ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub511av , ()Forskning vid högskolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskningen/forskningsmedlen vid högskola.MotiveringRegeringen har beslutat ge tekniskt veten-skapsområde. Därmed kan forskarutbildning anordnas och högskolan fårrätt att utfärda doktorsexamen inom det tekniska området. Detta är ettmycket viktigt steg och innebär tillsammans med det faktum utsetts att delta i 7 av de 16 forskarskolorna ettmycket starkt förtroende för högskolan och dess kompetens. dethöga krav att leva upp till. Det engagemang och kunnande som finns är emellertid inte nog för att få bästa resultat.För att uppnå kvalitet i högskoleutbildning krävs att den bedrivs ianslutning till aktiva forskningsmiljöer. De lärare som undervisar bör självaha erfarenhet av hur ny kunskap växer fram. Helst genom att de forskar aktivtvid sidan av undervisningen, eller åtminstone har möjlighet att följaforskningen inom sitt område. Detta samband är själva grundbulten iakademisk verksamhet.Naturligtvis har de utbildningssatsningar som gjorts på högskoleområdetinneburit stora ekonomiska åtaganden för staten. Detta gäller både utbildning,lokaler och studiemedel. Den ökande mängden studerande vid landetshögskolor innebär också att allt fler söker sig vidare till forskningen. Precissom vi önskat.I värdkommunerna tillsammans medVästmanlands och har stora ekonomiskaåtaganden gjorts för att möjliggöra en satsning på professurer och forskning.Denna satsning är emellertid inte nog för att väga upp bristande statliga medelpå forskningens område vid högskola.Inom högskolan råder nämligen obalans mellan de statliga anslagen förutbildning och dem för forskning. I takt med att högskolan framgångsriktbyggt ut sin grundutbildning har inte forskningsanslaget följt med. Detta hotarlångsiktigt undervisningens kvalitet.En jämförelse av de statliga anslagen för utbildning respektive forskningger vid handen att för var 15:e krona till utbildning skjuter staten till endast enkrona för forskning vid . Det är därför väsentligt får en bättre balans mellan de statliga anslagen förutbildning och forskning.Stockholm den 5 oktober 2000Sven-Erik ()()()()
mot · GO02Ub512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub512av , ()Kunskapsspridning om den sociala ekonominFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att kartlägga vilka olika informations- ochutbildningsinsatser som behövs inom området social ekonomi.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en handlingsplan för informations- ochutbildningsinsatser inom området social ekonomi.MotiveringBegreppet social ekonomi blev 1989 en officiell term inom deneuropeiska unionen (EU). I EU räknar man alla demokratiskt styrdaföretag och organisationer som tjänar sina medlemmars intressen till densociala ekonomin. Men begreppet social ekonomi används inte mednågon större precision varken i EU eller i . Den definition avsocial ekonomi som används i är att verksamheten skall tjänamedlemmarna och kollektivet före vinstintresset. Verksamheten skallockså förvaltas självständigt och beslutsprocessen skall vara demokratisk.Det finns ett stort behov av ökad information och utbildning om delsinnebörden av begreppet social ekonomi, dels villkor och förutsättningar förde organisationer och verksamheter som berörs.Behoven kan sammanfattas i fyra områden:- information och utbildning till aktiva i föreningar, kooperativ, stiftelseroch lokala utvecklingsgrupper- information och utbildning till politiker och tjänstemän inom offentligförvaltning- utbildning inom grundskola och gymnasium- högskoleutbildningDet första området anknyter till de problem som den sociala ekonominkan uppleva vad gäller medverkan i EU:s strukturfondsprogram. Densociala ekonomins aktörer behöver stärka sin kompetens att möta ochhantera politik och åtgärder som riktas mot dem, från EU:s, statens, ochkommunernas sida. finns hinder för vissa verksamheter inom densociala ekonomin att t.ex. delta i EU-projekt, beroende på att det krävsspeciella kunskaper om hur man söker, leder och administrerar sådanaprojekt. Det borde göras möjligt för folkbildningens aktörer, som själva ären del av den sociala ekonomin, att genomföra en sådanutbildningssatsning.Det andra området rör kunskap hos i första hand tjänstemän inommyndigheter och kommuner, vad gäller villkor och förutsättningar förverksamhet i samband med upphandlingar, åtgärder inom närings-,arbetsmarknads- och regionalpolitiken m.m.Det tredje området handlar om den bild av social ekonomi och dessorganisationer som ges i den allmänna utbildningen inom grundskola ochgymnasium.Det fjärde området handlar om hur verksamheter och organisationer medinriktning mot social ekonomi skall kunna få större uppmärksamhet ochutrymme i högre utbildning.Stockholm den 3 oktober 2000Eva ()()()()
mot · GO02Ub513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub513av , ()Kompetensutveckling för arbete med mångfaldsfrågorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att utveckla kompetens och förhållningssätt hos olikapersonalgrupper som arbetar med mångfaldsfrågor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att lärarutbildningen och socionomutbildningenrustar studenterna för att arbeta i ett mångkulturellt samhälle.MotiveringIntegrationsverket har fått i uppdrag av regeringen att studera situationenför flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund änmajoritetsbefolkningen.Integrationsverket visar i sin rapport att flickorssituation kan förbättras på flera sätt. För detta har varje myndighet, statligeller , ansvar för sitt respektive område. Ävenfrivilligorganisationer och andra grupper kan medverka till att förebyggaoönskade situationer och utgöra stöd när något redan hänt. Enligt rapportenhar det framkommit brister inom skola och socialtjänst.Det finns ett stort behov av att inventera och sprida metoder ocherfarenheter. Det gäller också metoder och erfarenheter av att utvecklakompetens och förhållningssätt hos olika personalgrupper som arbetar medmångfaldsfrågor.Det finns enligt påtagliga brister när det gällerkompetensen hos dem som arbetar i skolan och , både vad gällerattityder och metoder. Det är viktigt att personalen har kompetens att arbeta iett samhälle som präglas av mångfald och det handlar mycket om attityderoch förhållningssätt. Medvetenheten om etnicitet, klass och kön måste öka,liksom vad det innebär att migrera och bosätta sig i ett nytt land.Lärarutbildningen och socionomutbildningen har en mycket viktig roll i dettaarbete.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Ub514 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub514av , ()Forskning - metadonFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att forskning initieras som kan ge svar på vilkamen barn kan få senare i livet om modern fått metadon undergraviditeten.MotiveringGravida heroinmissbrukare erbjuds behandlingmed metadon i syfte att få dem att avstå från sitt heroinmissbruk undergraviditeten.Fostret påverkas av metadonet på olika sätt. Barnen har lägre födelseviktoch visar också vissa beroendesymtom.Idag finns ingen forskning på vilka men de barn kan få senare i livet ommodern fått metadon under graviditeten.Stockholm den 2 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Ub515 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub515av , ()Teckenspråksutbildning vid MitthögskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om teckenspråksutbildning vid Mitthögskolan.MotiveringKunskaper om och i teckenspråk samt språkets betydelse för dövamedborgares kommunikation, sociala liv och delaktighet i samhälletsutveckling har tydliggjorts under det senaste årtiondet. Teckenspråket fickofficiell status som dövas första språk i början av 1980-talet.Kontinuerlig undervisning och forskning pågår i huvudsak enbart vidStockholms universitet, lingvistiska institutionen. Ungdomar som utbildar sig tenderar att bli kvar påutbildningsorten eller dess närhet. Detta medför i kombination med bristen påutbildningsplatser att bristsituationen kvarstår i norra den redovisning som i skolan() m.fl. gjort på uppdrag framgår behov ochbrister på utbildning och kompetens. I redovisningen, som avser tre delar,behandlas behovet av kompetens för olika teckenspråksutbildningar för barnoch vuxna, behov av utbildning för andra personalkategorier än lärare samtbehovet av tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade. Gjorda analyserpekar på behov av ökade resurser för utbildning inom samtliga delområden.Vidare föreslogs en inventering av universitets och högskolors möjlighet ochkompetens att ge högskoleutbildning i teckenspråk.Inom kan erbjuda en unik möjlighet som gerutvecklingsmöjligheter för undervisning och forskning i teckenspråket. Härfinns den enda teckenspråkiga specialskolan för döva och hörselskadade barni norra regionen och i anslutning ett kommunalt teckenspråkigt fritidshem.Landstinget har en teckenspråkig förskola, som är daghem/förskola för dövaförskolebarn.Här finns också med bl.a. tvåårigteckenspråkslinje och föräldrautbildning i teckenspråk för hela ,gymnasium och Statens skola för vuxna i , som harvarit föregångare i landet vid uppbyggnad av högskoleförberedandeutbildning i teckenspråk som C-språk.Mitthögskolan har under /96 givit en A-kurs i teckenspråk fördöva eller hörande med teckenspråk som modersmål. Denna kurs gavs isamarbete mellan , och HärnösandsFolkhögskola med finansiering via ().Mitthögskolan har även samarbetat med för planeringav ytterligare teckenspråksutbildningar. Dessa har inte kunnat genomförasutan tillgång på särskilda medel. Då teckenspråk är ett visuellt-gestuellt språkkrävs vid undervisning ögonkontakt och relativt lågt deltagarantal. Dettamedförde högre undervisningskostnad/elev än vid språkundervisninggenerellt. har även i skrivelse till Utbildningsdepartementetredovisat önskemål om särskilt åtagande inom teckenspråksutbildning.Vi anser att bör ges ett särskilt uppdrag att anordnateckenspråksutbildning.Stockholm den 2 oktober 2000Rune ()()()()()()
mot · GO02Ub518 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub518av , ()Studenter med funktionshinderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet en riktad satsning för att öka antaletstudenter med funktionshinder till högre utbildning.MotiveringSisus (utbildningsstöd) har konstaterat attalltför få personer med funktionshinder studerar på universitet ochhögskola.Samtidigt har utredningar visat att det är lättare för personer medfunktionshinder att få ett arbete efter genomförda högskolestudier.Hinder för högskolestudier är flera t.ex. fysisk tillgänglighet ochbemötande. I regeringens handlingsplan som antog i vårasuppmärksammas dessa hinder. föreslås ansvara förett nationellt tillgänglighetscenter och Sisus föreslås ansvara förkompetensutveckling för bemötandefrågor.Ett annat viktigt utbildningsrelaterat hinder är att gymnasiestudierna förfunktionshindrade elever behöver kompletteras för att man skabli behörig för högre studier. Kopplat till problemet är att studenter medfunktionshinder inte vågar ta studielån och sätta sig i skulddärför att man är rädd att studierna inte leder till arbete.En riktad satsning på utbildningsområdet bör därför övervägas för att ökaantalet studerande med funktionshinder på universitet och högskola.För att unga människor med funktionshinder skall våga satsa på högrestudier bör regeringen därför överväga en försöksverksamhet som prövarolika möjligheter att komplettera gymnasiebetyget. Resultatet av en eventuellförsöksverksamhet bör sedan utgöra grunden för kommandeställningstaganden.Stockholm den 4 oktober 2000Sonja ()
mot · GO02Ub519 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub519av , ()Högre utbildning i skogslänenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om högre utbildning i skogslänen.MotiveringEn bred och bra utbildning är tillsammans med forskning den enskiltviktigaste drivkraften för modernisering och hög tillväxt. Möjligheternatill utbildning blir avgörande för vilka länder och regioner som kan ta tillsig och skapa ökat välstånd ur den tekniska utvecklingen.De mindre och medelstora högskolorna spelar en avgörande roll för attkunna utveckla både näringsliv och sysselsättning på ett positivt sätt, kanskespeciellt för oss inom skogslänen där studietraditionen är svagare ochsnedrekryteringen tydligare än i andra delar av landet.Att börja studera innebär en stor förändring både ekonomiskt och socialt.Inte minst studenter från studieovana miljöer känner tveksamheter inför högrestudier. Med en väl utbyggd regional högskola och med goda möjligheter tilldistansutbildning kan trösklar mot högre studier sänkas. Ur ett jämlikhets-perspektiv, där vi vill minska skillnaderna i tillgång till högre studier, ärdetoerhört angeläget med ökad spridning av utbildningsplatserna och störremöjligheter till distansutbildning i hela landet.Det är vanligt att ungdomar från t ex skogslänen flyttar till de storauniversitets- och högskoleorterna efter avslutad gymnasieutbildning.Problemet är dock att få av de ungdomar som genomgått högre utbildningåtervänder till hembygden. Detta förklaras till en del av attnäringslivsstrukturen på hemorten ser annorlunda ut i jämförelse med den påuniversitetsorten och kanske inte efterfrågar just den kompetens somförvärvats. Men en annan orsak är att man bygger upp nyasociala nätverk som det kan vara svårt att lämna och att maka/sambo inte kanfå arbete vid en flytt.Därför är en stor fördel med de nya högskolorna samt distansutbildning ihela landet att studenterna inte behöver lämna sina redan etablerade socialanätverk, utan kan bo kvar på hemorten. Pedagogiken vid distansutbildningmåste utvecklas och förbättras eftersom den är avgörande för självautbildningsformen.Finansieringen, dvs. dagens ersättningssystem till distans- ochdecentraliserad utbildning, hindrar tillgänglighet och är otillräcklig gentemotutbildningsanordnare (bl.a. kommunerna). En ändring måste komma tillstånd. Detta stöds av den regionalpolitiska utredningen som föreslår atthögskolans ersättning för distans- och utlokaliserad/decentraliserad utbildningräknas upp så att full kostnadstäckning för såväl högskolans som kommunenskostnader för utbildningen ges. Utredningen anser också att antalet platser fördecentraliserad utbildning ska ökas liksom antalet högskolor som tilldelasdenna typ av utbildningsplatser.Stockholm den 4 oktober 2000Raimo ()()()()()Per ()()
mot · GO02Ub520 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub520av Staaf-Igelström, ()Framtidens behov av psykologerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs ominrättandet av en psykologutbildning vid universitet.MotiveringRegeringen påpekar i budgetpropositionen att antalet examineradepsykologer bör öka eftersom det med den nuvarande dimensioneringen avpsykologutbildningen kommer att finnas en brist på mellan 700 och 1 400psykologer . Även andra färska beräkningar frånArbetsmarknadsstyrelsen och SCB:s pekar på detta och anger att bristen kommer att vara över 2 000psykologer. finns stora problem att rekrytera psykologerutanför de sex universitetsorterna som har Psykologprogrammet.Regeringen bedömer att det är rimligt att höja antalet examineradepsykologer med minst 120 . Det förutsätts att de sex aktuellauniversiteten kommer att anpassa dimensioneringen utifrån detta behov.Det är tveksamt om det finns tillräcklig kapacitet inom nuvarandeinstitutioner för en så stor utökning utan att Psykologprogrammet inrättas påfler orter. Ytterligare orter skulle också öka förutsättningarna att försörja enstörre arbetsmarknad även geografiskt.Karlstads universitet anses uppfylla de krav på vetenskaplighet och kvalitetsom kvalificerar till att kunna komma ifråga för Psykologprogrammet. Vianser därför att regeringen skall ta ett initiativ till att psykologutbildningenockså kan erbjudas vid universitet.Stockholm den 5 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02Ub7 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub7av , Hans (m)med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om etablering av ettmångdisciplinärt centrum för nanoteknologi och nanobiologi vidGöteborgs universitet och samt atterforderliga medel ställs till förfogande.Motivet för våra förslagEn ny industriell revolution står för dörren. Fundamentet för denna är denmycket snabbt växande nanoteknologin. Den har givit oss verktyg attmanipulera enskilda atomer, molekyler och molekylsystem.Nanoteknologierna avancerar inom både kemi, fysik, biologi och teknik.Nanoteknologin kommer att kunna påverka samhällets ekonomi inom enmycket nära framtid. Denna möjlighet har redan fått starkt gehör i USAdär president dubblerade anslaget till forskninginom nanoteknologi till en nivå om totalt 1 miljard USD/år.Nanobiologin ligger centralt inom nanoteknologin. Inom nanobiologinutnyttjas huvudsakligen biologiska principer och/eller biologiska material ochmolekylsystem för att utveckla nya material, informationssystem, medicinsk-teknisk utrustning, läkemedel, diagnostika och högteknologisk apparatur.Konkreta exempel kan vara artificiella celler, intelligenta robotar, konstgjordaorgan och vävnader eller högpresterande parallella biologiska datorer. IGöteborgsregionen finns en stark infrastruktur med världsledande kompetensinom nanobiologin. Genom samverkan mellan ochChalmers tekniska högskola inom det biovetenskapliga området finns en unikchans att etablera vårt land inom detta framtidsområde, inom både detindustriella och akademiska området. Det är vår övertygelse att en satsninginom nanobiologin i kan bli en viktig hörnpelare i Sverigessamhälleliga och ekonomiska tillväxt.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Hjortzberg-Nordlund ()()
mot · GO02Ub703 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub703av , ()Studenter med barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av trygghetssystemen för studenter med barn.MotiveringBland studenter finns en grupp på ca 50 000 med speciellaekonomiska problem, nämligen de studenter som är föräldrar. En skillnadmellan förvärvsarbetande och studenter är föräldraförsäkringen.Förvärvsarbetande får av inkomsten medan studenter endastfår före skatt.En annan skillnad är ersättning vid omhändertagande av långvarigt sjuktbarn. Den studerande får behålla studiemedlen men får inte lånedelenavskriven. Den tillfälliga föräldrapenningen av inkomsten ihögst gäller förvärvsarbetande men inte studerande.Rimligt vore att studenter, som inte har vilande sjukpenninggrundandeinkomst eller har endast sådan som understiger totalbeloppet i studiemedlen,får ta föräldraledighet från studier med bibehållet studiestöd. Övervägas börockså avskrivning av lånedelen och exkludering av föräldraledighet från detolv terminer som är maximal tid för erhållande av studiestöd.I en angelägen översyn av trygghetssystemen avseende studenter med barnbör också övervägas avskrivning av studieskulden för den tid studententvingas ta hand om sjukt barn och också att studiemedel som utgått underbarns sjukdom inte skall räknas in i de ordinarie tolv terminerna.En tredje skillnad gäller rätten till a-kassa. De studenter som tjänat insådan rätt kan inte utnyttja rätten . A-kassa kanutbetalas endast om studenten avregistrerar sig från studierna. En väg för attförbättra studenternas sommarförsörjning kan vara att medge studenternastudiemedel medan de studerar . En lösning kunde varainförande av speciellt bidrag till sommarkurser.En fjärde skillnad finns beträffande socialbidrag. Förvärvsarbetande medbarn och en inkomst under har rätt till socialbidrag. En student isamma situation har inte samma rätt, vilket måste ses som en orättvisa.Stockholm den 2 oktober 2000Harald ()
mot · GO02Ub705 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub705av , ()StudiestödsreglerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att studerande börkunna ta studiemedel i fler än maximalt tolv terminer i enlighet med vadsom anförs i motionen.Nuvarande studiestödsregler tvingar studenteratt finansiera slutfasen av sin utbildning påegen handI dag kan universitetsstuderande låna pengar i maximalt tolv terminer mottidigare 14-15 terminer. De nuvarande studiestödsreglerna medger dockundantag om "synnerliga skäl" föreligger.De nya studiestödsreglerna innebär problem för till exempelläkarstuderande eftersom många av dem har läst några terminer påuniversitetet innan de påbörjar sin läkarutbildning. Detta innebär att mångaläkarstuderande tvingas finansiera slutfasen på sin utbildning på annat sätt änvia studiestöd. Denna situation är orimlig, eftersom det råder enomfattande läkarbrist.Naturligtvis skapar de nuvarande reglerna problem för många andrastudenter som under studieåren kommer på att de vill läsa mer än enutbildning. Därtill kommer att självfinansiering av studier kommer att ökaden sociala snedrekrytering som redan existerar. Med anledning av detta börden alltför snäva gränsen för studiestöd ändras så att möjligheten finns atterhålla studiestöd fler än tolv terminer.Stockholm den 3 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ub707 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub707av Enochson, ()Särskilt utbildningsbidrag för KunskapslyftetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en förändring av nuvarande lagstiftning, så att allasom önskar har rätt till särskilt utbildningsbidrag för att läsa in treåriggymnasiekompetens.MotiveringKunskapslyftet vänder sig främst till vuxna arbetslösa som helt ellerdelvis saknar treårig gymnasiekompetens. Särskilt utbildningsbidragbeviljas av . Dock inte till personer somtidigare läst på högskola eller universitet.Den som exempelvis läst tvåårigt socialprogram på gymnasiet och sedanstuderat på en vårdutbildning på högskolenivå är alltså inte berättigad tilldetta bidrag. CSN anser att högskolestudier motsvarar treåriggymnasiekompetens medan däremot inga högskolor accepterar envårdutbildning på högskolenivå som treårig gymnasiekompetens. Såledesmåste den som vill skaffa sig ytterligare högskolekompetens, efter enakademisk vårdutbildning, läsa upp sin tvååriga gymnasiekompetens till enmotsvarande treårig. Men personen ifråga nekas särskilt utbildningsbidrag föratt kunna finansiera dessa studier.Ovanstående exempel påvisar vikten av en förändring av nuvarande sy-stem så att människor med en önskan om annan högre utbildning inte hindrasskaffa sig den förkompetens som krävs för ytterligare högskole- elleruniversitetsstudier.Stockholm den 22 september 2000Annelie Enochson (kd)