mot · GO02A243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A243av , ()Arbetstiden1 Sammanfattning30-timmarsveckan är redan införd i . Visserligen finns det enlagstadgad norm om 40-timmarsvecka, men om man ser till hur vifaktiskt är på jobbet och räknar bort all ledighet för sjukdom, semester,föräldraledighet, studieledighet m.m. så är den genomsnittliga arbetstideninte mer än . Med undantag för har denkortaste arbetstiden av alla jämförbara länder. Ändå pågår enintensiv debatt i vårt land om att lagstifta om kortare arbetstid. Detavvisar vi bestämt.Den moderata politiken syftar till att flytta makten över arbetstiden frånpolitikerna till de enskilda individerna och deras arbetsgivare. Forskningenoch den mångfald av attitydundersökningar som gjorts visar entydigt att detinte finns något arbetstidsmått som passar alla. Människor är olika ochprioriterar olika. En och samma individ har olika önskemål och behov underolika skeden i livet. Verksamheterna har också olika behov som t.ex.säsongsanpassad eller kundanpassad arbetstid.Vi föreslår därför att anställningsförhållandena regleras genomindividuella avtal mellan arbetsgivaren och den anställde. Härigenom skapasmer flexibla arbetstidslösningar. Det skapar förutsättningar för det modernaarbetslivet som är bättre anpassat både till de enskilda arbetstagarnas olikaönskemål och behov och till verksamheternas olika krav. Gärna kortarearbetstid, men det skall vara den enskildes val efter överenskommelse medarbetsgivaren. Vi förespråkar kraftigt sänkt skatt på arbete. Det är en politiksom gör det möjligt för den som vill korta sin arbetstid att leva även på endeltidslön.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det moderna arbetslivets behov av flexibla arbetstidslösningar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upphäva nuvarande arbetstidslag.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individuella arbetstidsavtal.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en lagstadgad arbetstidsförkortning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en sänkning av skatten på arbete.16.1 Yrkande 5 hänvisat till SkU.5 InledningDet regelverk som styr relationerna mellan arbetsgivare och arbetstagarepå den svenska arbetsmarknaden är anpassat efter en svunnen tid, dåstordrift, enhetlighet och kollektivism var förhärskande. Detta gäller ävenarbetstidslagstiftningen.Det framtida arbetet, där varor och tjänster i ökande utsträckning baseraspå den nya informationsteknologin, ett växande egenföretagande och endecentralisering av ansvar till medarbetarna kräver nya lösningar.Redan nu finns på den svenska arbetsmarknaden ett stort antal kollektiv-avtal om konjunkturanpassad eller säsongsvarierad arbetstid. I många fallsammanfaller detta med de anställdas egna önskemål om flexiblarearbetstider. På är denna utveckling också nödvändig för attsvenska företag skall kunna behålla sin konkurrenskraft. Det är ytterst frågaom att rädda jobben. Många anställda och fackliga organisationer har redaninsett det.Arbetsmarknaden genomgår stora förändringar. Arbetsformer,anställningsvillkor och arbetstider omprövas och anpassas till en ny tidsförutsättningar. Allt detta är en process som pågår i en internationaliseradvärld där konkurrensen hårdnar. Politikerna kan naturligtvis bestämma sig föratt de inte tycker om det nya arbetslivet och därför försöka ingripa i processenoch försvåra och bromsa utvecklingen. Genom att skärpa den lagstiftning somomgärdar arbete och anställning kan man försöka ge den gamla ordningen enkonkurrensfördel. Det är emellertid uppenbart att denna strategi inte kommeratt hålla i längden. Priset kommer att bli högt. Det kommer att leda till attchanser till expansiva företag och nya jobb går om intet.Arbetsmarknaden styrs inte av andra grundläggande förutsättningar änandra marknader. Gör man en resurs dyr eller svåråtkomlig, t.ex. genomomfattande regleringar, så kommer efterfrågan på den resursen att minska.Detta gäller naturligtvis även efterfrågan på arbetskraft.6 Fakta om arbetsmarknad och arbetstid6.1 Fakta kräver förändringEnligt en nyligen publicerad rapport från uppgår de totalakostnaderna för de offentliga regleringarna av näringslivet till inte mindreän av BNP - och det är de små företagen som drabbas hårdast.Den faktiska arbetslösheten i ligger kring . Omkring enmiljon människor i står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. I ensådan situation måste rimligen alla ambitioner inriktas på att underlätta förföretagandet.I stället har den svenska debatten allt mer kommit att kretsa kringarbetstidsförkortningar i olika former. Det är ett krav som detsocialdemokratiska kvinnoförbundet har drivit länge, liksom Vänstern ochMiljöpartiet.Ändå har en internationellt sett mycket låg faktisk arbetstid. IOECD Employment Outlook görs en jämförelse av årsarbetstidenmellan totalt 14 . Av den framgår att hade den tredjekortaste arbetstiden. Enligt SAF:s statistik för var den genomsnittligafaktiska arbetstiden för heltidsanställda, exklusive skiftarbetande, 29,0 timmarför arbetare och för tjänstemän. Från heltidsnormen 40 timmarper vecka har då dragits olika typer av frånvaro såsom sjukdom, semester,föräldraledighet, studieledighet m.m.I är antalet arbetade timmar högre än i . Detär ett gott bevis för att det finns ett sådant samband mellan längre arbetstid,lägre arbetslöshet och högre välstånd som de flesta ekonomer hävdar.6.2 Pågående utredningsarbeteTrycket från det socialdemokratiska kvinnoförbundet och frånregeringens båda stödpartier ledde till att det tillsattes enarbetsgrupp inom under ledning av kvinnoförbundetsordförande och med två ledamöter därutöver frånvardera Socialdemokraterna, med uppgiftatt analysera konsekvenserna av olika arbetstidsförkortningar.Arbetsgruppen avlämnade sin rapport . Rapporten har varit ute på remiss och behandlasnu i () har på uppdrag räknat påde makroekonomiska effekterna av en lagstadgad arbetstidsförkortning förden segelströmska arbetsgruppens räkning. KI bedömer att en sådan reformger lägre tillväxt och högre skatt och, trots detta, minskade resurser till denoffentliga sektorn. Det skulle göra det svårt att klara den växandeförsörjningsbörda och de ökade krav på offentlig service som en allt äldrebefolkning medför. KI bedömer att den ekonomiska tillväxten kommer attminska lika mycket som arbetstiden sänks. Bl.a. kommer därför de framtidapensionerna att bli väsentligt lägre. Kortare arbetstid skulle alltså slå hårtmotden svenska välfärden enligt gjorde, också på uppdrag, ensammanställning av aktuell forskning och utveckling i arbetstidsfrågan. Avrapporten till arbetsgruppen "Arbetstidsförändringar - möjligheter ochkonsekvenser" framgår bl.a. att forskningen visar att arbetstidsförkortning haringen eller liten effekt på arbetslösheten. Den kommer att förstärka denflaskhalsproblematik som redan brottas med, vilket kan leda tilllöneglidning, och som kan medföra sämre ekonomisk tillväxt och därigenomminskad sysselsättning. Forskningen kan inte påvisa konkretahälsoförbättringar annat än när arbetet är särskilt hårt och enformigt. Lokalaförsök visar att sjukfrånvaron inte påverkas av en arbetstidsförkortning.En analys som har gjort visar att en allmänarbetstidsförkortning skulle leda till en försämring avkommunernas ekonomi med tio miljarder kronor.LO, som länge varit splittrat i arbetstidsfrågan, beslutade vid sin senastekongress att en arbetstidsförkortning bör ske genomatt löntagarna får rätt till ytterligare fem dagars betald ledighet per år.Dennarätt skall intjänas på samma sätt som man intjänar rätt till betald semester.Den enskilde ska i princip ha rätt att ta ut den lediga tiden på det sätt sompassar honom eller henne bäst. Det skall kunna ske i form av , delav dag eller enskilda timmar så att det blir möjligt att förkorta den dagligaarbetstiden.I sin rapport skriver regeringens arbetstidsgrupp att det finns ett antalrisker och negativa konsekvenser förknippade med en arbetstidsförkortning.Den minskar arbetskraftsutbudet och försvagar den ekonomiska tillväxten.Den riskerar att leda till ökad stress och ökat övertidsarbete. Den medförockså lägre löneökningar för arbetstagarna och därmed lägre ökning av denprivata konsumtionen. Pensionerna blir lägre. Mot denna bakgrund ärarbetsgruppens slutsats att en tvingande lagstiftning om förkortad arbetstidvarken är en realistisk eller önskvärd lösning.I årets budgetproposition anför regeringen att frågan om enarbetstidsförkortning kräver ytterligare överväganden, varför inga förslag iden riktningen läggs . Kortar vi arbetstiden tar vi ut en del av framtidatillväxt i form av mer fri tid i stället för ökad privat och offentligkonsumtionenligt propositionen. Icke desto mindre framgick det av denregeringsförklaring som statsministern avgav att regeringenavser att förkorta arbetstiden genom att fler semesterdagarinförs stegvis.Tydligare kan det knappast sägas att den socialdemokratiska regeringen ärberedd att offra tillväxt och svenskarnas välstånd för att kunna säkraett fortsatt stöd från och för den egnamaktpositionen.6.3 Olika individer har olika behov"När jobbet är slut, är jag också slut", mars av tjänstemännen anser att de själva och deras arbetsgivare skareglera arbetstiden. Yngre anser detta i högre grad än äldre. Bara tolv procentvill att politikerna ska blanda sig i arbetstidsfrågan. Arbetstidsfrågans viktverkar också variera med möjligheterna till flexibilitet. Bland dem som jobbarutifrån resultatkontrakt anser fyra av tio att arbetstider inte är en viktigfråga. Ihela undersökningen tycker annars att arbetstiden ärmycket/ganska viktig.Inte i undersökningen arbetar mer än 40timmar/vecka. Mot den bakgrunden är det kanske inte så konstigt att 43procent tycker att de jobbar för många timmar. tycker majoriteten,, att de jobbar lagom mycket, medan vill jobbamer . I valet mellan kortare arbetstid eller högre lön väljer 64 procentav tjänstemännen kortare arbetstid. Kvinnor föredrar detta i högreutsträckning än män (67/). uppger att de skulle föredrahjälp med städning i hemmet framför kortare arbetstid, bland dem en någothögre andel kvinnor.Det stora problemet för de flesta är inte veckoarbetstiden, utan avsaknadenav en möjlighet att själv kunna bestämma hur, var och när man ska arbeta. 83procent vill exempelvis kunna välja att arbeta mer eller mindre beroende pålivsfas, och en majoritet vill ha flexibilitet under en arbetsvecka. Kvinnorönskar en större ökning av flexibiliteten jämfört med män.TCO pratar om en "hotande ohälsobomb" i samband med stress ochutbrändhetsproblem. konstateras att försök med kortare arbetstidinte gett några direkt positiva hälsoeffekter. Arbetstiden är dessutom av olikabetydelse för olika yrkesgrupper. Därför bör man titta på riskfaktorer förrespektive yrkesgrupp, snarare än att försöka finna generella lösningar påarbetstidsfrågan enligt TCO. "Arbetstid bör inte vara en politisk fråga", SAF mars instämde helt eller delvis i påståendet att "arbetstiden - inräknatövertid - vill jag bestämma över själv tillsammans med min arbetsgivare. Detangår ingen annan." ()"Bättre arbetstider för alla eller för ett fåtal?" , december1999Svensk Handel har låtit de tillfrågade behålla dagens timlön, och sedanfrågat om arbetstiden. Det visar sig då att vill jobba som ,medan vill förändra sina arbetstider. Men av de missnöjda vill 13procent arbeta mer än , mindre än och villjobba lika många timmar, men på andra tider. Bland låginkomsttagare ärhälften nöjda med arbetstiderna, medan en fjärdedel vill jobba mer föratt tjäna mer pengar. vill jobba mindre för att öka sinfritid.Kön påverkar inte önskemålen om arbetstider. En något större andel kvinnorvill arbeta lika mycket som , men på andra tider.6.4 Slutsatser av attitydundersökningarnaDet har gjorts många undersökningar kring människors attityder tillarbetstiden och självbestämmandet. Påtagligt är att det finns ett missnöjemed arbetstiderna som de ser ut . Både ökad flexibilitet och egenförhandlingsrätt är dock mer efterfrågade än kortare arbetsdag.En majoritet av de förvärvsarbetande är missnöjda med sinaarbetstider. Men inte alla vill minska arbetstiden. Medan villminska sin arbetstid, vill arbeta mer och likamycket men på andra tider. Närmare hälften av de tillfrågade är alltså nöjdamed nuvarande längd och förläggning av arbetstiden. Bland lågavlönade ärdet nästan en fjärdedel som vill arbeta mer än enligt en undersökningfrån Svensk Handel.Det enda entydiga svaret på frågan om hur människor vill jobba är: olika.Människor är olika och prioriterar därför olika. En och samma individ kan haolika behov och önskemål under olika skeden av livet. Den som är ung ochfrisk kan vilja jobba mycket för att tjäna ihop till den första bilen ellerdrömhuset för att sedan vilja gå ner i arbetstid när man blir förälder. Det ärdärför nödvändigt att eftersträva individuellt anpassade lösningar. Dessutomvisar forskningen att den faktor som har störst betydelse för människorstrivsel i arbetet är möjligheten att själv kunna påverka sin arbetstid ochförläggningen av den.Enda möjligheten att kunna få människor nöjdare med sina arbetstider ärdärför att öka flexibiliteten och möjligheterna till individuella lösningar. Detmåste bli möjligt att jobba både mer, mindre och annorlunda . Inteminst utifrån aspekten att människor ska må bra är individanpassadearbetstider att föredra framför det trubbiga lagstiftningsinstrumentet.7 En lagstiftning för den nya tidensarbetsmarknad7.1 Några argument för och emot lagstiftadarbetstidsförkortningKortare arbetstid blir inte speciellt dyrt hävdar . Därförstannar Vänsterns krav inte ens vid 35 timmars arbetsvecka utan ställerupp målet 30 timmars arbetsvecka . Och detta ska iprincip inte kosta någonting alls utan betalas av framtidaproduktivitetsökningar, åker vänsterledaren land ochrike runt och förkunnar.KI har räknat på konsekvenserna av en lagstadgad arbetstidsförkortning.KI bedömer att en sådan reform ger lägre tillväxt och högre skatt och trotsdetta minskade resurser till den offentliga sektorn. Det skulle göra det svårtatt klara den växande försörjningsbörda och de ökade krav på offentligservice som en allt äldre befolkning medför. KI bedömer att den ekonomiskatillväxten kommer att minska lika mycket som arbetstiden sänks. Redan ensänkning av arbetstiden /vecka beräknas minska hushållensdisponibla inkomster med per person i arbetskraften, ensänkning /vecka med mer än fyra gånger så mycket. Våraframtida pensioner kommer också att bli väsentligt lägre. Kortare arbetstidskulle alltså slå hårt mot den svenska välfärden.En analys som har gjort visar att en allmänarbetstidsförkortning skulle leda till en försämring avkommunernas ekonomi med och innebära färre anställdai vården, skolan och omsorgen.Förespråkarna för en arbetstidsförkortning brukar framhålla att 40-timmarsnormen för heltidssarbete infördes och att det nu är dagsför att sänka den, såsom man har gjort i vissa andra länder. Till dettavill vi anföra att 30-timmarsveckan redan är införd i fast vi i vårtlandhar valt att ta ut ökad ledighet i andra former än genom kortare arbetsdag (jfrsid 4, SAF:s statistik över faktiskt arbetad tid). har längre lagstadgadsemester än de flesta andra länder. Vi har också generösa regler försjukfrånvaro, föräldraledighet samt ledighet för studier och fackligverksamhet m.m. som saknar motstycke i andra jämförbara länder.Enligt SCB:s befolkningsprognoser ökar antalet svenskar i pensionsåldernmed drygt 700 000 fram som antalet personer i arbetsförålder () minskar med ca 300 000. En befolkningsminskning harSverige inte sett sedan digerdöden och massutvandringen till på1800-talet - och då bara under enstaka år. Vad vi ser nu är en långsiktig trend.Följden blir att arbetskraft kommer att bli en bristvara, den ekonomiskatillväxten är i fara, allt färre tvingas bära en växande försörjningsbörda ochden offentliga sektorns finanser hotas.Till detta kommer att den svenska arbetsmarknaden harproblem med bristyrken och flaskhalsar. Det råder stor brist på t.ex.civilingenjörer och andra ingenjörer, och läkare. Vad händer omarbetstiden förkortas med fem à för dem? Enligt uppger sju av tio företag att de haft storasvårigheter att rekrytera personer med rätt kompetens. Tre av tio företaguppger att svårigheterna att rekrytera har lett till att planerad expansion harförhindrats. Detta innebär att 40 000 företag därmed inte har kunnat växaenligt sina planer.Docenten i nationalekonomi har framhållit att en kortadarbetstid inte bara skulle krympa skatteunderlaget som skall finansieravälfärden utan dessutom riskerar att bli ett dråpslag mot låginkomsttagare.Om lönen hålls oförändrad innebär en arbetstidsminskning att arbetskraftblir dyrare . Detta minskar allmänt efterfrågan på arbetskraft.Men det späder också på den rationaliseringsprocess som redan har letttill att framför allt enklare arbetsuppgifter automatiseras. Det slår därförhårdare mot låginkomsttagare. Om kortad arbetstid räknas av frånlöneökningsutrymmet finns större förutsättningar för lägre arbetslöshet,men priset är då att många låginkomsttagare som ligger underskälig levnadsstandard får ännu lägre inkomster. Det hävdas ibland attkortad arbetstid kan finansiera sig själv genom ökad produktivitet. I deflesta försök som gjorts saknas emellertid tecken på produktivitetsökning.Det som saluförs som produktivitetsökning är att de anställda trivs medfärre arbetstimmar till samma lön - konstigt vore det väl annars. (DNdebatt, ).I sänktes arbetstiden från 39 i februari 2000.Reformen, som presenterades av den socialistiska regeringen, som ettsocialt framsteg för löntagarna, har givit upphov till en strejkvåg blandlångtradarchaufförer, bussförare, brevbärare m.fl. som är djupt oroadeöver just sådana effekter av en arbetstidsförkortning som Fölsterbeskriver.200 000 hushåll i kan inte leva på sin lön utan är beroende avsocialbidrag för sin försörjning trots arbete. Det finns beräkningar som visaratt en generell arbetstidsförkortning skulle fördubbla antalet hushåll som ärbidragsberoende. Svenska löntagare har alltså all anledning att hysa sammaoro som de franska.Förespråkarna av en generell arbetstidsförkortning lanserade det först somen metod för att komma tillrätta med arbetslösheten - vi skulle dela påjobben. Sedan all forskning och alla empiriska försök visat att detta argumentinte håller har man svängt om till att saluföra arbetstidsförkortningen avförmenta hälsoskäl - människor upplever att de jobbar för mycket och destressrelaterade sjukdomarna ökar. Men detta argument håller ju inte heller.Människor kommer inte att må bättre om de skall utföra samma arbete på 25procent . Om de stressrelaterade sjukdomarna främst bland deanställda i den offentliga sektorn skall kunna minska är det avgörande att , som har kostnadsberäknat engenerell arbetstidsförkortning till, i stället används till att garantera attdetfinns ett rimligt antal anställda som kan dela på arbetsuppgifterna.LO-kongressens beslut att kräva en sjätte semestervecka, som skall kunnatas ut i form av , del av dag eller enstaka timmar är visserligen mermodest än övriga förslag som florerar i den allmänna debatten i det att detmotsvarar kortare arbetsdag. kan knappastmedföra bättre hälsa, mindre stress och ökad välfärd som LO hävdar.Däremot innebär även detta förslag ett mindre antal arbetade timmar, i ettläge där allt färre skall försörja allt fler äldre. Enannaninvändning vi har är att det finns många verksamheter där det skulle uppståbetydande olägenheter om de anställda fick en ovillkorlig rätt att ta ledigt närsom helst.7.2 Individens makt över sin arbetstidDebatten kring arbetstiden har kommit att fokuseras kring frågan ommänniskor ska jobba mindre eller inte. Men den egentliga motsättningenhandlar inte om huruvida människor skall jobba mer eller mindre. Denhandlar om vem som ska besvara frågan. Är det politiker som skabestämma över arbetstiden, eller är det enskilda arbetstagare ocharbetsgivare?Den moderata politiken syftar till att flytta makten över arbetstiden frånpolitikerna till de enskilda människorna på arbetsmarknaden. Det sker på tvåsätt:1. I stället för att införa nya kostsamma regleringar anser vimoderater att det är dags att upphäva arbetstidslagen i nuvarande form.Den är otidsenlig och innehåller en rad hinder för arbete och företagande. Istället bör de grundläggande regler som behövs till skydd för människors livoch hälsa finnas i arbetsmiljölagen och vara indispositiva, d.v.s. de skall intevara möjliga att avtala bort. Därutöver bör anställningsförhållandena reglerasgenom individuella avtal mellan arbetsgivaren och den anställde. Det är en igrunden orimlig tanke att staten i ett modernt och civiliserat samhälle skallanse sig ha rätt att hindra enskilda människors fria val av arbetstid respektiverätt att i pengar få ut lönen för mödan. Vi vill i stället skapa mer flexiblaarbetstidslösningar och skapa förutsättningar för ett modernt arbetsliv som ärbättre anpassat både till de enskilda arbetstagarnas olika önskemål och behovoch till verksamheternas krav.I dag finns en lagfäst norm för vad som är en normallång arbetsvecka.Denna norm vill och nu använda för att minskaden generella arbetstiden för alla. Vill man i stället låta människor bestämmasjälva hur länge de vill jobba behövs ingen norm. Det blir upp tillarbetsmarknadens parter och enskilda aktörer att förhandla fram normer ochriktlinjer i sina avtal.Så länge staten dikterar en gemensam norm för arbetstiden kommer det attvara en ständig huggsexa av oförenliga intressen. Det säger sig självt attmänniskor på arbetsmarknaden har olika syn på hur länge de vill jobba,beroende på bland annat familjesituation, skede i livet och hur man uppleversitt arbete.De som pläderar för kortad arbetstid pekar på att många, inte minstkvinnor, känner stress för att de inte får tiden att räcka till för både karriär ochhem- och familjeliv. Andra invänder att om vi generellt jobbar mindre iSverige, så blir det svårare att få välstånd och arbetskraft som täckerexempelvis ett växande behov av äldreomsorg. Poängen är att bådaargumenten stämmer. Bara genom friheten att arbeta olika kan vi förenabehovet för vissa att gå ner i arbetstid, med andras behov att arbeta mer förattfå ekonomin att gå ihop. Den friheten kommer med flexiblare regler påarbetsmarknaden.2. Framför allt vad gäller inkomster, men även skattetrycket isin helhet.Behovet av sänkta skatter har varit frånvarande i debatten kringarbetstiden. Men det säger egentligen sig självt att den som bestämmer översin inkomst kan bestämma över sin tid. Sänks inkomstskatten har man lättareråd att gå ner i arbetstid om man så önskar, eller kan spara pengar för attkunna göra det senare.Den maktlöshet som orsakar stress och utbrändhet, beror till inteoväsentlig del på att skatterna kväver valmöjligheter och alternativ. Dehindrar både skapandet av nya jobb, möjliga servicelösningar och individensmöjligheter att förverkliga sina livsplaner.Kraftigt sänkta inkomstskatter gör det möjligt för fler att leva på sin lön.Därmed ökar också möjligheterna att gå ner i arbetstid. Höga skatter försvårarockså möjligheten att spara pengar för att i andra skeden av livet få mer tidmed barnen, köpa eget hus, utbilda sig eller göra den resa man alltid drömtom. Utan marginalerna, man får med ett eget sparande, blir det svårt att kunnavariera sina arbetstider.Ingen annanstans i världen beskattas människor med låga inkomster såhögt som i vårt land. Därför måste 200 000 hushåll söka socialhjälpför att klara försörjningen. För dem vore en påtvingad arbetstidsförkortningett dråpslag som ytterligare skulle låsa dem fast i ett bidragsberoende som ärovärdigt en välfärdsstat.De höga inkomstskatterna har minskat möjligheterna för människor attgenom eget arbete förbättra sin situation. Sannolikheten att görainkomstkarriär har minskat , och mest har den minskat förlåg- och medelinkomsttagare.