mot · GO02Ub278 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub278av Virgin, ()Läs- och skrivsvårigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av särskilda insatser för grupper med läs- och skriv-svårigheter eller dyslexi.MotiveringDet blir allt viktigare med utbildning. Det räcker inte med attutbilda sig en gång. Det behövs fortlöpande utbildning sombygger vidare på den utbildning man har för att öka sinkompetens. De kraven ställer dagens arbetsmarknad på ossom vi ska kunna vara med och konkurrera. Följer vi inte medi utvecklingen minskar våra möjligheter att hänga med ochklyftorna mellan olika grupper blir större.För många är utbildning och fortsatt utbildning ett naturligtsteg, men för många är både utbildning och skola något man helst villglömma. Har man en gång "sluppit" från skolan med "livet i behåll" vill maninte utsätta sig för risken att återigen bli hånad och för sig själv fåbekräftat är annorlunda, kanske rent av obegåvad.Vi har cirka 1,4 miljoner svenskar som har läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi. Det är en funktionsnedsättning som ärklassad som ett handikapp. Detta handikapp kan göra att man hamnar utanförden demokratiska gemenskapen eftersom man inte kan ta till sig skriftliginformation, bearbeta den och sätta in den i ett sammanhang. Orden ställer tillförtret och en följd av det blir frustration och hjälplöshet. Många av depersoner som lider av detta handikapp kan utgöra en risk för både sig självaoch andra på sina arbetsplatser och om inte skyddsombuden känner tillpersonens problem kan det heller inte avhjälpas. Mycket av den textmassasom finns på säkerhetsföreskrifter upplevs som alldeles för ogenomtränglig.Många av de människor som står utanför arbetsmarknaden och även densociala tryggheten kanske gör det för att de har dåliga skolkunskaper. Mångaskulle troligen mycket väl kunna ta till sig teoretiska kunskaper om de barafick tillgång till förutom kompensatoriska hjälpmedel, det mest värdefullainstrumentet - nämligen tid.Tyvärr sätter dagens studiefinansieringssystem käppar i hjulet för dessamänniskor. Många tvingas studera i ett rasande tempo efter den poängsättningsom gäller och som ligger till grund för den enskildes ekonomiunder studietiden.Visserligen kan man studera på deltid men då reducerasockså ersättningen. Många personer med läs- och skrivsvårigheter kan inteheller kasta sig rakt in i gymnasiala kurser eftersom flera inte har en komplettgrundskolekompetens bakom sig.Ett studieprojekt för den enskilde kan mycket väl spänna över flera årvilket innebär att många avstår på grund av ekonomiska hinder. Det är intealla gånger möjligt att övertyga sig själv om att studier ska ses som eninvestering när det är svårt att överblicka när man inte vetom det går att klara sig själv och eventuellt sin familj ekonomiskt understudietiden.Samtidigt som startade inrättades också ett nyttstudiestöd kallat särskilt utbildningsbidrag (UBS) som i första hand riktadestill arbetslösa med kort utbildning. Genom UBS fick flera en möjlighet attstudera med ett studiestöd som motsvarar a-kasseersättningen.Studiesatsningen och studiestödet gjorde det möjligt för nyagrupper att studera, men för personer med läs- och skrivsvårigheter behövsytterligare insatser. Studiestödet betalas ut och det räcker intetill en komplett utbildning om man i första hand måste se till att förkovra sigså man kan söka gymnasiala kurser. De som har läs- och skrivsvårigheterhamnar vid sidan om eftersom de behöver mer tid på sig. De har ingenmöjlighet att hänga med i den studietakt med vilken vuxenutbildningenbedrivs . Många avstår därför från den viktiga utbildningen ochkompetensutvecklingen.Stockholm den 4 oktober 2000Lilian Virgin (s)()