mot · GO02Ub309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub309av , ()Stimulans av teknikintressetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att den skalluppmärksamma vikten av att teknikintresset skall stimuleras tidigt hosbarn.MotiveringForskningspropositionen föreslår utökad forskning och forskarutbildninginom naturvetenskap och teknik. Frågan har en märklig historia.Vårthögteknologiska samhälle behöver fler tekniker, det är de flesta överensom. Därför behöver vi fler som är intresserade av teknik. Regeringenmisstar sig när man försöker rekrytera till den högsta av alla utbildningar ivårt land. Tekniskt intresse startar i barnaåren. I kan dettaintresse stimuleras genom hög grad av praktiska moment och värderingav de praktiska kunskaper som presteras. Men i vårt skolsystemundervärderas praktisk kunskap och den betygsätts sällan. Ämnen medpraktiska moment ur vilken tekniskt intresse har sin härkomst har fåttendera allt mindre tid eller blivit alltmer teoretiserade.På gymnasiet finns tekniska utbildningar. Allt färre ungdomar söker ty deär sällan förknippade med praktiska moment som värderas som viktiga, dvspraktiktjänstgöring och lärlingsutbildning. Att ungdomar inte söker beror intepå att de är ointresserade utan på att deras möjligheter inte tagits tillvaraochförädlats. Ungdomarna själva inser att de inte heller kommer att förädlas igymnasiet utan snarare att styras hårt mot teori.För att råda bot på samhällets problem låter tekniska utbildningarexpandera. Men de ungdomar som haft presumtiva förmågor i teknik harredan givit upp. Därför kan inte fylla högskoleplatserna medstuderande. Om han ska göra det behövs en yrkeshögskola med hög grad avpraktiskt innehåll - då kan det vara möjligt. väljer istället att görafler till tekniska forskare. Som om det skulle möta näringslivets behov av flertekniker.I själva verket kanske just de som tappat sugen hade varit det bästarekryteringsunderlaget för högskoleplatserna. Vi vet att de riktigframgångsrika teknikerna redan tidigt fått arbeta med praktiska moment.Fler tekniker i vårt samhälle behövs - men alla kanske inte behöver haakademisk utbildning direkt. Alla har rätt att få sina begåvningar och anlagförädlade efter sina möjligheter. Då kan de efter genomgångenyrkesutbildning gå vidare till med dess grundutbildning ochforskning.Det finns ett rejält glapp mellan samhällets behov av duktiga naturvetareoch tekniker och ungdomars vilja och ambition att studera dessakunskapsområden. Det är inte försvarbart att tvinga ungdomar läsa teknik föratt det behövs tekniker. Det fria valet måste alltid få finnas. När samhälletharbehov av många tekniker måste man börja arbeta underifrån. Regeringensmetod att styra ungdomarna med pengar och antal platser på universitet ochhögskolor är fel. Bättre är att tidigt stimulera barn och ungdomar att utvecklasina intressen mot teknik. De lärare som tidigt möter barnen är sällantekniker. En teknikintresserad väljer inte i första hand att bligrundskollärare,även om det skulle vara önskvärt. Därför är det viktigt att teknikintresseradefår tillträde till skolan för att ta sig an de problem skolan själv inte lyckaslösa.Redan i början av 1970-talet inleddes ett antal projekt för att stimuleraelever och särskilt flickor att lära naturvetenskap och teknik. Teknikintegrerades med andra intressanta ämnen som slöjd, hemkunskap och fysik.En rad forskningsprojekt genomfördes för att utveckla idéer omteknikundervisning. Men impulserna kom i huvudsak från skolans värld. Detär märkligt med tanke på att det egentligen är samhället utanför som behöverteknikerna. Än mer märkligt är det att som behov av teknikerökar så undervärderas den praktiska kunskapen. Det borde vara tvärtom,intresse för teknik har med praktiskt kunnande att göra. För många elever kanden praktiska hanteringen av teknik skapa intresse för teorin, för andra gällerdet motsatta. Respekten för elevers olika begåvning, intresse och sätt att läraär viktig. All teknikundervisning som ska vara effektiv i meningen att eleverbåde blir nyfikna och kunniga har sitt nödvändiga villkor i lusten att lära.Efter flera decennier står vi fortfarande vid samma uppgift, att få flerkunniga tekniker i vårt samhälle som elever inte vill läsa teknik.Den stora frågan är varför ungdomar upplever teknik och naturvetenskap somtråkiga ämnen och hur man ska stimulera intresset.I den frågan döljs andra frågor:Presenteras tekniken i skolan som vardagskunskap, teknik i den näramiljön eller är det abstrakta kunskaper?Är lärarna själva så intresserade att de kan motivera eleverna i teknik ellerär lärarna egentligen humanister som inte själva är tekniskt kunniga? Skulleengagerade tekniker i skolan bättre kunna intressera elever i ämnet teknik?Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademienhar tagit problemet på allvar. De driver tillsammans skolprojektet(NTA). Projektet syftar till att stödjalokal utveckling av verksamhet inom naturvetenskap och teknikoch att inspirera och stödja elever och lärarlag i arbetet med attuppnå läroplanens och kursplanernas mål inom ämnena.Skolutvecklingsarbetet har framgångsrikt drivits i samarbete medkommunen och flera olika aktörer i samhället.Akademierna får utgöra ett gott exempel på hur samhällsaktörer kanstimulera och stödja skolan i en uppgift som verkar övermäktig. Det finnsproblem som skolan förväntas lösa men som de som arbetar där har svårt attförstå och angripa. Skolan är en del av samhället vilket innebär att när skolaninte kan lösa sina uppgifter får det konsekvenser för samhället och tvärtom.Därför är det viktigt med samarbete i vid meningen - alla tjänar på det.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne ()