ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk677 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk677av , ()Lika procentuell skattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att införa lika procentuell skatt i enlighet med vadsom anförs i motionen.MotiveringArbetsbeskattningen i är problematisk ur flera aspekter, dels ärnivån hög, dels är progressiviteten hög och skapar svaga incitament förökade arbetsinsatser hos individen.Progressiviteten i skatten på arbete, i kombination med taxe-bidragseffekter, innebär att det ekonomiska utbytet av arbete ofta är litet. Detfinns utredningar som visar att marginaleffekterna på arbetsbeskattningvarierar mellan . Det kan i många fall löna sig för individenatt avstå från erbjudet arbete i stället för att öka sin arbetstid. A-kassa ochsocialbidrag erbjuder i flera fall en likvärdig ekonomisk försörjning. I vissafall kan det till och med innebära en ekonomisk förlust för individen att ökasin lön.Dessa höga marginaleffekter medför att det är svårt för individen attförbättra den egna ekonomin genom arbete. Det är lätt att känna sig fångad ifattigdomsfällan eftersom det inte är möjligt att öka inkomsten efter skatt ochbidrag - ökade arbetsinsatser, kompetensutveckling eller byte av arbete lönarsig inte ekonomiskt. Hur individen än gör finns det ingen möjlighet att ökadet egna disponibla beloppet. Ökar inkomsten ökar skatten, ökar inkomstenminskar bidragen.Dagens skattesystem är uppbyggt utifrån progressiva förtecken, den somtjänar mer skall inte bara betala mer i kronor räknat utan också betala enstörre andel av inkomsten i skatt. Ju högre inkomst desto högre skatt. Dettaresonemang har medfört marginaleffekter på före skattereformenunder . För att uppnå välstånd och inflytande för individen bör istället motsatta ståndpunkt råda - arbete måste alltid löna sig. Det är interättvist att den som försörjer sig genom lönearbete och lagligt ökar sininkomst skall bestraffas med att dessutom betala en större andel av sininkomst i skatt.I stället för progressiv statlig skatt bör tillämpa ett skattesystemmed lika procentuell skatt. Lika procentuell skatt innebär att den som hardubbelt så hög lön betalar dubbelt så mycket i skatt i kronor räknat.Det skall alltid vara möjligt för den enskilde individen att förbättra sinekonomi och livssituation genom att ändra sina arbetsuppgifter eller arbetamer och därigenom öka sin inkomst.Stockholm den 29 september 2000Margareta ()
mot · GO02Sk678 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk678av , ()ReklamskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till att successivtavskaffa reklamskatten.MotiveringMånga pratar om hur "den nya ekonomin" och Internet vänder uppoch ned på invanda begrepp. Ett exempel på detta är annonsmarknaden.Fortfarande är det i reklamskatt på tidskrifter samt pådagspress men på TV, radio, direktreklam samt Internet. Enligt minmening är detta en snedvridande konkurrens till nackdel för traditionellatidskrifter och därför bör reklamskatten avskaffas helt.I flera år har det i funnits förslag om att avskaffa reklamskatten.Skatteutskottet skrev i betänkande 1998/99:SkU13 följande:"Utskottet vill erinra om att skälet till att reklamskatten inte helt slopades ienlighet med vad reklamskatteutredning föreslog var finansiella.Utskottet som tillstyrkte förslaget om slopad skatt på reklamtrycksaker men ejannan reklam framhöll i sitt yttrande till finansutskottet att åtgärden kan ledatill nya nackdelar för reklam i annan form och försämrakonkurrensförhållandena exempelvis för gratistidningar och s.k. "I betänkande1999/2000:SkU16 upprepade utskottet en liknande meningsom motivering för avslag på motionerna:"Ett slopande av reklamskatten i sin helhet skulle innebära ett bortfall avskatteinkomster för staten av icke obetydlig omfattning. Enligt utskottetsmening bör ställningstagande till en sådan åtgärd därför anstå tilldess att regeringen och dess samarbetspartier i redovisat sinaöverväganden rörande beskattningens kommande inriktning och vilkaområden och verksamheter som skall prioriteras vid eventuellaskattesänkningar. Utskottet vidhåller dock sin tidigare inställning attregeringen noga bör följa utvecklingen på området. "Enligt Tidskrifter har finansminister nyligensvarat så här i ett brev om reklamskatten: "Det är regeringens uppfattning atthela reklamskatten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nu säga närförutsättningar finns för finansiering av ett sådant avskaffande. "bör fatta ett principbeslut om att reklamskatten i sin helhet böravvecklas och att regeringen bör återkomma till med ett förslag omhur detta praktiskt skall genomföras. Detta kan ske successivt över flera år.Stockholm den 27 september 2000Johnny (kd)
mot · GO02Sk679 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk679av , ()Fastighetsskatt på utländska fastigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastighetsskatt på utländska fastigheter.BakgrundPrivatpersoner som äger fastigheter i utlandet skall betala både svenskförmögenhetsskatt och fastighetsskatt med avdrag för i utlandet erlagdfastighetsskatt. 1998 fanns enligt RSV:s enhet för fastighetsbeskattning ca8 400 svenskar som äger fastighet i utlandet.Enligt beräkningar uppgår intäkterna totalt sett till14,. Granskningen sker för dessadeklaranter helt manuellt och är därmed svåra och tidsödande att granska.Motiv till förslagEftersom kostnaderna för kontroll och arbete med deklarationerna ärganska höga kan inte nettointäkten till statskassan vara särskilt hög.Dessutom bör fastighetsskatten minskas på såväl permanent boende sompå fritidshus. Som en följd av detta anser jag det vara fel att skallerhålla fastighetsskatt på fastigheter som redan är ålagda beskattning i detland fastigheten är belägen.I av allt mer resande och boende på olika platser förefaller det varamärkligt att beskatta ett fritidshus oavsett om det ligger i ellerutomlands. Genom att minska den vanliga fastighetsskatten i ännusnabbare än regeringen föreslår kommer denna beskattning att minskas och iframtiden vara en försumbar intäkt till statskassan.Nettointäkten är förmodligen så pass liten att den är försumlig och bordeinte påverka statskassan totalt sett. Detta borde utredas och regeringen bör,med anledning av ovan anförda, av få i uppdrag att utvärderaeffekterna av ett borttagande av skatt på fastigheter, ägda av svenskar menplacerade i utlandet.Stockholm den 25 september 2000Kenneth ()
mot · GO02Sk684 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk684av Saarinen, ()Strategi för pilotprojektsdispenser för alternativa drivmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en strategi för hur instrumentetpilotprojektsdispenser skall användas samt kriterier ochprocedur för beviljande av dispenser.MotiveringEnligt Mineraloljedirektivet (92/81/EEG, 8.2d) samt enligt Lagen omSkatt på Energi (1994:1776, 2 kap. 12§) så kan Regeringen lämna heleller delvis nedsättning av energi- och koldioxidskatt för pilotprojekt somsyftar till utveckling av mer miljöanpassade produkter.Fram beviljades i princip samtliga ansökningar ompilotprojektsdispens. Det rörde sig främst om etanol, rapsmetylester ochbiogas för användning som drivmedel. har ingen nydispens beviljats överhuvudtaget. avslogs tio ansökningar på engång, varav många hade behandlats av regeringen under mer än ett och etthalvt år.Den enda större nya dispensen rör (ägs avLantmännen) som etablerar en etanolfabrik i . Etanolen från dennafabrik kommer att säljas ut via ett konsortium som består av de störstaoljebolagen i Sverige.En observation om de senaste tre årens dispenshantering är att samtligastora företag som ansökt om dispenser har fått sådana, antingen direkt(Agroetanol, SEKAB) eller indirekt via tillgång till slutprodukterna. har fått avslag, oavsett om de avsett att producera etanol ellerandra drivmedel.Det kan också noteras att Agroetanols etanolfabrik knappast uppfyller deunderförstådda kriterierna för dispenser, då anläggningen knappast kanklassas som pilotanläggning, och vare sig produktionstekniken ellerslutprodukten kan anses vara nyskapande.Denna ryckiga behandling av pilotprojektsdispenser och den långahandläggningstiden är bekymmersam för utveckling av alternativa drivmedel,och särskilt för små företag. Situationen hade till och med varit bättre omregeringen tydligt deklarerat att dispensinstrumentet inte skullekomma att användas överhuvudtaget.En rimlig lösning är att regeringen uttalar en strategi för hurpilotprojektsdispenser ska hanteras , liksom tydliga kriterier förbedömning av ansökningar. En fördel vore också att ange vilka departementoch myndigheter som ska medverka i bedömningen samt atthandläggningstiderna begränsas.Stockholm den 1 oktober 2000Ingegerd Saarinen (mp)
mot · GO02Sk685 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk685av , ()Moms på skidliftsverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att momssatsen för skidliftsverksamhet fastställs till 6 %.Viktig turistnäringTurismen och i detta fall speciellt vinterturismen har stor nationellbetydelse och är en mycket viktig näring i våra län, ochVärmland. För vintersportanläggningar med utförsåkning är självfalletskidliftsverksamheten helt avgörande och nödvändig.I den presenterade budgetpropositionen (Volym 1, s 80-81)föreslås att mervärdesskatt på personbefordran skall sänkas till 6 procent.Skattesatsen för mervärdesskatt för persontransporter och transport i skidliftarhar följts åt, men skall skidliftsverksamhet av någonoförklarlig anledning undantas och kvarstå med 12 procent.Vi anser att mervärdesskatten även fortsättningsvis skall vara densammaför personbefordran och transport i skidliftar. Därför är förslaget att nu göraskillnad på momsen oacceptabelt. Konkurrensförutsättningarna för våravintersportanläggningar behöver förbättras och inte försämras. I till exempelNorge, som våra län gränsar mot, tas ingen moms ut på skidliftsverksamhet.Vårt förslag är att skidliftsverksamheten även fortsättningsvis skall betraktassom personbefordran i momshänseende och att momssatsen förskidliftsverksamhet fastställs till 6 procent.Stockholm den 2 oktober 2000Kenneth ()()
mot · GO02Sk686 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk686av , ()BostadslarmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdragsrätt i deklarationen för privata larm- ochtrygghetsanordningar.Gör bostadslarm avdragsgilla!Inbrott i villor och lägenheter blir allt vanligare. Allt som lätt kanomsättas i pengar stjäls. Sökandet efter kontanter, värdeföremål och spritmedför i de flesta fall en omfattande förstörelse. Polisens möjligheter attförebygga brott genom patrullering och att framgångsrikt utreda redantimade är till följd av personalbrist synnerligen små. Chanserna att återfådet stulna är närmast obefintliga.För att slippa obehaget att få sin bostad vandaliserad och förlora personligatillhörigheter - ofta med stort affektionsvärde - väljer allt fler attinstalleralarm och teckna avtal med vaktbolag. Dessa åtgärder medför kännbarakostnader.Medborgarna betalar via skattsedeln avsevärda belopp för att genomrättsväsendets försorg tillförsäkras trygghet till liv och egendom. Dåsamhället numera inte kan garantera denna säkerhet måste det anses rimligtatt styrkta kostnader för larm och bevakning blir avdragsgilla i deklarationen.Stockholm den 2 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02Sk687 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk687av Nisser, ()DrivmedelsskatterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lägre drivmedelsskatter.Motiv för vårt förslagBensin- och dieselpriset rusar nu i höjden. Smärtgränsen för många ärpasserad. Kostnaderna för att äga och köra bil är nu så höga att mångainte har råd. Vilka effekter kommer detta att få?I landsbygdslänen blir effekterna förödande eftersom befolkningen oftaminskar där. Många flyttar när de får arbete på annan ort, andra kanske börjarstudera i andra delar av landet. En naturlig rörlighet är säkert bra. Menständiga underskott i befolkningsmängden på grund av flyttning och minskatfödelsetal är förödande. Allt som kan måste göras för att vända dennanegativa trend.Vi politiker har till uppgift att ge så bra förutsättningar som möjligt för attmänniskor skall kunna ha en framtid, kunna leva och bo över hela landet. Föratt fler ska kunna bo kvar och att fler skall kunna flytta till landsbygdenkrävsmånga politiska beslut.Bra kommunikationer är viktiga för landsbygdens innevånare. Som det serut krävs att folk har bil för att ta sig till och från arbetet. Ofta måstefamiljerna ha två bilar på grund av arbete på olika håll, barn skall till dagisoch skolor, fritidsaktiviteter, m.m. Att bygga ut allmänna kommunikationer ärnaturligtvis bra, men det löser inte alla problem. Att ha tillgång till bil ärenfrihet och förutsättningen för de flesta att kunna bo och leva över hela landet.Drivmedelsskatten måste sänkas rejält. är ca två tredjedelar av prisetskatt. När bensinbolagen höjer priset så läggs moms på höjningen. Vinnare ärstaten med ökade intäkter, återigen får medborgarna betala mer i skatt. Vadgäller miljöaspekten kommer inte bilåkandet att öka nämnvärt med ett lägrepris. I stället kanske fler får råd att tidigare kunna köpa en nyare ochmiljömässigt bättre bil. Alltför många bilar utan katalysator rullar påvåra vägar. En lägre kostnad skulle däremot göra det möjligt för fler att kunnabo över hela landet, att fler blir flexibla vad gäller möjligheten att söka jobbpå olika orter.Stockholm den 2 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GO02Sk688 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk688av Nisser, ()Ledare inom ungdomsidrottenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ungdomsidrotten och ersättningar till ledare.Motiv för vårt förslagIdrottens betydelse för ungdomar går inte nog att betona. Den gerkamratskap och umgänge, bättre hälsa genom träning som ärbetydelsefullt för att få en bra start på livet, och det ger en socialt viktigoch meningsfull fritid. Vi vet genom många rapporter att mångaungdomar sitter stilla mycket, vilket innebär för lite fysisk aktivitet. Detpåverkar skolarbetet och hälsan negativt.Ungdomsidrottens verksamhet gör att många barn, som annars skulle fåolika sociala problem, kan hålla sig borta från skadliga miljöer. Det finns iSverige tusentals ledare, ofta föräldrar, som engagerar sig inom ungdoms-idrotten. De lägger ner mycket tid och kraft för att deras egna eller andrasbarn skall få delta i olika idrottsaktiviteter. Verksamhet som är kopplad tillungdomsidrott är enbart positiv för samhället.Ungdomsledare får som regel inte någon ekonomisk ersättning för sinainsatser. Många idrottsföreningar har en ansträngd ekonomi. Även om detideella är en förutsättning försöker många att ersätta direkta utlägg och gevissa ersättningar. Föreningarna får då stora extra kostnader i form av skatteroch sociala avgifter, för att kunna ge dessa ungdomsledare ersättning.Här bör det bli en förändring kring de kostnader som belastar ungdoms-idrotten och dess ledare. Ersättningar till ledare bör vara skattefria upp tillettvisst belopp. Det skulle ge föreningarna möjlighet att mer kunna använda sinapengar till idrottsverksamhet. Det skulle även kunna vara möjligt att få framfler ledare inom ungdomsidrotten, bristen på ledare är ett stort problem förmånga föreningar.Stockholm den 2 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GO02Sk689 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk689av , ()Avskaffa reklamskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag för om attavskaffa reklamskatten.MotiveringAtt helt avskaffa reklamskatten var reklamskatteutredningsförslag. Det fick stöd av ett betydande antal remissinstanser. Men effektenblev att reklamskatten enbart avskaffades för direktreklam. Det har sagtsatt skatten skulle kunna avskaffas helt när det blir ökat ekonomisktutrymme. Reklamskatten drabbar bl.a. dagspressen på ett orimligt sätt.Regeringen bör återkomma till med förslag om att avskaffareklamskatten.Stockholm den 27 september 2000Ingvar ()
mot · GO02Sk692 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk692av , ()BokmomsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mervärdesskatten på böcker skall utgå enligt momssatsen6 %.Det bästa litteraturstödet är låg moms påböckerUnder har regeringen sagt sig vilja främja intresset för litteraturinte minst bland barn och ungdomar. Vad de ansvariga för regeringenskulturpolitik inte tycks inse är att intresset för läsning och böcker hindrasav vår höga svenska moms på . Länder med låg moms elleringen moms alls på böcker har självklart en större försäljning per capitaoch också en aktivare och mer intresserad bokläsande allmänhet.En lägre moms på böcker ger inte endast en prissänkning motsvarandesänkningen av bokmomsen. Lägre moms ger en större omsättning både förförlag och bokhandel. Förlagsbranschen kännetecknas av höga fastakostnader och begränsade särkostnader. Vid lägre priser t ex på grund avreducerad moms ökar försäljningen. Upplagorna kan göras större och prisetper bok kan sänkas ytterligare. Högre omsättning påverkar också bokhandelnsomsättning och möjliggör ytterligare prissänkningar vid oförändradlönsamhet. Slutligen gynnas författarna av högre omsättning, eftersom derasersättning baseras på försäljningens storlek. Det allmänna blir inte hellerlottlöst. Den större aktiviteten ökar skatteinkomsterna från förlag, bokhandeloch författare och den lägre momssatsen kompenseras - om inte helt - sådelvis av den högre omsättningen.I det moderna IT-samhället är fortfarande boken och läsningutomordentligt väsentligt. Egentligen bör man vända på resonemanget. I ettinformationssamhälle krävs god läsförmåga och goda kunskaper för atttillgodogöra sig utvecklingen. En sänkt moms på böcker leder inte enbart tillfler sålda böcker. Det leder också till en höjd kunskapsnivå. En sänktbokmoms genererar ytterligare en form av dynamik - den bidrar till att skapaen befolkning med allt bättre kunskaper.Momsen på cirkusföreställningar är , medan momsen på böckerär 25. Är detta en rationell och klok avvägning? Knappast,cirkusföreställningar liksom andra kulturarrangemang är personalintensiva.Det motiverar den låga momssatsen. Samma gäller författarskap,bokutgivning och bokförsäljning. Varför diskriminerar regeringen litteraturoch författarskap i förhållande till cirkusföreställningar?Vad händer om momsen bibehålls på ? En växande del avförsäljningen kommer att ske över Internet från t.ex. , som intealls tar ut moms på böcker. Detta leder också i förlängningen till att en alltstörre del av den bokläsande allmänheten inriktar sig på engelska böcker istället för på svenska, vilket kan leda till en successiv utarmning av svenskkultur och det svenska språket som det kan bidra till ökadekunskapsklyftor i vårt land. En klok kulturpolitik kräver en sänkt bokmomsStockholm den 1 oktober 2000Margit ()
mot · GO02Sk693 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk693av , ()LandsbygdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av landsbygdsavdrag.MotiveringSverige behöver en livskraftig landsbygd. Det är viktigt för dem som bordär, men också för hela landet. finns en stark kraft och en enormvilja runt om i landet att vända den negativa trend för landsbygden sompågått under ånga år. Denna vilja måste tas tillvara, och den är avavgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Vi måste få enpolitik som leder till utveckling i hela Sverige.Regionalpolitiken måste omformas från att bygga på stöd och bidrag till ettmer tillväxtorienterat underifrånperspektiv. Detta måste vara inriktningen påden framtida politiken för livskraft i hela landet. Statens roll är att skapaochansvara för de grundläggande förutsättningar som är nödvändiga för attkreativitet och entreprenörskap skall kunna utvecklas fullt ut i landet. Statenskall arbeta för att undanröja hinder och skapa förutsättningar för människoroch regioner att utvecklas och växa för att bygga en livskraftig landsbygd. Attkänna att man är fri och oberoende är ett tecken på livskvalitet.Införande av landsbygdsavdragAtt bo på landsbygden innebär väldigt ofta extra kostnader. Långaavstånd och avsaknaden av alternativa transportmöjligheter gör bilen nödvändighet. För att kompensera resor till och från arbetet harmöjligheten att göra ett reseavdrag funnits . Men för deboende på lands- och glesbygd kompenseras inte reseavdraget för demånga mil som körs vid resor till och från affären och annan service, föratt skjutsa barn till och från idrott eller föreningsliv. Mycket av detta ärviktigt för både barn, ungdomar och föräldrar.Boende långt från de områden där större infrastrukturinvesteringar skerkan inte dra nytta av dessa större satsningar på bl a kollektivtrafik. Att bo pålandsbygden innebär att man måste ha bil, oftast behöver hushållet dessutomtvå. Kostnader som uppstår på grund av långa avstånd måste därförkompenseras. Denna kompensation görs bäst genom att införa ettlandsbygdsavdrag.Stockholm den 1 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02Sk694 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk694av Lilliehöök, ()Sponsring av kulturevenemang och inköp av konstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdragsrätt för sponsring av kulturevenemang och konstinköp.Motiv för mitt förslagKänsla och fantasi i kommunikationen med kunder och personal blir alltviktigare för företag. I många verksamheter är konst och kultur ettattraktivt komplement till andra sätt att skapa kommunikation medkvalitet. Det finns därmed goda förutsättningar för ett positivt klimat förnäringslivets satsningar på kultur och konst. Dagens skattereglerdiskriminerar emellertid kultursponsring och konstinköp.Det går utmärkt bra för ett företag att köpa maskiner, stolar och bord ochgöra skattemässiga avdrag. däremot i stället välja att köpa inen tavla så går det med stor sannolikhet inte att dra av mot skatten. Vill manutforma en god arbetsmiljö på kontoret som motiverar och inspirerar med enstol som är speciellt utformad och hantverksmässigt gjord, går den att dra avskattemässigt men vill man skapa en inspirerande miljö med ett målatkonstverk med ram omkring så försämras möjligheterna till skatteavdragdrastiskt. Det går bra för företag att ordna jippon av olika slag, men detriskerar att bli betydligt mer kostsamt att sponsra ett kulturellt evenemang.Ett blomstrande kulturliv är en väsentlig kvalitet i ett samhälle. Ett positivtkulturklimat betraktas som en tillgång i många sammanhang. Det är därför avvärde att även skatteregler bidrar till ett positivt kulturklimat.Näringsverksamhet och kultur sammanflätas alltmer och att dra gränser bliralltmer konstlat.Att företag är villiga att satsa på ett kulturevenemang - även om man intekan räkna hem varenda krona - måste ses som positivt och uppmuntras. Deskatteavdrag som medges utgår ofta ifrån bedömningar om exakt vilkenreklam företaget genom att sponsra t.ex. en konsert, vilket lättuppfattas som kineseri och bidrar till negativ syn. Kulturevenemangets nyttaför affärsverksamheten ifrågasätts. Sponsring av ett evenemang kanskeföretaget gör med ett långsiktigt helhetssyfte och inte för att få sammaomedelbara effekt som direktreklam i brevlådor. Det finns risker med attsponsra ett kulturprojekt eller köpa ett konstverk i den meningen att det integer den reklam och goodwill hos kunder som det var tänkt. När det gällerkonstverk såsom tavlor, utgår dagens skatteregler från att det är evigvärdestegring och avdrag därmed omotiverade.Skattereglerna måste anpassas till nya sätt att kommunicera. Kostnader förinköp av god konst eller kulturevenemang får inte sättas i strykklass ijämförelse med andra inköp. Det skall vara glädjande att kulturverksamheterges ett värde och kan ge försörjning. Att känsla, kvalitet, konst och kulturbliren naturlig del i olika verksamheter bör stödjas och inte stävjas.Stockholm den 2 oktober 2000Anna Lilliehöök (m)