mot · GO02So456 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So456av , ()ÄldreomsorgenInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till nytt avtal omutvecklingsinsatser inom vården och omsorgen medLandstingsförbundet och i enlighet vad somanförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omsorgsgaranti.3. begär att regeringen lägger fram förslag om avgifter iäldreomsorgen i enlighet med vad som anförs i motionen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konvalescenthem.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldre invandrare och flyktingar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldreombudsmän.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldrepeng.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hörselnedsättning.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om depression.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om änkepensionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om diskriminering av äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning av personal inom hälso- och sjukvård.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstöd för pensionärsråd.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färdtjänsten. 416.1 Yrkande 8 hänvisat till KrU.2 Yrkande 10 hänvisat till SfU.3 Yrkande 11 hänvisat till AU.4 Yrkande 15 hänvisat till TU.LiberaläldreomsorgspolitikÄldreomsorgen genomgick stora förändringar under 90-talet.Ädelreformen innebar att kommunerna fick ansvaret föräldreboende, särskilt boende för äldre och omsorgen omhandikappade. Kommunerna fick också betalningsansvaretför medicinskt färdigbehandlade patienter. Reformenåtgärdade ett allvarligt problem i akutsjukvården där en stordel av sängplatserna tidigare varit upptagna av äldrepatienter, som redan var "färdigbehandlade" påakutsjukhuset. Men även om ädelreformen löste dettaproblem så återstår en rad utmaningar i äldreomsorgen,varav många orsakats av "yttre omständigheter", som denekonomiska krisen , att antalet äldre blir fler, attnya åtaganden har ålagts kommunerna och att de medicinskaframstegen höjt ribban för vad vården kan klara av.Det faktum att antalet äldre i befolkningen blir fler medför successivtökade krav på service, omsorg och vård. Till detta kommer effekten av destora reformer som inneburit vidgade och nya åtaganden förkommunerna. Den fortsatta utvecklingen av nya medicinska tekniker innebärockså en kontinuerlig omfördelning av uppgifter inom vården. Sammantagethar dessa förändringar inneburit en mycket kraftig omstrukturering av vårdenoch omsorgen på . Dessa förändringar kommer även framgentatt ställa stora krav på kommunerna.Ökningen av antalet äldre framgår av nedanstående tabell. Dendemografiska utvecklingen är som synes delvis dramatisk. Exempelvis ökarantalet personer (!) Menförfattarna till den bilaga till varur denna tabell ärhämtad kommer ändå fram till ett jämförelsevis optimistiskt scenario. De troratt den medicinska utvecklingen kommer att innebära att det är möjligt attklara äldreomsorgen i framtiden.Tabell 2.3 Befolkningsprognos avseende de äldre, 1999-2030, i tusentaloch procentuell förändringTabell 1: (1999 (tusental) Förändring 1999-2015 (procent)2015 (tusental) Förändring 2015-2030 (procent) 2030(tusental) )Källa: Bilaga 8 till LU 1999/2000.De nya omständigheterna skärper givetvis trycket påäldreomsorgens finansiering. Kommunerna och landstingenhar valt att möta detta med olika, långt ifrån alltidproblemfria, strategier. För landstingen har en strategi varitatt minska antalet platser i framför allt akutsjukvården.Mellan åren 1992 och 1995 försvann av platserna inomsomatisk akutvård. Inom geriatriken försvann under sammaperiod av sängplatserna. En konsekvens av dettaär ett ökat tryck på akutsjukvården främst i form avkomprimerade vårdtider. Problemen för geriatriken är attansvaret för rehabilitering för äldre på många håll harkommit att bli ett kommunalt ansvar.Kommunerna har också försökt att möta de ökade finansieringsbehoven iäldreomsorgen med striktare behovsbedömning och/eller genomavgiftshöjningar. Dessa förändringar har på många håll därtill kombineratsmed personalnedskärningar.Utvecklingen inom faller in i detta mönster. Allt färrepersoner får hjälp med hemtjänst. Det som fått stryka på foten är "lättare"hjälp, till exempel städning och annan assistans som har karaktären avservice. handlar istället i växande utsträckning om vård ochomvårdnad av sjuka. Situationen - där antalet hemtjänsttagare kommit ner påsamma nivå som 1965 - kräver nytänkande. En del av lösningen ärnaturligtvis att uppmuntra tillkomsten av ett större privat utbud avhushållstjänster till priser som också pensionärshushållen - av vilka allt flerahar ATP - kan betala.Ädelreformen avhjälpte många av de problem som kännetecknade vårdenoch äldreomsorgen under tidigare årtionden. Framför allt behövde många somtidigare var patienter inte längre vara det. Vårdkedjan blev också merfungerande. Det var bra. En annan tanke i ädel var att se patientens situation isin helhet. I detta avseende har ädelreformen tyvärr inte kunnat förverkligas.Socialstyrelsens senaste stora granskning av äldreomsorgen(Äldreuppdraget 1998) konstaterade fortsatt stora brister i omsorgen om deäldre. Det finns stora behov av förbättringar. Förslagen i den här motionensyftar till att konkret åstadkomma dessa förbättringar. Människor måste kunnalita har det med rätta talats mycket om krisen inomäldreomsorgen, och ett antal skandaler har uppdagats. Dessa skandaler harofta berott på kommunernas brister i planeringen av äldreomsorgen, brist påsärskilda boenden för äldre och brister inom vård och omsorg.Framtidens äldreomsorg får inte präglas av kriser, platsbrist och skandaler,utan måste präglas av god planering och god kvalitet för att de äldre skallkunna känna trygghet inför framtiden.I samhällets omsorg om de äldre med behov av olika insatser måste detidag konstateras att det finns brister. Det brister när det gäller den enskildeäldres möjlighet att påverka var han eller hon vill bo, vem som ger hjälpenosv. Alltför många lösningar är avsedda för en grupp - pensionärsgruppen -ett kollektiv. Vi människor blir inte likadana bara för att vi blir äldre, viförblir dem vi varit tidigare, men kanske med vissa skröpligheter, men medstor livserfarenhet.De äldres livserfarenhet tas inte heller till vara, vilket är en stor förlustförsamhället. När en person går i pension förväntas att personen inte längredeltar aktivt i arbetslivet - det gäller både den privata och offentligasektorn.Det finns till och med "yrkesförbud" för läkare, tandläkare ochsjukgymnaster att fortsätta arbeta efter om de har ett vårdavtalmed , det förnyas då i regel inte. har inte råd att avståfrånden kunskap och kompetens som finns hos våra pensionärer.OmsorgsgarantiFolkpartiet vill införa något som vi valt att kalla för enomsorgsgaranti. Den skall innehålla de delar som ärväsentliga för att den enskilde äldre skall erbjudas enkvalitativt god omsorg och valfrihet. Kommunerna skall,utifrån en av utarbetad skiss, fastställa enomsorgsgaranti. De kommuner som inte lever upp till derättigheter som garanteras av omsorgsgarantin skall bliskyldiga att ge de äldre som inte får den omsorg somfastställts motsvarande avgiftsreduktion. Det blir dessutomett ekonomiskt incitament för kommunerna att leva upp tillmålsättningarna i omsorgsgarantin.Omsorgsgarantins elvapunkterRätten till medicinsk kompetensDet är viktigt att den medicinska kompetensen förstärks. Detmåste finnas en medicinskt ansvarig läkare kopplad till varjeäldreboende och tillräckligt många sjuksköterskor inomäldreomsorgen. Att den medicinska kompetensen stärks ärhelt nödvändigt för att kvaliteten i äldreomsorgen skallkunna garanteras. För den äldre innebär det också attintagning på sjukhus i många fall kan undvikas.Frågan om ökad läkarmedverkan i äldreomsorgen är intimtsammankopplad med frågan om husläkare. I takt med att husläkarna blir flerblir det också lättare för äldreomsorgen att knyta fler husläkare till sig.Geriatriskt utbildade sjuksköterskor kan medverka till att höja kvalitetenpå den vård och omsorg som ges på särskilda boenden. Kommunerna bördärför tillsammans med landstingen utarbeta en strategi för att höjasjuksköterskornas kompetens om åldrandets sjukdomar - geriatrik. Dettaskulle ge en kvalitetsförstärkning inte minst på sjukhemmen. Antaletsjuksköterskor i den kommunala verksamheten måste också bli fler. Ettsådant system leder också till att akutbesöken på sjukhusen minskar, vilketytterligare höjer kvaliteten.Trots att och utlovat attse till att läkare knyts till äldreboenden, kvarstår fortfarande en stor brist.Regeringen föreslår i proposition 1999/2000:149 flera åtgärder för en ökadläkarmedverkan i äldreboende och för att höja den medicinska kompetensenför personalen i äldreomsorgen. Men avtalet mellan regeringen och och lider av svagheten att det blirkommunerna som kommer att avgöra hur mycket som kommer att satsas påden medicinska kompetensen och läkarmedverkan. Det behövs merpreciserade avtal mellan landsting/kommuner och staten.Rätten till värdigtomhändertagandeOmvårdnad utgör en omfattande och viktig del avverksamheten i sjukvården jämte den medicinskabehandlingen. Den medicinska delen får av tradition störreuppmärksamhet än omvårdnaden. Båda är dock avgörandeför en god och effektiv vård. Organisation och ledarskap ärofta utformade utifrån synsättet att vård är medicinskverksamhet även i de fall då omvårdnadsinsatsernaöverväger.En god omvårdnad måste vara en självklarhet i äldrevården. Det måstefinnas tillräckligt med personal för att kunna mata och ge dryck. Det måstefinnas så mycket personal att patienterna kan komma upp ur sina sängar irimlig tid och dessutom få hjälp att komma ut på promenader m m, dvs seandra miljöer än det egna rummet/vårdavdelningen. Självfallet skall det ocksåfinnas så mycket personal att varje patient kan känna sig synliggjord,personligt tilltalad och ompysslad.Prioriteringsutredningen har definierat omvårdnadens roll och uppgift:Omvårdnaden skall tillgodose allmänmänskliga och personliga behov ochdärvid tillvarata individens egna resurser för att bevara eller återvinnaoptimalhälsa, liksom att tillgodose vård i livets slutskede. Omvårdnaden skall gå somen röd tråd genom all vård och utgöra ett komplement till behandling. Detkräver engagemang och kunskaper såväl av naturvetenskaplig somhumanvetenskaplig art.Det finns många brister i omvårdnaden av de äldre sjuka. Trycksår är ensådan brist. Där saknas det en helhetssyn. Patientens totala situation måstebeaktas. Omvårdnadsinsatserna är av avgörande betydelse för att förhindraoch behandla trycksår i sjukvården. Forskare hävdar att av allatryckskador eller trycksår skulle kunna undvikas om omvårdnadenförbättrades.Rätten till fungerandetrygghetslarm som åtgärdas i tidI rapporterna om vanvård i äldrevården har det framkommitatt äldre inte får hjälp i rimlig tid, trots att de har larmat. Ivissa fall har till och med trygghetslarmen tillfälligt variturkopplade. Detta är självfallet fullständigt oacceptabelt.Vården måste organiseras så att trygghetslarmen gör skäl försitt namn. Larmen skall fungera och den hjälpsökande skallvara garanterad hjälp inom rimlig tid.Rätten till en väl fungerandefärdtjänstEn fungerande färdtjänst är oerhört betydelsefull. Detinnebär rörelsefrihet, men också trygghet för den äldre attveta att man kan lita på färdtjänsten. harneddragningarna på färdtjänsten gått mycket långt. Detställer till svåra problem för många äldre. anseratt det finns en smärtgräns då friheten för äldre och andramed behov av färdtjänst inskränks för mycket.Det är också viktigt att slå fast att taxiföretag som åtagit sig att körafärdtjänst inte får behandla färdtjänstkunder sämre än normalkunder. Detallmänna betalar för att få en väl fungerande färdtjänst. Orimliga väntetider,inte minst på grund av att färdtjänstkörningarna prioriteras sist itaxiväxlarna,är oacceptabelt. Att det är en allmän service betald med allmänna medel fårinte betyda att kunderna nonchaleras.Rätten till en väl fungeradehemtjänstNär någon, på egen hand eller med stöd av anhörig,kontaktar för att få hjälp, måste enligt vårmening ansvarig personal hos kommunen höra av sig för att bestämma tid för ett möte kring de problemsom den äldre har och vilket stöd kommunen då kan erbjuda.En plan skall göras i samråd med den äldre och eventuellt dennes anhörigasom visar vad skall ombesörja, om det ges omsorg på annat sättän via hemtjänst samt om rehabilitering skall erbjudas, vad denna skall ledatill och inom vilken tid. Samma skriftliga plan skall göras upp om den äldremåste flytta till särskilt boende. En kontinuerlig kvalitetsuppföljning skallgöras, och det skall stå klart för den äldre vad som kommer att ingå i defrågor som ställs i samband med uppföljningen. Om den äldre har en anhörigsom klarar av att ge viss omsorg, skall denne anhörige ges stöd genomavlastning i någon form. Denna avlastning skall planeras gemensamt med denanhörige, så att den kan genomföras på dennes villkor.Skulle hemtjänstpersonalen av något skäl inte komma , skalldetta meddelas och hjälp ändå erbjudas av någon annan ipersonalen. Uteblir helt, skall den äldre kompenseras på någotsätt, exempelvis genom att kommer en extra gång vid ett senaretillfälle eller genom att avgiften sänks den månad det gäller. Det skall klartframgå för den äldre och dennes anhöriga vem hos kommunen som äransvarig och kontaktperson när något inträffar.Den äldre har rätt att välja vem som skall ge den service och omsorg somanses behövas. Kommunerna skall ha jourtjänst och såatt ingen riskerar att skrivas ut från sjukhus utan att få kontakt medsocialtjänsten. Varje sjukhus skall ha uppgifter om vem som har jour så attden äldre kan garanteras en kontakt med kommunen.Det som har invandrat till skall garanteras att få ha tolk med vidsamtal med . Erfarenheten visar att många gamla snarare minnssitt modersmål än svenskan och speciellt i svåra situationer ärdet en trygghet att få uttrycka sig på sitt modersmål.Rätten att veta att viktminskningoch fallskador utreds och åtgärdasOroväckande larmsignaler om att allt inte står rätt till måstetas på allvar tidigt. Det är också en självklarhet att åtgärdersätts in om det är möjligt. Att äldre ibland faller och skadarsig är ganska vanligt. Det har också ökat i omfattning. Oftasker detta utan att de skador som uppkommer vid falletrapporteras eller noteras. I äldrevård skall allafallskador utredas. Konkret innebär det att så fort en äldrefaller så skall en läkare tillkallas för undersökning, så attskadorna inte förblir oupptäckta.En annan signal om att allt inte står rätt till är plötsliga viktminskningartillföljd av undernäring. Bland äldre, som fortfarande bor hemma, har 3-7%rapporterats vara undernärda.Studier visar brister när det gäller att utforma strategier för bedömning avoch planering för de äldres näringsintag. Dessa båda studier visar attundernäring är ett vanligt förekommande problem bland äldre patienter isjukvården. De visar också att tillräcklig och näringsriktig kost förbättrarvården och minskar lidandet för de gamla. Om problemet med undernäringinte uppmärksammas och åtgärder vidtas, försämras de äldres tillstånd undersjukhusvistelsen och rehabiliteringen försvåras.Målet med vården bör vara att patienterna får tillräckligt med energi för attbibehålla eller förbättra sitt näringstillstånd. Eftersom äldre äter lite ställshöga krav på matens kvalitet. Intaget av föda bör ske individuellt i lämpligmiljö. En god omvårdnad vad gäller näringsintaget innebär att anpassamåltiderna till varje patients förutsättningar och behov.Rätten till valfrihetVal bör om möjligt finnas i fråga om boendeform ochleverantör av hemtjänst. Personer som väljer att bo ivårdhem eller på skall ha rätt till eget rum. Äldresom bor i särskilt boende skall ha rätt att flytta för att bo näraen anhörig i en annan kommun.Även när man är gammal skall det vara självklart att man själv kanbestämma var man vill bo. Äldre skall ha rätt att tacka nej ett antal gångertillerbjudet äldreboende utan att därför hamna utanför boendekön.Även för den som är äldre och i behov av mycket hjälp måste det vara enrättighet att kunna få välja vem som skall komma in i det egna hemmet ochutföra ett arbete. För att garantera valfriheten för äldre bör ett system medhemtjänstcheckar införas. De kan utformas på följande sätt:Den som behöver någon omvårdnad eller service vänder sig tillkommunen, där en bedömning görs. Därefter får den enskilde en check somger rätt till en viss omvårdnad och service. Med checken får den äldre ocksåen förteckning över vilka vård- och servicegivare, både kommunala ochprivata, som är godkända - licensierade - av kommunen att ingå i systemet.Licensieringen innebär att kommunen har träffat avtal med dem. I det avtaletframgår att de ingår i kommunens kvalitetskontroll.Den enskilde väljer utförare och betalar med hemtjänstchecken. Denenskildes pris för checken motsvarar den vanliga äldreomsorgstaxan. Densom behöver stöd och hjälp för att välja skall få det.Rätten till eget rumFolkpartiet har alltsedan 1985, när väcktefrågan, arbetat för att alla boende på och ivårdhem, och som så önskar, skall få möjlighet att bo i etteget rum. delar fortfarande tusentals människor rummed personer som de själva inte har valt.I de kommuner där är med och styr skall det gamla fp-löftet omeget rum åt alla förverkligas.I exempelvis driver frågan om eget rum isjukvården mycket hårt. När vid ädelreformens genomförande ibörjan av 90-talet övertog nio stora sjukhem från fannsflerbäddsrum i stor omfattning. Fyra sjukhem återstår att bygga om. Det är numycket angeläget att de flerbäddsrum som finns kvar på Råcksta sjukhem,Serafens sjukhem, och byggs om såatt eget rum kan erbjudas.Vid valet kommer ombyggnad av tre av dessa fyra att vara påbörjad.Det allra sista kommer med gällande planering att vara ombyggt först 2006.Det är emellertid förhoppning att det skall vara möjligt att hittasåbra evakueringsplatser att ombyggnaden av detta sista sjukhem kan forceras. Iså fall kan löftet om 2004 klaras.I några andra kommuner där (fp) sitter i majoriteten är läget detta.I har i princip alla som vill eget rum redan. Även i ärdet redan förverkligat, till stor del tack vare . räknarmed att klara löftet till 2004.Naturligtvis driver vi också kravet i opposition.Ett exempel är . är pådrivande för att bygga bortflerbäddsrummen. När nuvarande ombyggnationer är avslutade i september2001 kommer det att finnas 8 fyrbäddsrum (! ), 137 trebäddsrum, 415tvåbäddsrum och 501 enbäddsrum. Det innebär att 1 381 av totalt 1 889platser är i två- eller flerbäddsrum. Om i får bestämmaså kommer takten för ombyggnationen att öka.Rätten att flytta även för de äldresom bor i särskilt boendeFolkpartiet drev för att äldre som bor i särskiltboende skall ha rätt att flytta för att bo i annan kommun näraen anhörig. Det tog innan en sådan laglig rätt kundefastslås. har socialtjänstlagen ändrats så attvistelsebegreppet gäller. Det vill säga man skall få den hjälpman behöver där man bor och är. Det betyder att äldre isärskilt boende har lagen på sin sida när de begär hjälp i denkommun där deras anhörige/anhöriga bor. Men trots dennalagändring har flera fall uppmärksammats där kommunervägrar att följa den nya lagen. Argumentet är att det intefinns tillräckligt med platser och att kommunens egnainvånare måste få företräde.Folkpartiet är mycket kritiskt mot denna form av lagtrots, som ju även ägerrum mot de rättigheter som stadgas i handikappreformen. Kommunerna ärskyldiga att ha en sådan planering och beredskap att de lagliga rättigheter somgaranterats samhällets allra mest utsatta inte åsidosätts.Rätten till hjälpmedel i tidNär beslut fattas om att en äldre (eller handikappad) har rätttill ett visst hjälpmedel skall det finnas på plats och fungerainom en viss angiven tid. För många äldre är olika typer avväl fungerande hjälpmedel en förutsättning för att klara av såmycket som möjligt själva av det dagliga livet. ärväntetiderna ofta mycket långa.Rätt hjälpmedel kan för en äldre människa innebära möjlighet tillrehabilitering eller avsevärt mycket bättre livskvalitet.Folkpartiet vill att den av oss föreslagna vårdgarantin även skall omfattatekniska hjälpmedel, så att den som är i behov av hjälpmedel skall få snabbhjälp och komplicerade hjälpmedel senast inom tre månader.Bristen på gemensam vårdplanering när en äldre patient har vårdats påakutsjukhus och skall återvända hem igen gör att hjälpmedelsbehovet inteutreds ordentligt. Behovet av hjälpmedel bedöms bäst i den äldres egna hem-och vardagsmiljö. Det bör därför vara primärvården, tillsammans medkommunens äldreomsorg, som har ansvar för att se till att den äldre får dehjälpmedel som han eller hon behöver.Det stora problemet inom hjälpmedelsförsörjningen beror till stor del på attbåde landsting och kommuner är inblandade. Oavsett hur kommuner ochlandsting har delat upp ansvaret för hjälpmedel mellan sig, har de ettgemensamt ansvar för hjälpmedelsfrågorna. I varje län måste landsting ochkommuner gemensamt bygga upp en vattentät organisation, som garanteraratt den enskilde får den hjälp som han eller hon behöver.En ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet skulle kunna vara ett sätt atthöja kvaliteten och kapa köerna. Inom t ex hörselvården skulle man i högreutsträckning än vad som sker kunna upphandla tjänster från privataentreprenörer. Det är då viktigt att upphandla hela kedjan, det vill sägautprovning - hörapparat - uppföljning.Rätten till bra vård i livetsslutskedeNär bot inte kan ges och patienten är döende skall patientenfå dö en lugn och värdig död. Det måste vara en självklarhetatt tillräcklig smärtlindring ges. Psykologiskt och socialtstöd skall erbjudas den äldre och de anhöriga.Den döende skall kunna få ett värdigt avsked från livet. Vården måste varalyhörd för den döende och de anhörigas behov och önskemål. Besökstider börinte begränsas annat än av hänsyn till den äldre.Efter ädelreformen är det en allt större andel av de äldre som slutar sinadagar i hemmet. Här finns en stor uppgift för kommunerna att möta. Det ärviktigt att dessa personer får dö under så värdiga former som möjligt. Härmåste det finnas upparbetade kontakter med specialistsjukvården och ettkontinuerligt stöd av distriktsläkare m fl.Rättvisa avgifter för deäldreI utredningen tryggt-Betala rätt (SOU 1999:33) föreslåsbland annat maxtaxa i äldreomsorgen samt lagstadgatförbehållsbelopp för den enskilde. Socialstyrelsensgranskning av avgifterna för service, omsorg och boende ikommunerna är en skräckblandad läsning(Äldreuppdraget 2000:1 Taxor och avgifter för vård ochomsorg). I kan man som mest få betala23 för omvårdnad och kost i särskilt boendemedan det i andra kommuner är en betydligt lägremaxavgift. Avgifterna för äldrevård skiljer upp till 132 000kronor mellan olika kommuner. Därutöver begår flerakommuner rena lagbrott när de struntar i dagenssocialtjänstlagstiftning om att garantera skälig standard åtäldre vars make/maka flyttar till särskilt boende. Listan överoacceptabla förhållanden skulle kunna göras betydligtlängre.Det är skandalöst att regeringen ännu har presenterat något förslag attkomma till rätta med de skriande orättvisor som drabbar åtskilligaäldre runt om i landet. Det enda glädjande som regeringen har lyckats att göraär att tillgodose det gamla folkpartikravet på förbättrat bostadstillägg föräldre.Folkpartiet föreslår följande punkter för rättvisare avgifter iäldreomsorgen.Miniminivå för förbehållsbeloppet. bör få i uppdrag atträkna fram en miniminivå för förbehållsbeloppet, det vill säga det minstabelopp man får behålla.