mot · GO02Ub260 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub260av , Bo (m)En kunskapsnation i världsklassSammanfattningKunskap är makt; uttrycket har aldrig haft större aktualitet . Kunskap ger varje människa möjlighet att utvecklas, växaoch skapa sig den tillvaro hon eller han vill ha. Den som harkunskap har också makt över sitt eget liv.Kunskap är också en förutsättning för tillväxt och företagande och ennödvändighet i ett allt mer globaliserat samhälle. Det sätter press på Sverigeatt skapa ett samhälle med de bästa tänkbara förhållanden för kunskap ochlärande.För att skall kunna bli en kunskapsnation av absolut världsklass ärdet nödvändigt att möta flera utmaningar. Det krävs ett utbildningssystem,från grundskola till forskning, där enskilda människor utvecklas på ett sättsom ger goda resultat.Sverige måste också erbjuda ett klimat som stimulerar människor att satsapå utbildning. Det kräver insatser inom ett flertal områden; skattetrycketmåste lätta, utbildningspremien måste bli högre, infrastruktur, bostadspolitikoch kulturmiljö måste fungera väl och verka inbjudande. måste kunnalocka människor att flytta hit från andra länder och göra det möjligt för demsom bor här att trivas och stanna kvar.Att bygga ett kunskapssamhälle kräver en långsiktig och genomtänktstrategi.Engångssatsningar inom enstaka områden räcker inte - det krävsgenomgripande strukturförändringar för att skall bli en hållbarkunskapsnation. Den viktigaste grundstenen i kunskapsbygget ärutbildningssystemet - skolan måste fungera för att ge medborgarnatillräckliga kunskaper.- Skolan måste anpassas efter individen. Detta kan bara ske genom flerskolor med olika inriktning som varje elev ges möjligheten att väljamellan. Den enskilda människan skall sättas i centrum på ett helt annat sättän vad som sker . Målet måste vara att ge alla möjligheten attutvecklas utifrån sina egna förutsättningar, inte att staten skall bestämmavad varje individs förutsättningar skall vara.- Barnens lust att lära skall tas tillvara. Det är inte fel att lära sig medanmanleker. Det är däremot fel att förutsätta att leken utesluter lärande. Vi villinföra en frivillig barnskola för fyra- till sexåringar.- Ett nytt synsätt på inlärning måste prägla skolan. Individens kunskapermåste sättas i centrum och uppläggningen av studierna skall baseras på det.Detta nya synsätt kan ta formen av ett "individuellt kunskapskontrakt"mellan lärare, elever och föräldrar. Ingen elev skall lämna grundskolanutan godkända kunskaper i de centrala ämnena.- En gymnasieutbildning för alla betyder inte att alla skall läsa på sammagymnasieskola. Individanpassad undervisning och stor valfrihet både vaddet gäller skola och innehåll är en förutsättning för att skall kunnata tillvara varje elevs unika förutsättningar. Vi vill begränsa antalet kärn-ämnen i gymnasiet och införa en ny och förbättrad yrkes- ochlärlingsutbildning. Även på gymnasienivå måste det finnas olikaalternativa skolor att välja mellan.- Elevernas resultat måste synliggöras och följas upp. Vi vill att betyg skallges tidigare än i årskurs åtta och skriftliga omdömen från och med årskursett. Vi vill också införa en modern gymnasieexamen och möjlighet atttentera upp gymnasiebetygen i efterhand.- Alla skolor skall vara fria skolor. Dagens kommunala skolor skall hasamma möjligheter att utvecklas som dagens friskolor. En nationellskolpeng, som går direkt till de skolor eleverna väljer, kan säkerställadetta.- Kvaliteten får inte lämnas åt slumpen. Lika väl som varje elevs kunskaperutvärderas, måste varje enskild skolas kvalitet mätas och följas upp. Allaskolor måste leva upp till de krav som ställs av samhälle, lärare, föräldraroch elever. Vi vill inrätta ett från staten oberoende skolans resultat.- Lärarutbildningen måste förstärkas. Lärarna skall genom en gedigenutbildning ges de verktyg som krävs för att lära vidare till eleverna.Ämneskunnandet måste förstärkas. Det är också nödvändigt att förbättralärarnas arbetsvillkor för att ge ny lust och kraft till redan yrkesverksammaoch för att locka fler till lärarutbildningen.- Självbestämmande är nödvändigt för att skapa mångfald och valfrihet;detta gäller lika väl inom den högre utbildningen som inom skolväsendet.Universiteten och högskolorna måste bli självständiga och ges rätten attfastställa sina egna antagningsregler samt att profilera sig inom vissaområden. Det behövs en större mångfald inom den svenska högreutbildningen.- Studenterna skall sättas i centrum Därför vill vi att universitet ochhögskolor skall tilldelas resurser efter studenternas val.Studiefinansieringen måste också göras mer flexibel för att kunna anpassasefter olika studenters olika livssituation. Vi vill avskaffa fribeloppet ochgöra räntorna avdragsgilla.- Kunskapssamhället kräver stora insatser på forskningsområdet. En friaakademi leder till en fri forskning, vilket är en förutsättning för nydanandeoch innovation. Satsningarna måste koncentreras på stabil grundforskningav högsta internationella klass. Informationsteknologi och bioteknik ärviktiga områden där måste utveckla en världsledande roll.Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av en barnskola för barn i åldern fyra till sex år.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att betyg skall ges tidigare än i årskurs 8.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever med otillräcklig kunskapsnivå skall erbjudas fortsattutbildning i grundskolan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en reformering av gymnasieskolan.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betygen i gymnasieskolan.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att möjligheten att tentera upp gymnasiebetyg återinförs.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en obligatorisk gymnasieexamen bör införas.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att entreprenadupphandling av undervisning skall tillåtas isåväl grund- som gymnasieskolan.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en modern lärlingsutbildning behöver införas.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att välja skola.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en nationell skolpeng.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett oberoende nationellt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en lärarhögskola skall omvandlas till en friståendehögskola.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av lärarcertifikat.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fler lektorat i skolan.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fler universitet och högskolor i stiftelseform.17. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om attuniversitet och högskolor skall ha rätt att utforma sina egnaantagningsregler.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att resurstilldelningen till den högre utbildningen skall baseraspå studenternas val.19. beslutar att avskaffa fribeloppet i studiestödssystemet, samt atträntorna på studielån skall vara avdragsgilla i enlighet med vad somanförs i motionen.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning av CSN.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett virtuellt universitet.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nationellt och medicin med särskilt ansvarför bioteknik.Inledning - kunskapensbetydelseKunskap ger egenmakt ochsjälvförverkligandeKunskap berikar livet och gör världen mer mångfasetterad.Kunskap är den enskildes väg att realisera sina ambitioneroch drömmar. Den som har kunskap har också makten översitt eget liv.Kunskap är alltså mer än en förutsättning för ekonomisk tillväxt ochföretagande. Utbildning är mer än någonsin ett villkor för individenspersonliga växt.Kunskap är emellertid också en vital del av ekonomin. Det blir särskilttydligt när ekonomierna förnyas och de individuella insatserna får en meravgörande betydelse. Ju fler utbildningsvägar som erbjuds, desto störremöjligheter har den enskilde individen att skaffa sig en kunskapsbas som gerkonkurrenskraft på arbetsmarknaden. En god utbildning främjar social ochgeografisk rörlighet. Sammantaget gör detta att kunskap är ett gott verktyg fören konstruktiv fördelningspolitik, i så måtto att varje människa genom attskaffa sig kunskaper kan skapa sig en bättre tillvaro.Massproduktion och massutbildning, där allt kopieras, tillhör en svunnentid med andra ideal än dagens. För den enskilde är detta löftesrikt! Det öppnarmöjligheter till utveckling och självförverkligande på ett annat sätt äntidigare. Målet är inte längre att människan skall vara stöpt i en form. Att tatillvara varje enskild individs talanger och förutsättningar har fått centralbetydelse.Utbildningspolitiken har aldrig varit viktigare än . Den måste förstoch främst handla om att skapa möjligheter för varje människa att utvecklastill sin fulla potential.Kunskap ger kompetens och skapartillväxtKunskap blir ett allt viktigare konkurrensmedel genom dennya ekonomins förändringar av arbetsmarknaden.Globaliseringen av ekonomin skärper konkurrensen. Bättrekunskaper - men också större flexibilitet - är centralt förföretagen när de söker vägar att anpassa sig till de nyautmaningarna. På arbetsmarknaden märks tydligt att kravenpå kunskap och kompetens ökar. Det är ekonomiskt klokt förett land att investera i utbildning.Innovation är en viktig drivkraft för konkurrenskraft, tillväxt ochsysselsättning. har i jämförelse med och inte sammautveckling av arbetstillfällen och levnadsstandard. Fler kunniga människoroch ett positivt klimat för företagande är en viktig förutsättning för att ökanyskapandet och företagandet i Sverige.Det måste finnas en väl utvecklad samverkan mellan skola och företag.Skolan, företagen och det offentliga har ett gemensamt ansvar för atttydliggöra den viktiga relationen mellan skolan och näringslivet.Kunskap är viktigt för globaliseringoch rörlighetFöretag, individer, varor, tjänster och kapital rör sig fritt övernationsgränserna. Den alltmer öppna handeln, den nyaekonomin och de snabba framstegen inominformationstekniken har suddat ut gränserna och Sverigeagerar nu på en internationell arena i konkurrens med allaandra länder. Denna utveckling förstärker vikten av kunskapoch utbildning av absolut högsta klass samt av ett gottinternationellt samarbete.Andelen svenska studenter som studerar utomlands har ökat under desenaste åren och har också ett relativt stort antal utländskagäststuderande. Det internationella utbytet är en nödvändighet för att Sverigeskall kunna tillgodogöra sig resultat frambringade i andra länder för att våregen utbildning och forskning skall kunna hålla en internationellt jämförbarhög standard och för att göra svenskar väl rustade att verka utomlands.Globaliseringen ger nya möjligheter för människor att studera och arbetautomlands och för som nation att attrahera ny kompetens. Det skallvårt land bejaka. Globaliseringen både skärper och vidgar kvalitetskraven,bland annat vad gäller språk och förståelse för olika kulturer.Utmaningar för enkunskapsnationEtt utbildningssystem av högstakvalitetGlobaliseringen ökar beroendet länderna emellan.Medborgarnas kunskaper och utbildningens kvalitet tillhöremellertid det varje land kan påverka. För ett land som villvara en modern kunskapsnation är resultaten avgörande.Den svenska är basen för hela studiesystemet. Resultaten ärdessvärre otillräckliga och har dessutom försämrats. Många av de senasteårens kunskapsrapporter är direkt alarmerande. Det hindrar naturligtvis inteatt många skolor också fungerar bra. Likväl måste varningssignalerna tas påstörsta allvar.Andelen elever som går ut utan betyg i ett eller flera ämnenhar ökat till 1998/99 från /98. I enpromemoria till regeringen vid årets höstterminsstart framhåller attnästan var femte elev i inte klarar att få godkänt resultat på denationella proven i matematik. Det är en fördubbling . En av fyraelever lämnar också utan att kunna läsa, skriva eller räknatillräckligt väl. Nästan en av sex elever i årskurs nio har så stora brister iengelska att de inte kan anses uppfylla ens de mest grundläggande kraven.Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat till90,/99 från /98. Av de 9 000 elever sominte fick behörighet har så mycket som en tredjedel utländsk bakgrund.Också gymnasieskolan har kvalitetsbrister. avgymnasieeleverna saknar betyg i svenska, engelska och matematik. Andelengymnasieelever med fullständiga slutbetyg har minskat överlag. Av de 94 300som började sitt tredje år på gymnasieskolan var det 79 procentsom erhöll slutbetyg . Läsåret innan fick 83 procentslutbetyg.Resultaten i skolan måste bli bättre. Alltför många elever lyckas inte nå dekunskaper som krävs för att de skall kunna utvecklas väl och skapa sig en godframtid. Kunskapsbrister grundläggs ofta . Detsamma gäller detotillräckliga intresset för naturvetenskap och teknik.Ett problem som har stor bäring på kvaliteten i utbildningssystemet ärlärarbristen. Många elever undervisas av lärare utan pedagogisk utbildningeller relevant ämnesexamen. Stora pensionsavgångar väntas under denärmaste åren. Bristen på grundskolelärare i årskurs fyra till nio beräknas år2003 uppgå till om inte antalet utexaminerade lärare ökar. Detråder särskilt stor brist på lärare inom områdena matematik ochnaturvetenskap. Få söker sig till dessa utbildningar, trots ett utökat antalstudieplatser.En dynamisk miljöSverige kan inte omvandlas till en kunskapsnation styckevisoch delt. Hänsyn måste tas till hur olika områden hängersamman. En framgångsrik nation attraherar kunnigamänniskor utifrån och stimulerar människors utvecklinginifrån.Den svenska kunskapsmiljön ger inte tillräckliga incitament för utveckling,vare sig för individer eller för företag. Goda förutsättningar tas intetillvara.Företag som skulle kunna fungera som "välståndsmotorer" tillåts inte växa.De för utvecklingen centrala IT-företagen kräver andra villkor än vad somföreföll tjänligt under industrisamhällets tid.Varje människa måste ha tilltro till den egna förmågan att bygga en bättreframtid. Den enskildes investeringar i form av studieinsatser måste löna sig.Om gedigna kunskaper inte ger den enskilde tillräckliga positiva ekonomiskaeffekter försvagas synen på utbildning som en viktig egen investering.Frestelsen att hoppa av utbildning innan den slutförts ökar, med de bekymmerdet senare kan innebära både för den enskilde och för samhället.Utbildningspremien är ett centralt begrepp i diskussionen om den totalakunskapsmiljön. Begreppet innebär skillnaden i nettolön mellan en personmed högskoleutbildning jämfört med en person som börjatarbeta direkt efter gymnasiet. I ligger utbildningspremien på 25procent, vilket är lågt i jämförelse med andra europeiska länder. Detta betyderatt utbildningsinsatser lönar sig förhållandevis dåligt. I , ItalienochTyskland är skillnaden mer än dubbelt så stor. De höga skatterna i göratt löneskillnaderna efter skatt blir relativt sett ännu lägre i än i deövriga länderna.De svaga incitamenten för utbildning och kompetensutveckling leder tillsamhällsekonomiska kostnader i form av utebliven tillväxt. Arbetsmarknadenför högutbildade är i växande utsträckning gemensam för alla länder.Tillåts inte utbildningspremien öka, framför allt genom en sänkning avskatterna, riskerar en ännu större kompetensflykt till andra länder.Kunniga medarbetare i företag ochnäringslivFöretagen har ett stort behov av kunnig personal och ställerhöga krav på sina medarbetare. Främst efterfrågar man godakunskaper i svenska, engelska, matematik och IT, samt godagrundläggande yrkeskunskaper.Ungdomar har efter gymnasieskolan ofta goda kunskaper i läsförståelse(att läsa instruktioner och manualer) och att uttrycka sig muntligt. Däremot ärdet sämre med kunskaper i matematisk problemlösning, att uttrycka sigskriftligt på svenska och engelsk läsförståelse. Det framkommer också attungdomars förmåga att självständigt planera och genomföra sinaarbetsuppgifter bedöms som låg.Skolverket har uppmärksammat brister i elevernas förmåga att seövergripande sammanhang, att tänka kritiskt och att göra självständigaställningstaganden. Anställningsbarheten för ungdomar som hoppat avgymnasiet är begränsad.Många företag framhåller att ungdomar som får anställning direkt eftergymnasieskolan har bristande kunskaper i hur företag fungerar. Skolelevernaupplevs ha dålig insikt i såväl administration som produktion, samt iföretagens vardag avseende konkurrens och ekonomiska realiteter.Inom en majoritet av svenska storföretag har man märkt entendens till att det blivit svårare att rekrytera yngre, högutbildademedarbetare. Problemet är större bland industriföretag än bland tjänsteföretag.Sju av tio svenska storföretag tror dessutom att det kommer att bli än svårareatt rekrytera . Tillgången på yrkesutbildade unga är knapp.Sverige lider brist på högutbildade unga akademiker. Enligt ligger på plats 21 av 25 när det gäller andelen personer iåldern , med lägst treårig högskoleutbildning. Andelen sökandeunder till högre utbildning är också den på nedåtgående ochdirektövergångarna från gymnasium till högre utbildning är påtagligt få.IT-branschen är en av de viktigaste komponenterna i ett svensktkunskapssamhälle. rankades som nummer ett bland världensIT-nationer. Tidningen rankar /som väldens andraledande IT-centrum efter . Det som brister är utbildning.Tillgång på kompetent IT-personal är en bristvara. Invest in () konstaterar att företagen ser rekryteringsproblem som en svaghet iSverige. Bristen på IT-kompetens på arbetsmarknaden fortsätter och förväntasöka genom högkonjunkturen och kraftiga investeringar i IT-utbyggnad.Siffror från visar att det kan komma attsaknas omkring 8.600 systemvetare. Det finns behov både av yrkesutbildade(IT-tekniker) och av akademiker. Bristen är hämmande för de svenskaföretagens utveckling.Problemet är emellertid inte först och främst att det brister i antaletutbildningsplatser inom naturvetenskap och teknik, utan att studenterna intevill satsa på studier inom dessa områden. Årets ansökningar tillhögskoleprogrammen, med början , visar att flera lärosätenmöter svårigheter att fortsätta den kraftiga expansionen inom naturvetenskapoch teknik. Orsaken är brister längre ned i utbildningssystemet.Utbildning är nödvändigt för att ge individen goda förutsättningar påarbetsmarknaden och för att stimulera företagande. Det är av central betydelseatt inte utbildnings-systemet blir en akilleshäl för möjligheter attkonkurrera om de mest avancerade företagen.Att behålla kompetensenDet finns stora problem inte bara med att rekrytera utan ocksåatt behålla akademiskt utbildad personal i Sverige.Fenomenet "brain drain" är ett avsevärt problem. Enligt enIMD-rapport hamnade på 43:e plats av 46undersökta länder i fråga om förmågan att behållahögutbildade i landet.Bland de grupper som är mest flyttbenägna finns civilingenjörer,civilekonomer och tekniskt-naturvetenskapligt utbildade människor. År 1998utvandrade 699 civilingenjörer, 626 civilekonomer och 832 tekniker ochnaturvetare. Återflyttningen uppgår endast till inom dessayrkeskategorier. De yngre är mindre benägna att flytta tillbaka än de liteäldre.Den höga andelen utflyttade högskoleutbildade i kombination med detfaktum att har brist på utexaminerade från universitet och högskolor -särskilt naturvetenskapare och tekniker - är ett stort problem för Sverigeskunskapsförsörjning.Forskning och utvecklingEn modern forskningsstrategi och många forskarutbildade ären förutsättning för att nå de stora framstegen. Tekniskaframsteg är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt.Det fria kunskapssökandet är forskningens oundgängliga bas.Den tillämpade forskningen utgör en viktig länk mellanvetenskaplig grundforskning och utvecklingen avkommersiella produkter. Ett viktigt exempel är biotekniken,där man kombinerar olika vetenskapliga områden förnyskapande kommersiell och akademisk forskning.Sverige hade 1997 bland de högsta utgifterna för forskning och utvecklingbland . Av dessa utgifter stod företagssektorn för lejonparten.Samtidigt kunde man notera att andelen högskoleutbildade var lägre i Sverigeän i flera av de länder som har lägre FoU-kostnad, däribland ,, , och . Andelen högskoleutbildadeinom naturvetenskap och teknik är dessutom mycket låg i , ijämförelse med andra OECD-länder.Sverige behöver en fri och innovativ forskning som förmår tänka nytt ochbanbrytande.Att bygga enkunskapsnationIndividen i centrumBarn är olika. Utbildningen måste syfta till att ge var och ende bästa "förutsättningarna" utifrån hans eller hennesindividuella förutsättningar och önskemål. Skolan skall inte iförsta hand se elevernas begränsningar, utan erbjudaspännande utmaningar i lärandet inom olika ämnesområden.Tilltron till varje elevs förmåga och vilja att växa i kunskapoch som människa präglar den goda skolan.Arbetet i skolan skall medverka till individens självbildning, men ocksåöverföra kunskaper och erfarenheter från tidigare generationer samt aktuelltvetande, men också till individens personliga utveckling. Var och en skall gesen allsidig utbildning och ges möjlighet att utveckla olika sinnen. Individensskapande förmåga, att ta initiativ, finna lösningar och samverka med andra,måste stimuleras, liksom förmågan till personligt ansvarstagande.Fria, självständiga medborgare med gedigna kunskaper är vårt mål.Sverige skall ha ett kulturklimat som bejakar initiativ, kunskap ochföretagsamhet.Ta tillvara barnens lust och förmågaatt läraBarns lust och förmåga till inlärning måste tillvaratas bättreän . Inlärningen är som mest effektiv under de tidigaåren när hjärnan utvecklas. Det måste tas tillvara.Mot införandet av mer organiserad pedagogik för barn i förskoleåldernanförs ofta argumentet att "barn måste få vara barn". Man förfäktar härvid enmer lekinriktad och mindre kunskapscentrerad uppväxt. Vi är av denbestämda uppfattningen att det ena inte behöver utesluta det andra.Verksamheten i Liten Lär i är ett utmärkt exempel på hur mankombinerar leken med inlärningen och gör inhämtandet av ny kunskapspännande och lustfyllt. Barn, liksom vuxna, växer med sina nya färdigheter.Vi föreslår att en frivillig barnskola för barn i åldern fyra till sex årinrättas. Erfarenheterna av förskoleklassen som egen skolform kan därmed tastillvara. Verksamheten skall ha en tydlig pedagogisk inriktning och vara ettalternativ som föräldrar kan välja. Vi utvecklar våra tankar om detta i motion1999/2000:Ub642 med anledning av proposition 1999/2000:129 Maxtaxa ochallmän förskola. Vi anser också att skolstarten skall vara flexibel.Varje barns lärande stimuleras av individuell uppföljning avstudieresultaten. Individens insatser måste synliggöras och uppmärksammas.De som avvisar skriftliga omdömen och betyg gör det utifrån enkollektivistisk människosyn och fördomar om hur omdömen kan utformas. Vianser att betyg skall kunna ges tidigare än . Skriftliga omdömen skall gessenast i årskurs fem och för den som vill redan i årskurs ett.Utbildningens innehåll och strukturmåste fokusera på individenAlla skall kunna läsa, skriva och räkna. Ingen elev får tillåtaslämna skolan utan dessa färdigheter. Den globaliserademarknaden och nya internationella relationer kräver dessutomgoda färdigheter i språk. Det räcker inte längre med att kunnaengelska - det behövs färdigheter i ytterligare ett eller helsttvå språk. En föränderlig värld kräver också struktur.Kunskaper i historia och kultur ger sammanhang ochperspektiv.