ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju517 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju517av , ()PedofilerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av behandling i kombination medfängelsestraff när det gäller pedofiler.2. tillkännager som sin mening vad som i motionen anförs omvikten av att barn som blivit utsatt för pedofilövergrepp får adekvat vård.13.1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.MotiveringAntalet personer som dömdes för sexuellt utnyttjande av underårig var100 stycken 1997. 1998 blev 138 stycken dömda för samma brott. iett perspektiv har de polisanmälda sexualbrotten mot barnfördubblats i . Den främsta orsaken till ökningen är antagligen denallmänna debatten om sexuella övergrepp. Det finns dessutom enbättre kunskap om sexuella övergrepp hos personer som arbetar med barn,vilket innebär att de oftare anmäler misstänkta brott.Det är svårt att hitta exempel på psykiatriska behandlingsprogram sommed framgång behandlat pedofiler och förhindrat återfall. Problemet är att degärningsmän som inte är motiverade eller som inte orkar med behandlingenfaller ifrån. Det finns bland pedofilerna en liten grupp som gör sig skyldigatill ett flertal av sexualbrotten mot barn. Straff tycks inte avskräcka dem frånatt begå nya brott. Enbart farmakologisk behandling, så kallad kemiskkastraktion, som sätter ned sexualdriften kan ha kortsiktig framgång. Ombehandlingen upphör återfaller pedofilen i allmänhet.Pedofiler är väldigt svårbehandlade säger , leg. psykologinom kriminalvården. Hon menar att det är svårare att behandla pedofiler änvåldtäktsmän, eftersom det inte finns något normalt i att bli attraherad avbarn. Pedofiler känner ingen empati för sina offer. Alla kan inte bli botademen alla kan lära sig att hantera sin störning.Peter L. , forskare i pedofili, ()menar att det mest lovande sättet att behandla pedofiler är att kombinerafarmakologisk behandling med psykologisk och social terapi.Många som blivit utsatta som barn blir senare själva pedofiler. Det ärdärför av högsta vikt att man ger barn som blivit utsatta för dessa brottadekvat vård så att man kan förebygga att det händer igen. Det är ocksåviktigt att personer som dömts som pedofiler får ett fängelsestraff där desamtidigt får behandling för sin sjukdom.Stockholm den 28 september 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02Ju518 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju518av Kaaling, ()Kostnadsansvaret för personer dömda till rättspsykiatrisk vårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnadsfördelning för rättspsykiatrisk vård.Kostnadsfördelning för rättspsykiatrisk vårdAntalet personer som döms till rättspsykiatrisk vård är större äntidigare, detta som vårdtiderna tenderar att bli längre. Eftersomdet inte utgår några särskilda medel från staten för dem som dömts tillrättspsykiatrisk vård belastas berörda landstings budgetar allt hårdare avdet ökande trycket på vårdplatserna.Som exempel kan nämnas vid iUppsala som har ansvaret för 42 patienter dömda tillrättspsykiatrisk vård. Dessa patienter vårdas på tre nivåer; några påspecialsjukhus (, , och Sala) där vårdtiderna är svåra attange. Det finns patienter som har varit på specialsjukhus medan andrahar slussats ut efter två till . Några av patienterna vårdas på sjukhusetsegna specialenhet och andra vårdas på allmänpsykiatriska avdelningar och hardär vårdtider på ett och ett halvt till tre år.På de allmänpsykiatriska avdelningarna tar de patienter som dömts tillrättspsykiatrisk vård stor del av verksamhetsutrymmet vilket kan sägas gå utöver de "vanliga" psykospatienterna. De långa vårdtiderna för dem somdömts till rättspsykiatrisk vård motsvarar vårdtiden för tretton vanliga psykos-patienter. Detta påverkar vården så att det blir hårdare intagningskriterier förde vanliga psykospatienterna samt att det i många fall leder tillöverbeläggningar på avdelningarna. Detta leder även till kortare vårdtider förde vanliga patienterna som kan innebära risk för återfall med nyainskrivningar som resultat.Det är enligt vår mening inte tillfredsställande att landstingen i sinabudgetar fullt ut belastas med kostnader för rättspsykiatriskt dömda. Specielltinte när de själva inte kan styra inflödet och i praktiken inte heller utflödetdådessa patienters utskrivning eller permission beslutas av länsrätten.Kostnadsfördelningen mellan staten och landstingen bör därför ses över vadgäller patienter dömda till rättspsykiatrisk vård.Stockholm den 5 oktober 2000Björn Kaaling (s)()()(s)
mot · GO02Ju702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju702av , ()LivstidsstraffFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen såatt livstidsstraffet omvandlas till ett tidsbestämt straff.LivstidsstraffetAntalet livstidsstraff har fyrdubblats . Fram till slutet av80-talet beviljades den intagne nåd . Nåd innebar omvandling tilltidsbestämt straff. Straffet blev i realiteten 14 -. Då tillämpadesockså halvtidsfrigivning, vilket gav ett livstidsstraff , oavsettvilken regering som satt.Från 90-talets början blev det en ändring. Tidsbestämning ägde rum efter9-10 år, och straff tiden blev . Den senaste tidens utveckling harinneburit att tidsbestämning sker i mycket få fall och då . Denverkliga strafftiden ligger nu på 20-21 år.Det kan konstateras att livstidsstraffet bestäms av regeringens inställningoch det allmänna opinionsläget.Miljöpartiet anser att livstidsstraffet ska omvandlas till tidsbestämda straff.Vi anser att domstolarna självständigt skall utdöma straff. Den dömandemakten skall vara frikopplad från den regerande makten. Att ha straff sominte är tidsbestämda strider mot den grundläggande straffrättsliga principenom rättvisa och förutsebarhet.Avskräckningseffekter finns inte, säger kriminologer. I kriminalvårdensskrift "Med sikte " står i kapitlet om livstidsstraffet följande:Eftersom den som döms till livstids fängelse under en avsevärd tidfår sväva i ovisshet om tidsbestämningen kan livstidsstraffet nu framståsom mer inhumant . Straffet kan också uppfattas som merinkonsekvent mot grundläggande straffrättsliga principer om rättvisa ochförutsebarhet.Det är svårt att förutse hur långt ett livstidsstraff i praktiken kommeratt bli. Det innebär att det kan bli mycket stor skillnad mellan det längstatidsbestämda straffet för mord och livstids fängelse. Det är därför idagbetydligt svårare för domstolen som ska bestämma fängelsestraffets längdefter brottets straffvärde att kunna förutse hur långt frihetsberövande enlivstidsdom kan komma att innebära. Detta strider, som sagts ,mot de krav på förutsebarhet, rättvisa och klarhet som enligt de senastereformerna bör ställas på ett straffsystem.Det finns även kriminalvårdsspecifika faktorer som talar för attlivstidsstraffet bör avskaffas, då t ex behandlingsinsatser på anstaltenförsvåras.Stockholm den 21 september 2000Kia ()Per ()()()
mot · GO02Ju704 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju704av , ()SmugglingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av smugglingsavgift.Inför smugglingsavgift"Jättebeslag, tullen hittade cigaretter till ett värde av 2,5 miljoner kronorgömda i lastbil" eller "försök att smuggla finsprit avslöjades avtullen vid kontroll av lastbil". Rubriker som dessa är tyvärr ganskavanliga från tullens arbete vid våra olika gränsstationer.Trots bra arbete från tullen att säkra bevis händer det ganska ofta att detinte är möjligt att få en fällande dom i tingsrätten. Det har blivit ganskavanligt att föraren av lastbilen nekar till brott och kännedom om denuppdagade smugglingen. Det är naturligtvis möjligt att lastbilschaufförentalar sanning, men han är oftast mycket medveten om att han har storachanser att klara sig genom att förneka all kännedom om lastens innehåll.Självklart skall ingen dömas om han/hon är oskyldig, men det är intetillfredsställande att tullen gång på gång gör stora beslag av cigaretter ochsprit utan att någon kan fällas för brott.Det går att dra en parallell till oljeutsläpp från båtar. Trots att ett utsläppärväl dokumenterat och t.o.m. filmat har det visat sig svårt att få någon fälldförbrottet. Rättsväsendet har inte lyckats bevisa vem som var ansvarig förutsläppet.Lag (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, inne håller ettkapitel om s.k. vattenföroreningsavgift.Kap. 8, 2 § lyder:Vattenföroreningsavgiften skall påföras den fysiska eller juridiska personsom vid överträdelsen var fartygets redare. Om det avgörande inflytandetöver fartygets drift utövades av någon annan i redarens ställe, skallavgiften dock påföras den andre. Finns inte någon som skall påförasavgiften enligt vad som sagts eller kan det inte utan att ärendet blirväsentligt fördröjt fastställas vem denne är, skall avgiften påföras densom vid överträdelsen var fartygets ägare.I 3 § står det:Vattenföroreningsavgiften skall bestämmas med hänsyn till utsläppetsomfattning samt fartygets storlek.Uttag av vattenföroreningsavgift har visat sig vara ett betydligt effektivaremedel mot oljeutsläpp än hotet om straff. Avgiften verkar ha haft enavskräckande inverkan och antalet utsläpp har minskat.Då det gäller den ovan nämnda smugglingen, inbringar den stora vinster ide fall den lyckas. Ett nytt grepp i kampen mot denna smuggling vore attinföra en avgift som i slutänden drabbar ägaren av lastbilen. Avgiftens storlekbör stå i proportion till den beräknade vinsten av den förtjänst som ett ickeupptäckt brott skulle ha inbringat.Stockholm den 27 september 2000Jeppe ()
mot · GO02Ju708 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju708av , ()Rättsskydd för anställda inom utsatta verksamheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring så attskyddet för myndighetsutövande personal blir bättre när de i sinmyndighetsutövning utsätts för våld, hot om våld och kränkningar.Motivet för mitt förslagRättsstaten har utsatts för angrepp frånolika kriminella och ickedemokratiska politiska organisationer. Enskildaföreträdare bland myndighetsutövande personal, såsom åklagare, poliser,kriminalvårdare m.fl., utsätts i ökande utsträckning för hot om våld. Ialltmer frekvent omfattning verkställs även dessa hot.Samtidigt har samma rättsstat, som är utsatt för dessa hot, genom denpraxis som utvecklas i domar från bl.a. sagt att det ingår iden myndighetsutövande personalens arbete att utsättas för hot ochkränkningar. I en av domarna sades det att myndighetsutövande tjänstemanhar att vänta sig och får acceptera att bli spottad i ansiktet när han försökerupprätthålla rättsstatens regler.Denna dubbelbottnade inställning från samhällets sida upplevs som djuptkränkande för såväl allmänheten som för den som är utsatt för kränkningen.På sikt innebär detta att själva rättssamhället i sig blir hotat.Var går gränserna? Skall den som genom sitt yrke och som försökerupprätthålla rättsordningen bli sämre behandlad än övriga medborgare?Det borde vara så att den som i sitt arbete försöker upprätthållarättsordningen också får ett större stöd av samhället. Annars är riskenuppenbar att det demokratiska samhället ger för stort utrymme åt kriminellaoch ickedemokratiska organisationer att nå sina syften.Stockholm den 27 september 2000Maud ()
mot · GO02Ju709 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju709av , ()Stärkt skydd mot grova våldsbrottFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att spåra och effektivt beivra all kriminell hantering av vapen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kontrollen vid våra gränser förstärks i syfte att förhindraillegal vapeninförsel.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ökning av polisens personella och materiella resurser.Motiv för vårt förslagI dagspressen kan man praktiskt taget läsa om det ökade antaletvåldsbrott vid vilka eldhandvapen, automatvapen och sprängmedel avskilda slag använts. Människor skadas svårt, inte sällan livshotande.Särskilt utsatta är naturligtvis polispersonal, tullpersonal och personalsom i sin yrkesutövning har till uppgift att ansvara för och skyddaenskilda människor, värdefull och attraktiv egendom liksom att svara förlag och ordning i samhället. Polismorden iMalexander, liksom andra grova överfall mot polis på olika håll i ,vittnar om hur allvarlig situationen fortfarande är.Det är inte ovanligt att de vapen som använts har tillgripits antingen vidinbrott hos privatpersoner eller i militära förråd. Ett inte oväsentligt antalvapen förs också in illegalt från utlandet. Kontrollen måste ytterligareförstärkas i syfte att hindra illegal införsel av vapen.För att skydda medborgarna och inte minst polis- och bevakningspersonalmåste krafttag tas mot denna kriminella hantering av vapen. De ökade grovavåldsbrotten som alltmer brett ut sig måste mötas med kraft och med störremålmedvetenhet från samhällets sida. Det måste vara en prioriterad uppgiftatt spåra och beivra olovlig vapenhantering. Likaså måste polisen ges ökadepersonella och materiella resurser att effektivt bekämpa denna brottslighet.Utvecklingen, inte minst , visar att detta är nödvändigtom rättssamhället skall kunna bestå.Vi har en obehaglig känsla av att då man i förra årets betänkande,1999/2000:JuU1, kring dessa frågor talat om att prioriteringarnaomformuleras också därigenom verkar uppgiven. Resursbrist och möjligheteratt klara de i motionen nämnda behoven, liksom andra inom detkriminalpolitiska området, går uppenbarligen inte att uppnå för närvarande.Vi hänvisar till det moderata budgetförslaget vad gäller resurstillskott förområdet.Stockholm den 2 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02Ju711 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju711av Nisser, ()StraffrabattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om så kallad straffrabatt.Motiv för vårt förslagVid besök på olika närpolisområden har problemet med s.k. straffrabattframförts. Det gäller när en person grips, misstänkt t.ex. för ett antalinbrott och stölder. Vid förhör ges vissa erkännanden och utredningpåbörjas. Denna utredning följs av åtal och rättegång. Det har gått enlängre tid mellan gripandet och rättegången. Rättegången ger som resultatatt personen döms till ett fängelsestraff.Det kan nu dröja innan personen får avtjäna sitt straff. ,från att personen greps tills fängelsestraffet påbörjas, har ofta en lång tidgått,ibland , ibland längre. Den dömde har under hela denna periodunder frihet begått nya brott. Alla dessa brott kommer, vilket den dömde vet,inte att tillföras det straff han ska avtjäna. I och med att detta är känt bland kriminella så ökar t.o.m. iblandbrottsaktiviteten under väntan på avtjänande av straff.Detta kan inte accepteras. Alla brott oavsett när de begås måste bedömasefter samma straffskala. Visserligen kan man diskutera om det är rimligt attaddera många brott av ringare grad så att de tillsammans kanske ger enpåföljd som är hårdare än en grov kriminell handling. är ett brottspåföljd inte bara ett straff för en handling, det visar även att allmänheten ochsamhället inte tolererar den brottsliga verksamheten, oavsett när det sker ellervem som utför brottet.Detta problem påverkar och belastar polisväsendets arbete. Polisen fårnaturligtvis göra det arbete som krävs för att undersöka och försöka få frambevis kring de nya brott som begås. Detta trots att även de är medvetna om attdetta arbete inte leder till något resultat vad gäller påföljd.För att ändra på detta problem måste väntetiderna för att avtjäna ettfängelsestraff förkortas och den s.k. straffrabatten bör inte tillämpas.Stockholm den 2 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GO02Ju712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju712av , ()Grova rånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla rån där hot med skjutvapen alternativt vapenattrapperförekommer skall klassas som grova.Även rån med vapenattrapp bör klassas somgrovtAntalet rån och rånförsök ökar ständigt. För att ett rån skall klassas somgrovt krävs att rånaren varit beväpnad med ett skarpladdat vapen, någotsom kan vara svårt att bevisa om skottlossning inte förekommit eller omförövaren inte gripits under själva rånet.Så som den nuvarande lagstiftningen är utformad har de kriminella ett klartövertag gentemot rättvisans företrädare. De kan inte mot sitt nekande åtalaseller dömas för grovt rån så länge det inte är bevisat att det varit ett riktigt ochladdat vapen som riktas mot offret.För rånoffren torde det i de allra flesta fall vara omöjligt att avgöra omvapnen är äkta eller attrapper. Rånoffren upplever ett dödligt hot. Chock ochpsykiskt lidande blir lika svåra även om det senare visar sig att rånaren intevarit utrustad med skjutvapen.Det strider mot allmän rättsuppfattning när inte alla rån där hot medskjutvapen förekommit klassas som grova. Straffet skall vara kännbart -oavsett om det rört sig om ett oladdat vapen eller en attrapp.Stockholm den 29 september 2000Maud ()()
mot · GO02Ju713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju713av , ()Hets mot folkgruppFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av lagen om hets mot folkgrupp.Alla människors lika och absoluta värdeAlla människors lika och absoluta värde är en av de absolut viktigasteportalparagraferna i den kristdemokratiska ideologin. En annan viktiggrundbult i den kristdemokratiska ideologin är den personalistiskamänniskosynen som betonar individens och kollektivets ömsesidigabehov av varandra.Det våld som drabbar homosexuella för deras läggning är ett klartövergrepp mot den människosyn som vi kristdemokrater vinnlägger oss om.När det finns grupper i samhället som inte upplever att de äger samma respektoch trygghet som andra är det ett hot mot rättssamhället.Genom de nedskärningar som gjorts på rättsväsendet under framföralltslutet av 90-talet får polis och åklagarmyndighet allt svårare att utreda alladebrott som anmäls. Detta tillsammans med att högerextremistiska grupper harutsatt homosexuella och invandrare för våld gör att man med fog kan tala omatt dessa grupper har en försämrad rättssäkerhet.Våldet mot homosexuella måste mötas av rättssamhället. Det är viktigt attlagen ses över så att homosexuella får samma rättsskydd som andra utsattagrupper får i lagen om hets mot folkgrupp.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02Ju714 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju714av , ()VapenlagstiftningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av vapenlagstiftningen i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motiv för mitt förslagRiksdagen har fattat beslut angående en ny och skärptvapenlagstiftning. Motivet var bl.a. en tilltagande brottslighet med vapeninblandade. I arbetet med lagstiftningen framgick genom samstämmigauppgifter från polismyndigheter att det är de illegala vapnen som utgör ettalltmer tilltagande problem. Den svenska jägarkårens vapen, fullt lagligaoch med licens försedda, är enligt samma uppgifter inget problem isammanhanget. har också beslutat om skärpta regler förförvaring av vapen.Det torde således inte finnas fog för att kritisera de lagliga vapenägarna fördet våld med illegala vapen inblandade som förekommer i samhället. Detta ären viktig distinktion - lagliga vapenägare som OS-medaljörer, blivandesådana såväl som jägare bör behandlas respektfullt som andra medborgareoch tillmätas rättssäkerhet och integritet. Det är därför också angeläget attäven för denna grupp i samhället undanröja onödigt byråkratiskt krångel sominte kan motiveras utifrån sakliga skäl.Ett påtagligt sådant krångel är det påtalade och kritiserade"patrontramset". En jägare eller målskytt som har tillstånd att inneha vapen,s.k. vapenlicens, har också rätt att inneha patroner men endast av sammakaliber som det ägda vapnet har.Enligt min mening bör en jägare som innehar vapenlicens rimligen ocksåkunna inköpa och få inneha ammunition, patroner som har en kaliber som intepassar det egna vapnet. Det är rimligt att en jägare ges möjlighet att köpapatroner till hustrun, till jaktkamrater i jaktlaget såväl som patroner för attkunna provskjuta ett vapen som jägaren eventuellt avser att köpa. När detgäller de olagligt innehavda vapnen skulle en sådan inköps- ochinnehavsmöjlighet sakna all betydelse.Under jakt är det praxis att skjutsa varandra till de olika jaktpassen ochofta lämnas klädespersedlar såväl som reservammunition i bagageluckan. Attdetta förhållande kriminaliserar föraren av bilen torde knappast stå iöverensstämmelse med en allmän rättsuppfattning.Enligt gällande vapenlag är varje innehav av patroner av annan kaliber änden som vederbörande har vapenlicens för ett kriminellt innehav. Dettaförhållande är orimligt och vapenlagen bör härvidlag ändras.En motiverad ändring av vapenlagen föreligger på så sätt att den sominnehar vapentillstånd för jaktvapen (vapentillstånd med ändamålet "jakt")också automatiskt bör ha tillstånd att förvärva och inneha ammunition oavsettkaliber.Ändringen innebär inga som helst negativa konsekvenser ursamhällssynpunkt, men underlättar väsentligt för boende i landsorten samtavkriminaliserar alla dem som i praktiken av olika skäl befattar sig medammunition av annan kaliber än den som de lagligt innehavda vapnen tillhör.Stockholm den 28 september 2000Carl G ()
mot · GO02Ju715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju715av , ()Översyn av lagen om innehav av barnpornografiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagen om innehav av barnpornografi skall ses över.MotiveringSedan den 1 januari 1999 är olika förfaranden med barnpornografiskabilder straffbelagda. Straffet för barnpornografibrott är fängelse . Om brottet är ringa gäller böter eller fängelse i högst sex månader.Om brottet anses grovt kan straffet vara upp till fyra år.Innehav av barnpornografi bedöms på samma sätt som exempelvisinnehav av narkotika. Det är sålunda inte straffbart att titta på enbarnpornografisk bild eller film som någon annan förevisar. Däremot är detstraffbart att exempelvis spara barnpornografiska bilder på en dators hårddisk,eftersom man då bedöms inneha barnpornografi.Lagen innehåller vissa undantag. Dessa kom till för att barnpornografisktmaterial skulle kunna användas i seriös nyhetsförmedling, forskning ochopinionsbildning. Även konstnärers framställning nämns i sammanhanget.Detta undantag har dock visat sig leda till att åtal inte väckts mot ettkonstverk som skildrar ett verkligt barn och som barnorganisationer och del av allmänheten tolkar som barnpornografisk.I ett aktualiserat fall väcktes inte åtal mot en konstnärlig videofilm(visad på ) som framställer en vuxen man med ett naket litetbarn i en starkt sexualiserad framställning. Flickans identitet döljs inte,vilketinnebär att kränkningen av henne fortgår så länge konstverket visas. EnligtECPAT , som arbetar mot barnsexhandel, är den aktuellavideoframställningen till sin art barnpornografisk och har inte helleropinionsbildande karaktär. En annan organisation , barnens rätt isamhället, säger att filmen riskerar att stimulera till pedofili.Lagstiftningen måste ha ett barnperspektiv och se på frågan utifrån barnetsbästa. Frågan handlar inte i första hand om konstnärers frihet, utan om barnsrättsskydd. Eftersom lagen visat sig vara oklar på denna punkt bör den redannu bli föremål för översyn. Att tolkningen av lagen tycks skapa frizoner förbarnpornografi är djupt olyckligt.Stockholm den 29 september 2000Alf ()()
mot · GO02Ju716 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju716av , ()SexköpslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1998:408) om förbud mot köp avsexuella tjänster.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 1 oktober 2000Gunnar ()