mot · GO02T231 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är mycket dock mycket viktigtatt övergången till ett nytt system med konkurrensutsatt trafik sker på ettsådant sätt att trafikförsörjningen säkerställs i hela landet.SJ:s trafikeringsrätt ger dem ett monopol på alla lönsammajärnvägslinjer. SJ har även rätt att efter avtalstiden för upphandlad trafiklöptut återta trafikeringsrätten genom att hävda att trafiken kan bedrivas påkommersiella grunder. Det är uppenbart att regelverket som ger SJ rätten attplocka russinen i kakan avskräcker andra aktörer från att göra satsningar.Detta främjar inte konkurrensen och försvårar möjligheterna att finna nyatrafiklösningar.Att låta SJ:s konkurrenter få möjlighet att trafikera bara det som SJbetraktar som olönsamma linjer medan SJ får fortsatt monopol på delönsamma linjerna är inte i längden rimligt. Särskilt som SJ efter förslagetsgenomförande är ett affärsverk. Konkurrensen bör därför intebegränsas till bara de olönsamma linjerna. anser att regeringenbör lägga fram ett förslag till hur en stegvis övergång till konkurrensutsattpersontrafik på alla järnvägslinjer ska gå till. Denna stegvisa övergång måstemed nödvändighet ske med god framförhållning så att alla aktörer påmarknaden har tid att förbereda sig för den förändrade situationen. En sådanövergång ska gå till så att en tillfredsställande trafikförsörjning i helalandetkan säkras. Vad som ovan anförts om en stegvis övergång tillkonkurrensutsatt persontrafik på alla järnvägslinjer bör ges regeringen tillkänna.Konkurrensutsättandet av tågtrafiken på vissa sträckor har haft bådepositiva och negativa sidor. De negativa sidorna har uppstått främst på grundav dåliga upphandlingar samt bristande entusiasm från regeringen. Det ärsynd att regeringen inte bejakar den potential som konkurrensutsatt trafik har.I det långa loppet är konkurrensutsatt järnvägstrafik till godo för resenärerna.Stationer och övriga gemensammafunktionerOlika gemensamma funktioner, främst stationer, måstebetraktas som mycket viktiga funktioner i järnvägssystemet.Nuvarande system innebär att SJ har kontrollen över dessafunktioner. Det är mycket troligt att rättvisakonkurrensvillkor kan vara svåra att uppnå för allatågoperatörer med detta system. Precis som spårfunktionenligger utanför SJ:s kontroll finns det anledning att eftersträvaett liknande upplägg även för stationer och andragemensamma funktioner. Regeringen bör återkomma medett förslag på hur ägandet av stationer och övrigagemensamma funktioner ska utformas . Detta börges regeringen till känna.Det senaste årens erfarenhet med flera nya operatörer på järnvägsspårenvisar att behovet av sammanhängande biljett och informationssystem ärbetydande. I dagens läge saknas en ordentlig samordning mellan de olikaoperatörernas biljett- och informationssystem. Detta kan försvåra resenärernasresande vilket självklart inte är bra. För är detta en gemensamfunktion av stor betydelse. En samordning av operatörernas system förbiljetter och information är att föredra. Ett av de olika operatörerna samägtföretag kan vara en lösning på detta problem. Det finns all anledning förregeringen att nu agera för att skapa ett samägt företag för biljett- ochinformationssystem. Regeringen bör återkomma till med förslagom hur ett samägt företag kan skapas. Vad som ovan anförts om behovet avatt införa ett samägt bolag för biljett- och informationssystem bör gesregeringen till känna.Tredje spåretDet så kallade tredje spåret är en mycket viktig faktor för attunderlätta för kollektivt resande i samt till och frånStockholm. Den nuvarande kapacitetsbristen får genomslaginte bara i utan även i tågtrafiken i södra delen avlandet.Det är oerhört viktigt att Statens engagemang i trafikinvesteringarna iStockholmsområdet kanaliseras dit de gör störst möjliga nytta, såväl ur ettlokalt som regionalt och nationellt perspektiv. Järnvägskapaciteten genomStockholm är av riksintresse. En utbyggnad av ett tredje spår ökar kapacitetenför både person- och godstransporter. Ett nytt spår ökar turtätheten påpendeltrafiken vilket är bra för som trafiken tilloch från kan förbättras vilket är nödvändigt. För att den ska komma till sin rätt måste utbyggnaden av tredjespåret samordnas med en förläggning av i tunnel. Detta bör gesregeringen till känna.En riktig och seriös finansiering av denna investering är nödvändig. Statenhar ett givet ansvar. Men också andra möjligheter till finansiering finns.Stockholms stad och har ett intresse av attsituationen löses varför även de bör kunna bidra. Investeringen i tredje spåretbör också kunna vara aktuell som ett PPP-projekt. Regeringen bör tade steg som behövs för att genom en PPP-lösning kunna finansiera tredjespåret.Nyköping/ÖstgötalänkenNyköping/Östgötalänken är en angelägen satsning av fleraskäl. För det första är det en del av Europakorridoren som påsikt är en nödvändig satsning. För det andra skulle länkenbinda samman /,/, och med varandrapå ett helt annat sätt än vad som sker . Detta skullebredda människors arbetsmarknad och gynna företagen ihela denna del av landet. Länken är motiverad på helt egnameriter men det finns dessutom ytterligare ett starktargument: /Östgötalänken skulle möjliggöraStockholm-Skavsta flygplats som ett reellt komplement tillArlanda.En satsning på /Östgötalänken är att se som ett första steg iförverkligandet av Europakorridoren. Det är viktigt att regeringen nu tarinitiativ till förhandlingar med alla inblandade parter för att starta arbetetmeden PPP-lösning för byggnation av /Östgötalänken.FlygÄven flyget har en viktig roll att fylla i transportsystemet. Iett land som med stora avstånd spelar flyget en storroll där andra realistiska alternativ saknas. Flygets tillväxtberäknas till . På vissa flygplatser ärden beräknade tillväxten betydligt större. Detta ställer storakrav på att miljöanpassa flygmotorer och flygplatser.Dela LuftfartsverketEn effektiv och väl fungerande myndighetsutövning är ettmåste för en positiv utveckling på flygets område.Luftfartsverket har både myndighetsuppgifter ochproduktionsuppgifter. Denna organisation är inte specielltbra. Bland annat finns fog att tro att privata aktörermissgynnas av en sådan organisationsstruktur. Förmodligenkommer vi att få se en större andel privatägda flygplatser iframtiden vilket ytterligare förstärker behovet avförändringar i organisationen. För att lösa denna problematikbehöver produktions- ochmyndighetsuppgifter skiljas från varandra.Myndighetsuppgifterna bör rymmas inom det samladeansvar för infrastruktur som finns beskrivet i Centerpartietsmiljömotion samt under avsnittet Grönt transportsystem idenna motion. Vad som ovan anförts om att delaLuftfartsverket i en myndighetsdel och en produktionsdelbör ges regeringen till känna.Delprivatisera kluster avflygplatserInternationellt ökar antalet privata flygplatser. I ärandelen privata flygplatser med person- och fraktflygfortfarande låg. Att en privatisering kan innebära en positivutveckling är ett bra exempel på. Efteratt brittiska TBI köpt av flygplatsen frånNyköpings kommun har en mycket positiv utveckling skett.Volymerna har ökat och investeringarna har tagit fart. Ensådan utveckling skulle kunna ske på flera håll i landetgenom att statligt ägda flygplatser delprivatiserades. Statenhar inte möjlighet att stå för de investeringarsom är nödvändiga för att en flygplats ska utvecklas på ettpositivt sätt varför privat kapital kan vara en förutsättningför en god utveckling. Att släppa in privata aktörer kandärmed vara att föredra.Att sälja ut flygplats för flygplats kan dock vara svårt då många för landetviktiga flygplatser går med ekonomisk förlust. Exempelvis skulle enförsäljning av innebära att skulle stå kvar med fleraförlustbringande flygplatser medan den flygplats som går med den särklassigtstörsta vinsten skulle försvinna. Nettoeffekten för staten skulle vara liten.Mycket talar därför för att delprivatiseringar av statliga flygplatser bör skei kluster. Istället för att sälja flygplats för flygplats bör en grupp avflygplatserdelprivatiseras med krav på att driva alla flygplatser vidare. En lämpligordning är att , och är huvudflygplatser i varsittkluster. Denna privatiseringsform skulle säkerställa driften av även de minstattraktiva flygplatserna som investeringar skulle kunna komma allatill del. Det är angeläget att denna fråga utreds innan beslut tas. Detta förattsäkerställa flygplatskapaciteten i hela landet. Vad som ovan anförts om attutreda möjligheten att delprivatisera kluster av statliga flygplatser bör gesregeringen till känna.Flygplatskapacitet iStockholmsområdetLuftfartsverket har på regeringens uppdrag utrett hur enlösning på flygplatskapaciteten i ska seut . utredning har varit ute påremiss och ärendet bereds iRegeringskansliet. Utredningen pekade ut på Södertörnsom det bästa alternativet. Denna uppfattning delas inte avCenterpartiet. Detta ställningstagande baseras på att demiljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna av attbygga en flygplats på är så omfattande att ingreppav det slag en flygplats innebär inte är motiverat.Viktigt att komma ihåg är att kapacitetsfrågan är en nationell angelägenhet,inte bara en Stockholmsfråga som vissa vill göra gällande. är och skaförbli navet i svensk flygtrafik. navfunktion är mycket viktig för attsäkerställa en god trafik utomlands samt till och från alla delar av Sverige.Avveckla BrommaSedan åter började trafikeras medreguljärflyg 1992 har många boende i västraförorter fått kännas vid en försämrad boendemiljö i form avbuller, avgaser och ökade säkerhetsrisker. Det finns enmycket tydlig och uppenbar risk att dessa olägenheterkommer att öka då det finns starka krafter somvill se en utökad verksamhet på . invigdes1936 och ser verkligheten mycket annorlunda ut än vadden gjorde då. Verkligheten har kommit ikapp mendet verkar inte alla ha insett. En utveckling med utökadverksamhet på är inte att föredra då det inom baranågra kilometers radie från flygplatsen bor över 100 000människor. Istället bör avvecklas.Enligt det avtal som finns mellan staten och ska Brommaavvecklas 2011. Detta avtal tar inte hänsyn till de olägenheter som de boendei närområdet har. Avtalet med om fortsatt flyg på Brommafram till 2011 bör sägas upp och ingen ökning av antalet flygrörelser fram tillavvecklingen bör tillåtas. Vad som ovan anförts om att avveckla Brommaflygplats bör ges regeringen till känna.Arlanda och är svaretDet mesta pekar på att kommer attbehöva öka sin flygplatskapacitet under de kommande åren.I detta läge har av pekats ut somalternativet för att öka kapaciteten. Detta trots att det finnsen befintlig flygplats i . Att föreslåbyggnation av en ny flygplats med alla de negativa effekterdet innebär är i det läget osunt. vill fortsätta attutveckla . Detta är viktigt för att navfunktionen somflygplatsen har ska bevaras och utvecklas. Detta bör gesregeringen till känna.Samtidigt som vi fastslår viktiga navfunktion är det viktigt attpeka på komplement. I ett läge med kapacitetsbrist på ochen nedläggning av behövs detta komplement. anser attden befintliga ska bli officiellakomplement. Framtidens flygplatskapacitet bör bestå av och Skavsta.Vad som ovan anförts om att ska bli officiellakomplement bör ges regeringen till känna.För att på allvar ska kunna bli ett fullvärdigtkomplement till krävs att /Östgötalänken påbörjas ochfärdigställs. Denna fråga behandlas under avsnittet om järnvägar.SjöfartSjöfart har en viktig roll att fylla i transportsystemet. Dettaunderstryks av det faktum att av densvenska exporten går sjövägen. För är det därförviktigt med en väl fungerande infrastruktur som kansäkerställa näringslivets och privatpersoners behov avtransporter.Gemensamma regler och nettostödSvensk sjöfart i allmänhet och färjor och flygbåtar isynnerhet har genom förändringar i vår omvärld under detsenaste året utsatts för stora yttre påfrestningar. Det finns fogatt tala om att svensk sjöfart är hotad. Genom att det danskafolketinget den 26/5 beslutade att inrätta ett DansktInternationellt Skeppsregister () har konkurrensvillkorenför svensk sjöfart allvarligt rubbats. I den tid vi lever i medökad internationalisering och globalisering är behovet avgemensamma regler på vissa områden särskilt stort.Sjöfarten är ett sådant område. Gemensamma regler påsjöfartens område skulle omöjliggöra att vissa länders sjöfartgenom statssubventionerad "dumpning" slår ut sjöfarten i deländer som inte ägnar sig åt dumpning. måste varapådrivande för att gemensamma regler för sjöfarten införs påEU-nivå. Vad som ovan anförts om att på EU-nivåmåste vara pådrivande för gemensamma regler på sjöfartensområde bör ges regeringen till känna.I verkligheten är vi tyvärr långt ifrån ett system med gemensamma reglerinom EU på sjöfartens område. Därför måste regering och riksdag, parallelltmed att driva kraven på gemensamma regler, värna den svenskasjöfartsnäringen genom att parera förändringar i vår omgivning. Det ärnärmast en självklarhet att svensk sjöfart, som är en vital del av vårttransportsystem och näringsliv, för att kunna hävda sig behöver likvärdigavillkor som sina konkurrenter. Detta kan åstadkommas antingen genom attSverige vidtar motsvarande åtgärder som andra länder eller att gemensammaregler inrättas. Som ovan påtalats är vi långt ifrån gemensamma regler.Därför måste staten ta sitt ansvar för att stärka svensk sjöfart.Risken för en massiv utflaggning är påtaglig om inget görs. Regeringenaviserar i budgetpropositionen att förändringar för svensk sjöfart är på gång,men inte , utan . Då riskerar det tyvärr att vara försent. Svensksjöfartbehöver långsiktiga och stabila spelregler. Ett sätt att garantera sjöfartensfortlevnad är att likt danskarna införa ett nettostöd. har därförbegärt ett utskottsinitiativ i denna fråga. Den danska processen från beslut omatt införa ett nettostöd till ikraftträdande var mycket snabb vilket visar attdetta går att genomföra . Ett nettostöd bör införas redan från 1/12001. Yrkande om införande av nettostöd återfinns i Centerpartietsskattemotion.GotlandstrafikenFärjetrafiken har en helt grundläggande betydelse förnäringslivet och befolkningen på . Gods- ochpersontrafiken måste erbjudas tillfredsställande villkor ochgoda utvecklingsmöjligheter. bör betraktas som endel av fastlandet i transporthänseende. Godstransporternabör därför ges ordentliga ekonomiska möjligheter ochpersontransporterna måste säkerställas. Näringslivetsinvesteringar bromsas så länge en långsiktig lösning intekommer till stånd. Trafiken till och från måste få enlångsiktig lösning och en lösning som sker på Gotlandsvillkor. Detta bör ges regeringen till känna.Grönt transportsystemAtt miljöanpassa transportsystemet är en nödvändighet föratt nå en hållbar utveckling. Både transportslag och bränslenhar en avgörande roll. Dagens transportsystem är intehållbart. Till baseras dagenstransportsystem, järnväg undantaget, på fossila bränslen somvid förbränning åstadkommer skador på människor ochmiljö. Det är viktigt att skapa ett "grönare" transportsystem.Användningen av fossila bränslen måste minska och på långsikt helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet ihållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt.Omställningen till ett hållbart transportsystem måste ske påett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka pålandsbygden, i småorter och större städer. Kollektivtrafikenmåste förbättras i alla delar av landet och mer gods måsteflyttas från lastbil till järnväg och sjöfart.Godstransportdelegationen (Dir. 1998:51) har till uppgift att ökasamverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt attförtydliga statens roll i detta system. Delegationen skall också följautvecklingen på godsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripandesynsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkertoch ekologiskt hållbart. Det ekologiska perspektivet verkar dock svagt så härlångt. anser att Godstransportdelegationen bör få etttilläggsdirektiv att presentera en delrapport om miljö och transporter. Dettayrkande återfinns i miljömotion.Centerpartiet är positivt till att inrätta system med trängselavgifter istorstäder. Dessa trängselavgifter kan sedan föras tillbaka till den berördaregionen för att förbättra kollektivtrafiken. I storstadsområdena finnsutmärkta möjligheter att förbättra kollektivtrafiken vilket minskar behovet avbiltrafik. Forskning och erfarenhet visar att det inte går att bygga borttrafikproppar, andra lösningar måste till. förkommunikationsanalys, , har exempelvis konstaterat att det inte ensmed massiva satsningar på nya vägar i är möjligt attkomma tillrätta med trängseln i Stockholmstrafiken. Trängselavgifter kanvara ett alternativ till dessa massiva utbyggnader. Yrkande i detta hänseendeåterfinns i motion om miljö.Helhetssyn och tvärsektoriell planering är ett måste i transportsystemet.Både för att hitta de bästa transportlösningarna och för att resurser skaanvändas på ett kostnadseffektivt sätt. Även ur miljösynpunkt är tvärsektoriellplanering positiv. Möjligheterna till att få en helhetssyn på transportsystemetförbättras. I dagens läge optimerar ofta statliga verk trafiklösningar inom detegna verkets område utan att se till vad som är bäst för helheten. Dagensuppdelning i olika verk för de olika transportslagen motverkar med störstasäkerhet en god långsiktig och hållbar transportplanering. kan ettsamlat ansvar för fysisk infrastruktur vara att föredra. Frågan om ett samlatansvar för infrastruktur bör därför utredas. Yrkande i detta hänseendeåterfinns i motion om miljö.Nya miljövänliga drivmedel är en av förutsättningarna för att skapa ettgrönare transportsystem. Fossilbränslen måste fasas ut. EU:s så kalladeAuto/Oil-direktiv är delvis olyckligt. Delar av direktivet är bra för att kravenpå EU-länder med sämre kvalitet på drivmedel skärps. Den del av direktivetsom förbjuder 5-30 procents inblandning av ersättningsbränslekomponenter ibensin och diesel är dock direkt olycklig i arbetet med att minska utsläppenfrån transportsektorn. Regeringen har tyvärr inte visat något intresse för attförsöka få en förändring till stånd. Inte heller har regeringen lämnat in någondispensansökan för att ska få fortsätta att blanda in bland annat etanoli bensin, något som uppmanat regeringen att göra.Regeringens brist på strategi och tydliga riktlinjer för en fortsattintroduktion av biobränslen är mycket tydlig när det gäller beskattningen avbiodrivmedel. Av budgetpropositionen 2000/2001:1 framgår att regeringenvill skattebelägga biobränslen. Regeringens vilja att bredda skattebasengenom att ta ut energiskatt på biobränslen motverkar naturligtvis ambitionenatt få in miljövänliga drivmedel på marknaden. Långsiktighet saknas vilketinnebär att företag och privatpersoner inte vågar investera i anläggningar ochfordon. uppfattning är att biobränslen även i fortsättningen skavara skattebefriade. Mer om detta och yrkanden finns i motionom miljö.I stort sett av fordonen på de svenska vägarna använder bensineller diesel som drivmedel. Med förbättrade motorer och bättrereningsutrustning liksom en bättre kvalitet på bensin och diesel har dessafossila drivmedels miljöpåverkan kunnat minskas. Under Centerpartietsledning av togs ett mycket viktigt stegdå den blyade bensinen i praktiken kunde utmönstras från marknaden främstgenom differentierad prissättning. har fortsatt attdriva på för att forcera arbetet med att ta fram alternativa miljöriktigabränslen som alternativ till bensin och diesel.Regeringen har småningom reagerat, även om ligger långt efterKalifornien där det nu föreskrivs att skall av denytillverkade bilarna vara nollemissionsbilar. I undertecknades i april2000 ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ettsamverkansprogram för utveckling av miljöanpassade fordon. Satsningen ärbudgeterad till varav 500 miljoner anslås frånstatskassan.Sverige har bl a i Riodeklarationen förbundit sig att verka för enlångsiktigt hållbar utveckling. Det borde nu vara dags för och Europaatt likt ta några ytterligare viktiga steg på vägen mot miljöriktigabiobaserade drivmedel. föreslår därför att ett tioårsprogram tasfram för att systematiskt introducera alternativa miljöriktiga bränslen på densvenska marknaden, samt att inte minst under nästa årsordförandeskap driver på för ett motsvarande program på EU-nivå.Målsättningen bör vara att halvera användningen av fossila bränslensom olja, bensin och diesel genom kraftfulla satsningar på etanol, vätgas, eloch bränsleceller. Vad som ovan anförts om ett tioårsprogram för attintroducera miljöriktiga bränslen bör ges regeringen till känna.Samtidigt måste krav ställas på de bolag som försäljer drivmedel atttillhandahålla biodrivmedel. är det bara i storstäderna samt i Värmlandsom t ex etanol finns tillgängligt på rimliga avstånd. För att klara kraven påtillgänglighet för biodrivmedel är det nödvändigt att redan nu slå fast tydligakrav på drivmedelsförsäljare att kunna tillhandahålla biodrivmedel påsamtliga större försäljningsställen . Detta bör ges regeringen tillkänna.Tidigare erfarenheter, som vid utmönstringen av den blyade bensinen,visar att marknadsekonomins styrmekanismer är ett effektivt sätt att stimuleraen miljödriven teknikutveckling. Därmed skulle också miljömålen lättarekunna uppnås som fordonsindustrin i och kanförbättra sin konkurrenskraft i en situation där miljöanpassade produkter bliralltmer efterfrågade. Ett rimligt mål borde vara att liksom ställaupp ett konkret mål som att skall av de fordon somsäljs vara nollemissionsfordon. Detta bör ges regeringen till känna.PostfrågorPostmarknaden har genomgått stora förändringar. Under1990-talet försvann till exempel varannan kund från Postenskontor. Den nya tekniken har tagit stora marknadsandelar påbekostnad av de traditionella posttjänsterna. Genomavregleringar har nya operatörer tagit sig in på en tidigaremonopolmarknad vilket lett till att genomgåttstora förändringar. anser att det är av ytterstavikt att har en god och väl fungerande posttjänstoavsett vem som utför tjänsterna. Utvecklingen med alltstörre postlådesamlingar både i tätorter och byar med längreavstånd för kunderna som följd måste motverkas.Alla måste garanteras möjligheten till god post- och kassaservice tillenhetliga priser och rimliga distributionstider. Varje kommun ska ha minst ettfullvärdigt postkontor. Geografiskt differentierad prissättning kan ejaccepteras.Postal infrastrukturFrågor som rör den postala infrastrukturen är av storbetydelse för en fungerande posttjänst. Det bör därförövervägas om en legal definition av begreppet postalinfrastruktur ska införas i postlagen. Postal infrastruktur kanexempelvis vara system för postboxar, adressändring ocheftersändning samt postnummer. Frågan om att införa endefinition i postlagen om postal infrastruktur bör utredasytterligare. Viktigt att ha i åtanke i detta fall är attmöjligheten till en god postservice i hela landet inte fåräventyras. Vad som ovan anförts om att utreda om endefinition av postal infrastruktur bör införas i postlagen börges regeringen till känna.Postens kassaservicePostens kassaservice är en viktig funktion för många i vårtland. Möjligheten att genom sin lantbrevbärare och på olikaserviceställen samt postkontor kunna betala sina räkningarom man inte har möjlighet att göra det på annat sätt måstebevaras. Oron är stor kring kassaservicens vara eller icke-vara. Regeringen har på ett betydande sätt bidragit till dennaoro genom att inte från början ordentligt fastslå attkassaservicen ska behållas och utvecklas. Kassaservicensfunktion är det som är det viktiga, inte driftsformerna.Centerpartiet förordar en mångfald av lösningar för attgarantera kassaservicen. Det viktiga är att Postenskassaservicen bevaras och utvecklas. Detta bör gesregeringen till känna.Stärk Post- och roll ikonkurrensfrågorTrots att det gått postmarknadenavreglerades har de små nystartade postföretagen intelyckats att ensamma eller tillsammans få dela ut någrabetydande postmängder. Det är fortfarande så att Posten ABär starkt dominerande.