ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr522 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr522av , ()Spelmarknaden och de nationella målenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av en jämn fördelning av marknadsandelarnamellan spelmarknadens tre aktörer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett förslag till hur de folkrörelser som vill ocksåkan få ta ett eget ansvar för en del av värdeautomatverksamheten.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkrörelsernas användning av den nya tekniken.InledningFolkrörelsernas andel av spelmarknaden har under en längretid kontinuerligt minskat. Utredningen - Nya spel - ochLotteriutredningen ska speciellt belysa den utvecklingen ochlägga förslag till hur folkrörelsernas ställning kan stärkas.Miljöpartiet har tidigare påtalat vikten av en mer jämnfördelning mellan de tre aktörerna AB ,folkrörelserna och AB Trav och Galopp än vad som i dagföreligger.UtredningNär nu utredningen är klar kan vi glädjande nog notera attegna initiativ från folkrörelserna anses viktiga. Attöronmärka pengar från olika spel är ett steg på vägen mot ettmer konsumentinriktat spelande. Viktigt är dock att påpekaatt det lokala engagemanget som folkrörelserna representerarockså ges en möjlighet att ta eget ansvar för sin verksamhet.Därför bör de tre aktörerna på spelmarknaden ges en meruttalad jämn marknadsfördelning. Detta bör ges regeringentillkänna.VärdeautomaterSvenska Spel, som har ansvar för värdeautomatspelen ochfördelning av pengar från dessa till folkrörelserna, har intekunnat leva upp till att ge den utdelning som varit stipulerad.Beräknat överskott har inte överensstämt med faktisktöverskott. Det har tagit anmärkningsvärt att placeraut värdeautomater i den omfattning som tillståndet medgivit.Uppemot 1 000 automater återstår att placeras ut trots att detär koncession gavs. En orsak kan vara att enlokal restaurangs intresse minskar med avståndet tillöverskottets fördelning. Går överskottet till lokal kultur-eller idrottsverksamhet ökar förmodligen intresset.Värdeautomaterna utgör av spelmarknaden. Detär viktigt att finna en modell som gör det möjligt för defolkrörelser som vill ta en aktiv del och utvecklavärdeautomatverksamheten att också göra det. Detta bör gesregeringen tillkänna.Ny teknikSpel- och lotteriutredningen anser det viktigt attfolkrörelserna får möjlighet att utveckla spel med ny teknik.Och den snabba tekniska utvecklingen erbjuder hela tidennya möjligheter att använda och utveckla teknik för nyaspelformer. Även utvecklingen inom digitalteve skapar nyainteraktiva möjligheter. Befintlig lagstiftning måste anpassasså att inte hinder uppstår när folkrörelserna nu ska gesmöjligheter att ta del av den nya tekniken. Detta bör gesregeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Ewa ()
mot · GO02Kr525 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr525av Ek, ()Stödet till allmänna samlingslokalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett särskilt anslag avsätts för handikappanpassning ochmiljöförbättringar av allmänna samlingslokaler.MotiveringStaten har stött byggande av allmänna samlingslokaler sedan1942. Kravet är att samlingslokalen är föreningsdrivenoch öppen för alla som vill använda den. Istället för att varjeförening skaffar sig en egen liten klubblokal får orten ensamlingslokal som kan användas av alla för både stora ochsmå möten och kulturaktiviteter. Genom föreningsdriften görföreningar och enskilda personer en ideell insats för detallmänna. Den insatsen syns om man jämför kostnaden förföreningsdrift med drift av en samlingslokal.Därför stöder kommunerna oftast samlingslokalerna meddriftsbidrag eller avtal om ersättning.Man möter ibland argumentet att "friska vuxna kan betala för sin fritid"och att samhället ska spara sina resurser för barn, ungdomar ochhandikappade. Den som argumenterar glömmer att olika grupper behöverträffas för att förstå varandras situation och åsikter. Även en rullstolsbundenperson kan vilja lära sig kinesiska eller Excel eller diskutera demokrati. Dåska den personen kunna delta i en vanlig studiecirkel och framföra sinaåsikter på ett möte med alla andra som bor på orten. Aldrig så braklubblokaler för handikappade hjälper inte i det fallet.Moderna människor har svårt att få tiden att räcka till. Om man ska hinnamed att delta i föreningsliv och kulturupplevelser och delta med obetalt arbetemåste samlingslokalen där det sker finnas inom rimligt avstånd. När manmöts föds dessutom nya idéer - en grund för utveckling av bygden.Idag ställer också samhället nya krav på samlingslokalerna. Det harkommit lagkrav på handikappanpassning, ventilationskontroller, bättre kökoch miljöanpassade avlopp. Det är riktiga och viktiga krav, men de kräverinvesteringar och ombyggnader i alla de bygdegårdar och andrasamlingslokaler som byggdes med andra krav.I budgetförslaget avsätts förhandikappanpassning, upprustning och byggande av nya samlingslokaler. Detär samma belopp som funnits och . Ansökningarna harvardera året rört sig om ca 100 miljoner kronor.Anslaget borde räknas upp nu när ekonomin är god.Ett särskilt anslag borde avsättas för handikappanpassning ochmiljöförbättringar av allmänna samlingslokaler. Detta bör ges regeringentillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02Kr528 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr528av , ()Europeiskt ungdomscentrum i EksjöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att ge Europeiskt ungdomscentrum i stöd för arbetetmed Europafrågor.MotiveringEuropeiskt ungdomscentrum i är en ideell föreningsom bildades , med syfte att arbeta med och förungdomar. De grundläggande målen i detta arbete är att:Bidra till ökad förståelse mellan olika nationer, kulturer och religioner.Värna demokratin och främja respekten för de mänskliga rättigheterna.Stimulera ungdomar till ett ökat ansvarstagande i samhällsutvecklingen.Medverka till ett internationellt spridande av miljövänligt tänkandegrundat på Agenda 21.Den 1 mars 2000 övergick driften av verksamheten i aktiebolagsform, menföreningens mål genomsyrar fortfarande verksamheten. invigdesEuropeiskt ungdomscentrum i efter en stor manifestation av cirka 1 000ungdomar, som tillsammans tågade ner från torget i till Europeisktungdomscentrum.Europeiskt ungdomscentrum har ett mycket gott förhållande tillEuroparådet i , och till de två europeiska ungdomscentra som finnssedan 1980-talet, och . målsättning är attbygga upp ett nätverk av ungdomscentra i , där centret i skallingå som en självklar part. Möten mellan olika kulturer i är mycketviktigt, inte minst i ett fredsperspektiv.Det är angeläget att ge Europeiskt ungdomscentrum i möjlighet attarbeta inom nätverk samt att Europeiskt ungdomscentrum iEksjö får stöd för arbetet med Europafrågor, i synnerhet beträffande arbetetrunt Östersjön.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Kr529 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr529av , ()Europeiskt ungdomscentrum i EksjöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge Europeiskt ungdomscentrum i legitimitet somSveriges representant i nätverk.MotiveringEuropeiskt ungdomscentrum i är en ideell föreningsom bildades , med syfte att arbeta med och förungdomar. De grundläggande målen är bl a att bidra till ökadförståelse mellan olika nationer, kulturer och religioner, attvärna om demokratin och främja respekten för de mänskligarättigheterna och att stimulera ungdomar till ett ökatansvarstagande i samhällsutvecklingen samt att medverkatill ett internationellt spridande av miljövänligt tänkandegrundat på Agenda 21.Den första mars 2000 övergick driften av verksamheten i aktiebolagsform,men föreningens mål genomsyrar fortfarande verksamheten. Den 19 majinvigdes Europeiskt ungdomscentrum i Eksjö.På anläggningen som används, har delar av gamla regementsområdet I 12,en militärkasern, byggts om och inretts för . Bidrag tilldetta har erhållits från bl a regeringen för lokala investeringsplaner dåbyggnationen gjorts med tydlig ekologisk inriktning. Vidare har Eksjökommun, Allmänna arvsfonden, och målområde 5bbidragit. Privat sponsring har också erhållits med över sex miljoner kronor.Anläggningen kan användas till många olika ändamål som utbildningar,arrangemang, kurser och skolklassutbyten. I centret finns plats för över 200övernattande samt små och stora konferens- och möteslokaler.Europeiskt ungdomscentrum har ett starkt förhållande till iStrasbourg och till de två europeiska ungdomscentra som finns , och . målsättning är att bygga upp ettnätverk av ungdomscentra i , där skall ingå som en självklarpart. Möten mellan olika kulturer i är mycket viktig och detta projektär en del i denna utveckling.För att stärka och utveckla Europeiskt ungdomscentrum behövs dock enlegitimitet som representant i nätverk.Stockholm den 3 oktober 2000Sofia ()()
mot · GO02Kr530 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr530av , (-c)Ungdomsutbyte i ÖstersjöregionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om initiativ till att samla ungdomar från länderna kring Östersjönför att finna rätt former som kan ge stimulans till ett ökat ungdomsutbytei Östersjöregionen.MotiveringDen nionde parlamentariska genomfördes i . Detta är ett viktigtforum för att både på ett personligt plan och viaöverläggningar knyta samman länderna runt Östersjön.Östersjökonferenserna har en möjlighet att mellan ländernasparlament lägga grunden för det långsiktiga arbete somkrävs för att skapa en gemensam Östersjöidentitet. Det ärviktigt att denna identitet får sådan styrka att samarbetetövergår till tydliga konkreta samarbetsformer som ocksågenomsyrar vardagen i dessa länder.Något som var uppenbart var att de viktiga framtidsdiskussionerna saknadeen dimension för att målet om en framtida spännande region kring Östersjönskulle bli riktigt slagkraftigt. Och det var de ungas syn på regionen och deraseget intresse för att just vara delaktiga i att fylla denna medförinvånarna intressant innehåll. Ungdomars medverkan i att bryta gamlastrukturer och deras förmåga att skapa något nytt och något gemensamt äravgörande för om Östersjösamarbetet skall nå ett samarbete med kraft ochinnehåll. Kärlek och vänskap blandat med nyfikenhet, kunskap och tolerans äravgörande ingredienser för att t ex miljömedvetenhet skall övergå tillpraktiskt miljöarbete och konkret handlande.Därför bör gå i spetsen för att stärka studenters och överigaungdomars möjlighet till konkreta studentutbyten men också för att stötta ett sk turistresande mellan länderna kring . Då det för många ärekonomiskt svårt att genomföra dessa utbyten bör gå före och avsättamedel för en ungdomsfond som också diskuterades underÖstersjökonferensen. Det är viktigt att regeringen tar initiativ för attstimuleraett allmänt ungdomsresande i dessa länder kring . Vi vill påstå attdet är via former som t ex Inter-rail som svenska ungdomar har ett sådantstarkt internationellt engagemang och kunskap om hur omvärlden ser ut idag.Därför bör regeringen ta initiativ till att samla ungdomar från länderna kringÖstersjön för att finna rätt former som kan ge stimulans till ett ökatungdomsutbyte i Östersjöregionen.Stockholm den 4 oktober 2000Åsa ()()
mot · GO02Kr534 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr534av Kerimo, ()Idrott som en folkrörelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn i frågan om bolagiseringen avidrottsrörelsen.MotiveringIdrottsrörelsen är en folkrörelse, där verksamheten bedrivsav ideella föreningar. Man bör vara rädd om denna rörelsesom engagerar tusentals barn och ungdomar i idrott ochdärmed också föreningsliv. Idrottsrörelsens betydelse somdemokratifostrare är oomstridd.Folkhälsan har på flera sätt blivit en klassfråga. Ungdomar får inteutestängas från att delta i organiserad idrottsverksamhet för att avgifternablivit för höga. Stödet har i verkligheten stor betydelse för föreningarnasbarn- och ungdomsverksamhet trots att det generellt utgör en liten del avföreningarnas intäkter.Idrotten är vår största folkrörelse med över tre miljoner medlemmar ochöver 500 000 ideellt verksamma ledare. Det är imponerande siffror och enunik tillgång för en positiv utveckling av vårt samhälle. Det finns alla skälföross politiker, och för idrottsrörelsen i stort, att även på ettaktivtsätt stödja den insats som alla ideella ledare gör för den svenska idrotten.Bland mycket annat ser de till att många flickor och pojkar får en meningsfullfritid. Och vad betyder inte idrotten till exempel för att integrera ungdomarmed invandrarbakgrund i det svenska samhället?Jag vill i det här sammanhanget understryka att idrotten ska fortsätta attvara en fri och självständig folkrörelse som själv är bäst skickad att bestämmaöver sin verksamhet. ska enbart ange syftet med statsbidragen mendet är idrottsrörelsen som lägger fast målen.På senare år har en del föreningar börjat ändra form. I stället för attbedrivas på en ideell basis har man bildat aktiebolag som skall bedrivaidrotten i bolagsform och därmed också i vinstsyfte.Detta ser jag som ett hot mot den stora folkrörelsen. Idrott skall ej bedrivasi vinstsyfte, idrott är en folkrörelse och skall förbli en folkrörelse. Enöversynbör göras för att stoppa bolagiseringen och därmed också kommersialismenför denna folkrörelse.Stockholm den 28 september 2000Yilmaz Kerimo (s)
mot · GO02Kr536 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr536av , ()Integration och mångfald inom idrottsrörelsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om integration och mångfald inom idrottsrörelsen.Integration och mångfaldinom idrottsrörelsenIdrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land,och den är av stor betydelse för att skapa gemensammavärderingar och sammanhållning i samhället. Inom idrottenmöts människor med olika bakgrund och det bidrar till attmotverka klassklyftor och segregation.Genom idrottsrörelsen finns goda förutsättningar för att skapa en hållbarintegration, att skapa förståelse och acceptans för det annorlunda eller okända.Inom idrottsrörelsen finns människor med invandrarbakgrund, handikapp ochnaturligtvis lika många procent homo- och bisexuella som i samhället i övrigt.Det är viktigt att dessa människor känner sig välkomna och värdefulla, attskillnader i bakgrund samt förutsättningar accepteras och att människor vågarvara öppna med sin sexuella läggning utan att behöva vara oroliga förtrakasserier.Ett stort ansvar vilar på idrottsrörelsen att vidarebefordra tolerans ochjämlika demokratiska värderingar till såväl människor medinvandrarbakgrund, handikappade, som hetero-, homo- och bisexuellaungdomar.Därför är det viktigt att samhället på allvar arbetar med att dessa frågorprioriteras inom idrottsrörelsen. En utvärdering av situationen för invandrare,handikappade samt homo- och bisexuella inom idrottsrörelsen är av stor vikt.Liksom att samhället initierar information samt utbildning för idrottsrörelsenom rasism och främlingsfientlighet, handikappades situation samthomokompetens.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()()()()
mot · GO02Kr540 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr540av , ()Folkrörelsernas ställning på spel- och lotterimarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en starkare ställning för folkrörelserna på spel- ochlotterimarknaden.MotiveringUnder den senaste tjugoårsperioden har folkrörelsernasställning på spel- och lotterimarknaden utretts vid fleratillfällen. Ambitionen har varit att ge folkrörelserna enstarkare ställning men någon större förändring har inte skett.I stället har statens egna spelbolag givits möjlighet att bredaut sig genom nya spelformer.Av tradition har lotterier tillhört folkrörelserna. Men vad är ett lotteri?Och vad är ett spel? Det förekommer olika definitioner i lotterilagen och iregeringens tillståndsgivning. Ny teknik har också gjort att gränsdragningar ärsvåra.Lotterier är en stor intäkt för folkrörelserna på alla plan, inte minst lokalt.Därför är det viktigt att man får vara en stark aktör på marknaden och kunnautveckla egna nya spel. Det är viktigt för att kunna värna och bevarafolkrörelsernas självständighet samt för det egna engagemanget att kunna seen direkt koppling mellan egen insats och ekonomiskt utbyte för sin förening.I en av de senaste utredningarna föreslås att hela lotterimarknaden tillfallerfolkrörelserna. Dock löps inte hela linan ut. Staten skulle behålla vissa delar,t.ex. Skälet anges vara regionalpolitiskt. Men en förändring avett huvudmannaskap behöver ju inte påverka administration och tryckningeller dylikt. En annan entreprenör kan mycket väl anlita sammaunderleverantörer. Detta kan alltså inte vara ett skäl till att avstå från attrenodla rollerna på spel- och lotterimarknaden och tillåta folkrörelserna ettstörre utrymme.Riksdagens ambitioner har varit att ge folkrörelserna en starkareställning. Det är därför mycket viktigt att beslut i denna riktning verkligentassamt att man i detta sammanhang klargör vad som är ett lotteri.Folkrörelserna är rustade för att anta en sådan utmaning genom ettsamarbetsorgan som samlat 72 organisationer samt ett egetutvecklingsbolag.Stockholm den 4 oktober 2000Christina ()()
mot · GO02Kr601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr601av , ()FolkbildningsrådetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återföra myndighetsutövning till staten.MotiveringFolkbildningsrådet bildades som en hybrid mellanmyndighet och paraplyorganisation efter ett omfattandeutredningsarbete kring folkbildningens framtid 1991. Störrefrihet att nå folkbildningens mål och mindre detaljregleringav verksamheten var en av ledstjärnorna för denna reform.Detta är bra.Det är dock inte bra att statens myndighetsutövning sammanblandas medorganisationernas egen verksamhet, och att regelverk och bidragsfördelningska utformas av representanter för den verksamhet reglerna och stödet gäller.Med naturnödvändighet blir i systemet inbyggt en tröghet till försvar för detbestående och dem som är inne i systemet, till nackdel för utveckling och demsom ännu inte kommit med, eller ens finns organiserade. Folkbildningsrådethar hanterat den inbyggda motsättningen på ett efteromständigheterna mycket bra sätt. Icke desto mindre är konstruktionenolämplig. Myndighetsutövningen bör återgå i myndighetsregi ochfolkbildningen därmed kunna agera efter eget intresse utan att ta hänsyn tillmyndighetsuppgiften.Stockholm den 26 september 2000Karin ()
mot · GO02Kr602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr602av , ()Folkhögskolornas fastigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkhögskolans fastigheter.Motiv för våra förslagFolkbildningsrådet har som sinviktigaste uppgift att fördela statsbidrag till folkhögskoloroch studieförbund. Bidragen har efter hand utvecklats i mergenerell riktning. Så till exempel har det särskildamusikanslaget till folkhögskolorna upphört. Kvar finns baraett tilläggsbidrag till utbildning och övrigt stöd förhandikappade.När det nya statsbidraget diskuterades framfördes från flera håll önskemålom ett tilläggsbidrag till internatet på de skolor som fortfarande satsar storaresurser på att de studerande som har behov av detta också skall kunna bo påskolan. Detta var dessutom från början ett kännetecken för folkhögskolan.Internatet blev också en pedagogisk miljö. Förslaget om ett särskiltinternatbidrag vann emellertid inte gehör, trots att det är ett faktum att ettinternat med såväl rum som kosthåll aldrig kan vara ekonomiskt lönsamt.De nya folkhögskolor som tillkommit saknar internat. Ettskäl för detta är att de flesta nya skolor ligger i samma storstadsområden, därmånga av de studerande har sina hem men ett annat skäl är sannolikt att denya huvudmännen räknar med att spara stora summor på att slippa ta ansvarför elevbostäder och därmed också för ett mera omfattande skolhushåll.Kostnaden för undervisnings- och administrationslokaler blir därvid den endalokalkostnaden.En extra lokalkostnad, som är mycket betungande, har de skolor som frånbörjan tagit över äldre kulturellt värdefulla byggnader. Dessa, som i vissa fallutgörs av medeltida slott och andra fall av slott eller störreherrgårdsbyggnader från senare tider, medför mycket storaunderhållskostnader för skolornas huvudmän. kan konstateras, attdessa folkhögskolor utför en viktig kulturgärning, när de bevarar värdefullabyggnader och fyller dem med en mycket aktiv verksamhet.På samma sätt som t.ex. , även sedan de nya relationernatill staten trädde i kraft vid det senaste årsskiftet, erhåller statsbidrag förattbevara och underhålla värdefulla kyrkor borde det finnas möjlighet förfolkhögskolorna att efter en viss turordning få tillgång till ett liknandebidrag.Om detta inte sker finns en uppenbar risk att skolorna inte har deekonomiska möjligheter som krävs för att hålla sina mest värdefullabyggnader i stånd, byggnader som dessutom utgör en viktig del av detsvenska kulturarvet.Stockholm den 28 september 2000Lars ()()
mot · GO02Kr603 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr603av Virgin, ()Statsbidrag till studieförbundenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statsbidragen till studieförbunden.MotiveringFolkbildningsrådet fastställde kriterier ochfördelningsprinciper för statsbidrag till studieförbunden frånoch med år 2001.Vid övergången till ett nytt system inträffar det att studieförbund med enväxande verksamhet missgynnas i förhållande till studieförbund med enminskande verksamhet.Basbidraget beräknas på ett genomsnitt av genomförda studietimmarverksamhetsåren /96, 1997 och 1998. Bidraget ligger fast (2001,2002 och 2003) och bidragsnivån behålls under under vissavillkor.Sex av elva studieförbund beräknas, enligt de nya fördelningsprinciperna,få ett lägre statsbidrag för i jämförelse med . () finns med bland de studieförbund somsett sin studieverksamhet växa under men som inte fårstatsbidrag nästkommande år i samma omfattning som . riktar sig till stor del till ungdomar. En viktig del i verksamhetenär frågor om demokrati och etik som på ett naturligt sätt i idrottssammanhangkan nå barn och ungdomar. Idrottsrörelsen når också både flickor och pojkarmed sin studieverksamhet.En ytterligare negativ effekt av minskade statsbidrag blir det när, som iGotlands kommun, det statliga bidraget ligger till grund för beräkningen av dekommunala bidragen. De minskade statsbidragen får en dubbel effekt.Folkbildningen tar själv ställning till hur medel skall fördelas mellanfolkhögskolor och studieförbund. Regeringen tar inte ställning tillfördelningen men regeringen bör uppmärksamma och vidta åtgärder för attinte studieförbund med växande verksamhet skall drabbas av nedskärningarpå grund av ekonomiska regler.Stockholm den 1 oktober 2000Lilian Virgin (s)