ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Bo219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo219av , ()BostadspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att utreda hurallmännyttans bostäder skall kunna överföras till de boende i enlighetmed vad som anförs i motionen.Boendets utanförskap måstebrytas!Bostadsbeståndet bör spegla innehavarnas egna preferenser.Det innebär att bostadsområden med fördel bör bestå avägarlägenheter och hyreslägenheter uppblandade, så sominnehavarna önskar. Hyresregleringarna skaparinlåsningseffekter i och med att människor inte kan flytta frånoattraktiva områden till attraktivare områden, eftersom deinte har några kontakter eller möjligheter att betala svartapengar för hyreskontrakten. Det är särskilt viktigt attmänniskor i storstädernas segregerade förortsområden gesmöjligheter att äga sina lägenheter och därigenom tar ansvarför sitt hus. Det personliga ansvaret och makten övervardagen och boendet måste öka för alla människor isamhället, inte bara de välbeställda som har råd att köpa dyrabostadsrätter eller svartkontrakt, utan även de fattigamaktlösa måste ges verklig makt över sina liv. I många andrakulturer är ägandet av den egna bostaden en självklarhet.De kommunala bostadsbolagen, tidigare kallade allmännyttan, gynnarvissa på andras bekostnad. Det är kommunen som sätter priset på hyrorna ochdärmed uppstår en svart marknad. De som gynnas av allmännyttan är:- de som redan bor i centrala kommunala lägenheter,- de som kan betala svart för ett hyreskontrakt,- de som har kontakter.För alla andra innebär avsaknaden av en fungerande marknadstora problem i form av inlåsningseffekter. Regeringen börsnarast tillsätta en utredning som får i uppgift att föreslå huren förmögenhetsöverföring från kommunala bolag tillenskilda, fattiga människor kan genomföras. En möjlighetvore kanske att kommunerna tar ut ett något högre pris pålägenheter i centrala lägen för att på så vis kunnasubventionera en rabatt ute i förorterna.Stockholm den 4 oktober 2000Göran ()
mot · GO02Bo220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo220av Enochson, ()BosparandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett bosparsystem och begär att den tillsätter en utredning omdetta.MotiveringVälfärdsstaten är byggd på de enskilda hushållens trygghetoch ett hushålls välfärd är bland annat ett gott boende. Detligger i hela intresse att medborgarna bor bra.Att äga en bostad är ett sätt att kunna sänka sin boendekostnad. Kristdemo-kraterna har tidigare framfört i motioner att ett aktivt bosparande skulle kunnamöjliggöra för hushållen att bygga upp ett sparkapital.Ett intressant alternativ som bör studeras är Bofrämjandets förslag tillsparlånesystem i huvudsak byggt på det tyska "bausparkassesystemet", som har ca 25 miljoner sparare. Genom ett kontinuerligt sparande mot låg fastränta bygger spararen upp en lånerätt inom ett slutet kollektivt bosparsystem.Detta leder till rätt att låna medel till låg fast ränta som är känd närsparandetinleds.Låt oss anta att tio blivande bostadsköpare är villiga att spara för att fåtillgång till de medel som behövs som toppkapital. Om var och en varje årkan spara en tiondel av erforderligt kapital tar det innan var och en harsitt kapital. Om dessa tio istället sparat i en gemensam "pool", en slutenbosparkassa, skulle den första kunna köpa sin bostad genomatt använda sparade medel som de andra tio åstadkommit. Andra året skulleden andra spararen kunna köpa sitt hem genom att använda pengar som deandra åtta sparat plus den amortering som den förste gjort på sitt bosparlånoch så vidare. De som sparat i bosparkassan når sitt mål i genomsnitt 4,5 årtidigare än de som sparat individuellt.Det allmänna bosparandets funktion och effekter sammanfattade:- ökar tillgången på eget kapital- sänker skuldsättningsgraden- sänker kapitalkostnaden och därmed boendekostnaden- grundlägger goda sparvanor- in- och utlåningsräntan är låg och fast - med ränta under marknadsräntan- modellen är även tillämplig för hyresboendeEtt ytterligare skäl för ett bosparsystem i är att vi ärmed i EU och tillhör samma finansiella marknad som övrigaEuropa. Om vi inte inför dessa regler får våra konsumentersämre utbud och dyrare lån än konsumenterna i andra EU-länder. erbjuder vissa bosparkassor i Tysklandsina bosparare lån med lägre ränta än marknadsräntan, när deköper hus/bostadsrätter i . Konkurrensneutraliteten ärsvag, då de saknar riktig kon-kurrens genom att svenska och utländska institut inteetablerar sig här i avvaktan på stabilare lagstiftning för slutnabosparkassor.Regeringen bör således återkomma till med ett förslagtill bosparsystem.Stockholm den 28 september 2000Annelie Enochson (kd)()()()
mot · GO02Bo221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo221av , ()Ett bostadsdepartementFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett bostadsdepartement med samlat ansvar för bostadspolitiskafrågor.MotiveringDen sociala bostadspolitiken har varit en av hörnstenarna iden svenska välfärdpolitiken i mer än ett halvt sekel. Det äroroande att trots målet för den fortsatta socialabostadspolitiken, så får marknadskrafterna allt störreutrymme på bostadsmarknaden.Bostadspolitiken hör samman med den ökande segregationen istorstäderna. För att bryta detta måste segregationspolitiken vara en viktig deli den framtida bostadspolitiken. Framtidens bostadspolitik måste inriktas påett systematiskt förebyggande av segregationen.I takt med att arbetslösheten minskar och alltfler studerar på universitetoch högskolor, ökar efterfrågan på bostäder och på många orter i harvi redan bostadsbrist.För att möta kraven på en modern bostadspolitik bör ettbostadsdepartement inrättas som tar ett samlat ansvar för den socialabostadspolitiken.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()
mot · GO02Bo222 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo222av , ()Byggande i tillväxtområdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att tillvarata alla goda idéer för att stimulerabostadsbyggandet i tillväxtområden.MotiveringDet är bostadsbrist i landets tillväxtalstrande regioner. IStockholmsregionen är situationen nu alarmerande ochbostadsmarknadsenkäten visar att det är bostadsbrist i19 av 26 kommuner. Hälften av dekommuner som har balans tror på brist . Detbyggs knappt några nya hyresrätter och till de fåtal lediga ärköerna långa. ökar befolkningen med ca 20 000fler invånare som alla vill ha någonstans att bo.I krävs ungefär 10 000 lägenheter . Idagplaneras det för ca 5 000 . För väldigt många familjer och inte minstungdomar är hyresrätten det enda alternativet i valet av upplåtelseform.Därför hjälper det inte att det tillkommer bostadsrätter i attraktiva lägen,egnahem eller specialbostäder för äldre. Vi behöver ett nyttbostadsbyggnadsprogram i landets tillväxtorter, inte minst iStockholmsområdet, där också upplåtelseformen hyresrätt är ett betydandeinslag.Också inom är skillnaderna stora på vad som byggsoch hur mycket. Det är de allra lönsammaste projekten i de allra mestattraktiva delarna av länet som byggs. Marknadsstyrningen har totalt tagitöver. De bostadspolitiska målen om "allas rätt" till en bostad överges ipraktiken när det är strikta lönsamhetskalkyler som avgör. Därför behövsinsatser som stimulerar byggandet för vanligt folk, och som styr resurser fråndet med kommersiella byggandet till byggande för vanligt folks boende.Det har i debatten framförts tankar om att införa ett tillfälligtinvesteringsbidrag för byggande av flerfamiljshus med upplåtelseformenhyresrätt eller bostadsrätt riktat till . Enligt förslagsställarnaskulle detta kunna få stor betydelse för möjligheterna att bygga bostäder i dedelar av där inte marknadskrafterna ställer sina byggresursertill förfogande i tillräcklig utsträckning. Bidraget bör enligt idén utbetalastillbyggen som kommer igång . För att markera det tillfälliga i bidraget bördet kunna halveras för att därefter upphöra.Det finns all anledning att pröva alla goda tankar som finns för att få fartpå den rivstart för byggandet som behövs så väl.Stockholm den 2 oktober 2000Ola ()()
mot · GO02Bo224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo224av , ()StranderosionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utser SGI och Räddningsverkettill ansvariga myndigheter rörande stranderosion.Inför statligt ansvar förstranderosionStranderosion är ett stort problem framför allt utmed deskånska och halländska kusterna. Bara i ser manhur stranden försvinner mer och mer.Erosionsfrågorna diskuteras livligt inom drabbade kommuner som förnärvarande tvingas att lösa problemen på sitt eget bästa sätt. Menkommunernas resurser är knappa för detta ändamål, särskilt när pengarnabehövs till dagisverksamhet, skolor och inte minst äldreomsorgen. Attmotverka stranderosion och återställa kraftigt erosionsskadade stränder kan imånga fall vara en övermäktig uppgift för en enskild kommuns ekonomi.En utredning har genomförts på uppdrag av regeringen för att finnalösningar för ett samordningsansvar på myndighetsnivå. Dessvärre har interegeringen kommit med något förslag till riksdagen.I har staten ansvaret för kusterosionen -för att kunna bevara land och skydda kusten. Så bör även förfara.Viktigt är då att öronmärka medel, så att anslag inte bara försvinner i enmyndighets allmänna budget.Utredningens förslag till ansvarig myndighet är (). Även med sin erfarenhet borde ingå som ensamordningspartner såsom utredningen antyder.Stockholm den 27 september 2000Maud ()()
mot · GO02Bo225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo225av , ()Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning:Anslag (tkr)Tabell 1: (AnslagspostRegeringens förslag Anslags-förändringar )AnslagsberäkningCenterpartiet föreslår i sin budgetmotion att garantibeloppet iföräldraförsäkringen höjs per dag.Höjningen innebär en ekonomisk förbättring för mångabarnfamiljer som har bostadsbidrag. I Centerpartietsbudgetmotion föreslås också skattesänkningar för låg- ochmedelinkomsttagare. Sammantaget innebär dessa förslag enökad inkomst för bland andra barnfamiljer. Vi beräknar attbehovet av bostadsbidrag därmed minskar med 260 miljonerkronor, anslaget 21:1 "Bostadsbidrag" minskas medmotsvarande.Centerpartiet anser att de miljömässiga och arbetsmarknadsmässigaresultaten av de lokala investeringsprogrammen är allt för små i förhållandetill de stora pengar som anslås. Projektet bör därför avslutas och deåterstående pengarna användas på ett för miljö och sysselsättning merkostnadseffektivt sätt. tar därför helt bort anslaget 34:1 "Stödtill lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet".Den främsta uppgiften för myndigheten "omekologisk hållbarhet" är att aktivt stödja kommunernas arbete med att ta framoch genomföra investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Då dessaprogram bör avvecklas fyller inte myndigheten någon funktion och kan därförockså avvecklas. Anslaget 34:2 "om ekologiskhållbarhet" tas därför bort helt.Fonden för fukt- och mögelskador lämnar bidrag för att avhjälpa fukt- ochmögelskador i egnahem. visar utgiftsprognosen förbidragsansökningarna på . Människor som söker bidrag urdenna fond gör det inte av okynne utan för att de annars riskerar ohälsa tillföljd av fukt- och mögelskador. Då bidrag lämnas i mån av tillgång på medelär det angeläget att öka anslaget. föreslår att 10 miljoner av demedel som regeringen avsatt till anslaget 34:2 omfördelas till anslaget 31:5"Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador".Regeringen ökar anslaget till Länsstyrelserna mer än vad som är motiveratutgående från pris- och lönejusteringar. anser inte att en sådanökning av länsstyrelsernas administration är önskvärd. Anslaget 32:1 "Läns-styrelserna m.m." minskas därför med 46 miljoner 983 tusen kronor.Stockholm den 4 oktober 2000Rigmor ()()()()()
mot · GO02Bo229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo229av , ()Investeringar för trygghet i boendetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av samhällsstöd till investeringar för trygghet iboendet.Översyn av samhällsstöd tillinvesteringar för trygghet iboendetEn konsekvens av städernas och de större tätorternasexpansion och uppbrottet från det gamla brukssamhälletssociala kontroll är att många och allt fler känner främlingskapoch rädsla i sitt boende. Denna känsla av främlingskap iboendet har också fört med sig en känsla av otrygghet. Manvågar inte gå ut efter mörkrets inbrott, inte ens ner tilltvättstugan, garaget eller soprummet.Det finns ganska många människor som mår dåligt p g a denna rädsla,befogad eller obefogad. Den mesta samhällsplaneringen i form av detaljplaneroch hur t.ex. flerfamiljshus ja, till och med hela kvarter har planerats, avarkitekter som aldrig tänkt eller ens behövt riskera att bo där, har inte haftpersonlig trygghet som något kriterium.Den personliga tryggheten har blivit en handelsvara. Den som har rådflyttar till ett tryggare område eller köper skydd för dyra pengar. Trygghetblirmer och mer en klassfråga. Så länge den personliga tryggheten är en fråga förjust den enskilde individen kan alla andra två sina händer och ingen annanbehöver egentligen bry sig. Det förekommer lokala projekt med att ta frams.k. trygghetsplaner i kommuner men kostnaden för investeringar gör attfastighetsägare drar sig för att göra något.Vi anser att staten bör kunna stödja kommuner och t.ex. bostadsbolag somtar fram bra projekt för att genom förändringar öka tryggheten i vårabefintliga bostadsområden.De s.k. ROT-projekten som var nödvändiga för att rusta upp vårtbostadsbestånd fysikaliskt och driftsekonomiskt behöver nu kompletteras mednågon sorts lån eller bidrag till kommuner och bostadsbolag som kan visa uppen trovärdig plan på hur man genom fysiska och organisatoriska förändringarkan skapa förutsättningar för tryggare människor i en tryggare miljö. Utifråndetta anser vi att en översyn av samhällsstöd till investeringar för trygghetgörs.Stockholm den 2 oktober 2000Ann-Kristine ()()()
mot · GO02Bo233 · 2000-10-05 00:00:00 — Staten måste ocksåstimulera en tvärvetenskaplig forskning för att uppnå effektivitet ochsamhällsrelevans.Mycket av dagens byggforskning rör livslängds- och kretsloppsfrågor förbyggnader, anläggningar, miljöfrågor kring den byggda miljön och system förresurssnålt byggande. Ett nytt område som blivit intressant inombyggforskningen är IT i boendet. Andra områden återstår dock sombostadssegregationen och bostäder för hemlösa, där forskningen måsteintensifieras.Sverige måste aktivt arbeta för att rekrytera yngre framgångsrika forskare.Områdesinriktade forskningsråd har också ett stort berättigande inte minstvad gäller såväl relevans- som kvalitetsbedömning. Byggprocessen blir merkomplex och involverar alltfler intressenter. skärps kraven påeffektivitet och rationalitet. Kraven på miljösyn ökar. För att säkerställa enutveckling av byggprocessen mot ökad kundnytta och långsiktig hållbarhetkrävs betydande forskningsinsatser. Kunskapsbristerna vad gäller inomhus-klimat är påfallande. Inom energihushållningen finns en besparingspotentialsom är beroende av forskning. Framgångsrik introduktion av ny teknikförutsätter en samordnad satsning på forskning.Samhälls- och byggforskningen finns väl förankrad i universitet ochhögskolor samt i olika institut och stiftelser. Forskning och utveckling (FoU)skall leda till att samhället påverkas i positiv riktning. har iforskningsmotionen till krävt att ett områdesinriktat forskningsrådför samhällsplanering, bostad och kommunikationer skall inrättas. Denproblemorienterande forskning som rör plan-, bygg- och bostadssektorn börinte delas upp. Bebyggelsen är, inte minst i storstäderna, starkt beroende avkommunikationer. Det finns ett starkt behov av forskning för arkitektur,lantmäteri samt väg- och vattenbyggnad. Givetvis måste rutiner upparbetasför att utveckling av denna forskning skall kunna ske tillsammans medmiljöforskning.Det är viktigt att "Design för alla", som innebär att alla produkter skallvara handikappvänliga, får genomslag också i forskningen om miljöer ochbebyggelse. Det underlättar för personer med funktionshinder och ökardärmed livskvalitén. Denna forskning behöver förstärkas.Byggsektorn är påtagligt manligt dominerad. Det behövs särskilt stöd föruppbyggnad av genusforskningen. Kvinnors intresse för forskningsområdentas tillvara. bör få i uppgift att ta fram ett särskilt program-område som rör genus och teknik.18 BosparandeVälfärdsstaten är byggd på de enskilda hushållens trygghet. Ett hushållsvälfärd är bl a ett gott boende. Det ligger i hela landets intresse attmedborgarna bor bra. Att äga en bostad är ett sätt att kunna sänka sinboendekostnad. har tidigare framfört i motioner att ettaktivt bosparande skulle kunna möjliggöra för hushållen att bygga upp ettsparkapital. Frågan om bosparande bör utredas.19 Anslagsframställan20Tabell 1: (Anslag Regeringensförslag Anslags-förändringar )Summa minskning av regeringens förslag: - 560 miljoner kronorStockholm den 5 oktober 2000Ulla-Britt ()()()()()()()()()()Skånberg (kd)
mot · GO02Bo301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo301av , ()Fördelningssystem för anslagsberäkning till länsstyrelsernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utarbetande av ett nytt fördelningssystem av statligamedel till länsstyrelserna.MotiveringStaten skall verka för att länsstyrelserna utvecklas så att demål som anges för nationen fullföljs. Länsstyrelserna arbetarefter dessa mål med de förutsättningar som staten bl.a. ger viastatliga medel. Samhället förändras dock ochdärmed även arbetsuppgifterna för länsstyrelserna.Uppsala län är ett av de mest expansiva länen i landet. Befolkningen ökarvarje år. Detta är både på gott och på ont. Närheten till gör attmånga problem spiller över till och även till /Håbo-området. Främst ser man dessa problem inom polisväsendet.Men även vissa positiva effekter medför problem i form av ökadekostnader för länet. Ju fler människor, ju högre tryck på en allmänsamhällsservice.Det presenteras många olika beräkningar som visar att län inte medelstilldelningen från staten som man borde ha för att kunna arbeta bramed de samhällsåtaganden som man har.Anslaget till polisväsendet t.ex. i är per invånare. IStockholm är det per invånare, per invånare,per invånare och i riket som helhet är det perinvånare.Om hade samma anslagstilldelning per invånare som övrigaMellansverige skulle summan uppgå till per invånare.När jag frågat vilken modell som används för medelstilldelning tilllänsstyrelserna har jag fått svaret att det finns ingen generell modell. Detverkar då som detta sker godtyckligt. tror jag att detta inte är fallet. Menhelt klart framstår det som angeläget att det sker en översyn av hurlänsstyrelseanslagen tilldelas. Enligt uppgift så har ingen sådan skett sedan1971 års reform.Stockholm den 4 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02Bo303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo303av , ()LänsindelningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommuns ansökan om att få tillhöra län.Lyssna till Hebybornas viljaÄnda sedan kommunsammanslagningarna har deti funnits en debatt om var man egentligen hörhemma. är placerat i län. Deflesta av kommunens invånare anser att det för vorenaturligare att vara en del av län. Tydligast visadedetta sig i folkomröstningsresultatet där 57,saja till att kommunen skall bli en del av län, enbart39,ville stanna kvar i Västmanland.I kommunen finns en aktiv folkopinion som via för en förändring av länsgränsen. har även ett lokalt parti somskapades och gick till val på denna för Hebyborna viktiga fråga. Detta visarpå den vilja som finns hos kommuninvånarna var man vill hörahemma.Kommunfullmäktige i röstade för ett byte av länstillhörighet.Det är oerhört viktigt för den kommunala demokratin att statsmakten visarrespekt för den lokala politiska viljan. Att köra över en lokal folkopinionriskerar att skapa misstro mot demokratin som system.Kammarkollegiet har yttrat att det finns fler fördelar än nackdelar med ettbyte av län. Kollegiet har föreslagit att regeringen låter ingå iUppsala län.Jag delar kammarkollegiets uppfattning att regeringen bör bifalla Hebykommuns ansökan om att få tillhöra län.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02Bo304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo304av , ()kommundelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör ompröva kommundels möjlighetatt bilda egen kommun.MotiveringInnevånare i kommundel ansökte 1997 om attavskilja från för att därmedåterbilda kommun. En utredning tillstyrktes avGöteborgs kommunfullmäktige och fick i uppdrag av Kammarkollegiet attutreda frågan.Utredningens sammanfattande bedömning var att flertalet av de kriteriersom indelningslagen uppställer för indelningsändring var uppfyllda, bl a attTorslanda skulle bli en bärkraftig kommun med 17 000 invånare samt attändringens ekonomiska effekter skulle vara försumbara för i övrigt.Kommunfullmäktige beslöt att en folkomröstning skulle ske. Vidfolkomröstningen röstade av Torslandaborna ja till att bilda egenkommun medan av de röstberättigade i hela röstade nej. DåTorslanda kommundel utgör av befolkning så varnaturligtvis utgången ganska given. Det är därför orimligt att bedömningar avom en kommundelning skall ske eller ej ger den del av befolkningen som inteberörs, i detta fall enligt utredningen, ett sådant starkt veto. Med denna formav regelsystem så kommer naturligtvis de som önskar stärka demokratingenom att vilja starta nya kommuner i princip alltid att bli bortröstade av enmajoritet som ges vetorätt trots att de i princip inte berörs. Därför harCenterpartiet föreslagit att avgörandet skall ligga i den ansökandekommundelens ansvar.Kammarkollegiet anförde i sin bedömning att en delning skulle kunnamedföra bestående fördel för såväl som . Att det vid endelning skulle bildas två bärkraftiga kommuner såväl ekonomiskt sombefolkningsmässigt, att det finns ett starkt stöd för en delning i Torslandasamt att det skall tas särskild hänsyn till folkviljan i Torslanda.Vid regeringens prövning kan man som enda synliga motivering förstå attför sitt avslag anförs att sagt nej till endelning. Någon vägning av de skäl anför görs ej vilket ipraktiken innebär att man ger absolut vetorätt. Dettaborde inte stå i överensstämmelse med indelningslagen och lagstiftarensintentioner.Då gett regeringen i uppdrag att se över möjligheterna att skapaförutsättningar som gör det lättare att dela kommuner borde beslutet omTorslandas framtid få en ny chans till regeringens prövning. Därför börriksdagen ge regeringen i uppdrag att återigen pröva kommundelsansökan om att få återbilda kommun. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 28 september 2000Åsa ()