ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02L448 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L448av , ()Ekonomiskt utnyttjande av hjärnskadadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett lagskydd mot ekonomiskt utnyttjande av hjärnskadadeinförs.Utnyttjandet av hjärnskadade - lagar ger ingetskyddPersoner som av någon anledning har fått hjärnskador har lätt att bliutnyttjade av andra människor. Skadorna på hjärnan innebär att personeninte kan lära sig av sina misstag.Ett av många olyckliga exempel är en ung man som är ensam och köpervänner genom att byta bort sina tillhörigheter. Hans så kallade vänner är inteomedvetna om att han är handikappad och utnyttjar situationen. Den ungemannen är lättlurad. Han har blivit av med alla sina möbler, stereo, TV ochkläder på grund av sitt oförstånd. När hans föräldrar sagt till honom att hanblivit lurad så har han bara blivit arg. Han vill själv bestämma över sitt liv.När nya inköp gjorts, upprepas samma historia igen. När polis kopplas in,uppger den unge mannen att han bytt bort sakerna. Polisen lägger ned fallet,vilket har skett ett stort antal gånger förut. Det finns inget lagskydd förhjärnskadade personer.Den unge mannen har en av hovrätten utsedd förvaltare som skall se till atthan inte blir av med sina tillgångar, men det hjälper inte eftersom polisen inteaktivt medverkar till att de som lurar honom blir åtalade. Trots att det finnskännedom om att den unge mannen handlar i oförstånd, läggs det större viktvid hans ord än vid förvaltarens.För att skydda den unge mannen och för att han skall få hjälp med sitt livhar förvaltaren placerat mannen i en gruppbostad, särskilt anpassad förhjärnskadade, men där anser sig personalen ej kunna förhindra besök av de såkallade vännerna. Uttnyttjandet fortgår även i gruppbostaden.Lagen om förvaltarskap och sociallagstiftningen måste ses över och ändrasså att människor med hjärnskador får ett tillfredställande lagskydd motekonomiskt utnyttjande.Stockholm den 5 oktober 2000Kia ()
mot · GO02L449 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L449av , ()Barn till homosexuella föräldrarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjebildningar.MotiveringBarn till homosexuella har rätt att inte bli diskriminerade. Många barnväxer upp med en eller två homosexuella föräldrar. Det är barn somtillkommit i tidigare heterosexuella förhållanden, genom att bögar ochlesbiska skaffat barn tillsammans och genom privat insemination. Dessabarn riskerar att drabbas av fördomar mot deras homosexuella föräldrar. Idiskussionen om homosexuella skall få adoptera och inseminera glömsdet faktum att homosexuella redan har barn ofta bort. Mycket sällanuppmärksammas frågan om vad som är bäst för de barn till homosexuellasom redan finns. Faktum är att inte ens homosexuella som redan har barnhar rätt att ens bli prövade som adoptivföräldrar. På det sättet harriksdagen markerat att barn som växer upp med homosexuella föräldraringår i en familj som samhället inte betraktar som likvärdig med enheterosexuell familj. Hur skall då homosexuella föräldrar medtrovärdighet inför dagispersonal, lärare och klasskamrater kunna kräva attfå bli betraktade som en fullvärdig familj? Hur skall barnen inför sinakamrater kunna kräva att även deras familj behandlas med respekt.Det finns debattörer som hävdar att homosexuella som skaffar barn trotsatt adoption och insemination inte är tillåtet kringår lagen. Hur känns det förde barn som växer upp i dessa familjer att ständigt få sin familj ifrågasätt pådetta sätt?Olika familjebildningar är en del i dagens mångfald. Om man tar en vanligskolklass finns där en rad olika familjebildningar: ensamstående föräldrar,familjer med hel- och halvsyskon, släktingar som bor hos familjen m.fl. Detär förhållningssättet kring detta som är viktigt och som kan påverkas. Vilkenutgångspunkt har lagstiftningen? Barnet i centrum eller att barnet har enheterosexuell familj?I utredningen om homosexuella och barn är det mycket viktigt attsituationen för barn som växer upp i homosexuella familjer belyses.Stockholm den 4 oktober 2000Anita ()()()()()()
mot · GO02L450 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L450av , ()SambolagstiftningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en ny och neutral sambolagstiftning.MotiveringIdag finns två lagar om sambors gemensamma hem - en förheterosexuella sambor och en för homosexuella sambor. Det finnsanledning att från principiella utgångspunkter kritisera denna uppdelning.Det finns, enligt vår mening, ingen anledning för samhället att genom sinsambolagstiftning markera avstånd mellan homo- och heterosexuella.I den homosexuella sambolagen görs en uppräkning av de lagar som skallbli tillämpliga på homosexuella sambor. Den valda lagstiftningsteknikeninnebär att homosexuella sambor likställs med heterosexuella sambor endastom det anges särskilt. Detta medför att det blir svårt att upprätthålla varjelagskrav på tydlighet och överskådlighet och rättsläget riskerar därför attmissuppfattas. Vidare innebär den nuvarande lagstiftningstekniken risk för atthomosexuella sambor glöms bort vid annat lagstiftningsarbete.En ny sambolagstiftning borde i stället utgå från likställdhet på samma sättsom partnerskapslagen. Alla samboförhållanden bör regleras i en och sammasambolag. Det bör av varje författning och författningsrum framgå vilkasambor som avses i författningen. Med begreppet "sambor" bör avses samborav motsatt och av samma kön. Dessa förslag har lämnats avSamboendekommittén (SOU 1999:104).Stockholm den 4 oktober 2000Inger ()()()()()()
mot · GO02L451 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L451av Ek, ()Delning av pensionspoäng vid skilsmässaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten att fördela och dela pensionspoäng mellan makar.MotiveringIdag har vi möjligheten till att på frivillig väg dela pensionspoäng medmake/maka eller sambo. Det vore i allra högsta grad rimligt attmakar/sambor som har barn vid en separation delar den pensionspoängsom är upparbetad man levt tillsammans.Familjerättslig lagstiftning utgår från att båda makarna har samma ansvarför barn liksom för ekonomi. Om den ene av makarna har gått ned i arbetstidalternativt avstått från lönearbete för vård av egna barn så är det naturligtattdet har varit ett gemensamt intresse.Föräldraledigheten är till viss del pensionsgrundande. är detså att den som tar föräldraledigt och stannar hemma med barn blir denekonomiskt totalt sett missgynnade parten och därmed får sämrepensionsgrundande inkomst vilket leder till sämre utfall pensionsmässigt. Dengenerella huvudregeln är också att makar har gemensam ekonomi. Det voredärför rimligt att båda makarna har samma förutsättning inför sin ålderdomoch att pensionspoäng därför borde delas liksom all annan egendom delas viden upplösning av äktenskapet. blir det kvinnan som får den lägrestandarden.Eftersom jämställdhet är en av regeringen prioriterad fråga bordemöjligheten att fördela och dela pensionspoäng mellan makar utredas. Dettabör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02L452 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L452av , (-s)Barnets bästa i överflyttningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid allaavgöranden enligt lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet avutländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn.MotiveringSverige har 1989 tillträtt konventionen om de civila aspekterna påinternationella bortföranden av barn (). Ändamålet medkonventionen är att säkerställa ett snabbt återförande av barn somolovligen förs ut till eller kvarhålls i en fördragsslutande stat samt atttillförsäkra att rätten i en fördragsslutande stat till vårdnad och umgängerespekteras i andra fördragsslutande stater. Huvudprincipen är alltså att ettbarn skall återföras. Det finns dock vissa undantag såsom omdet finns en allvarlig risk för att barnets återlämnande skulle utsätta detför fysisk eller psykisk skada eller på annat sätt försätta det i en situationsom inte är godtagbar eller om barnet motsätter sig att bli återlämnat ochbarnet har uppnått en ålder och mognad vid vilken det är skäligt att tahänsyn till dess åsikt.Sverige har i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet avutländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn(överflyttningslagen) i huvudsak, med vissa språkliga justeringar, införlivatHaagkonventionen i svensk lag.Genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter() har åtagit sig att vidta åtgärder för att bekämpaolovligt bortförande och kvarhållande av barn i utlandet (artikel 11).Ratifikationen av kan ses som ett led i detta åtagande.Sverige har också åtagit sig att följa övriga artiklar i . Iartikel 3, som är en av huvudartiklarna, framgår att vid alla åtgärder som rörbarn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Denna artikel tar sikte påatt det är det enskilda barnets bästa som skall vara avgörande vid varjebeslutstillfälle.Vi anser att man genom att i överflyttningslagen ta in ett stadgande om attbarnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla avgöranden enligt lagentydliggör att artikel 3 om barnets bästa även skalltillämpas när det gäller överflyttning av barn.Stockholm den 3 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02L453 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L453av , ()TalerättFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vidgad talerätt för efterlevande maka och barn till avliden imål för hävande av faderskap enligt lag.Talerätt för fastställande av faderskapRättsläget i fråga om faderskap som fastställs genom dom är oklart.Mot bakgrund av den samhällsutveckling som ägt rum under senare årgenom nya familjebildningar är det av stor vikt att faderskapsutredningarinte har uppenbara brister.Att ett faderskap blir riktigt fastställt måste anses vara i såväl barnets somden utpekade faderns intresse. Inte minst viktigt är det att förhållandenaklargörs för änkan när det dyker upp okända barn/arvingar efter makensfrånfälle. I en sådan situation måste det finnas möjligheter för änkan att kunnaifrågasätta faderskapet och få det prövat av domstol.Enligt nuvarande lagstiftning saknas möjligheten att väcka ett mål förhävande av faderskap som hennes man tilldömts av domstol enligtföräldrabalken 1 kap. 3 §.Lagen är gammal och brister i rättssäkerheten för efterlevande maka ochför barnet. Med dagens effektiva metoder för fastställande av faderskap kanalla tvivel undanröjas. Det ligger i barnets och den avlidnes anhörigasintressen att ingen felaktigt förklaras vara far till ett barn.Nuvarande lagstiftning måste förändras och ge den efterlevande änkanmöjligheter att väcka ett mål för hävande av faderskap som hennes mantilldömts enligt 1 kap. 3 §. Den ende som har talerätt äränkans avlidne man, vilket är en stor brist i rättssäkerheten för efterlevandemaka och för barnet. Vi anser att oklarheterna vid fastställande av faderskapetbör skingras och att talerätt införs för änkor och barn till avlidna fäder. Vadsom här anförs om vidgad talerätt bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Viviann ()()
mot · GO02L455 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L455av Staaf-Igelström, ()BodelningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bodelning.MotiveringVid skilsmässor och delning av dödsbo förekommer det att delning avboet inte kan ske på grund av att den ena parten inte svarar på brev, hållersig undan delgivning och försvårar delningen på alla möjliga upptänkligasätt.Det finns fall där tvist har pågått . Detta är oacceptabelt förden part som inte får ut sin lagliga del. Det borde vara möjligt att komma tillrätta med sådana här tvister så att de inte tar så lång tid.Om den ena parten upprepade gånger saboterar bodelningen i syfte attfördröja den skall åtgärder vidtagas rättsligt. En tänkbar väg är att densaboterande parten till slut mister boet till förmån för den andra parten. Enöversyn eller utredning av de rättsliga regler som finns vid bodelning bordegöras, för att möjliggöra bodelningar på kortare tid.Stockholm den 4 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02L456 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L456av , ()BarnäktenskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barnäktenskap.MotiveringBarnäktenskap är ett fenomen som inte borde få inträffa i . Likvälsker detta och det drabbar framför allt unga invandrarflickor. Somreglerna är utformade gäller olika regler för svenskar och utländskamedborgare. Det innebär att barn som ännu inte blivit svenskamedborgare kan gifta sig från och med . Det är i de flesta falltveksamt om flickor är mogna att fatta ett sådantlivsavgörande beslut som äktenskap innebär. När det gäller barnäktenskapär de dessutom oftast arrangerade av föräldrarna vilket gör valmöjlighetenför flickan liten.Ett ännu större problem är de äktenskap som ingås ännu tidigare än vid 15års ålder. Det finns två sätt att genomföra detta. Det första sättet går ut påattflickan skickas utomlands och gifter sig där. När hon återvänder med sinmake släpps de båda in i landet. Är flickan då gravid får hennes makeuppehållstillstånd och de får förbli gifta. Det andra sättet innebär attflickangifter sig i med närvaro av en präst tillhörande hennes religion, utansvenska myndigheters kännedom.Dessa barnäktenskap innebär ofta allvarliga problem för flickornasskolgång. Problemen blir naturligtvis ännu större när flickorna blir gravida.Många slutar helt enkelt att gå till skolan. Dessa har ytterst små utsikter attfåjobb eller att integreras i det svenska samhället.Många gånger är dessa barnäktenskap dessutom att betrakta som tvångs-äktenskap vilket gör att flickorna far extra illa. Utöver detta bidrar dessabarn-äktenskap till invandrarfientlighet. Det är bara en liten minoritet attinvandrarna som tillämpar barnäktenskap men denna lilla minoritet skaparfördomar som drabbar alla invandrare.Självklart ska olika kulturer och traditioner kunna leva sida vid sida iSverige. Detta innefattar dock inte traditioner som bryter mot svenska lagaroch som riskerar att skada barnen. För att få slut på den destruktiva företeelsesom barnäktenskap innebär krävs för det första att ingångna äktenskapupplöses. För det andra måste de ansvariga pekas ut och straffas - oftastföräldrarna. I de fall där det krävs bör föräldrarna förlora vårdnaden om deminderåriga flickor de gift bort mot deras vilja. För det tredje bör sammaregler gälla för alla barn i oavsett om de är utländska eller svenskamedborgare. Detta innebär att äktenskapsåldern bör vara för alla ochinte som för vissa. Det innebär också att svenska myndigheter börbetrakta alla fall av barnäktenskap som lika allvarliga och inte bedöma vissafall som mindre alarmerande p.g.a. annan kulturtillhörighet.Stockholm den 27 september 2000Hillevi ()
mot · GO02L457 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L457av , ()NamnbyteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om namnbyte för nya svenska medborgare.Namnbyte för nya svenskamedborgareInvandrare och flyktingar som kommit till och harblivit svenska medborgare har ibland valt att byta namn.Anledningarna kan vara olika, t.ex. personen vill glömma sittförflutna, personen vill gömma sig från sitt förflutna,personen vill försvenska sitt namn, etc.Detta är inte kostnadsfritt. Staten tar ut en avgift av den som ansökt omnamnändring till - om ansökanavser förnamn och om ansökan avser efternamn.Jämförelsevis kostar det ingenting för ett nyfött barn att få ett namn.Barnet är en ny medborgare i vårt land och är därmed inte upptagen i någonmyndighets register. Den invandrare/flykting som väljer att byta namn vidankomst till är inte heller upptagen i register hos myndigheterna ochkan därför sägas ha samma utgångsläge som den nyfödde.Det bör vara kostnadsfritt att första gången, för alla nya medborgare, få ettnamn i vårt land, oavsett om man är nyfödd eller ny svensk medborgare.Stockholm den 3 oktober 2000Henrik ()
mot · GO02L501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L501av , ()ArrendenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en skyndsam utredning i syfte att möjliggöra ettinteckningssystem för egendom uppförd på ofri grund.Möjlighet att intecknaegendom på ofri grundTusentals svenska medborgare hyr eller arrenderar markpå vilken de uppfört ett eget hus. Markuthyrare är oftastkommuner, landsting, kyrkan, bolag, fideikommiss, stiftelsereller rent av privatpersoner. Enligt jordabalken skallarrendeavtalet omfatta i taget. Vid tvist omarrendets storlek fastställs arrendet ytterst avarrendenämnden. Detta sker efter en prövning av vadmotsvarande arrenden kostar.Bostadsarrendet motsvarar därmed i princip det aktuellamarknadsvärdet på marken. Möjligheterna för markägaren attsäga upp arrendet regleras av jordabalkens 10 paragagraf.Det innebär att arrende är en relativt trygg upplåtelseform med starktlagstiftningsskydd, för både markägare och arrendatorer. Däremot innebärupplåtelseformen en betydande svårighet för arrendatorn att finansiera sitthus, då det inte finns inteckningsmöjlighet. I vart fall blir räntesatsenbetydligt högre än vad inteckningsbarhet skulle medföra.Med tanke på den lagstiftning som i övrigt gäller för arrenden och för denrättspraxis som utvecklats på området borde det inte vara svårt att skapa ettfungerande och stabilt inteckningssystem som tillgodoser den boendes behovav pantställande och långivarnas behov av säkerhet.Ett sådant inteckningssystem skulle hjälpa många som inte förfogar övervare sig stora egna disponibla medel eller inteckningsbara tillgångar. Detskulle innebära att många personer med normala inkomster i främstöverhettade storstadsområden skulle ha råd att skaffa eget hus eller fritidshusmed rimligare kostnader som följd.Stockholm den 3 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02L502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L502av Saarinen, ()Markägaren och arrendelagenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning av arrendelagens konsekvenser vidtomtarrende.2. tillkännager för regeringen som sin mening att man i sambandmed en sådan utredning särskilt bör uppmärksamma behovet avändringar i arrendelagen så att markägarna får rimliga möjligheter tillåterlösen av tomtarrende när arrendatorn vill sälja samt att markägarnafår möjlighet att ta ut en hyra som åtminstone täcker de skatter somägaren betalar för fastigheten.MotiveringMånga markägare har arrenderat ut fritidshustomter på delarav sin mark. Om markägaren skulle vilja säga upp arrendetoch återfå rätten till sin mark är det näst intill omöjligt. Inteens när arrendatorn skall sälja sin stuga är det möjligt att lösain den på rimliga villkor. Markägaren skall då betala förbyggnadernas värde, vilket är rimligt om arrendatorn ägerbyggnaderna. Dessutom måste markägaren också betala förläget, dvs markens värde.Markägaren måste alltså köpa in sin mark en gång till, den mark han redanäger och som han betalar skatt för. Dessutom är det inte möjligt förmarkägaren att få ett marknadsmässigt arrende ty arrendenämnderna säger nejtill alla arrenden som är i närheten av ett marknadsvärde. De avarrendenämnden fastställda arrendena täcker i många fall inte ens skatternasom markägaren får betala för marken.Stockholm den 4 oktober 2000Ingegerd Saarinen (mp)()()
mot · GO02L601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L601av , ()Lagen om skadeståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av lagen om skadestånd i enlighet medvad som anförs i motionen.MotiveringI ett EU-land kan det kosta att yttra sig kritiskt om enpartiledare. Stämd blev en framträdande universitetsman och professor istatskunskap, som är en känd EU-vän och förkämpe för mänskligarättigheter. Om han upprepar det han sagt om en partiledare i en intervju ien utländsk tevekanal, eller fälls för något annat, måste han betala de och få ytterligare straff.Ett förslag om ny lag för att strypa kritik mot yttre högern har integenomdrivits men domstolsjurister har gjort en sådannytolkning av lagen. Rättspraxis synes nu ha gjort det illegalt att framföramycket relevant kritik.Inskränkningen av yttrandefriheten i detta land visar på faran i att ländersaknar det ensamansvar för ansvariga utgivare, som i ärgrundlagsfäst. Enligt svensk grundlag är det omöjligt att döma en misshagligperson för en intervju i en utländsk tevekanal.Men domen i detta EU-land belyser också risken för att de som villinskränka yttrandefriheten väljer att åtala i det land där skyddet är svagast,föratt sedan med utdömda skadestånd ge andra debattörer munhäfta.Frågan blir sedan, om det går att driva in sådana skadestånd övernationsgränserna. Skulle t.ex. våra kronofogdemyndigheter tvingas ge ettannat lands kronofogdemyndighet handräckning för att driva in ett skadeståndav det slag som ovan relaterats?Frågan är tyvärr mer än akademisk. I ""-målet, där kritik motsälfångst ledde till en dom som varit otänkbar i , kom ändå Högstadomstolen fram till att norska myndigheter kunde få handräckning i Sverigeför att driva in skadestånd från Lindberg.Det kan ske igen. Yttrandefrihetens fiender kan försöka förfölja författare,utgivare, filmare eller tidningens kolumnister in på svensk mark, medskadeståndskrav utdömda där skyddet för tryck- och yttrandefriheten är långtsvagare än i . För att förebygga att detta sker igen föreligger ett behovav lagändring.Stockholm den 26 september 2000Siw ()
mot · GO02L602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L602av , ()Felbehandlades ekonomiska situationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om felbehandlades ekonomiska situation.MotiveringDen ersattes den frivilliga patientförsäkringen avpatientskadelagen (1996:779). Lagen innebar att det blev obligatoriskt föralla vårdgivare i att teckna en patientförsäkring. Enligt lagenbehöver en patient som skadas inom hälso- och sjukvården inte bevisa attnågon bland personalen gjort sig skyldig till fel eller försummelse för attersättning ska kunna lämnas. Ett patientskadeärende kan överklagas tillPatientskadenämnden. Prövningen hos försäkringsgivaren ochPatientskadenämnden är kostnadsfri för patienten.Eftersom patientförsäkringens ersättning inte alltid motsvarar de faktiskakostnaderna tvingas då enskilda att kräva skadestånd enligt skadeståndslagen(1972:207) i allmän domstol. Här gäller de vanliga reglerna att den somförlorat ett mål skall stå för rättegångskostnaderna. Detta drabbar enfelbehandlad hårt, då den uppkomna skadan kan ha inverkan på individensmöjlighet att försörja sig.Detta innebär att allt färre vågar anmäla felbehandlingar till domstol, vilketpå sikt också skadar förtroendet för den svenska sjukvården. har vifått rapporter om att allt färre felbehandlingar anmäls. I andra branscherupplevs det som positivt och nödvändigt att felaktigheter uppmärksammasoch rättas till, medan det i vården ofta upplevs kränkande och suspekt närnågon anmäler. I takt med att den enskildes ställning lyfts fram är det ocksåviktigt att dessa frågor reds ut för att ge större trygghet i vården.Stockholm den 25 september 2000Chatrine ()