mot · GO02Fi211 · 2000-10-05 00:00:00 — Under senare delen av90-talet har dock miljöskatterna höjts kraftigt, utan motsvarande sänkning avskatten på arbete. Den viktigaste gröna skattefrågan är - av miljöskäl - engemensam koldioxidbeskattning inom EU.När tillväxten är god och både BNP och de offentliga inkomsterna ökarkraftigt är det extra angeläget att hålla emot önskemål om ökade offentligaåtaganden och utgifter. Det är i goda tider man ska hålla igen och genomförasådana strukturella förändringar som rustar oss för de tider då tillväxten inteär lika god. Strukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonominsfunktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande leder till atttillväxten långsiktigt blir bättre. Genom att begränsa utgifternas ökning kanen mycket stor del av de skattepolitiska målen nås vilket leder tillminskad konjunkturkänslighet.Skattepolitiken 2001-2003Folkpartiet föreslår en skattereform med inriktning på sänkt skatt påarbete och risksparande. Vi föreslår att de grundläggande principerna för1990-1991 års skattereform, nämligen "hälften kvar", och att de allraflesta bara ska betala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentreraskatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen,nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunktför statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, vill vi uppnå dengrundläggande principen - att de flesta ska bara betala i skatt,och att de med höga inkomster ska betala . Marginaleffekternaminskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling avinkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd.Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (304 200) föratt undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt ochegenavgifter får marginaleffekter om ca 55 procent.Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000och finns en marginaleffekt genom att grundavdragetavtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas vilket leder till enmarginalskattesänkning för betydande grupper.Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vårförändring sänker marginalskatten i de aktuellainkomstskikten.En skattereduktion, lika för alla, ska införas för att garantera att alla fårdel av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara 3 000kronor per person.Tabell 2: ("LO-puckeln" bort(avtrappning av grundavdraget)13 miljarder )Nära fyra miljarder löntagare får på detta sätt sänkta marginalskatter, medmellan 4 och 20 procentenheter.Därutöver tillkommer en skattesänkning som motsvarar ökade kostnaderför bilförsäkringen samt de ökade egenavgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgiftshöjningar ska motsvaras av lika storaskattesänkningar men medför att det blir tydligt för oss alla vad vi betalartillförsäkringen. Dessa skattesänkningar omfattar sammanlagt 14 miljarderkronor till.För att betona att barnstödet ska innebära att hänsyn i beskattningen tas tillden extra försörjningsbörda föräldrar har, vill vi att utökningen av barnstödetsker i form av skattereduktion. Utöver växling av bostadsbidrag ochbarnbidragshöjning lägger vi till per barn och år så attskattereduktionen per barn uppgår till per år.För såväl egenavgiften som arbetsgivaravgiften gäller att skatt inte tas utpå avgiften när de erläggs utan att det är den framtida pensionen somskattebeläggs. Regeringens begränsning av denna avdragsrätt är i sak ett brottmot denna princip, och dessutom är det anmärkningsvärt att detta steg tasutan att samråd i pensionsarbetsgruppen skett.Folkpartiet anser att regeringens argumentation om "kompensation föregenavgifterna" är märklig. Vi tycker det är bra att vi fått ett system medsynliga försäkringsavgifter i stället för anonyma skatter. Det löntagarna skakompenseras för är ju att skatterna trots detta är för höga. Det är bra medinkomstskattesänkningar. Metoden majoriteten valt är dock inte bra. Viåterför därför dessa och lägger ett annat förslag. Vi förutsätter att dennaåterläggning och våra inkomstskatteförslag i teknisk mening neutraliseras förde effekter som uppstår i fördelningen mellan den kommunala sektorn ochstaten så att kommunernas ekonomi inte påverkas.FörsäkringsavgifterI den stora socialförsäkringsreform, som vi eftersträvar, ingår attarbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva fårsvara för ungefär 1/3 av premien. Dagens frivilligaarbetslöshetsförsäkring betalas enbart i mycket liten utsträckning av deförsäkrade. Höjningen av premien innebär därför en betydande avlastningför statskassan. För att den höjda premien i sig inte skall leda till ökadekostnader för de försäkrade bör de vanliga skatterna sänkas i motsvarandemån.Vi vill betona att man inte ska missbedöma effekterna av vare siginförandet av riktiga försäkringsavgifter eller de då möjligaskattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste ses i ettsammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringar somblir väl fungerande, robusta och bidrager till en bättre fungerandearbetsmarknad.FastighetsbeskattningVi anser vidare att nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och attdagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningenav fastighetsbeskattningen ska ske stegvis och inledas omgående.Vägen till sänkt beskattning av fastigheter ska innehålla- avskaffande av den nuvarande fastighetsskatten,- införande av s.k. schablonintäktsbeskattning för egnahem samt- bibehållen rätt till avdrag för låneräntor.I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena fortsattvara frysta och skattesatserna sättas till för enfamiljshusoch för flerfamiljshus. Detta betyder att avsättsför fastighetsskattesänkning.Vi säger dessutom nej till den höjdareavinstskatten på privatbostäder. Det vore negativt för en redan alltfördåligt fungerande bostadsmarknad och är dessutom ytterligare ett avstegfrån den tidigare fastslagna symmetrin i kapitalbeskattningen med enfemtioprocentig andel av ordinarie kapitalbeskattning.Villkor för företagandetVillkoren för företagandet måste bli bättre. Visst har en del gjorts, mendet räcker inte. Antalet företagare har inte alls ökat i den utsträckning somdet borde. Den säkraste metoden att försäkra sig mot kraftiga ekonomiskanedgångar är att ha en hög andel entreprenörer och småföretagare - detvisar både svenska och utländska erfarenheter. En småföretagarkommunsom drogs inte alls med i den ekonomiska nedgången som övrigaSverige och en "småföretagarnation" som drogs inte med i 1990-talskrisen som övriga Asien.Gamla segrar övertygar inte dem som jämför företagsklimatet i Sverigemed det i andra tänkbara länder. Utvecklingen på detta område är snabb.Många länder tävlar med oss om att erbjuda bästa tänkbarainvesteringsklimat. Företagsklimatet måste bli mycket bättre.Då och då hör man ledande socialdemokrater, senast GöranJohnsson om flyttningen av huvudkontor för mobiltelefoni, säga attstorföretagen gör "fel" när de flyttar nyckelfunktioner utomlands. Är det desom ansvarat för A-pressen eller de som skapat ett antal svenskaexportsuccéer som har störst förutsättningar att avgöra vad som är bästlokalisering av nyckelfunktioner i svenska företag?Man kan inte bara stå bredvid och ropa "fel, fel" när svenska storföretagflyttar utomlands. Man måste se sanningen i vitögat och konstatera att det nyabolaget vid nästan varje företagsfusion mellan ett svenskt och ett utländsktföretag har valt att lägga huvudkontoret utanför Sverige.Också nya och snabbväxande företag lägger allt oftare sitt huvudkontoroch/eller sin juridiska hemvist i andra länder. Nyckelpersonal väljer att flyttaut. Regeringens förslag till budget är näst intill kemiskt ren från förslag påstrategiska skattesänkningar. Inte heller föreslås några nämnvärdaförenklingar av företagande eller några avregleringar att tala om.För att få fler och växande företag på svensk botten krävs rejälaskatteändringar. De skatter som är skadligast mot jobb och företagande börangripas först.- Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn bör sänkas i syfte att stimulera enuthållig tillväxt inom denna sektor.- Dubbelskatten på aktiesparande bör avskaffas, vi föreslår här ettsuccessivt avskaffande av dubbelbeskattning av aktieutdelningar.- Beskattningen av personaloptioner måste ses över, särskilt är de socialaavgifterna en tung belastning för växande företag som använder personal-optioner som ett sätt att attrahera och knyta kunskapskapital till sittföretag. De sociala avgifterna på vinstandelar bör avskaffas.- Skattereglerna för fåmansbolag, särskilt de s k 3:12-reglerna måsteändras. De som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör fåmöjlighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Vi vill ha enklare avdragsreglerför företagare med hemmet som arbetsplats.- Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att detbehöver bli enklare att starta och driva företag i har alldeles förlitet skett för att förbättra villkoren för företagarna., inte ens när detgäller istort sett kostnadsfria regelförenklingar. Vi vill göra det lättare attregistrera företag, förenkla deklarations- och bokföringsregler, F-skattsedelåt alla, förbättra skattekontot så att de flesta småföretagare kan klara dettapå egen hand.En ny skolpolitik för bildningFör är skolan samhällets viktigaste medel för att ge människorjämlika livschanser. Målet för en liberal skolpolitik är att utveckla enskola där kvaliteten och den enskilda elevens utveckling står i centrum.Kunskap och kreativitet har alltid haft en avgörande betydelse för denenskilda människans och samhällets utveckling. Den tekniska ochekonomiska utvecklingen gör kunskap och kompetens än mer betydelsefullt.Det ligger ingen motsättning i att främja teoretiska kunskaper,praktiska färdigheter och kreativa talanger. Tvärtom måste ett samhälle somvill ha mänsklig växt ge hela människan goda utvecklingsmöjligheter.Utbildningsnivån i är, tvärtemot vad många föreställer sig, lägreän i flera jämförbara länder. En skola i världsklass är nödvändig för attSverige ska bli en ledande kunskapsnation. Kunskap betyder också makt överdet egna livet. lämnar alltför många utan tillräckligakunskaper. Detta kan vi aldrig acceptera. Insatserna för dem som har svårtmed läsning, skrivning och räkning måste göras . Därförska gymnasieskolans individuella program avskaffas och dess resurser istället föras över till . ska ha det fulla ansvaret föratt eleverna lär sig baskunskaperna. Staten måste slå fast att ingen får börjagymnasiet utan betyget Godkänt i svenska, engelska och matematik. Även igymnasieskolan ska stödinsatser kunna sättas in vid behov, men den uppgftenkommer att minska i omfattning när eleverna har baskunskaperna med sigfrån grundskolan.Avhoppen från gymnasiet är fler . Av de elever som börjadegymnasieskolan var det som hade fullföljtutbildningen . Räknar man bort dem som inte nått "Godkänt" iså många ämnen att de nått högskolebehörighet - vilket är gymnasieskolansofficiella mål - sjunker andelen till . I ett antal kommuner ärandelen under 50 %.Den allra största tragiken gäller de elever som vill använda sina sena tonårtill att utbilda sig till ett yrke. Den gymnasieskola de möter har konstrueratspå ett sätt som inte alls motsvarar elevernas förväntningar och behov. "Utvärdering av fem gymnasieprogram" framkommer det att deflesta byggelever inte är intresserade av att läsa på högskolan. Ändå måste deläsa samma kurser som blivande ingenjörer. De yrkesmässiga kunskaperna fårstå tillbaka. Den stora majoriteten kommer att sluta sina studier med en känslaav misslyckande. av eleverna på byggprogrammet hoppar av singymnasieutbildning. Av de övriga, de som går ut, saknar en fjärdedelslutbetyg och ytterligare en fjärdedel har så dåliga betyg att de inte når detmål socialdemokraterna satt upp för dem, att bli behöriga till högskolan.Byggprogrammet är tyvärr inte unikt bland de yrkesinriktade programmen.Industri- och livsmedelsprogrammen har lika många elever som inte hargodkända betyg i matematik A, det vill säga . När det gäller detnationella provet i matematik A är icke godkända på byggprogrammetmen på barn- och fritidsprogrammet är det och på fordonsprogrammethela65 % av eleverna som inte är godkända. (Gymnasieskolans kursprov , . )känner sig eleverna på det naturvetenskapliga programmetunderstimulerade, enligt utvärdering av programmet.Utbildningen upplevs vara en repetition av och en"transportsträcka". Detta avspeglar sig också i internationella undersökningarsom visar att saknar en elit i matematik och naturvetenskap. Våraduktigaste elever ligger efter andra länders. Detta är mycket oroande för ettland som vill vara en spjutspetsnation i teknisk utveckling.Vi utgår från att människor är olika och vill ha en mer individualiseradskola. På måste det bli tillåtet att dela in eleverna i grupperutifrån hur långt de har kommit och efter vilken takt som passar dem. Detmåste göras möjligt att organisera undervisningen i en allmän och en särskildkurs i basämnena.I gymnasieskolan måste en yrkesinriktad elev få möjlighet att gå igenomgymnasiet utan att behöva läsa samma teoretiska kurser som elever på vägmot högskolan. måste därför få yrkesprogram som är värda namnet.Elever ska kunna välja olika alternativ av kärnämnena så att exempelvisvårdstuderande får läsa en medicinskt inriktad engelska. Utbildningen skaavslutas med en yrkesexamen. Dessutom vill inrätta enlärlingsutbildning där halva utbildningen förläggs till en arbetsplats.Lärlingsutbildningen ska leda till gesällprov och lärlingsexamen. Slutligenska en tredje examen finnas, en studentexamen som ger behörighet förhögskolestudier.Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är blandde viktigaste uppgifter en människa kan ha och borde locka många duktigaungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter tilllärarutbildningen. Många som påbörjar den hoppar av . Av demsom fullföljer utbildningen och tar sin lärarexamen är det bara hälften somblir lärare, visar en undersökning som gjorde avdem som tog sin lärarexamen . beräknas drygt40 % av dem som är lärare ha gått i pension. av dem som är46 år eller äldre beräknas också ha lämnat lärarkåren . Omman räknar in dessa har mer än hälften av de som är behöriga lärare gått ipension eller lämnat läraryrket . (, "Lärarstatistik som faktaoch debattunderlag", 2000. )Vi menar att läraryrkets status måste höjas. Genom fler karriärmöjligheter,möjligheter att studera och forska, lärarlegitimation och höjda löner villFolkpartiet återskapa läraryrkets status.Tydliga och tidiga utvärderingar av elevernas resultat ger möjlighet attsätta in stöd till de elever som behöver det. Därför vill senationella prov vid fler tillfällen och betyg redan från årskurs sex. Betygenska innehålla sex betygssteg för att ge en mer rättvis bild av elevernaskunskaper.Mobbning, våld och sexuella trakasserier har blivit ett växande problem isvenska gymnasieskolor. Sådant får inte accepteras i skolans arbetsmiljö.Brott som begås i skolan ska alltid polisanmälas. I nationellakvalitetsgranskning av skolors arbete mot mobbning och annankränkande behandling ifrågasätts om bestämmelserna ger skolor det stöd debehöver för att arbeta mot mobbning på ett effektivt sätt. att det även i ska vara möjligt att stänga av elever för enlängre tid om de utgör fara för andra. Det är också viktigt att eleverssituationnär det gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt somarbetstagarnas. En lag behöver införas mot sexuella trakasserier även förelever, med förebild i jämställdhetslagen.Mångfald inom skolsystemet gynnar kvaliteten och ökar valfriheten.Mycket pedagogiskt nytänkande har utvecklats i friskolor. Förföräldrar och elever innebär det en frihet utan att de måste betala högaavgifter. Därför måste godkända fristående skolor garanteras ekonomiskaresurser som motsvarar de kommunala skolornas. Lokala politikers godtyckeska inte kunna stoppa en fristående skola.Valfriheten mellan de kommunala skolorna behöver också öka. Mångaelever begränsas i sina val av gymnasieskola av att hemkommunen barabetalar elevernas utbildning i annan kommun i de fall när utbildningen inteerbjuds i hemkommunen. Denna begränsning bör avskaffas. Det skulle ökakonkurrensen mellan gymnasieskolorna och göra det möjligt att skapamagnetskolor i utsatta områden. tycker också att det ska blimöjligt att lägga ut alla gymnasieutbildningar på entreprenad, inte bara deyrkesinriktade som fallet är idag.Det är viktigt att vuxna studerande behandlas lika. Det är orimligt när tvåvuxenstuderande på samma utbildning har olika regler: den ene måste lånamedan den andre kan studera bidrag. Alla vuxenstuderande bör istället omfattas av det allmänna studiestödssystemet, där möjlighet till högrebidragsdel finns vid gymnasiestudier och grundläggande studier. Detsärskilda vuxenstudiestödet vid vissa lärarutbildningar och vid vissa andrautbildningar bör ersättas med studiemedel. Vi har följaktligen beräknat enstörre volym studiemedel för att täcka den ökade efterfrågan som följer avdessa åtgärder.Högskoleutbildning med kvalitetUnder det senaste årtiondet har universitet och högskolor byggts ut i ensådan hög takt att kvaliteten på undervisningen blivit lidande. Folkpartietvill därför sänka utbyggnadstakten och lägga mer resurser på att stärkakvaliteten och öka lärartätheten. Den utbyggnad som sker ska i högreutsträckning styras av studenternas val. Resurser måste därför ges till deuniversitet och högskolor som har högt sökandetryck. De studenter somvill förkorta sin utbildningstid ska ges möjlighet att läsa sina ordinariekurser även på sommaren.Studenternas ökade kostnader har inte motsvarats av enmotsvarande höjning av studiemedlen. Inte minst behovet av egen dator harkraftigt ökat de ekonomiska påfrestningarna för studerande. Folkpartietföreslår därför att totalbeloppet för alla studerande höjs med permånad.Individuella utbildningskonton för ettlivslångt lärandeEtt helt nytt system med individuella utbildningskonton behövs för attmänniskor ska få bättre möjlighet att klara sin försörjning vidvuxenstudier. Människor måste få större frihet att bestämma själva, omoch när de ska vidareutbilda sig. Yrkesarbetande måste ha möjlighet attförbereda sig på kommande yrkesavbrott för att inte då vara helt beroendeav arbetsgivarens eller statens välvilja. En anställd måste få möjlighetäven till utbildning som arbetsgivaren inte är beredd att räkna sompersonalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet ska därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier.Vi föreslår också att det ska bli möjligt för människor mellan attupp till en viss gräns låna av det allmänna pensionssystemet för att finansierautbildning. Om de fackliga organisationerna vill bredda avtalspensionerna påsamma sätt ska det möjliggöras genom regeländringar. Förslagsvis kan manfå ta ut av sin årslön. I gengäld reduceras individens ålderspensionmed motsvarande belopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kanåtervinna denna pensionsrätt genom sparande, exempelvis i enpensionsförsäkring, annat privat sparande eller genom att gå i pension någotsenare. Avdragsrätten för pensionssparande ska därför ökas till 1,5 basbeloppper år.Forskningssatsningar för somspjutspetslandFri och obunden forskning som håller hög kvalitet är en förutsättning församhällets utveckling. Mångfald och frihet inom forskningen har ettegenvärde. Det är när okonventionella idéer möts som icke förutsägbaraforskningsresultat blir resultatet. Det är omöjligt att på förhand avgöra omforskning inom ett visst område kommer att medföra stor samhällsnyttaeller inte. Därför måste forskarna själva få formulera de problem som deskall studera i stället för att tvingas följa politiska modenycker om vadsom för tillfället anses vara opportunt och samhällsrelevant.Den forskningsproposition som presenterats var en besvikelse.Den innehåller inte de framtidssatsningar på forskningens område Sverigeskulle behöva för att återvinna den ställning på vetenskapens område som vien gång hade.Folkpartiet föreslår en forskningssatsning där fakultetsforskningen tillförsen halv miljard kronor . Det är en substantiell ökning som skapar bättreförutsättningar för fri och obunden forskning, inte minst grundforskning, påviktiga områden. Inte minst är det oerhört viktigt att slår vakt om sinframskjutna position i fråga om medicinsk och bioteknisk forskning. Den är ihög grad hotad genom utflyttningar av läkemedelsföretagsforskningsavdelningar och otillräckliga statliga satsningar.Makt över arbetslivetI ett modernt arbetsliv måste människor känna att de har makt ochmöjlighet att bestämma i sin arbetsdag. Allt fler vittnar om stress ochpress, allt fler blir utbrända. krävs att människor istället orkaroch vill arbeta mer, och under fler år.Makt över sin egen arbetstid. Den anställdes inflytande över var, när ochhur det egna arbetet utförs måste öka. Lagstadgad arbetstidsförkortning i allaformer är helt fel väg att gå. Däremot bör lagen ändras så attöverenskommelser om förkortad och mer flexibel arbetstid underlättas,centralt, lokalt och individuellt. Det behövs en arbetstidsreform som läggergrunden för att människor ska kunna påverka sin egen arbetstid. Denna skaockså inkludera flexiblare uttag av semestern.Makt över sin egen kompetensutveckling. Investering i kunskap är mercentralt än . Ett lands främsta konkurrensfördel är inte längreråvaror och naturtillgångar, utan det samlade kunskapskapitalet.Samhällets, arbetsgivarnas och enskilda löntagares investeringar iutbildning kommer att bli avgörande för om ska klara tillväxten ochvälfärden framöver.Därför krävs det en kraftfull satsning på kompetensutveckling ochutbildning. En bra metod är att införa individuella kompetenskonton.Makt över den egna arbetsmiljön. Den allt vanligare utbrändheten ställernya krav på våra verktyg för att förbättra och bedöma arbetsmiljön.Vibehöver en ny syn på arbetsorganisation och ledning, om vi ska kunna ta varapå den guldgruva som medarbetarnas resurser och engagemang förverksamheten utgör.Reformera arbetsmarknadens funktionssättReformer som syftar till att modernisera arbetsmarknaden är ett måste.Det handlar främst om åtgärder som ger den enskilde större frihet påarbetsmarknaden. stängs människor ute från arbetsmarknaden för attreglerna i praktiken hämmar tillkomsten av nya arbeten. Individuellabehov och önskemål har blivit för litet i ett system där kollektivtänkandetdrivits till sin yttersta spets. Bristerna i arbetsmarknadens funktionssätthar bidragit till tre mycket stora problem:Misslyckad lönebildning. Långa perioder har löntagarna trots storanominella löneökningar knappast fått några reallönehöjningar på grund avinflation och devalveringar. Utbildning har lönat sig för dåligt. Bristandeflexibilitet i lönebildningen har lett till att vissa branscher och företaghämmats av stora svårigheter att rekrytera arbetskraft.Dåligt företagsklimat. Den arbetsrättsliga regleringen skapar kostsambyråkrati och stort utrymme för fackligt maktmissbruk. Det hämmarutvecklingskraften - framförallt för småföretagare.Utanförskap. Mycket höga barriärer för nytillträdande på arbetsmarknadenhar lett till bestående ekonomiskt utanförskap för stora grupper och ökandesegregation.Syftet med arbetsmarknadspolitiken är att förstärka de arbetslösas ställningpå arbetsmarknaden så att de skaffar sig jobb efter det attarbetslösheten inletts. Därför är det viktigt att det finns en effektivarbetsmarknadspolitik i landet. Arbetsmarknadspolitiken kan aldrig ensamskapa nya arbetstillfällen eller garanti för att folk får jobb. Det är därförsomvi i talat om arbetsmarknadspolitikens tre ben. Dessa ben bestårförutom av den aktiva arbetsmarknadspolitiken av en näringslivspolitik förfler jobb genom företagande samt en ekonomisk politik för sunda ochsanerade statsfinanser.