ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K258 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K258av , ()Direktvalt självstyrelseorgan i till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en permanentning av Västra Götalands-regionensom ett direktvalt självstyrelseorgan efter 2002.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om Västra ansvarsövertagande avstatsbidragets fördelning till de regionala kulturinstitutionerna.MotiveringDet pågår fyra försök i med ändrad regionalansvarsfördelning. Främst är förändringen den att detregionala utvecklingsansvaret i dessa försök överförts frånlänsstyrelserna till det regionala självstyrelseorganet.Försöket avser även beslut om användningen av vissaregionalpolitiska medel, beslut om en långsiktig plan för denregionala infrastrukturen samt fördelning av statsbidrag tillregionala kulturinstitutioner. Det senare dock ej i VästraGötaland. Ett av dessa fyra försök med självstyrelseorganpågår i och fram till och med år2002.Det finns många argument för ett ökat regionalt självstyre. Regionalapolitiska organ har ofta de största möjligheterna att åstadkomma dekraftsamlingar som krävs för att skapa tillväxt. Regionalt självstyre ger vidareen tydlig aktör i regionen eftersom det då inte finns några dubbla lojaliteter.Det starkaste argumentet är dock möjligheten till en ökad demokrati eftersomdet borde vara en självklarhet att de frågor som hanteras på regional nivåockså beslutas på regional nivå. Genom att låta folkvalda i regioner ta överbefogenheter som traditionellt har legat på statliga organ, främstlänsstyrelserna, ökar den demokratiska kontrollen över resurser ochutvecklingspolitik. Det gör det dessutom tydligare för väljaren att identifieravem som ansvarar för beslut och därmed tydligare för väljaren av vem manskall utkräva ansvar.Självstyrelseorganet i har, trots att det pågått relativt korttid, i sin struktur redan arbetat fram en tydlig självständighet på regionalnivå.Vilket innebär att denna process är så tydlig och stark att det omöjligt gåreller inte ens borde vara önskvärt att återkalla något som fanns 1998. Därförvore det på sin plats att Västra , efter eget önskemål ochbeslut, fick möjlighet att övergå till en permanentning av det direktvaldaregionala självstyrelseorganet. Och att detta sker i samband med valet 2002.Detta bör ges regeringen till känna.Dessutom bör Västra , liksom de övriga försöken,överta ansvaret för fördelningen av statsbidragen till de regionalakulturinstitutionerna. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Åsa ()
mot · GO02K260 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K260av , ()Uppgifter i gravbrevFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en bestämmelse i begravningskungörelsen attgravbrev också skall innehålla personnummer på den till vilken gravrättupplåtits respektive övergått.MotiveringEtt personnummer i gravbrevet på gravrättsinnehavare skullevara till gagn både för gravrättsinnehavare ochhuvudmännen för begravningsverksamheten.I begravningskungörelsen anges de uppgifter som ett gravbrev skainnehålla. Bl.a. ska finnas uppgift på vem eller vilka gravrätten upplåtits tilloch en upplysning om anmälningsskyldighet till huvudmannen förbegravningsverksamheten vid gravrättsinnehavarens flyttning etc. Samtidigthar huvudmannen för begravningsverksamheten en skyldighet att vid olikatillfällen kontakta gravrättsinnehavare och eftersöka eventuell efterträdare.Efter är det alltjämt så att det mestadels är som är huvudman för begravningsverksamheten. Mycken tid går åt tillatt efterforska vem som är gravrättsinnehavare eftersom bestämmelsen omjust anmälan av förändringar inte efterlevs. Det kanske inte heller är såkonstigt eftersom flyttningen ibland sker just på grund av att man blivit ensamoch då finns det annat att tänka på än formaliteter i ett gravbrev. I andra fallkan det vara så att gravbrevet övertagits av barn i en helt annan del av landetoch när de flyttar är inte gravbrevet det som först kommer i tankarna.Dessutom besöks graven kanske sällan.I och med att fritt gravunderhåll inte kan ingå i begravningsavgiften utandet är en tjänst församlingarna/kyrkoförvaltningarna i många fall erbjuder ärkravet på ett ständigt uppdaterat register större . Problemet äremellertid just anmälningsskyldigheten. Det går åt mycket arbetstid tillefterforskningar eftersom man inte har personnummer till hjälp.Visst är det känsligt med personnummeranvändning, i detta fall vore dettill gagn både för gravrättsinnehavare och huvudmannen. Redan nu kankonstateras mindre välskötta gravar och det kan till slut ända med attgravrättsinnehavaren mister gravrätten. är det en tung och långprocedur och upplevs det både av kyrkogårdsarbetare ochbesökare på kyrkogården som mindre bra. Hela kyrkogården upplevs få ettsämre anseende.I andra paragrafer i begravningskungörelsen anges attpersonnummeruppgift fordras. Därför borde det inte vara något hinder attockså införa en bestämmelse om att personnummer på gravrättsinnehavareska finnas på gravbrevet och även på den/de till vilka gravrätten ska gå överom det bestämts vid upplåtelsen. En sådan bestämmelse kommer att vara tillgagn både för den enskilde och huvudmannen för begravningsverksamhetenoch underlätta efterforskningsarbete.Stockholm den 2 oktober 2000Runar ()
mot · GO02K261 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K261av , ()nationaldag som helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nationaldag bör bli helgdag.MotiveringPlanera om i almanackan så att blir Sverigesnationaldag på riktigt. måste bli och firasmed värdighet. Demokratin är värd belägen just ianslutning till skolårsavslutningarna i . Man kanexempelvis undersöka att byta med någon annandag eller attKristi himmelsfärsdag kan bli i samma vecka somidag.Min uppväxt vid norska gränsen präglar naturligtvis min åsikt om att 6 juniska bli helgdag. 17:e majfirandet i borde vara en förebild för oss iSverige. Att sätta värde på friheten och freden är värd en arbetsfri dag försvenska folket.Varför inte då vi kan fira att är ordf. i fredsprojektetEU, med att som avslutning av ordförandeskapet införa som helgdagoch nationaldag.Stockholm den 2 oktober 2000Runar ()
mot · GO02K262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K262av , ()Försök med medborgarkontorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen ienlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för våra förslagGenom särskild lagstiftning (SFS 1994:566) pågår försökmed Socsam i bl.a. kommun i parter där är regionen, ochkommunen. Även länsarbetsnämnden deltar genom ettsärskilt samarbetsavtal. Försöket skall finna former för attbättre tillgodose den enskildes behov av stöd ochrehabilitering och bättre utnyttja verksamhetens resurser.Försöket i startade och skall pågå till och med2002.I ett medborgarkontor kommer den enskilde medborgaren till rätt instansfrån början och får därmed omedelbar hjälp med sitt behov. Medborgarensbehov är att få sitt ärende avklarat och varje myndighet har många frågor somär lämpliga att lösa över disk. Detta gör att den enskilde inte skall behövahänvisas till olika myndigheter för att få sitt ärende löst.Genom samordning kan man förbättra tillgängligheten bland annat genomett ökat öppethållande. Sårbarheten hos varje myndighet minskar också. Deekonomiska resurserna nyttjas så effektivt som möjligt, vilket ocksåmedverkar till att servicen kan behållas. Det föreligger annars risk för attkravpå effektiviseringar och strukturförändringar tvingar servicemyndigheter attlägga ned på mindre orter.Det krävs en lagändring för att mera generellt kunna genomföra den typ avmedborgarkontor som beskrivs i motionen. Ett antal kommuner har tagit framunderlag för en sådan lagstiftning, bland annat nämns möjligheten att bilda ens.k. frikommun.Utan att ta ställning till hur en lagändring skall utformas vill vi betona attett väl fungerande medborgarkontor är en stor tillgång för medborgarna ikommunen, vilket gör förslaget om en lagändring som kan öppna möjlighetenför ett sådant kontor angelägen.Stockholm den 30 september 2000Lars ()()
mot · GO02K265 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K265av , ()DröjsmålstalanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till lag omdröjsmålstalan.MotiveringI en rättsstat är det viktigt att medel står till buds somgaranterar den enskilde medborgarens rätt till en säker ochsnabb handläggning av ett ärende. Detta är särskilt angelägetvad gäller fall av myndighetsutövning mot den enskilde.En förstärkning av den enskildes ställning gentemot den offentligaförvaltningen föreslås därför genom införandet av en så kallad dröjsmålstalan.En sådan talan ger den enskilde en möjlighet att i domstol få prövat om ettförvaltningsärende onödigt uppehålls hos den myndighet som har att fattabeslut i ärendet.Möjlighet till dröjsmålstalan bör finnas avseende förvaltningsärenden somomfattar myndighetsutövning mot den enskilde. De förvaltningsorgan motvilkas passivitet den enskilde ska kunna föra talan är främstförvaltningsmyndigheterna men även regeringen och domstolar såvitt avserderas handläggning av förvaltningsärenden.Rätt till s.k. passivitetstalan förekommer på kontinenten. Den finns t.ex.inom EU:s institutioner och har en viss preventiv betydelse. Respektiveinstitution har då någon dag innan ett passivitetsärende ska upp till avgörandefullföljt vad man skulle ha gjort . Själva rätten till sådanpassivitetstalan innebär ett nyttigt tryck på institutionerna.Handläggningstiderna hos svenska myndigheter är ibland oacceptabeltlånga, vilket nu och då har rimliga förklaringar. Av detta kan man dock intedra slutsatsen att en lag om dröjsmålstalan eller passivitetstalan skulle utgöraett omfattande problem för förvaltningsmyndigheterna. Det skulle i ställetavsevärt stärka den enskildes ställning i förhållande till myndigheterna.Fri- och rättighetskommittén presenterade 1994 i ett betänkande, Dom-stolsprövning av förvaltningsärenden (SOU 1994:117), ett förslag vad gällerdröjsmålstalan. menar att dröjsmålstalan bör införas enligtutredningens förslag.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()
mot · GO02K266 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K266av , ()Utredning om en sammanslagning av rättighetsombudsmännenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning medanledning av vad i motionen anförs om en gemensam organisation iRättighetsombudsmannen.MotiveringSverige är det land som uppfunnit ombudsmannaämbetet.Det började med () somtillskapades 1809. JO är ombudsmän. Riksdagenutser fyra JO med uppgift att övervaka att myndigheter ochoffentliganställda rättar sig efter lagar och författningar ochfullgör sina uppgifter. En JO väljs och en av defyra är chefsjustitieombudsman.I har dessutom allt fler andra typer avombudsmannaämbeten inrättats: (),(JämO), Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO), (), () samt relativt Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning (HomO). Från och till diskuteras behovet av ytterligareombudsmän, som t.ex. en äldreombudsman.De ombudsmän som tillkommit efter JO har inte fått samma friståendeställning under . De ligger i stället under regering och departement.Dessa ombudsmän förordnas av regeringen. Alla är självständigamyndigheter utom KO som är inordnad i Konsumentverket.Runt om i världen har det svenska ombudsmannaämbetet fått efterföljare,men då i samma fristående ställning som vårt JO. Ombudsmännen i olikaländer utses antingen av parlamentet eller presidenten, men inte avregeringen. I bör även rättighetsombudsmännen utses av riksdagen.Ämbeten under regering och departement kan misstänkas förberoendeställning, även om det skulle kunna vara omotiverat.Med allt fler rättighetsombudsmän riskerar vi att få en uppsplittring avresurser. Medborgarnas möjligheter att hitta rätt i av ombudsmän blirallt svårare. Förutom en mer fristående ställning för dessa ombudsmän bordedärför även själva organisationen förändras.Det finns flera fördelar med att skapa ett sammanhålletombudsmannaämbete med ett antal rättighetsombudsmän som var och en harspecialkompetens och ansvar inom ett antal områden. Ämbetet bör lämpligenkallas (). För medborgarna skulle det underlättaatt bara behöva hålla reda på JO och RO. Möjligen förtjänar KO ensärställning, men det bör granskas i den utredning som eftersträvas.Ämbetet skulle ha ansvar för hela spektrumet av medborgerliga fri- ochrättigheter. Som grund för detta vill vi framhålla att Europakonventionensedan 1995 gäller som svensk lag. De mänskliga rättigheterna enligtEuropakonventionen bygger på FN:s universella förklaring om de mänskligarättigheterna. För skydd av dessa rättigheter finns en kommission och endomstol dit även svenska medborgare kan vända sig. Det är rimligt attsvenska medborgare får möjlighet att i första hand kunna vända sig till en"rättighetskommission" i det egna landet. Förslagen ovan bör bli föremål fören parlamentarisk utredning.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()
mot · GO02K269 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K269av , ()Budgetbalanskravet för kommunernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avkommunallagen så att budgetbalanskravet för kommunerna ses överlängre tidsperiod än ett budgetår.MotiveringMot bakgrund av utvecklingen i den kommunala ekonominunder och det faktum att kommunallageninte bedömdes ha haft en tillräcklig styreffekt ansågriksdagsmajoriteten det angeläget att införa ett lagstadgatkrav på att den kommunala budgeten skall vara i balans.Regeringen/ville skapa ett instrument som delsförhindrar en fortlöpande urgröpning av kommunernas ochlandstingens ekonomi, dels skapar grundförutsättningar fören långsiktig, stabil finansiell utveckling av den kommunalasektorn.Beslutet fattades mot bakgrund av den extraordinära situation som denkraftigaste lågkonjunkturen innebar. Av olika skäl, främst ettövertungt socialförsäkringssystem, drabbades staten av skenande underskott.För att lösa de statliga problemen övervältrade staten en del av sina problempå kommunerna vilket fick återverkningar i form av budgetbalansproblem ikommuner och landsting. Budgetbalanskravet för kommunerna aktualiseradesdå av regeringen och fick majoritet i riksdagen.Nu är den ekonomiska situationen både för staten och kommunernaannorlunda. Det är förstås viktigt att det finns en sund ekonomisk hushållningi kommunerna, men nuvarande system har rigida drag. En större flexibilitetborde eftersträvas. Ett balanskrav kan visserligen ställas men kan anpassas fören något än ett budgetår, t ex kan krav på balans under entreårsperiod vara rimligt att eftersträva. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om ett mer flexibelt budgetbalanskrav förkommunerna.Stockholm den 27 september 2000Ingvar ()
mot · GO02K270 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K270av , ()PersonuppgiftslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att ändra 21 § personuppgiftslagen så attpersonuppgifter som avses i paragrafen får behandlas om kravet påsamtycke är uppfyllt.MotiveringEnligt 10 § personuppgiftslagen får personuppgifterbehandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycketill behandlingen eller om behandlingen är nödvändig för enrad uppräknade fall. Samtyckesprincipen omfattar dock inteuppgifter enligt 21 §.Paragrafen har följande lydelse:"21 § Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandlapersonuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål,straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om undantag från förbudet i första stycket.Regeringen får i enskilda fall besluta om undantag från förbudet i förstastycket. Regeringen får överlåta åt tillsynsmyndigheten att fatta sådanabeslut. "Paragrafen innehåller genom sina begränsningar allvarliga inskränkningar iyttrandefriheten. Den som har dömts för brott och anser sig oskyldigt dömdhar alltså ingen möjlighet att lägga fram sin sak för offentligheten viaInternet. Däremot kan en sådan person skriva en tidningsartikel och där läggafram sin sak. Blir den publicerad kan den sedan läggas in på Internet och i såfall gäller inte inskränkningen i 21 §.Detta är självfallet en orimlig obalans. I en ofullkomlig värld är det fulltmöjligt att t ex domstol begår misstag. Bevisligen händer detta nu och då.Den fria debatten ger en möjlighet att belysa vari sådana misstag kan habestått. Det är då märkligt att personuppgiftslagen ställer upp hinder för ensådan fri debatt på Internet, men att sådana hinder inte existerar i t exdagspress. Att få sin sak prövad i offentlig debatt blir i ett sådant lägeberoende av om någon debattredaktör vill publicera, medan den personligatillgången till en opinionsbildande plattform som Internet är stängd.Den obalansen i synen på yttrandefrihet bör justeras. 21 §personuppgiftslagen bör därför justeras så att även personuppgifter som avsesi lagrummet får publiceras om det sker med den berördes samtycke.Riksdagen bör besluta om en lagändring med detta innehåll.Stockholm den 27 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()
mot · GO02K275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K275av , ()PresstödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om presstödet.Motiv för vårt förslagTidningar som inte klarar verksamheten av egen kraft eller med stöd avintressenter bör minska eller lägga ner verksamheten. Presstödet, vilket ärskapat för att hålla olönsamma eller ointressanta tidningar under armarna,bör således skrotas.Det är inte rimligt att skattebetalarna med omåret skall finansiera på marknaden i praktiken osäljbara tidningar. Dessutomär presstödet politiskt ensidigt då det till stor del, med få undantag, utgårtillsocialdemokratiska och centerpartistiska tidningar.Utomlands förekommer, enligt , mer sällan statligtpresstöd. Ändå fungerar där tydligen både tidningsmarknad, åsiktsbildningoch demokrati.Tidningar som uppbär presstöd är uppenbart ointressanta då deras läsareverkar sakna intresse att betala priset fullt ut. Därför får köpare av ickepresstödda tidningar även hjälpa till att via skattsedeln betala för andrasdagstidningar.I sammanhanget bör poängteras att något liknande presstödet är enomöjlighet i andra branscher. Vilka företag kan räkna med skattebetalarnasstöd med motiveringen att man inte klarar sig av egen kraft mot lokalakonkurrenter? Därför måste presstödet försvinna.Stockholm den 2 oktober 2000Sten ()()
mot · GO02K279 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K279av , ()Religionsfriheten i SverigeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de religiösas rättigheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av en religionsombudsman.MotiveringNär de mänskliga rättigheterna började utryckas i allt mer struktureradform var religionsfriheten grundläggande. Denmänskliga rättigheten dominerade kampen och debatten. En konsekvensav rätten till egen tro är också rätten att tycka och förmedla denövertygelse som man har till andra.För de flesta i vårt samhälle är detta självklart. Men trots detta finnsallvarliga tendenser i vårt samhälle att ifrågasätta religionsfriheten. Här kannämnas exempel som korse, hallale, manlig omskärelse eller religiöstgrundade uppfattningar om vad som är en familj.I alla dessa frågor ifrågasätts religiösa medborgare på ett alltmer hätsktsätt. Kritiker nöjer sig inte enbart med att själv vidhålla en annan uppfattningutan i många stycken tar man heder och ära av den som står upp för sinreligiösa övertygelse.I svensk lagstiftning finns det till och med hinder för att individer skallkunna leva ut sin tro på ett enligt trosuppfattningen riktigt sätt. Detta trotsattvi som nation ställt oss bakom om de mänskliga rättigheterna ochäven talar om att skall vara ett mångkulturellt land.Detta har jag tidigare påpekat i en fråga till demokratiministern och då fåttsvaret att står bakom FN och Europakonventionen.Demokratiministern hävdade vidare att grundlagen garanterarreligionsfriheten och att det därför inte behövs en förstärkning av de troendesrättsskydd.Det är tyvärr ett faktum att det i allt fler sammanhang dyker upp mer ellermindre hätska angrep mot människor som har någon form avtrosuppfattningar. Fördömanden har skett när kyrkorna vid olikaanställningsförfaranden har agerat i enlighet med samfundets religiösaövertygelse. Vi som lagstiftare tog hänsyn till religionsfriheten när vi skärptearbetsrättslagstiftningen vad det gäller kvinnliga präster, handikappade ochinvandrare.Det är också ett faktum att många ungdomar upplever att skolgången är enjobbig del av livet då man i många stycken känner att den tro man harifrågasätts och förlöjligas. På liknande sätt finns det människorsom känner att man i yrkeslivet inte blir respekterad för den tro man har.Regeringen bör därför titta närmare på hur religiösa grupper i Sverigeupplever sin situation och vad som bör göras för att på ett bättre sättskall tillgodose de troendes rättigheter.Det vore bra om religiösa människor får samma möjlighet som mångaandra minoritetsgrupper har med egen ombudsman. Religionsombudsmannenska jobba med troendes problem och frågeställningar.Stockholm den 2 oktober 2000Magnus ()
mot · GO02K280 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K280av , ()året omFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att låta vara kvar hela året.MotiveringVi har vridit klockan tillbaka , islutet av mars, och framåt , i slutet av oktober.På våren är de som jobbar natt, när vi går ,glada för att jobba mindre. Glädjen är kanske inte lika stor påhösten när man går och får jobba extra.Mycket tid går åt att ställa om alla klockor både vår och höst. ärdet många människor som kommer försent på grund av att demissat övergången och är det i stället ganska mångasom kommer för tidigt därför att de missat att vrida fram klockan entimme.För att slippa allt detta extra arbete med att ändra klockor två gånger omåret föreslår vi att man låter vara kvar hela året.Stockholm den 1 oktober 2000Birgitta ()(c)
mot · GO02K281 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K281av , ()nationaldag som helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra nationaldag till helgdag.MotiveringLåt oss här i få möjlighet att på ett bättre sätt fira vårnationaldag. Detta skulle göras möjligt om nationaldagen var allmänhelgdag.En av regeringen tillsatt utredning föreslog i sitt betänkande SOU 1994:58att skulle göras till allmän helgdag på bekostnad av att någon annanhelgdag togs bort i stället.Vi är många som varit i och upplevt hur norrmännenfirar sin nationaldag med stora festligheter. Vi tror att om nationaldagen iSverige vore helgdag skulle även vi få ett helt annat firande.Sverige har firat ochbeslutet att skulle bli nationaldag fattades så sent som1982. borde vi ta ett ytterligare steg mot att göra nationaldagen inte baratill nationaldag utan till en allmän helgdag.Nationaldagen firas på olika sätt i vårt land. Firandet påSkansen där vår kungafamilj alltid finns med är ett stort firande som följs avväldigt många, inte minst genom direktsändningen i TV.Många kommuner har valt att just på nationaldagen inbjuda nya svenskarsom erhållit svenskt medborgarskap till en särskild ceremoni.För att göra det möjligt för fler svenskar att verkligen fira nationaldagenföreslår vi att den görs till allmän helgdag.Stockholm den 1 oktober 2000Birgitta ()()