ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N243 · 2000-10-05 00:00:00 — Ärkontrollen utförd av en certifierad besiktningsman skall kvaliteten påbesiktningen vara garanterad. Myndigheten kontrollerar alltså endastreparationsfirman och inte turistföretaget.Vid nyetableringar är ofta många myndigheter inblandade vilket förhalarföretagsstarten. Lagstiftningen inom olika sektorer kommer också ibland ikonflikt med varandra vilket går ut över företagaren. Kristdemokraternamenar att det krävs en bättre samordning mellan de olika myndigheterna.Detta tas upp i vår näringslivsmotion, utgiftsområde 24, med anledning avbudgetpropositionen.13.6 Mindre kontroll av problemfria anläggningarMyndigheterna bör minimera kontrollen av anläggningar som fungeratutan anmärkning och istället fokusera resurserna på deanläggningar som har problem.13.7 Samordnad tillsyn genom branschkunnigaföretagshandläggareInför "företagshandläggare" som svarar för samordning av tillstånd för enviss bransch, till exempel hotell och restaurang, småskalig och naturnäraturism, evenemang osv. Det borde vara möjligt med ett interkommunaltsamarbete så att flera kommuner kan nyttja den specialkompetens inomen bransch som byggts upp i en kommun.13.8 Snabbare myndighetsbeskedMyndigheterna bör åläggas att inom meddela företagaren omtillstånd ges eller inte. I de fall där olika myndigheter ställer motstridigakrav skall detta hanteras mellan myndigheterna utan att dra in företagaren.Stockholm den 2 oktober 2000Inger Strömbom (kd)()Per ()()()()()()()()()()()()
mot · GO02N245 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N245av , ()InkubatorerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frågan om införande av inkubatorer bör införas iutredningsdirektivet för den utredning som skallgöra om en översyn av lagstiftningen om värdepappersfonder i syfte attförbättra de institutionella förutsättningarna för etablering ochuppbyggnad av fonder.Vikten av införande av inkubatorerFörutsättningarna för nätverk av multikulturella teknologiska inkubatoreri har utretts på uppdrag av ,och /. togemot en miljon exsovjeter . av dessa hadeakademisk utbildning. inrättades "teknologiskainkubatorer" för att ge möjlighet till utveckling av spetskompetensen hosinvandrarna. finns ett nätverk av 26 självständiga inkubatorer, vilkahar hälften av platserna vikta för nya invandrare. Såväl infödda sominvandrade innovatörer kan alltså ta hjälp av inkubatorerna för attutveckla högteknologiska exportprodukter. Rapporterna pekar entydigt pågoda resultat av verksamheten i Israel.Många invandrare i är välutbildade och utgör därigenom ettvälkommet tillskott i den allt hårdare internationella konkurrensen omkvalificerad arbetskraft. Därför finns all anledning att verka för att åtgärdadeproblem som människor med invandrarbakgrund har på arbetsmarknaden iform av att de ofta är överkvalificerade för de arbetsuppgifter som de har,trots det faktum att många invandrare besitter en utbildningsnivå som äravsevärt högre än den som den genomsnittlige medborgaren har. Detta märksinte minst tydligt i där invandrare med hög tekniskkompetens inte får arbete trots att näringslivet klagar på stor brist påteknikeroch naturvetare. Detta är förvisso ett problem för samhället, men det ärframförallt en tragedi för den enskilda människan eftersom det är en personligtragedi att inte få utnyttja den kunskap och förmåga som individen besitter.För att åtgärda detta problem bör stat och näringsliv avsätta medel till enprofessionell fond, som har till uppgift att reducera risken förgroddinvesterare. Fonden som skall vara oberoende, enligt israelisk modell,ges i uppdrag att samverka med teknologiska inkubatorer vilka hjälper till attutveckla entreprenörers genomförbara innovationsidéer. Fonden återbetalasav de företag som överlever med royalties på omsättningen. På detta sättodlas en affärskultur i stället för att staten bygger upp ett system för bidragtillföretag.Idén om inkubatorer presenterades i motion 1999/2000:250, vilken avslogsi näringsutskottets betänkande 1999/2000:NU13 med hänvisning till attFinansdepartementet skall utreda lagstiftningen om värdepappersfonder föratt underlätta kapitalförsörjningen till små företag. Denna utredning inomFinansdepartementet har inte inletts. Finansdepartementeträknar med att kunna påbörja utredningsarbetet . Däremotkommer inte att utreda värdepappersfonder i likhet medvad som motionerats om, enligt vad motionärerna erfarit.Stockholm den 2 oktober 2000Göran ()Per ()
mot · GO02N246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N246av Molén, ()Vinst på vattenkraftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer till med förslagom rätt för kommuner att få del av vinst på vattenkraft i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motiv till vårt förslagAlla kommuner har sin utveckling grundad på den produktion av varoroch tjänster, som äger rum inom kommunens gränser. Likaså ärnaturtillgångar i form av skog, jordbruk, mineraler, vattenkraft ochturistiska förutsättningar en bas för den kommunala verksamheten.Stockholm har sina goda ekonomiska förhållanden baserade påverksamheter knutna till utbildning, statlig och privat verksamhet, som avnaturliga skäl med fördel förläggs till huvudstaden.Göteborg har sina fördelar kopplade till sitt läge på , där svenskimport och export skapar olika former av verksamheter, som genererarkommunala skatteintäkter från alla dem som är sysselsatta iGöteborgsregionen.Malmtillgångarna i skapar en rad arbetstillfällen, som utgör basenför den kommunala servicen i kommun.En rad kommuner längs våra älvdalar har inom sina kommungränser älvarmed stora fallhöjder, som tagits i anspråk för produktion av elkraft. Underårens lopp har ägandet av dessa vattenkraftstillgångar koncentrerats på ettlitetantal företag, som har förlagt sina huvudkontor till och Malmö.Ny teknik har bidragit till att antalet arbetstillfällen, som knutits till deenskilda vattenkraftsanläggningarna, skurits ned kraftigt. Man kan hävda, attdet enda som är kvar är den maskinist, som med oljekannan ser till attanläggningen fungerar felfritt.Regering och riksdag har genom förändringar av skattelagstiftningenfråntagit kommunerna rätt till den intäkt på anläggningens taxeringsvärde,som tidigare bidrog till en icke föraktlig intäkt.Vattenkraftskommunerna - i synnerhet i inland - som genomexploateringen av älvarnas fallhöjder har gått miste om de stora turistiskavärden, som kan kopplas samman med en oreglerad älv, bör enligt vår meningkunna tillgodoräkna sig en rimlig andel dels av den fastighetsskatt, somvattenkraftsbolaget inbetalar till staten, dels av den statliga skatten påredovisad vinst.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att utforma ett system, somger vattenkraftskommunerna någon form av återbäring på de naturtillgångar,som finns inom kommunens gränser.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)()
mot · GO02N247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N247av , ()EnmansföretagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att värna om enmansföretagen.Värna om enmansföretagenI finns det ca 800 000 företag. av företagen är s.kenmansföretag, utan några anställda. De 600 000 enmansföretagen är ettviktigt inslag i marknadsekonomin och står för en stor del avsysselsättningen i landet.Fastän ca 600 000 människor i är enmansföretagare känner de sigsom osynliga, bl.a. när det gäller blanketter från skatteförvaltningen,informationsfoldrar från , kurser i bokföring, nya lagar ochregler på arbetsmarknaden m.m.Lagar, försäkringar och regelsystem förutsätter en arbetsplats och enfastställd volym arbetad tid. Detta innebär att enmansföretagaren ofta hamnarutanför alla skyddsnät.En brist i den svenska lagstiftningen som påverkar såväl företagaren självsom möjligheten att bilda gemensamma bolag är avsaknaden av företagsformsom saknar krav på kapitalinsats men där ägarna slipper det personligaansvaret. I har man en sådan företagsform under namnet , . En motsvarighet i skulle i flera avseendenunderlätta möjligheterna för enmansföretagare att driva verksamhet ochsamverka.Ett annat exempel på behovet av förändrade regler är systemet medtilldelning av F-skattsedel. Vid beslut om tilldelning gör skattemyndighetenen prövning huruvida den som ansöker verkligen avser att drivanäringsverksamhet. I denna prövning ligger att materiella investeringar skettoch att flera uppdragsgivare redan finns i startskedet. För att uppmuntra egetföretagande bör reglerna ändras och F-skattsedel beviljas i samtliga fall utomnär personen i fråga är belagd med näringsförbud.Stockholm den 2 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02N248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N248av , ()SmåföretagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att värna om småföretagen.Värna om småföretagenÅrets starka tillväxt i svensk ekonomi har lett till förbättradetillväxtutsikter runt om i landet. En stor del av småföretagen anser att detfinns goda utsikter att expandera. Småföretagarna, vilka definieras somföretag med mindre än 50 anställda, räknar med en fortsatt uppåtriktadsmåföretagarkonjuktur ett tag framöver.Det är därför viktigt att entreprenörer vågar satsa och att det gesmöjligheter för arbetstagare att genom ökade arbetsinsatser påverka sinekonomiska situation.Ett sänkt skattettryck genom lägre arbetsskatt och lägre ägarbeskattning ärde viktigaste åtgärderna för att säkerställa en stabil och långsiktig tillväxt iekonomin. Därför är det av högsta vikt att beskattningen på arbete sänks så atten platt 30-procentig skatt ersätter den nuvarande progressiva inkomstskatten.Samt att ägarskatten sänks, skatten på produktivt riskkapital i företag skallinte vara högre än skatten på banksparande.De regler som finns är alldeles för krångliga. Bl.a.Småföretagsdelegationen har i sin rapport pekat på vikten av enkla ochförutsebara regler. , ochSmåföretagsdelegationen anser att myndigheterna i dagens tappningmotverkar tillväxten och framtidstron hos småföretagen och därmed äventillväxten i den 2 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02N251 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N251av , ()Lokalisering av analysmyndighet till ÖstersundFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att huvudkontoret för den nya myndigheten för analys,utvärdering och omvärldsbevakning inom näringspolitiken lokaliseras tillÖstersund.MotiveringRegeringen har beslutat om en förändrad myndighetsstruktur inomområdet för företagsutveckling, innovationer, närings- ochregionalpolitik. En uppdelning görs i tre nya myndigheter, nämligenVerket för innovationssystem, Myndigheten för företagsutveckling ochMyndigheten för analyser, omvärldsberäkning och utvärderingar. I de nyamyndigheterna inordnas verksamheten vid nuvarande och fleraandra myndigheter, däribland () i Östersund.I utredningsdirektiven anges att den nya analysmyndigheten skall ha enverksamhet i som minst motsvarar den nuvarande verksamhetenvid SIR.Den statliga verksamheten koncentreras i allt högre grad tillStorstockholmsområdet. har den statliga verksamheten iStockholm växt medan den i hela riket minskat med . I harminskningen varit . Koncentrationen till understödjer enredan hög tillväxt medan neddragningarna i t.ex. bidrar tillbefolkningsminskning och ökad arbetslöshet. Nästan samtliga nyamyndigheter som bildats har lokaliserats till Stockholm.SIR har arbetat med analys av regionalpolitik ochregional utveckling. Det är en god grund för den nya myndigheten för analys,utvärdering och omvärldsbevakning. Närheten till ochMitthögskolan innebär dessutom ovärderliga kontakter med andrakompetenser inom området. Den nya myndigheten kan alltså med fördellokaliseras till och bygga vidare på befintlig kompetens. Analysoch utvärdering utförs bäst i nätverk med andra forsknings- ochutvärderingsinstitutioner. Verket kan därför ha sin kärna och sitt huvudkontori men praktiskt arbeta tillsammans med andra.Stockholm den 2 oktober 2000Camilla ()
mot · GO02N255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N255av , ()RestelektrifieringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hanteringen av stödsystem för landsbygdens elförsörjning.MotiveringRiksdagen beslöt 1999 om ett nytt stödsystem förlandsbygdens elförsörjning. Programmet omfattade i ettförsta steg under en femårsperiod.Svenska kraftnät, som beslutar om och utbetalar bidragen, harhittills utbetalat i två omgångar.Totalt har det inkommit 97 ansökningar varav 45erhållit bidrag. De flesta ansökningarna, 24 stycken, kommer från Jämtlandslän. Endast sex av dessa har fått stöd. Av kvarvarande 52 ansökningar har 18fått avslag då villkoren i förordningen inte varit uppfyllda. Återstår alltså 34ansökningar varav knappt hälften i län.Svenska kraftnäts policy har varit att prioritera objekt som ger ettlågt bidrag per fastighet eller anslutna boende. Det har för läns delinneburit att projekt som prioriterats högst inte erhållit stöd medan projektdärman kan förutse att ett fortsatt permanentboende blir kortvarigt har fått stöd.Svenska kraftnät har redovisat erfarenheter från denhittillsvarande bidragsgivningen och föreslår att ytterligareprioriteringsreglerinförs genom att det införs ett tak för hur stort bidrag som en enskildfastighetskall kunna erhålla. Det är ett helt oacceptabelt synsätt då det inte tar hänsyntill antalet boende i fastigheten, vilket tidigare varit ett kriterium, och ejhellertill att det bedrivs näringsverksamhet i fastigheten vilket vi anser har storbetydelse för samhällsnyttan av investeringarna och för attinvesteringen har en acceptabel livslängd.För att förbättra och effektivisera stödsystemet är det angeläget att:- hitta lösningar så att alla rimliga projekt av de resterande 34 ansökningarnakan få bidrag- alla ansökningar behandlas samlat vid ett och samma tillfälle, det gerförutsättningar för en helhetsbedömning och underlättar administrationen- näringsverksamhet och långsiktig användning av fastigheten bör ges störretyngd i bedömningen- bidragens storlek inte takbegränsasStockholm den 2 oktober 2000Camilla ()()
mot · GO02N256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N256av , (-s)Situationen efter regementsnedläggningen i FalunFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningarna för kompensatoriska åtgärder för iDalarna.MotiveringDalregementet är nedlagt och Falu kommun ochlänsmyndigheterna försöker nu skapa nya förutsättningar förutveckling och sysselsättning. Detta har inte visat sig varahelt lätt eftersom inga särskilda medel anslagits ochutrymmet för okonventionella lösningar är minimalt eftersomgängse regelverk tillämpas.I den extraordinära situation som råder är det nödvändigt att ändamålet gårföre regelverket. Därför anser vi motionärer att länet och kommunen måste fåminst det manöverutrymme som frilänsförsöket innebar.I motion 1999/2000:N6 har vi tidigare gjort en grundlig och väl motiveradgenomgång av viktiga och möjliga åtgärder. Utöver dessa förslag vill vi fästaregeringens uppmärksamhet på projektet som ärnamnet på en förening bestående av Falu och kommuner, parternapå byggarbetsmarknaden, högskolan, med flera.Byggutveckling i skall vara en mötesplats för utvecklingsfrågor,utbildning och rekrytering inom byggbranschen i vid bemärkelse. Genom attsamla branschens parter, offentliga aktörer och högskolan kring en gemensamvision ges unika möjligheter att utveckla branschen och regionen utifrån etthelhetsperspektiv där var och en bidrar med sina kunskaper, erfarenheter ochresurser.Trots att större delen av den expanderande marknaden finns istorstadsregionerna finns starka argument för att förlägga denna verksamhet iFalun/. Yrkeskunnandet, läget och rörligheten är inbyggt i kulturen.Genom projektet vill man bidra till att utveckla branschen så attbyggarbetskraft från även är liktydigt med kvalité.Projektet kan delfinanseras inom mål 2 om övrig finansiering kan lösas.Stockholm den 2 oktober 2000Bengt-Ola ()()Per ()()
mot · GO02N257 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N257av , ()Miljökonsekvensanalys av kärnkraftsavvecklingFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till en bredmiljökonsekvensanalys av vad den aviserade kärnkraftsavvecklingeninnebär för miljön.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade koldioxidutsläpp vid en kärnkraftsavveckling i Sverige.3. begär att regeringen lägger fram förslag om nyfolkomröstning kring användandet av de svenska kärnkraftsreaktorerna.Motiv för vårt förslagDen förtida avvecklingen av kärnkraften, som regeringen,och ställer sig bakom, leder till storamiljöförsämringar, inledningsvis främst i , närBarsebäcksverket stoppas. En fortsatt avstängning avreaktorerna i , och Forsmark kommeratt leda till mycket betydande försämringar för miljön påmånga håll i Sverige.Att tvingas använda samtliga oljebaserade elproduktionsenheter i Sverigesamt att importera el från danska med flera andra länders kol- ocholjebaserade elproduktionsenheter leder till ytterligare miljöbelastningar. Attvidare t.o.m. importera elkraft från östeuropeiska "sämre" kärnkraftverk, ände som regeringen vill stänga här hemma, är direkt utmanande.Sverige kan inte heller klara utställda mål för minskade koldioxidutsläppvid en avveckling av kärnkraften. Regeringens reträtt i koldioxidfrågangenom sitt krav att i EU få acceptans för att öka de svenskakoldioxidutsläppen underminerar förtroendet för ambitioner påmiljöområdet.Nämnas kan att utsläppen av koldioxid - enbart på grund av stoppet avBarsebäcks ena reaktor - ökar med (persekund). Det rör sig om extra koldioxid per dygn.Vi anser att konsekvenserna för miljön av en förtida avveckling avkärnkraften i inte är tillräckligt klarlagda varken på kort ellerlängresikt. Därför anser vi att det finns mycket starka skäl att genomföra en bredmiljökonsekvensanalys av kommande effekter för miljön av enkärnkraftsavveckling i i såväl det korta som längre perspektivet.Denna miljökonsekvensanalys bör genomföras omgående och slutföras innanen ytterligare avveckling av svenska kärnkraftreaktorer får ske.En förtida avveckling av den svenska kärnkraften är varken avenergipolitiska, samhällsekonomiska eller miljöpolitiska skäl ansvarsfull ellerförsvarbar.Då det dessutom föreligger en klar opinion hos svenska folket mot enförtida avveckling av kärnkraften anser vi det helt fel att genomföra enavveckling. Mot denna bakgrund är det rimligt att svenska folket i nyfolkomröstning skall få ta ställning till om befintliga svenska kärnkraftverkskall drivas så länge de är miljömässigt säkra och det är ekonomisktmotiverat.Utformningen av den framtida energipolitiken måste, enligt vårt sätt att se,rimligen påverkas av de nya omständigheter som tillkommit efterfolkomröstningen . Exempel på sådana omständigheter kan nämnasväxthuseffekten, kärnkraftreaktorernas tekniska livslängd, avregleringen avelmarknaden o.s.v.Stockholm den 2 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02N258 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N258av Ek, ()Tilläggsanslag för regional utveckling till med anledning av försvarsnedläggningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör erhålla extra medel till regionalautvecklingsinsatser.MotiveringOmstruktureringen av Försvarsmakten på medför attca 400 arbetstillfällen försvinner från ön under perioden2000-2004. Det gör att är bland de län som drabbasallra värst sett utifrån kvoten försvunna arbetstillfällen iförhållande till totalt antal arbetstillfällen i länet. Därtill göröläget det väldigt svårt att arbetspendla.Med anledning av omstruktureringen av försvaret görs ett särskiltutvecklingsprogram i samverkan med den centrala omställningsgruppen.Målet är dels att stävja de negativa effekterna av själva avvecklingen, dels attskapa förutsättningar för en positiv utveckling av en ny, mer modern ochframtidsinriktad arbetsmarknad. Insatserna ska göras såväl inom etablerings-och näringslivsområdet som inom kompetens- och utbildningssektorn.Under 1999 beviljades 66 företag stöd med . Detta skapade 72 nyaarbetstillfällen på . Utdelningen på de insatta samhällsmedlen harsåledes varit god. Livsmedelsförädling och privata tjänster har varit debranscher som fått mest stöd. Detta ligger helt i linje med Gotlandsnäringspolitiska inriktning.Trycket med projektansökningar med inriktning på regional utveckling harsedan dess ökat väsentligt. Speciellt gäller det ansökningar från norraGotland, där stora förväntningarna på åtgärder i samband medförsvarsnedläggningen finns. har fram till halvårsskiftet2000 beslutat om i företagsstöd fördelat på 61 företag och 17,3 Mkrtill utvecklingsprojekt.Problemet nu är att det är ett sådant tryck på omställningsprocessen att deav staten tilldelade utvecklingspengarna är flaskhalsen för utvecklingen. Ca1/4 av alla ansökningar har fått helt avslag trots att de kunde ha beviljatsmedel enligt Regionala utvecklingsprogrammet men har fått avslag p.g.a. denhårda prioritering som måste göras i avsaknaden av medel. Denna situation ärgivetvis inte försvarlig när det gotländska samhället står inför en av dekraftigaste omdaningarna i modern tid.Det gäller nu att utnyttja den befintliga högkonjunkturen för att lyckas attställa om arbetsmarknaden enligt de planer som finns. Därför är detnödvändigt med ett statligt tilläggsanslag för regionala utvecklingsinsatsertillGotland med , utöver de ca som tilldelas.Bemyndigandet bör utökas i samma omfattning.Stockholm den 2 oktober 2000Lena Ek (c)()