mot · GN02Sk29 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk29av , (-kd)med anledning av prop. 1999/2000:121 Privat införsel av alkoholdrycker, m.m.InledningSverige, liksom , fick vid anslutningen till EU möjlighet atttillämpa vissa begränsningar i fråga om privatpersoners införsel avalkohol och tobak från ett annat EU-land. inställning har framtill det att regeringen svängt om varit att undantaget förlängsautomatiskt om rådet inte enhälligt beslutar annat. Denna uppfattningframgår redan av ett protokollsuttalande vid det tillfälle då undantagetbeslutades.I förhandlingarna om de nordiska undantagsreglerna fortsatteSverige att hävda den tolkningen att undantaget inte kunde ändras utan ettenigt rådsbeslut. Regeringen misslyckades då med att övertyga ochFinland att också driva denna linje gentemot kommissionen. De två ländernaaccepterade till skillnad från att undantagen skulle tidsbegränsas ochupphöra . uppnådde trots detta att de svenska undantageninte begränsades i tiden, men att de skulle omförhandlas tidigare än 2004.Detta beskrevs av regeringen och uppfattades allmänt i som en klarframgång för den svenska positionen.Ytterligare ett belägg för att den svenska lösningen var bättre än den somDanmark och accepterat är att dessa båda länder begärde och erhöllen garanti för att framtida svenska lösningar som var bättre än de egnalösningarna också skulle gälla dessa länder.Under det gångna året har märkligt nog kommissionen genom denansvarige kommissionären hävdat uppfattningen att den svenska lösningentvärtemot var sämre för landets självbestämmande än den danska och finskalösningen. Det tragiska är att den valt att nu böja sig fördenna tolkning - till skillnad från vad den själv hävdade 1996 och så sentsom . Och detta trots att den haft stöd av3/4 av omfattande alla partier utom moderaterna.Efter regeringens helomvändning och kapitulation för kommissionenstolkning framställer regeringen nu en uppgörelse som är lika dålig som dedanska och finska av 1996 som en förhandlingsframgång! Alla som följtfrågan vet ju att denna för svensk alkoholpolitik usla lösning utan minstasvårighet varit tillgänglig sedan förhandlingarna 1996.Överenskommelsen mellan regeringen och innebär attde svenska undantagsreglerna skall förlängas till utgången av . Frånoch med skall dock införselkvoten för vin, öl och cigarettersom köps från ett annat EU-land till höjas. Det är det sistnämndaförslaget som propositionen behandlar. Den höjning som föreslås innebärbl.a. att varje person skall ha rätt att ta in vin, starköloch 400cigaretter där motsvarande kvot är vin, starköl och 300cigaretter. får varje person ta in starkvin förutom 1 literspritdryck i motsats till dagens regler som medger en införsel av 3 literstarkvin eller spritdryck.Den sociala alkoholpolitiken - en folkhälsofrågaDen svenska alkoholpolitiken har syftat till att minska alkoholmissbruketoch präglats dels av beskattning samt reglering av partihandel,detaljhandel, utskänkning och prissättning, dels av insatser inom hälso-och sjukvård samt socialtjänst av såväl förebyggande som rehabiliterandekaraktär. Stora insatser har också gjorts av ideella organisationer.Det finns gott om forskning om alkoholdryckernas priskänslighet. Det ärhelt uppenbart att den isolerade effekten av en prissänkning leder till enökning av konsumtionen, även om den dolts av andrafaktorer. På samma sätt vet vi att försäljning av alkoholdrycker i privatabutiker driver upp konsumtionen. Det har visats både i ochutomlands.Risken med regeringens förslag är att det skapar en situation där en stor delav befolkningen kan föra in en betydande del av sin årskonsumtion av vissasorter av alkoholdrycker. I en sådan situation blir det mycket svårt attfortsättningsvis hävda den förda prispolitiken som ett effektivtinstrument för att begränsa alkoholkonsumtionen. Genomförs regeringenspolitik är risken överhängande att den svenska alkoholpolitiken inte längrekommer att kunna begränsa alkoholkonsumtionen - med omfattande såvälmedicinska som sociala skador till följd.Den svenska alkoholpolitiken har vunnit gehör också utomlands. Det är felatt framställa utvecklingen i vår omvärld som en entydig process somobönhörligt leder till ökad frihet för marknadskrafterna inom alkoholom-rådet. I många länder börjar man ta alkoholproblemen på större allvar.Världshälsoorganisationen () har antagit en alkoholpolitisk aktionsplansom ger ett mycket starkt stöd för de principer som den svenskaalkoholpolitiken vilar på. Inte minst i förs en debatt om huralkoholens skadeverkningar skall minskas. Även i diskuterasökade restriktioner som t.ex. höjd åldersgräns, under intryck av mångas oroför en stagnerande medellivslängd.I har spritreklam och den cyniska marknadsföringen avalkoläsk debatterats. Den som köper öl, vin och sprit i kanläsa på etiketten hur många enheter alkohol som finns i förpackningen. Detär de sex största producenterna av alkoholhaltiga drycker i landet sombeslutat att förse flaskor och ölburkar med hälsoinformation i likhet medvarningstexten på cigarettpaket. Avsikten är att hjälpa människor attkontrollera sitt drickande.I det läget är det att gå åt helt fel håll när regeringen så totalt misslyckatsisina förhandlingar med kommissionen om reglerna för privat införsel avalkoholdrycker.Vi måste fortsätta att föra en restriktiv alkoholpolitik syftandes till attsänka den totala alkoholkonsumtionen. Vi anser att den alkoholpolitiskainriktningen bör vara dels att få storkonsumenter att minska sitt drickande,dels att hindra nyrekrytering av alkoholmissbrukare. Det är också angelägetatt begränsa ungdomars umgänge med alkohol eftersom all erfarenhet visaratt ju längre alkoholdebuten skjuts upp, desto större är möjligheten attundvika missbruk. För att uppnå detta mål är det angeläget att arbeta medolika typer av förebyggande insatser. Vi anser att den svenska alkohol-politiken även fortsättningsvis bör vila på vissa grunder såsom: attityd-förändringar, begränsad tillgänglighet, försäljningsmonopol och aktivprispolitik.Den EU-anpassning som en höjning av införselkvoterna innebär, kan inteses som ett isolerat fenomen. kan det nämligen bli svårt attupprätthålla alkoholskatten, och detta innebär slutligen att Systembolagetslegitimitet hotas. Både alkoholskatterna och Systembolaget är de tvåviktigaste alkoholpolitiska instrument som har. Resultatet av attinförselkvoterna höjs innebär därför att den totala alkohol-konsumtionen istället ökar. Enligt en genomförd KALK-studie visarden mest importintensiva regionen, , att inte bara införseln avalkohol ökat utan även den totala alkoholkonsumtionen. Motsvarande ökningav konsumtionen har man inte funnit i övriga landet. Det förslag somföreligger leder till ökad tillgänglighet och konsumtion. All tillgängligforskning visar att det finns ett starkt samband mellan tillgänglighet avalkohol och alkoholrelaterade skador.Vad som sagts om inriktningen av den svenska alkoholpolitiken ochdess betydelse för folkhälsan bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det finns ytterligare motiv till att ifrågasätta en förändring av införsel-reglerna. Enligt uppgift pågår det ett arbete inom EU om en gemensamalkoholpolitik. bör inom ramen för den verka för en alkoholpolitiksom minskar alkoholkonsumtionen. är det svårt att förstå varförSverige skall förändra regler om det pågår en översyn inom fleraEU-länder. borde dessutom ifrågasätta om den mycket högainförselkvot som finns inom EU verkligen kan anses vara för privat bruk.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Rättsläget i fråga om de svenska undantagsreglernaVi tycker således att det är utomordentligt viktigt att värna den svenskasociala alkoholpolitiken.Fram till nu har detta även varit regeringens position. I proposition1994/95:19 om medlemskap i unionen redovisas densvenska positionen på följande sätt: "Efter utgången av skall reglernaomförhandlas. Översynen skall då ske på samma sätt som den s.k. över-gångsordningen för mervärdesskattefrågor inom gemenskapen. Denna för-längs automatiskt om inte rådet enhälligt beslutar att den skall upphöra" (sid.205). Det är regeringen som har en annan inställning än den den röstadeför i nämnda proposition.Regeringen förklarar den förändrade inställning med en hänvisning till en"fördjupad rättslig analys" av den legala grunden för det svenska undantagetfrån cirkulationsdirektivet och anför i propositionen att slutsatserna av dennaanalys är att "det måste bedömas som ytterst osäkert om vid endomstolsprövning skulle få stöd för sin tolkning". Denna fördjupade rättsligaanalys redovisas inte närmare än så i propositionen och lagrådet hardessutom inte hörts i lagstiftningsärendet. Efter att ha begärt ut den rättsligaanalysen från kan vi konstatera att "ytterst osäkert" inteär promemorians ordval, utan där används den mycket mindre tvärsäkra ochmer nyanserat försiktiga bedömningen att "övervägande skäl talar för att densvenska tolkningen av artikel 26.3 i cirkulationsdirektivet inte skulle vinnagehör vid en rättslig prövning inför " (promemorian sid 6 ö).Såvitt vi vet har denna rättsliga bedömning inte nagelfarits av remiss-instanserna eller andra EG-rättsliga experter, och det får anses anmärknings-värt att regeringen byter fot i en så viktig fråga på grund av en juristsbedömning.Det finns därför skäl att något utveckla hur den svenska uppfattningenborde vara om rättsläget beträffande det svenska undantaget i cirkula-tionsdirektivet, så som vi bedömer det.I cirkulationsdirektivet (Rådets direktiv /12/EEG) artikel 26 regleras detsvenska undantaget till huvudregeln (artikel 8) att punktskatt på alkohol ochtobak som förvärvats av enskilda för deras eget bruk och som transporterasav dem själva skall tas ut i den medlemsstat där varorna har förvärvats.Artikel 26 stadgar att "utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 skallSverige, till och med ochunderkastat en översyn liknande den som avses i artikel 28 l i direktiv77/388/EEG, ha rätt att fortsätta att tillämpa samma kvantitativa restriktionersom det tillämpade för den kvantitet alkoholhaltigadrycker och tobaksvaror som får föras in på svenskt territorium av enskildaför eget bruk utan betalning av ytterligare punktskatter". I artikel 28 l i dets.k. mervärdesskattedirektivet återfinns vissa föreskrifter om hur vissaövergångsbestämmelser skall tillämpas. Där talas om att kommissionen skallavge en rapport, att rådet efter att, utförligt ha granskat rapporten, påförslagfrån kommissionen och efter samråd med enhälligt skallbesluta om hur en slutlig reglering skall utformas liksom att, i avvaktan på attett sådant enhälligt beslut fattas, undantaget automatiskt förlängs.Den svenska inställningen har fram till det att regeringen svängtom varit att beslutet skall tolkas så att undantaget förlängs automatiskt området inte enhälligt beslutar annat. Denna uppfattning framgår redan av ettprotokollsuttalande vid det tillfälle då undantaget beslutades. Till stöd förden uppfattningen talar med betydande kraft att hänvisningen i artikel 26 icirkulationsdirektivet till artikel 28 l i ett helt annat direktiv vore onödigomhänvisningen inte avsåg alla i artikel 28 l i mervärdesskattedirektivetuppräknade moment - som hur slutligt beslut skall fattas och att undantagetautomatiskt förlängs. Om hänvisningen till artikel 28 l bara avsåg något avmomenten - t.ex. att kommissionen skall avge en rapport - vore det enklare iartikel 26 att ange just det momentet. Dessutom är det naturligtvis självklartatt om man bara avsåg ett eller några av momenten i artikel 28 så borde detha angivits.Sverige har i förhandlingarna med hänvisat till mer-värdesskattedirektivets otydliga formulering om förlängning av undantaget.Vi anser att också borde ha framfört och bör framföra folk-hälsoargumentet som bygger på . I artikel 30 i Romfördragetenligt Amsterdamfördraget (36 i ) återfinns det en passus omatt restriktioner för import skall kunna tillåtas med hänvisning till bl.a."människors och djurs hälsa och liv". I artikel 152 (tidigare 129) kan manläsa att "en hög hälsoskyddsnivå skall säkerställas vid utformning ochgenomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder".Enligt vår uppfattning bör stå fast vid tolkningen att de svenskaundantagsreglerna automatiskt förlängs så vida inte rådet fattar ett enhälligtbeslut om annat, dvs. att de svenska undantagsreglerna inte har någonbestämd sluttidpunkt. Rimligen har den fram till hävdade officiellasvenska uppfattningen haft fog för sig. Det kan inte vara tillräckliga skäl attipraktiken avskaffa den sociala alkoholpolitiken för att det efter den 1 julieventuellt skulle uppstå ett juridiskt osäkert läge i införselfrågan där Sverigeoch har olika uppfattningar om vad som skall gälla tilldess att eventuellt har avgjort frågan. Enligt vår uppfattningöverdriver regeringen den osäkerhet för allmänheten som i mellanperiodenskulle uppstå och den "mycket svårhanterliga situation" som berördamyndigheter skulle hamna i. Trots allt gäller svensk lag till dess att riksdagenändrar den.Mot bakgrund av vad som har anförts bör avslå regeringensproposition och uttala att regeringen fortsättningsvis hävdar som Sverigesuppfattning att de svenska undantagsreglerna automatiskt förlängs så vidainte rådet fattar ett enhälligt beslut om annat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1999/2000:121 som sinmening ger regeringen till känna att regeringen fortsättningsvis skallhävda som uppfattning att de svenska undantagsreglernaautomatiskt förlängs så vida inte rådet fattar ett enhälligt beslut omannat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av den svenska alkoholpolitiken ochdess betydelse för folkhälsan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införselreglerna,4. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom ramen för det arbete inom EU om en gemensamalkoholpolitik som pågår bör verka för en alkoholpolitik som minskaralkoholkonsumtionen.Stockholm den 12 maj 2000Kenneth ()()()()()()()()