ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk727 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk727av , ()Slopad fastighetsskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att fastighetsskatten avskaffas ienlighet med vad som anförs i motionen.Slopa fastighetsskattenFastighetsskatten kommer att på många håll i landet nåmycket höga nivåer /2001. Regeringensäger att fastighetsskatten sänks för flertalet boende. Fastighetsskatten drabbar boende i bland annatStockholm med mycket kraftiga höjningar. Boende iStockholm drabbas negativt enbart för att de bor i entillväxtkommun med stor inflyttning.Finansministern har uttalat att fastighetsskatten skall dämpade ökande huspriserna.- Skall stockholmare straffas med höjda skatter bara för att det är attraktivtatt bo i huvudstaden?- Skall de som önskar bo i straffas med höjda skatter bara för attarbetsmarknaden är växande?Först är huspriset högt och sedan tillkommer en högfastighetsskatt. För många boende kommer det höjdataxeringsvärdet även att innebära förmögenhetsskatt.Förmögenhetsskatten drabbar speciellt äldre personer somamorterat sina lån och ej har några avdrag att göra.Höjningen av fastighetsskatten blir för en normalvilla i 8.000kronor utan förmögenhetsskatt och med förmögenhetsskatt.Villaägare i Söderort kommer att drabbas av en nästan 90-procentig ökningoch villaägare i Västerort av en nästan 110-procentig ökning av skattesatsen.Skattehöjningen är med andra ord mycket kännbar oavsett adress iStockholm.Vid försäljning av fastigheten utgår skatt på eventuell vinst, men att därtillbetala skatt bara för att ha någonstans att bo är felaktigt. Det riktiga är attpåsikt avskaffa fastighetsskatten helt. I syfte att avskaffa fastighetsskattenfrysestaxeringsvärdena på nuvarande nivå och sänks därefter successivt föratt helt avskaffas inom fyra år.Stockholm den 2 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02Sk731 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk731av , ()Sänkt skatt på miljöklassad dieselFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om sänkt dieselskatt i enlighet med vad som anförs imotionen.Motiv till mitt förslagSämre miljö och sämre konkurrenskraft för företagande ärresultatet av regeringens dieselskattehöjningar. I dagtrafikeras de svenska vägarna i stor utsträckning av utländskalångtradare. Dessa har påmonterat extra bränsletankar fylldamed diesel från länder som inte använder miljödiesel och haren helt annan beskattningsnivå på sitt bränsle. Detta gör attbilarna inte behöver tanka en droppe ren diesel i Sverige.Däremot kan de ta på sig frakter inom till betydligtlägre priser än deras svenska konkurrenter. Den svenskadieseln är att betrakta som ett av världens renastedieselbränslen, men det hjälper inte om lastbilstrafiken inteanvänder den. Det borde inte vara detta som är målet medden så kallade gröna skatteväxlingen?Sänk i stället dieselskatten och få utländska åkerier att tanka i . Dåuppnår vi större positiva miljöeffekter och en bättre konkurrenssituation förde svenska åkarna.Stockholm den 3 oktober 2000Ewa ()
mot · GO02Sk733 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk733av , ()SkattetrycketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av sänkt skattetryck.Motiv för mitt förslagBåd´ stat och lagar oss förtryckavi under skatter dignar ner.Texten ovan är från en känd sång, som sjungitsvid många olika arrangemang.Dessvärre har det enbart blivit sång och ingen handling. I stället hardet gått åt motsatt håll, och skattetycket för medborgarna iSverige har ökat.Det är därför nödvändigt att nu på allvar genomföra en långsiktigförändring av skattetrycket i , så att vi kommer i nivå med andrajämförbara länder.Stockholm den 3 oktober 2000Roy ()
mot · GO02Sk736 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk736av , ()Fåmansföretagare och politikerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheterna att förbättra för fåmansföretagare attengagera sig i politiken på hel- eller deltid.MotiveringI en fungerande demokrati är det viktigt att företrädare frånalla grupper i samhället ges möjlighet att kunna delta i detpolitiska arbetet. I har dessa möjligheter efter handutvidgats och förbättrats, men det finns fortfarande gruppersom är underrepresenterade. En sådan grupp är enmans- ochfåmansföretagare. berör inte hellerdenna grupp och lägger inga förslag till förbättringar.En del av svårigheterna för dessa fåmansföretag berör skatteregler. Härföljer några exempel.1. En ensamföretagare blir riksdagsledamot och verksamheten i företagetblir vilande eller bedrivs i obetydlig omfattning. Kvar finns dock fastakostnader för kontraktsbundna hyror, vilket innebär att dessa måstefinansieras med riksdagsarvodet. Detta skapar i sin tur ett underskott irörelsen som inte kan kvittas ut förrän rörelsens verksamhet återupptas ochgenererar vinst. Är de bundna kostnaderna alltför stora måste personen avståfrån förtroendeuppdraget. Avvecklas verksamheten återfås avunderskott tidigast efter. som uppdraget fortgår försvinneroftast kundunderlaget vilket medför att ett återupptagande av verksamheten ärsvår eller omöjlig.2. En lantbrukare med en anställd erhåller uppdraget som kommunråd. Föratt verksamheten i lantbruket ska kunna fortsätta måste ytterligare en personanställas. Kostnad för nyanställningen måste täckas av kommunrådslönen.Denna räcker dock efter skatt endast till att täcka de sociala kostnaderna ochen del av lönen för den nyanställde. Resultatet är att rörelsen går medunderskott och riskerar att läggas ned.Ovanstående exempel beskriver situationer som ibland uppkommer närfåmansföretagare påtar sig förtroendeuppdrag av större omfattning på olikapolitiska nivåer. Det är tydligt att det behövs en översyn av regler av blandannat gällande skatteregler, för att underlätta för fåmansföretagare att kunnadelta i politiska sammanhang och påta sig förtroendeuppdrag.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Sk739 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk739av , ()Skogskonton vid expropriationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade fonderingsvillkor för skogsägare vars skog expro-prieras för utökat naturskydd och reservatsbildning.Skogskonton vid expropriationI takt med att regering och riksdag anslår mer medel till attutöka samhällets ansträng-ningar för att skapa flerskyddsvärda biotoper och naturreservat, ökar den enskildemark- och skogsägarens motkrav på samhället videxpropriationstillfällena. Framförallt kräver man godtagbarabytesobjekt med likvärdig areal, biotop och bonitet. Dettavisar sig oftast vara mycket svåra krav att tillgodose församhällets institutioner, oftast länsstyrelserna och iförekommande fall Naturvårdsverket.Det torde inte finnas någon rimligare metod att möta dessa byteskrav än attge den säljande (avstående) parten ett bättre fonderingsupplägg för denersättning som utges för förvärvsobjektet. Detta skulle underlätta kommandeförvärvsförhandlingar och minska risken för långdragnaexpropriationsprocesser. Statsfinanserna skulle inte drabbas på annat sätt änatt realisationsvinstskatt eller bolagsskatt för dylika ersättningar betalas inlitesenare än annars skulle vara fallet.En sådan förbättring av fonderingsmöjligheter och upplösningstider skullege både markägare och samhället en rimligare planeringshorisont samtförbättra möjligheterna att säkra fler skyddsvärda biotoper och skapa flernaturreservat.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02Sk740 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk740av Husmark , ()Småföretagens periodiseringsfonderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening behovet av att seöver möjligheten till avsättningarna vad gäller periodiseringsfonder ienlighet med vad som anförs i motionen.SmåföretagensperiodiseringsfonderDet finns börsnoterade företag med betydandeperiodiseringsfonder vilka trots sin storlek endast uppgår mindre del av bolagets eget kapital. Man kan här med fogifrågasätta dess betydelse för investeringar, nyanställningaretc. Men av mycket stor betydelse är periodiseringsfondernadäremot för de mindre och små företagen, och storleken pådessa periodiseringsfonder kan här vara större än företagetseget kapital.Många mindre företag skulle med glädje se att reglerna för avsättning tilldessa periodiseringsfonder sågs över, så att det blev möjligt för nystartadeföretag att avsätta hela vinsten i periodiseringsfonder och att övrigafåmansföretag ges rätt att avsätta halva årsvinsten i fonder av detta slag.Vid ett sådant förhållande spelar fonderna en avgörande roll för att skapaförutsättningar för företag att våga investera, anställa och bygga ut sinverksamhet. Inte minst viktigt är detta då vi vill skapa en mångfald och värnaalternativ inom vård och omsorg. En ökad rätt att göra avsättningar tillperiodiseringsfonder skulle öka nystartade företags motståndskraft under defem första ofta kritiska åren.Statsfinansiellt kan det diskuteras huruvida en ökad periodiseringsrätt förnystartade och mindre företag låter sig göras genom en inskränkning i dennarätt avseende de större företagen till förmån för småföretagen.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02Sk741 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk741av Egervärn, ()Moms i strukturfondsprojektFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om harmonisering av det svenska skattesystemet ochstrukturfondsförordningarna vad gäller mervärdesskatt.MotiveringDet svenska skattesystemet och strukturfondsförordningarnainnehåller regler som kan innebära att projektägare kankomma på obestånd och i sämsta fall gå i konkurs utan att dekan påverka situationen. Det är helt otillfredsställande urrättssäkerhetssynpunkt och hämmar utvecklingsarbetet sombedrivs med stöd av strukturfonderna.Grundregeln i strukturfonderna är att moms inte får ingå i underlaget förbeslut och rekvisitioner om stöd från fonderna. För att momsen skall fåinräknas i underlaget krävs en särskild utredning som klargör attprojektägaren inte är momspliktig. I tolkas det så att det behövs ettintyg från skattemyndigheten att projektägaren inte är momspliktig. De allraflesta projektägare är momspliktiga till någon del av sin verksamhet och viden enkel förfrågan meddelar skattemyndigheten att så är fallet d v s attprojektägaren finns administrativt registrerad som momspliktig. Vid enförfrågan till den lokala skattemyndigheten om den aktuella verksamheten ärmomspliktig så kan och får den lokala myndigheten inte lämna något sådantbesked med rättslig verkan. Den möjlighet som finns är att begäraförhandsbesked från vilket kan ta upp till att fåbesvarat. Resultatet blir att de flesta projekten blir behandlade som omprojektägaren är momspliktig.Skattemyndigheten kan senare gå in och revidera verksamheten ochkonstatera att den inte är momspliktig och att restitution av ingående momsdärmed inte skulle ha erhållits och kan kräva tillbaka erhållen ingåendemoms. En sådan revision täcker normalt bakåt men kan omfatta sex år.Projektägaren blir då tvingad att betala den avdragna momsen men kan interekvirera den från strukturfonderna eller de statliga medfinansiärerna. Dådessa projektägare i regel saknar eget kapital kommer de på obestånd, ävenom de följt alla anvisningar.De två regelverken måste harmoniseras. Det kan ske på olika sätt. Ett är attalla projekt som bedrivs med stöd från strukturfonderna är momspliktiga, ettannat att den lokala skattemyndigheten i dessa fall ges rätt att fatta beslut omprojektens momsstatus med rättslig verkan. Under alla förhållanden hardagens system en allvarlig brist på rättssäkerhet, vilket bör rättas till.Stockholm den 3 oktober 2000Erik ()()
mot · GO02Sk743 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk743av , ()Avdrag för prostitutionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring iskattelagstiftningen, med innebörden att prostitution ej är att betraktasom näringsverksamhet och att avdrag för kostnader ej är möjligt.MotiveringI infördes en lag som kriminaliserade köp avsexuella tjänster, ofta kallad "sexköpslagen". I en artikel i med rubriken redovisas att Regeringsrätten i en dom 1982 slog fast attprostitution är att betrakta som näringsverksamhet och att den som säljersex därför skall betala skatt. En namngiven skattedirektör påRiksskatteverket citeras: "En prostituerad kan jämföras med vilkenhantverkare som helst när det gäller skatter, och precis som hantverkarenhar den prostituerade rätt att göra avdrag för inköp av verktyg." Somexempel på tänkbara verktyg för en prostituerad anges t.ex. kondomer ochspeciella kläder. Skattedirektören konstaterar att gränsen är svår att dra,men även bröstförstoring uppges som ett tänkbart avdrag. Man tar sig förpannan! har tydligen ingen angett prostitution som sysselsättning isin deklaration.För prostitutionsgrupp kommer tydligen dessa fakta,dvs. att sexförsäljning är skattepliktigt, som en överraskning. Många delarsannolikt deras förvåning! Prostitutionsgruppen menar att detta öppnarmöjligheter att genom krav på bokföring av kända prostituerade kunnakomma åt kunderna, dvs. de som köper sexuella tjänster. Alternativt kan deprostituerade som inte bokför sina näringsinkomster åka på en skattesmäll,vilket kan avskräcka från fortsatt prostitution. Prostitutionsgruppen ser framemot ett pilotfall.Den s.k. uppsökarenheten i är inte lika entusiastisk och menaratt det strider mot alla intentioner i den s.k. sexköpslagen. Att beskattainkomster av prostitution gör prostitution till ett yrke, vilket kan sägaslegitimera fortsatt prostitution. Vi delar denna uppfattning och är kritiskatillRiksskatteverkets hållning, som i sin tur vilar på en dom i Regeringsrätten.Det är därför viktigt att även skattelagstiftningen avseendenäringsverksamhet förändras och förtydligas, så att det tydligt framgår attprostitution ej är att betrakta som näringsverksamhet och att det därför inteheller är möjligt att göra avdrag för inkomsternas förvärvande. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Peter ()()
mot · GO02Sk744 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk744av , ()ROT-avdragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning för att undersökamöjligheterna att återinföra ett ROT-bidrag som motverkar svartarbetsmarknad, skapar sysselsättning och ger mer pengar tillbaka till statoch kommun än vad som utges i bidrag.MotiveringUnder har bidrag för ROT-verksamheten (reparation-, om- ochtillbyggnad) betalats ut. Motivet har varit att stimulera byggbranschen iden rådande lågkonjunkturen. Bidraget togs bort när bedömningar gjordesom att marknaden förändrats och stimulansåtgärderna inte längrebehövdes.För byggbranschen var indragningen av ROT-bidraget en stor besvikelse.Under många år har den seriösa delen av branschen gemensamt kämpat moten allt snabbare tillväxt av en svart sektor. ROT-bidraget var, med sinkonstruktion, ett mycket effektivt vapen mot svartjobb. Visserligen var dendel som tillfördes beställaren av arbetet något för liten för att helt slå utdensvarta sektorn men det var en betydande faktor som kraftigt bidrog till attgöra branschen avsevärt vitare.I branschsaneringsutredarens huvudbetänkande, SOU 1997:111,konstateras att byggbranschen, och särskilt måleribranschen, är utsatt förekonomisk brottslighet av allvarligt slag, och föreslår bland annat att detinförs permanent skattereduktion för vissa arbeten i byggbranschen.Utredaren stöder sig bland annat på utredningar av Ekobrottskommissionenoch av Svenska Målareförbundet.En Temoundersökning bland privatpersoner som utfördes , visaratt det köptes måleritjänster för två . Av dessa betaladesöver svart. I takt med att Allmännyttans bostadsbestånd säljs utoch underhållet i det kvarvarande beståndet lämnas över till hyresgästerna ärrisken överhängande att den svarta marknaden ökar ytterligare om inteincitament för att handla vitt finns.ROT-bidraget har i nuvarande debatt hamnat under detta med hushållsnäratjänster, vilket givit debatten en viss slagsida. Detta är olyckligt, då man kanfråga sig om det är mer klokt att låta den svarta marknaden växa sig starkistället för att ge dem som handlar svart en drivkraft att tillämpa deregler som gör samhället mindre brottsligt.ROT-bidraget har inte belastat skattebetalarna med extra utgifter avskattemedel. De undersökningar som gjorts över åren har visat att statensinkomster överstiger den del som ges som bidrag om man även tar hänsyn tillsysselsättningen. Här är några siffror från de undersökningar som gjorts.Tabell 1: (Taxeringsår Utförandeår Beviljad skatte-reduktion Nyskapade årsarbeten Nettointäkt för stat och kommun )Resultatet är således att staten får tillbaka de beviljade subventionerna,som det motverkar den svarta marknadens tillväxt och skapararbetstillfällen.Stockholm den 3 oktober 2000Anders ()()
mot · GO02Sk750 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk750av , ()Skatteregler för ideella organisationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av skattereglerna för ideella föreningaroch organisationer.MotiveringIdeella föreningar är endast begränsat skattskyldiga, de inkomstbeskattasendast för fastighets- och rörelseinkomster. För att komma i åtnjutande avdessa förmånliga skatteregler måste föreningen uppfylla vissa krav. Denska ha ett allmänyttigt änamål, tillgodose det allmännyttiga ändamålet isin verksamhet, ha en öppen medlemsantagning samt användaavkastningen av tillgångarna i den allmännyttiga verksamheten.Detta innebär att föreningen inte får vägra någon inträde eller uteslutanågon som delar den målsättning föreningen har och som följer dess stadgar.Verksamhetens art kan naturligtvis göra ett begränsat medlemskap naturligt,det kan gälla viss geografisk begränsning, kategoribegränsning etc. Villkorenför medlemskap får inte vara utformade så att öppenheten i realiteten saknas.Öppenhet, demokrati och allmänintresse är några huvudpunkter som jaganser är viktiga för att en förening i realiteten ska anses vända sig till allamedborgare. Den omfattande scientologirörelsen omfattas av ovan angivnaskattebefrielse trots att den inte står för dessa allmännyttiga regler. Den harbland annat mycket höga medlemsavgifter och detta utestänger därmed vissa.Att deras slutenhet också innebär att organisationen kan kännetecknas sommindre demokratisk är ett annat kriterium. Det är angeläget att dessaskattebefrielseregler ges en översyn så att de blir tydliga och tillämpas på ettallmännyttigt sätt.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Sk751 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk751av Calner, ()Beskattning av ideella föreningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av lagstiftningen vad gäller beskattning av ideellaföreningar.MotiveringI Europeiska unionen talas det mycket om den "sociala ekonomin".Under ordförandeskap i EU kommer det att anordnas enkonferens om den sociala ekonomin. En svensk definition på detta uttryck ärönskvärt. Vi motionärer anser att i den sociala ekonomin ingår t.ex.kooperation, ideella föreningar med vissa ekonomiska verksamheter,ömsesidiga försäkringsbolag.En fråga som ofta kommer upp i debatten är skattevillkoren för de ideellaföreningarna. En av anledningarna till detta kan var den reglering av stiftelsersom införts och som inneburit att vissa typer avverksamheter som tidigare bedrevs i stiftelseform nu organiseras som ideellaföreningar.Det har kommit till vår kännedom att skattemyndigheter runt om i landethar olika syn på avvägningen mellan ideell och kommersiell verksamhet.Många representanter för ideella föreningar och organisationer säger sig hamärkt stora variationer i policy och praxis såväl mellan olikaskattemyndigheter som gentemot olika typer av ideella föreningar.Eftersom det är skattelagstiftningen som definierar begreppet "allmän-nyttig ideell förening" så hör beskattningsfrågorna nära samman med fråganom ideella föreningars rättsliga ställning.Idag används huvudsakligen lagen om ekonomiska föreningar ochaktibolagslagen som rättstillämpning för ideella föreningar.Situationen för de ideella organisationerna är därmed oklar och skaparosäkerhet.När det gäller att planera verksamhet och göra en stabil och bra budgetbehövs klara regler, riktlinjer och en tydlig lagstiftning.Därför anser vi att det behövs en översyn av regler och lagstiftning.Stockholm den 4 oktober 2000Lisbet Calner (s)()()
mot · GO02Sk754 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk754av , ()Privata hemtjänsterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privata hemtjänster.Motiv för mitt förslagVåren 1999 aktualiserades frågan om möjlighet att anlita privata hushålls-tjänster som alternativ till . meddeladedå att frågan om subventionerade hushållstjänster skall tas upp ikommande skatteöverläggningar, men eftersom det ännu inte kommitnågot besked verkar det som om det saknas juridiska möjligheter förinförande av privata hushållstjänster.Det är beklagligt att möjligheten att köpa privat hemtjänst, som är ettintressant spörsmål, inte är klarlagd på ett enkelt och tydligt sätt. Att tillenskälig kostnad kunna erbjuda äldre eller andra intresserade privat hemtjänstsom ett komplement till den lagstadgade kommunala synesintressant att både utreda och fullfölja.Med tydliga regler inom detta område ökar möjligheten för våra äldre attvälja den form av hjälp som den enskilde behöver, vilket naturligtvis kommervariera över tiden. Det är viktigt och angeläget att våra äldre i så storutsträckning som möjligt själva kan påverka hur nödvändig service skalltillhandahållas.Vad jag kunnat finna finns det inte något klarläggande från hittillsgenomförda skatteöverläggningar, till vilket tidigare framställningarhänvisats. För övrigt verkar det som om skatteöverläggningarna helt harupphört eller i vart fall förs med största möjliga saktfärdighet.Sammanfattningsvis står det klart att behovet av ett klargörande frånregeringen i denna fråga är mycket stort.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02Sk755 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk755av Husmark , ()Skattesubventionerad hemtjänstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att utredaförutsättningarna för skattesubventionerad hemtjänst i syfte attmöjliggöra för äldre att leva kvar i det egna boendet.Att räcka tillAtt göra det möjligt för kvinnor och män, men i synnerhet äldre, att orkaräcka till i vardagen skulle underlättas av om det gavs möjlighet tillskattereduktion för hemnära tjänster.I en Sifo-undersökning som presenterades i tidningen iseptember 2000 framkom att av folket svarar att det är en bra idémed skattelättnad för hjälp med städning i hemmet.Det har också visats att det finns en stor potentiell arbetsmarknad när detgäller hemnära tjänster, bl.a har Humlan i och liknandeprojekt i visat på detta.Många svenska undersökningar och rapporter pekar också på detta faktum.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()