mot · GO02T231 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T231av , ()KommunikationspolitikSammanfattningI denna motion behandlas frågor som rör vägar, järnvägar,flyg, sjöfart, post och telefoni. IT behandlas endast kort islutet av denna motion. Mer om IT återfinns i Centerpartietsmotion om IT. Alla dessa områden är viktiga för attmänniskor ska ha möjlighet att bo och verka där de vill ochdärmed kunna utvecklas som människor.En god infrastruktur är en förutsättning för att skapa livskraft i hela landet.När infrastrukturen är undermålig uteblir investeringar och detta försämrar isin tur möjligheterna för människor att bo och verka i alla delar av landet.Infrastrukturen är en fråga om livskvalitet, människor ska inte hindras av attbo där de vill på grund av att infrastrukturen är undermålig. Att uteblivetunderhåll av infrastrukturen hindrar företag och människor från att investeraoch bo där de vill är ett misslyckande. När vägar och annan infrastrukturfaller sönder till följd av uteblivna medel skapas en ohållbar situation sommåste brytas.Regeringen visar tyvärr inget intresse för att åtgärda de brister som finns idagens infrastruktur. vill med denna motion peka på de bristersom finns i den fysiska infrastrukturen och också föreslå åtgärder för att brytaden negativa utvecklingen.På många håll i landet är vägtrafik det enda realistiska fysiskatransportmedlet. Det är därför avsätter betydligt mycket merpengar än regeringen till bärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av detbefintliga vägnätet. avsätter också mer pengar till järnvägarnaför att underlätta gods- och persontransporter på detta miljövänligatransportmedel där så är möjligt. Sjöfarten är en vital del av svenskttransportsystem. Svenska rederier måste därför få likvärdiga villkor som sinakonkurrenter. Flygplatskapaciteten i är av nationelltintresse. säger nej till en ny flygplats på . bör bli officiella komplement och bör läggas ned.Det är viktigt att skapa ett grönare transportsystem. Bränslen och fordonmåste miljöanpassas.Postservicen är mycket viktig för både företag och privatpersoner.Kassaservicen ska bevaras och utvecklas och konkurrensen på postområdetfrämjas.Centerpartiet vill ta följande steg för att garantera en god infrastruktur ochen livskraftig svensk sjöfart:- Pröva finansiering av infrastruktur med PPP-modellen (Public PrivatePartnership) för 5 projekt.- Ange en miniminivå för lägsta acceptabla vägstandard, en så kalladskamgräns.- Skapa en 10-års plan för att ta igen det eftersatta vägunderhållet.- Höj anslagen till bärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av detbefintliga vägnätet med /år.- Höj anslagen till järnvägen och ta initiativ till byggnation av tredje spåretoch /Östgötalänken.- Underlätta för kombitrafik.- Genomför en stegvis konkurrensutsättning av persontrafiken på allajärnvägslinjer.- Stäng och satsa på och Skavsta.- Delprivatisera kluster av statliga flygplatser.- Inför ett nettostöd för sjöfarten redan från 1/1 2001.- Bevara och utveckla Postens kassaservice Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Rikstrafikens arbete med samordning av trafikslagen måstepåskyndas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att propositionen rörande infrastruktur måstepresenteras.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen skyndsamt måste ta fram fem lämpliga projektsom kan finansieras med hjälp av PPP-modellen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ange en skamgräns för lägsta acceptabla vägstandard.5. begär att regeringen återkommer till med ettförslag till en tioårig plan för återhämtning och upprustning av deteftersatta vägnätet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste vara pådrivande i EU för att samordningenmellan de nationella järnvägarna skall bli bättre.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med ett nyttframförhandlat avtal som bygger på principen att hela kostnaden förÖresundsförbindelsen skall bäras av dem som använder bron.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att banavgifterna bör sänkas med motsvarande summa som dehöjdes för att betala Öresundsbron.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att använda de som får förÖresundsbron till investeringar i andra järnvägsprojekt.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att intensifiera arbetet med att underlätta kombitrafik.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en stegvis övergång till konkurrensutsatt persontrafik på allajärnvägslinjer.12. begär att regeringen återkommer med ett förslag på hurägandet av stationer och övriga gemensamma funktioner skall utformas iframtiden.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att införa ett samägt bolag för biljett- ochinformationssystem.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbyggnaden av Tredje spåret måste samordnas med enförläggning av i tunnel.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att dela i en myndighetsdel och enproduktionsdel.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheten att delprivatisera kluster av statligaflygplatser.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avveckla flygplats.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att navfunktion måste bevaras och utvecklas.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall bli officiellakomplement.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att på EU-nivå måste vara pådrivande förgemensamma regler på sjöfartens område.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att trafiken till och från måste få en långsiktig lösningoch en lösning som sker på villkor.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tioårsprogram för att introducera miljöriktiga bränslen.123. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att slå fast tydliga krav på drivmedelsförsäljare att kunnatillhandahålla biodrivmedel på samtliga större försäljningsställen till år2005. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ställa upp ett konkret mål som att skall minst10 % av de fordon som säljs vara nollemissionsfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda om en definition av postal infrastruktur bör införas ipostlagen.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bevara och utveckla Postens kassaservicen.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om PTS och ökad konkurrens på postområdet.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om GSM-täckning.29.1 Yrkandena 22-24 hänvisade till MJU.InledningGoda kommunikationsmöjligheter är en grundförutsättningför att människor och företag ska kunna verka i hela landet.Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheternai landets regioner. Risken är uppenbar att investeringar ochnyetableringar uteblir i områden med dåligakommunikationer. För att människor och företag ska vågainvestera i alla delar av landet krävs att de vet attinfrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som långsikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning förtillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd.Trafiksektorn står för en mycket stor del av utsläppen avväxthusgaser varför det är viktigt att skapa ett "grönare"transportsystem.Värdet på gjorda investeringar ska inte urholkas utan förvaltas väl. I detläge som finns i med förfallande infrastruktur måste medel till för atthejda denna utveckling. avsätter därför betydligt mer tillbärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av det befintliga vägnätet.Utöver detta måste vissa angelägna nyinvesteringar göras.Skapa sammanhållnatransportsystemSverige är ett land med stora avstånd. Detta ställer extrastora krav på att vi har ett sammanhållet transportsystem, ettsystem som har möjligheter att samordna de olikatransportslagen. Helhetssyn och tvärsektoriell planering ärett måste för att olika verk inte ska optimeratrafiklösningarna inom sitt område utan se till hur helhetenkan optimeras. Sammanhållna transportsystem är viktigt föratt underlätta arbetspendling, arbetsresor ochrekreationsresor. Om möjligheten att lätt och smidigt resamed kollektiva transportmedel försvåras är risken stor attbiltrafiken ökar vilket ytterligare belastar våra vägar samtmiljön. I denna samordning har Rikstrafiken en avgöranderoll. Rikstrafikens arbete med samordning av trafikslagenmåste påskyndas. Detta bör ges regeringen till känna.Näringsdepartementet,var god dröj!Infrastrukturen har som beskrivits i denna motion en mycketviktig betydelse för landets utveckling. Regeringen haraviserat att en stor proposition angående infrastruktur skaläggas fram till . Ursprungligen skulle dennaproposition ha lagts på bord . Hittillshar dock ingen proposition rörande infrastruktur nåttriksdagen. Ingenting tyder heller på att regeringen förmårlägga fram propositionen under detta år. Kanske inte hellerunder . Varje dags försening innebär fortsattosäkerhet kring den långsiktiga inriktningen påinfrastrukturpolitiken. Detta är olyckligt.Näringsdepartementets sakfärdighet hotar den svenskainfrastrukturen. Befintlig infrastruktur fortsätter att förfalla,ytterligare tjällossningar hinner skapa ekonomiska bördorför företag och privatpersoner och angelägna satsningarskjuts på en oviss framtid. Denna situation gör att företagoch privatpersoner avstår från att investera och etablera iregioner med förfallande infrastruktur. Detta är naturligtvisinte acceptabelt. Regeringen kan inte skjuta dessa problemframför sig längre. Propositionen om infrastruktur måsteläggas på bord. Vad som ovan anförts om attpropositionen rörande infrastruktur måste presenterasbör ges regeringen till känna.Finansiering med hjälp avPPPPPP har två olika betydelser. Den ena återfinns när manpratar om att förorenaren ska betala, den så kallade PollutorPays Principle. Den andra återfinns när man pratar omfinansiering av stora infrastrukturprojekt. I detta fall står PPPför Public Private Partnership. På svenska kan dettaöversättas till Offentligt Privat Partnerskap. PPP-lösningar ärett sätt att möjliggöra att tillräckliga medel fås fram tillangelägna infrastrukturprojekt.I betänkande 1998/99:TU8 har trafikutskottet uttalat stöd för alternativafinansieringsformer av infrastrukturinvesteringar. Likaså har regeringentidigare (bland annat i budgetpropositionen 1999/2000) sagt att det ärangeläget att man skyndsamt prövar möjligheterna till alternativ finansieringav infrastrukturprojekt. Regeringen skrev också att man avsåg att studera för-och nackdelar med PPP. I årets budgetproposition nämns dessvärre inget omPPP-lösningar. anser att det är dags att verkligen pröva PPP-modellen för att se om det är något vi i ska använda oss av. Om viinte prövar modellen kan vi inte heller utvärdera den. Lämpliga projekt attbörja med är till exempelvis /Östgötalänken, Tredje spåret, E6 ochE22. Regeringen måste nu skyndsamt ta fram fem lämpliga projekt som kanfinansieras med hjälp av PPP-modellen. Detta bör ges regeringen till känna.VägarI många delar av vårt land är vägtrafik det enda realistiskafysiska kommunikationsmedlet. Mot bakgrund av detta ärdet utomordentligt allvarligt att det svenska vägnätet fårfortsätta att förfalla. Möjligheterna till godakommunikationer är en grundförutsättning för hela Sverigesutveckling. En god fysisk infrastruktur är viktig för attnäringslivet och landet som helhet ska kunna utvecklas på ettpositivt sätt. Eftersatt vägunderhåll leder snabbt till sämretransportmöjligheter både för gods- och persontransportervilket får negativa följder för både företag och människor.Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringaruteblir i områden med dåliga kommunikationer. En sådanutveckling är inte acceptabel.Centerpartiet tar förfallet av de svenska vägarna på allvar. Medel måstefram för att garantera att det befintliga vägnätet inte ska fortsätta attförfalla.Det läge som uppstått gör att drift, underhåll, bärighetshöjande åtgärder ochtjälsäkring måste prioriteras framför nyinvesteringar. Självklart behövsnyinvesteringar men tyngdpunkten måste ligga på att ta igen det eftersattaunderhållet av det befintliga vägnätet. I möjligaste mån bör befintliginfrastruktur prioriteras före nyanläggning där så är möjligt. Detta är befogatockså ur miljösynpunkt då nyinvesteringar i transportanläggningar vanligeninnebär omfattande intrång i natur- och kulturmiljöer. Yrkande i dettahänseende återfinns i miljömotion.Ange en skamgränsRegeringen konstaterar på flera ställen i budgetpropositionenatt anslagen till vägarna inte är tillräckliga för att nå upp tillde uppsatta målen i infrastrukturplanerna. Att vara medvetenom problemen men inte göra något åt dem är inteförsvarbart. Regeringens konstaterande visar tydligt påbehovet om att fastställa miniminivåer för lägsta acceptablavägstandard. Alla ska ha rätt till farbara vägar, året runt.Genom att ange en miniminivå, en så kallade skamgräns,kan inte regering och riksdag behandla bärighetshöjandeåtgärder, tjälsäkring, drift och underhåll som en restpost ibudgeten. Detta vore en viktig markering. Vad som ovananförts om att ange en skamgräns för lägsta acceptablavägstandard bör ges regeringen till känna.10-års plan för att ta igen deteftersatta underhålletDet är uppenbart att åtgärder behövs för att ta igen deteftersatta underhållet av våra vägar. Dagens situation dåvärdet på gjorda investeringar urholkas för var dag som gårmåste vändas. Underhållet tas inte igen över varfören långsiktig plan behövs för säkerställa att underhålletkommer till stånd. Regeringen måste återkomma tillriksdagen med ett förslag till en 10-årig plan föråterhämtning och upprustning av det eftersatta vägnätet.Detta bör ges regeringen till känna.Höj anslagen!Alla som rest i vårt land kan vittna om den försämradestandarden av vårt befintliga vägnät. Enligt egnaundersökningar minskar stadigt andelen yrkeschaufförer ochprivatpersoner som är nöjda med underhållet av det statligavägnätet. Dessa varningssignaler kompletteras med attförslitningsskadorna hos yrkeschaufförerna ökar. Det dåligavägunderhållet har blivit en fråga om livskvalitet. Inte baralivskvalitet som i ett välbefinnande i att man ska kunna bo ialla delar av landet utan som en rent fysisk livskvalitet närmänniskor i sitt arbete drabbas av skador som inte annarsskulle uppstått.Vad som behövs nu är kraftigt höjda anslag till bärighetshöjande åtgärder,drift och underhåll av det befintliga svenska vägnätet. väljer attprioritera satsningar på det befintliga vägnätet istället för satsningar pånybyggnationer av kringfartsleder som skär sönder de gröna lungorna istorstadsområdena. Självklart måste nyinvesteringar ske i alla delar av landetmen inriktningen måste vara att i möjligaste mån prioritera befintliginfrastruktur. avsätter därför mer än regeringentill satsningar på våra vägar.Pröva PPP för väginvesteringarCenterpartiets uppfattning om att i möjligaste mån prioriterabefintlig infrastruktur betyder inte att nyinvesteringar intemåste göras. Det finns flera angelägna investeringar sommåste göras. Några av dessa kan med fördel prövas somPPP-projekt för att vinna erfarenheter om för- och nackdelarav denna finansieringsform. anser att det ärrimligt om regeringen återkommer till med förslagom tre vägprojekt som kan finansieras med hjälp av en PPP-lösning. Två lämpliga projekt skulle kunna vara E6 och E22.Att regeringen inte vågar pröva PPP-modellen trots tidigareskrivningar om att det är angeläget att man skyndsamtprövar möjligheterna till alternativ finansiering avinfrastrukturprojekt är inte bra.JärnvägarJärnvägstrafiken har sin givna plats i transportsystemet.Främst ur miljösynpunkt, men också för att minskabelastningen på vägnätet, är det angeläget att den långvägagodstrafiken i större utsträckning förs över frånvägar till järnväg, där så är möjligt. Betoningen på där så ärmöjligt är viktig för det är inte möjligt att flytta gods frånväg till järnväg i alla delar av landet. Detta kräver fortsattarbete med att förbättra möjligheterna för kombitrafik.Svealandsbanan är ett lysande exempel på järnvägens storapotential. När järnvägen garanterar snabb restid kommerockså resenärerna. Denna positiva utveckling är också synligpå andra sidan där finns.Svealandsbanan och breddar människorsarbetsmarknad och sociala liv på ett positivt sätt. Dennautveckling kan och måste komma även andra delar av landettill del. Ambitionen ska vara hög vad gäller att hafungerande järnvägstrafik i hela landet, både i nord-sydligriktning och i öst-västlig riktning.Det svenska järnvägsnätet spelar också en viktig roll för persontransporter,både vid rekreationsresor och arbetsresor. Möjligheten till arbetspendling medtåg är en avgörande förutsättning för att människor ska kunnabo kvar där de vill som de kan bredda sin arbetsmarknad. Utöverdetta minskar också belastningen på våra vägar som trafik påjärnväg är miljömässigt bättre än vägtransporter.Järnvägen halkar efter lastbilstransporterna i EU. Denna utveckling är urmiljösynpunkt illavarslande. är det så att gods skickas med lastbilhellre än tåg för att detta är pålitligare ur leveranssynpunkt. Att krångligaochstelbenta nationella regler sätter käppar i hjulen för god utveckling avjärnvägstransporter över nationsgränserna inom EU är naturligtvis inte bra.Samordningen måste förbättras så att godsköpare är säkra på att deras godsnår fram och inte blir stående för att samordningen inte fungerar. Det kankonstateras att godstrafik med lastbil har betydande fördelar genom blandannat enklare regler. måste vara pådrivande i EU för attsamordningen mellan de nationella järnvägarna ska bli bättre. Detta bör gesregeringen till känna.Satsa på järnvägen!Precis som väganslagen är för små så är anslaget tilljärnvägarna för litet. Detta som det blir alltviktigare ur miljösynpunkt med transporter på järnväg.Riksdagen har riksdagsbeslut lagt fast riktlinjerför ett hållbart trafiksystem med krav på minskning avmiljöföroreningar och trafikolyckor. visarprognoserna på att godstrafiken med lastbil kommer att ökamed . Motsvarandesiffra för järnvägen är . Denna utveckling försvårarsjälvklart möjligheterna att nå de uppsatta målen. Åtgärderbehövs därför för att målen ska nås.En viktig åtgärd är att järnvägen får möjlighet att öka kapaciteten. Både föratt flytta över gods från lastbil till järnväg och för att ge privatpersonermöjlighet att åka tåg istället för bil samt öka möjligheterna tillarbetspendling.Att flytta gods från väg till järnväg minskar slitaget på våra vägar eftersomlastbilar belastar vägnätet mycket mer än personbilar.Under början av 1990-talet ägde en nödvändig upprustning avjärnvägsnätet rum. Mycket pengar investerades för att kunna höja hastigheten,öka säkerheten och kapaciteten. Utslagen av dessa investeringar är mycketgoda.Under slutet av 1990-talet har dock minskade anslag och ökad trafikmedfört att järnvägsnätet till stora delar är hårt utnyttjat. Många banor harslagit i kapacitetstaket och det inte bara i storstadsområdena. Dennautveckling kommer att förstärkas om inte anslagen ökas. I jämförelse medgällande stomnätsplan är anslagen till investeringar för små. Det kommer attskapa en eftersläpning. avsätter därför mer pengar än regeringentill investeringar samt drift och underhåll. Totalt rör det sig om 700 miljonerkronor mer , varav 125 miljoner omfördelas inom anslag 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter.Ekonomisk övervältring avkostnader för ÖresundsbronDen 31/5 2000 beslutade vänstermajoritet genomatt godkänna ett nytt avtal med att frångå principenom att de som nyttjar ska betala den. Genomatt ålägga att inleverera /år tillÖresundsbron frångicks det ursprungliga avtalet medDanmark. Detta avtal var entydigt; de som nyttjarÖresundsbroförbindelsen ska betala. har för atttäcka sitt bortfall fått rätt att höja banavgifterna med totalt105 och fått ett extra anslag om120 . De höjda banavgifterna drabbartågresenärer och godsköpare i hela landet. Utöver att detursprungliga avtalet frångicks ändrades spelreglerna förlandets tågoperatörer efter det att avtal om trafik tecknats.Centerpartiet var och är starkt kritiskt till denna förändring.När proposition 1999/2000:66 Villkoren för järnvägstrafikenpå den fasta förbindelsen över m.m. behandladesyrkade att regeringen skulle återkomma medett nytt framförhandlat förslag till avtal med där deursprungliga intentionerna om att de som nyttjar bron skabetala den finns kvar. Tyvärr fick vi inte gehör.Skälen att yrka detta kvarstår varför vi återupprepar vårtkrav. Regeringen bör återkomma till med ett nyttframförhandlat avtal som bygger på principen att helakostnaden för Öresundsförbindelsen skall bäras av dem somanvänder bron. Detta bör ges regeringen till känna.Att landets alla tågresenärer och godsköpare ska vara med och betalaÖresundsbron är fel. Detta leder till att järnvägstrafikens konkurrenskraftförsämras. Något som inte är önskvärt och som försvårar möjligheterna attöka andelen kollektivt resande. Det ursprungliga avtalet ska följas.Banavgifterna bör därför sänkas med motsvarande summa som de höjdes föratt betala . Detta bör ges regeringen till känna.Banverket har också ett anslag om /år för att bekostaÖresundsbron. anser visserligen att det är positivt att Banverketfått 120 miljoner i extra anslag men vi biträder inte sättet de måste användaspå. Denna ordning bör förändras så att anslaget istället kan användas tillinvesteringar. Vad som ovan anförts om att använda de 120 miljonerna somBanverket får för till investeringar i andra järnvägsprojekt börges regeringen till känna.KombitrafikGodstrafiken på väg spås som tidigare i denna motionanförts att öka inom den kommandetioårsperioden. Denna utveckling kommer att leda till ökatslitage av våra vägar som dessa redan är hårtbelastade. Till detta kan också läggas den ökadepåfrestningen på miljön. spås godstrafikenpå spår öka väsentligt mindre. Förhållandet borde ha varitannorlunda. Prognoserna visar med all önskvärd tydlighet attarbetet med att underlätta kombitrafik måste intensifieras.Som ett exempel på underlättande av kombitrafik är att tillseatt det finns järnvägsspår fram till hamnar samt attomlastningscentraler finns. Det gäller att klara hela kedjanav transporter oavsett vilket transportslag som används. Vadsom ovan anförts om att intensifiera arbetet med attunderlätta kombitrafik bör ges regeringen till känna.Konkurrens på järnvägenLångsiktiga spelregler för landets tågoperatörer är avgörandeför en rättvis konkurrens och för att järnvägen ska kunnabehålla och utveckla sin roll i transportsystemet. Ett bra,men olyckligt, exempel på det motsatta är regeringensagerande i fallet med som under år 2000skulle trafikeras av . Bara efter attSydvästen började trafikera sträckanbeslutade regeringen att kontraktstiden skall inskränkas tillett år utan möjlighet till förlängning. SJ skulle sedan fåtillbaka trafikmonopolet. Hur det gick sedan vet vi alla. Ettsådant agerande från regeringen riskerar att undergrävatilltron till strävan efter att på allvar få in flera seriösaaktörer på det svenska järnvägsnätet. Det främjar inte enrättvis konkurrens på järnvägstrafikens område.Historiskt har SJ haft trafikeringsrätten på det svenska järnvägsnätet. Vi ärnu mitt uppe i en brytningstid mellan det gamla monopolsystemet och det nyamed konkurrensutsatt järnvägstrafik. bejakar den avregleringsom ligger till grund för denna utveckling.