mot · GO02Ju415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju415av , ()Domstolarna1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att flytta över frågor som rör domstolsväsendet tillkonstitutionsutskottet.2. begär att regeringen återkommer med förslag till inrättandetav ett fristående råd för domarutnämningar.3. begär att regeringen återkommer med förslag till reformeringav domstolsadministrationen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den framtida domstolsorganisationen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett närmande mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna.6. avslår regeringens förslag om bemyndigande för regeringenatt besluta om de obligatoriska momenten i domarbanan.2 InledningMedborgarna i vet värdet av självständiga domstolar, det visar detengagemang som frågan om tingsrätternas organisation väckt runt om ilandet. Engagemanget är förståeligt, rättssäkerheten är beroende av ettstarkt domstolsväsende. Och ytterst handlar rättssäkerhet om att varjeenskild medborgare skall kunna få en opartisk och rättvis prövning idomstol.Men rättssäkerheten är också beroende av att vi har ett självständigträttsväsende. har det kommit allt tydligare signaler omatt domstolarnas självständighet är hotad. Högsta domstolens ordförande,justitierådet , har i debattartiklar slagit larm om att framföralltDomstolsverkets agerande kraftigt inkräktat pådomstolsväsendets oberoende.Det är självklart allvarligt och borde stämma till eftertanke när landetshögsta domare är tvungen att gå ut i medier och slåss för sin självständighetmot en under regeringen lydande myndighet. har med hjälpav utvecklingsgrupper påbörjat ett förändringsarbete ute i domstolarna, blandannat vad gäller målhantering, rotelindelning, arbetsfördelning och delegeringav arbetsuppgifter.Domstolsverket lyder under regeringen och fördelar medelsanslagenmellan domstolarna. Mot denna bakgrund är det ofrånkomligt att den enskildadomstolen kan känna en viss press att acceptera de riktlinjer och utformningarav domstolsarbetet som utvecklingsgrupp förespråkar.Domstolsverkets agerande, som uppenbarligen skett helt i samförstånd medJustitiedepartementets ledning, måste därför betraktas som direkt olämpligtoch ur ett internationellt perspektiv saknar det troligen motstycke.Principen om fria och självständiga domstolar kan inte ifrågasättas i enrättstat värd namnet. Men den nu uppkomna situationen, där HögstaDomstolens ordförande är i öppen konflikt med den av regeringen utseddageneraldirektören för , visar dock att den rådande ordningenhar kommit till vägs ände. Vi lägger i motionen fram en rad förslag som allasyftar till att få ett starkare och ett mer oberoende domstolsväsende.2.1 förslagI den föreliggande motionen lägger vi fram ytterligare ett antal förslagsom alla syftar till att stärka domstolarnas självständighet och oberoendegentemot statsmakterna. Moderata samlingspartiet föreslår bland annatföljande.- Domstolsfrågor skall i riksdagsarbetet behandlas av konstitutionsutskottet- Reformera utnämningsförfarandet av domare- Ersätt med en domstolsstyrelse underställd riksdagen- Låt domarrollen och domarbanan utformas av domstolarna själva inomramen för lagstiftning- Allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna skall utveckla ett alltnärmare samarbete med den uttalade målsättningen att de tvåorganisationerna kan slås samman3 Domstolsfrågorna till KU3.1 Domstolarnas konstitutionella rollRegeringen har vid ett flertal tillfällen framhållit att det kommer ställasstörre krav på samverkan mellan rättsväsendets olika verksamhetsgrenar.Ett fördjupat samarbete skall utvecklas både organisatoriskt ochadministrativt, enligt regeringen. Senast framförde regeringen denna sinuppfattning i skrivelse om det framtida domstolsväsendet sombehandlades av . Regeringen redogjorde där för ettantal projekt där domstolar samarbetar med andra myndigheter i syfte attkorta ned "genomströmningstiderna".Regeringens ambitioner vad gäller samverkan mellan rättsväsendetsmyndigheter bör, enligt vår mening, endast med stor försiktighet även omfattasamarbete mellan domstolar och andra myndigheter. Värnandet omdomstolarnas roll som opartiska och självständiga rättsskipare måsteprioriteras framför eventuella "synergieffekter".Ett långtgående samarbete mellan exempelvis åklagare och domstol skullekunna komma att undergräva förtroendet för domstolens opartiskhet. Det kanmycket väl vara önskvärt med gemensamma rutiner och fördjupat samarbetemellan exempelvis åklagare och domstolarna. Men varken ur etträttssäkerhetsperspektiv eller ur den misstänktes perspektiv framstår ettlångtgående myndighetssamarbete som särskilt tilltalande.Vi kan inte acceptera synsättet att betrakta domstolarna som en länk i dens.k. Domstolarna har en väsentligt annorlunda funktion att fylla ijämförelse med övriga myndigheter inom rättsväsendet.För att tydliggöra domstolsväsendets särskilda ställning i konstitutionellthänseende föreslår vi därför att domstolsfrågorna behandlas avriksdagens konstitutionsutskott. Landets domstolar får inte sammanblandasmed andra myndigheter eller organ under regeringen. Deras roll är till stor delav konstitutionell art, och de bör därför behandlas i konstitutionsutskottet.3.2 Utnämning av domareSom ett led i att förändra domstolsväsendet och generellt sett minskaregeringens inflytande över domstolarna, bör även utnämningsförfarandetreformeras. Det finns ett starkt behov av att säkra en bredare rekryteringav domare, och det nuvarande förfarandet skulle gagnas av en störregenomsiktlighet. Utnämning av domare bör präglas av så stor öppenhetsom möjligt. Bland annat anser vi att kallelseförfarandet spelat ut sin roll.I detta sammanhang bör regeringen noga studera erfarenheterna av detdanska instiftade domarutnämningsrådet. Detta råd, somadministrativt sorterar under domstolsstyrelsen, har ensamt ansvaret attföreslå, efter ett öppet ansökningsförfarande, en sökande som regeringen haratt ta ställning till.Det svenska utnämningsförfarandet bör enligt vår uppfattning i stort kunnautformas enligt dansk modell, och i samband med regeringens pågåendereformering av domstolsväsendet bör även utnämningsförfarandet ses över.3.3 Domarbanans obligatoriska momentI regeringens förslag till budget begär regeringen riksdagensbemyndigande att närmare ange detaljer och tidsfrister för deobligatoriska momenten i domarbanan. Den traditionella domarbananinleds, efter tjänstgöring som notarie och fiskalsaspirant, med anställningsom fiskal och adjungerad ledamot i hovrätten eller kammarrätt. Därefterfår man anställas som assessor, och förordnandet som assessor utgör detsista obligatoriska momentet i domarbanan.Som regeringen framhåller har domarbanan en långvarig tradition i vårtland. Men det finns en uttalad vilja från många håll att öppna upp domaryrketoch rekrytera bredare. Domarbanan är således i ett skede där storaförändringar är nära förstående. Till bilden hör den allmänna reformeringenav domstolsväsendet, där det är Moderata samlingspartiets strävan attdomstolsväsendet i så stor utsträckning som möjligt skall frigöras frånregeringsinblandning. Även när det gäller domarutnämningar bygger våraförslag på en ambition att minimera inblandning från såväl andra myndighetersom regeringen.Det vore därför fel av oss att ta ställning för att regeringen i den här fråganfår ökat inflytande. Mot den bakgrunden finner vi inte några övertygande skälför att ställa oss bakom regeringens begäran.4 DomstolsverketI det pågående reformarbetet av domstolarna har givits endrivande roll. Enligt vår mening är dock i sin nuvarandeform inte en del av lösningen, utan en del av problemet. Den ursprungligatanken med var att det skulle tjäna som ett rentserviceorgan åt domstolarna. Innebörden av begreppet "service" kandiskuteras, men det kan knappast innefatta medverkan i att lägga nerdomstolar så som sker , inte heller att utveckla rutiner för hanteringav anhängiggjorda mål.Domstolsverket är inrättat av regeringen utan särskild lag. Instruktionen ärgiven i en förordning utfärdad av regeringen. Generaldirektören utses avregeringen och även han är sålunda underställd regeringen.Generaldirektören avgör ensam alla väsentliga frågor rörandedomstolsväsendets ekonomi, organisation, administration och fördelning ochanvändning av beviljade anslag. får vidare utfärda allmännaråd om utformningen av arbetsordningen vid tingsrätt.Genom kan regeringen således utöva betydandeinflytande över domstolarna. För att skapa ett oavhängigt och oberoendedomstolsväsende krävs enligt vår uppfattning att byts ut moten från regeringen frikopplad domstolsadministration.En förebild för en sådan självständig domstolsadministration finns iDanmark. domstolsadministration sköts av en domstolsstyrelsesom är inrättad med stöd av lag. Även instruktionen är meddelad genom lag.Domstolsstyrelsen är därför direkt underställd , inte regeringen.Regeringen utser inte heller den direktör som ansvarar för den dagligaledningen och justitieministern har ingen instruktionsrätt överdomstolsstyrelsen.Moderata samlingspartiet förordar inrättandet av en svenskdomstolsstyrelse efter dansk förebild. Domstolsstyrelsen kommer då att varaunderställd genom att den instiftas genom lag. Organisatoriskt skallstyrelsen fortfarande anses höra under , menjustitieministern skall fråntas instruktionsrätten över styrelsens verksamhet.Ansvaret för att fördela de av fastställda anslagen till domstols-väsendet mellan de enskilda domstolarna skall ligga på domstolsstyrelsen.Domstolsstyrelsen skall likaså erbjuda domstolarna den fortbildning ochadministrationsservice som efterfrågas av de enskilda domstolarna.5 Den framtida domstolsorganisationen5.1 Domstolar i nätverk inrättade genom lagVi har vid ett flertal tillfällen begärt att regeringen för riksdagenpresenterar en långsiktig och övergripande plan för den framtidadomstolsorganisationen. Regeringen och riksdagsmajoriteten har dockavvisat behovet av en sådan övergripande plan. Det pågåendereformeringsarbetet sker utan några som helst grundläggande principeroch har inte heller föregåtts av någon övergripande utredning somredovisat sina överväganden och förslag.Ett långsiktigt hållbart domstolsväsende bör inrättas så att landets alladelar får en rimlig tillgång till rättskipning, inom ramen för en judiciellt ochadministrativt bärkraftig domstolsorganisation. Därtill måste en högkompetens bibehållas inom domstolsarbetet genom att domare ges möjlighettill kontinuerlig utbildning inom ramen för individuellt utformadeutbildningsplaner. Domaryrket skall vara attraktivt, även för de bästajuristerna. En breddning av rekryteringen av ordinarie domare är därförönskvärd.Enligt vår mening bör domstolar, där så krävs för att uppfylla deövergripande målen med domstolsorganisationen, organiseras i ennätverksmodell, där en samordnande tingsrätt samarbetar med andratingsrätter i en domkrets. Endast den samordnande tingsrätten utgörsjälvständig myndighet. Vi kan således ställa oss bakom den modell somregeringen valt för domstolarna i bl.a. och att koncentrera all administration till en domstol i domkretsen, kanen hög administrativ kompetens upprätthållas vid den samordnandedomstolen. Många av de administrativa uppgifter som sköts avDomstolsverket kan flyttas ut till domkretsarna. Övriga domstolar idomkretsen kan koncentrera sina resurser på den rent dömande verksamheten,och även lagmännen vid dessa domstolar kan i större utsträckning ägna sig åtfaktisk rättskipning. Dessa befordrade domares juridiska kompetens kommerhärigenom på ett bättre sätt att tas till vara.Det går dock inte komma ifrån att genomförandet av dessasammanläggningar av tingsrätter lider av att regeringen valt att inte ta eninledande principdiskussion. Kansliorternas ställning, domstolarnas lagligaoch konstitutionella ställning och långsiktigheten i de nyinrättadedomstolarnas organisation är alla frågor som hänger i luften på grund avregeringens ovilja att i förväg redogöra för sin vision av det svenskadomstolsväsendet.Vi anser att bör fatta de beslut som rör reformeringen avdomstolväsendet. På så sätt skulle man ge varje enskild tingsrätt ett lagligtskydd från framtida förändringar, ett skydd som är välbehövligt. Det går attifrågasätta om kravet i regeringsformens 11 kap 4 §, om att huvuddragen avdomstolarnas organisation skall föreskrivas i lag, är uppfyllt. Lagregleravseende yttre och geografisk organisation saknas helt vad gällertingsrätterna. Till detta kommer art. 6 i om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och dess krav pådomstol "som upprättas enligt lag". Det vore önskvärt att i samband med enallmän reformering av tingsrättsorganisationen även få till stånd ett förstärktlagskydd vad gäller bl.a. de enskilda tingsrätternas ställning samt den yttreorganisationen.På grund av den planlösa reformeringen av domstolsväsendet somregeringen nu bedriver, är det inte möjligt att säga hur det framtidadomstolsväsendet slutligen kommer att utformas. Det är givetvis en situationsom inte är acceptabel.Det bristande lagskyddet för tingsrätterna innebär att de omfattas avregeringens förordningsmakt, ett förhållande som knappast kan anses gagnaunderrätternas oberoende. övriga domstolar har ett starkare skyddgenom att de är individuellt instiftade genom lag eller, vad gällerlänsrätterna,är knutna till länsindelning.Enligt Moderata samlingspartiet bör även tingsrätterna erhålla samma nivåav lagskydd som övriga domstolar inom domstolsväsendet. Den rådandeordningen inbjuder till att även framtida reformer av domstolsväsendet skerunder likartade premisser som . För att garantera medborgare ettlångsiktigt bestående domstolsväsende bör därför nu varje tingsrätt inrättasgenom lag.5.2 Ett samlat dömandeEn ny domstolsorganisation bör även inkludera länsrätter idomkretsen. Framförallt bör det undersökas vilka förutsättningar somfinns för att flytta ut länsrättsdömande till de mindre tingsrätterna. I ettlängre perspektiv kan det bli aktuellt att lägga ner några av de allra minstatingsrätterna. Men ett närmande mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna, där visst länsrättsdömande flyttas över till desmå tingsrätterna, skulle kunna innebära att även de små tingsrätternasbetydelse ökar. Fördelarna med den lilla, nära domstolen kan i ökadutsträckning behållas och även omfatta förvaltningsmålen.Nätverksmodellen skapar förutsättningar för ett flexibelt och självständigtdomstolsväsende, där domstolarna snabbt kan anpassa sig tillförändringar.Regeringen har gjort den bedömningen att där det är "lämpligt" börlänsrätter och tingsrätter samordnas med en gemensam chef och en gemensamadministration. Avsaknaden av bärande principer för ett framtidadomstolsväsende gör sig påmind. Lokala förutsättningar ochtillfälligheter styr, i stället för en övergripande och principiell vision omhurdomstolsorganisationen bör utformas.Vi menar att det finns avgörande principiella fördelar med att på lång siktlåta de bägge domstolsorganisationerna närma sig varandra, även på de andranivåerna i instansordningen. För allmänheten skulle en enhetligdomstolsorganisation verka mindre förvirrande och för domstolspersonalenskulle det skapa en mer flexibel organisation och attraktivare arbetsplatser.Vissa måltyper är av sådan art att de med fördel skulle kunna handläggasinom en sammanhållen domstolsorganisation. Vissa administrativafrihetsberövanden och verkställighetsmål, vilka handläggs vid en centraltplacerad länsrätt, skulle komma närmare de berörda parterna om man lätdessa måltyper avgöras vid en närmare tingsrätt. För personalen vidtingsrätten skulle tillskottet av dessa måltyper dessutom innebära en möjlighetatt bredda kompetensen och förstärka målunderlaget vid domstolen.1995 års domstolskommitté har i sin sammanställning av grundmaterialpekat på att de bägge organisationerna redan har närmat sig varandrasuccessivt. Införandet av ett tvåpartsförfarande i förvaltningsdomstolarna varhär ett viktigt steg som trädde i kraft . Härigenommarkerades förvaltningsdomstolarnas rättskipande roll och likheterna med deallmänna domstolarna.Av Domstolskommitténs grundmaterial framgår vidare att ett närmandeäven för med sig en rad positiva effekter. Det skulle innebära en höjdkompetens bland domarna, skapa en gemensam domarkultur, främjarättsutvecklingen och skapa moderna och attraktiva arbetsplatser, där inslagetav rutinartade arbetsuppgifter skulle minska.Vi ser inga hinder för att redan nu förbereda ett närmande avRegeringsrätten och . Även dessa förändringar bör inledasmed att regeringen inhämtar godkännande för de principer sombör ligga till grund för en sådan reform.Stockholm den 5 oktober 2000Gun ()(m)()()()()()()