mot · GN02MJ34 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ34av , ()med anledning av prop. 1999/2000:73 Jaktens villkorRegeringens proposition 1999/2000:73 - Jaktens villkor - innehåller enrad förslag till ändringar i lagstiftning och förutsättningar på jaktensområde.Vi moderater hälsar en del av dessa förslag med tillfredsställelse. Såledestillstyrker vi förslaget om att slopa besittningsskyddet för arrendatorer vidnyttjanderättsupplåtelse av jakt. Denna hittillsvarande bestämmelse har intebidragit till vad den syftade till, nämligen stabila långvariga avtal mellanmarkägare och jaktarrendatorer. Den har heller inte bidragit till att öka antaljakttillfällen utan snarare till motsatsen.Vi tillstyrker också förslaget om att jaktkorts- och jägarexamensregistrensförande och ansvar överflyttas till . Det är emellertidangeläget att påpeka att kostnaderna för registret därmed inte får öka. Vimotsätter oss inte heller förslaget att överväga särskilda sekretessregler förregistren men vill varna för en övertro på att detta i särskilt höggrad ska förhindra presumtiva brottslingar att komma åt vapen. Jaktorganisa-tionernas medlemsregister är inte hemliga. I jakttidningarnas annonssidorfinns massor av vapen.Det allmänna uppdragetBeträffande administrationen av jakten och viltvården föreslår regeringenatt Svenska Jägareförbundets s.k. allmänna uppdrag bör bestå. Förbundethar haft samhällets uppdrag att "leda den praktiska jakten ochviltvården i landet" och därvid byggt upp en landsomfattandeorganisation för detta ändamål. Att bryta upp denna organisation för attt.ex. i stället lägga arbetsuppgifterna på ett statligt verk tror vi inte skullevara ekonomiskt optimalt. Däremot är det viktigt att det ställs tydliga måloch syften liksom att effekterna av dessa bidrag ur jaktvårdsfondenfortlöpande redovisas och utvärderas.Vi avvisar förslaget att regeringen skall utse en styrelseledamot i de bådajägarorganisationernas styrelser. Att utse styrelserepresentanter i folkrörelse-organisationer är ett system som staten av flera skäl lämnat i andra samman-hang, och vi ser inget skäl att återinföra detta beträffande jaktorganisa-tionerna.Likaså avvisar vi förslaget om att en förstärkning skall ske i de föreslagnaviltvårdsnämnderna med två politiska företrädare liksom att en av dessa tvåska vara nämndens ordförande. De nuvarande länsviltnämnderna liksom deframtida viltvårdsnämnderna skall vara rådgivande organ till länsstyrelsenoch därmed enligt vår uppfattning endast bestå av representanter från deolika intressegrupperna.Lag om viltvårdsområdenI dag gällande lagstiftning ger möjlighet till tvångsbildande av jaktvårds-områden genom majoritetsbeslut. Jaktvårdsområdenas beslutande organhar också möjlighet att besluta om betydande rådighetsinskränkningar förden enskilde medlemmen i området. Dessa förhållanden är för det förstaenligt vår mening en betydande inskränkning i enskild äganderätt. Fördet andra har det utan tvivel i många fall varit en källa till osämja och harinte alltid befrämjat det samarbete som vi anser viktigt i frågor om jaktoch viltvård.Med utgångspunkt i befintlig lagstiftning om jaktvårdsområden innebärregeringens förslag i propositionen till ny lag om viltvårdsområden ett steg irätt riktning. Enligt förslaget skärps majoritetskravet till att fyra femtedelarav samtliga fastighetsägare som äger fyra femtedelar av områdetsmark måste vara överens för att med tvingande verkan bilda ett viltvårds-område.Som ovan sagts är detta ett steg i rätt riktning men förslaget innebär ändåen möjlighet till betydande ingrepp i ägande- och förfoganderätt för berördamedborgare. Lagrådet har dessutom i sitt yttrande anmält tvekan när detgäller grundlagsenligheten av att till viltvårdsområdesförening överlämna attutforma stadgebestämmelser som får karaktär av bindande rättsregler för deberörda fastighetsägarna. Det finns också skäl att understryka att regleringenav t.ex. älgjakt regleras i annan ordning bl.a. baserad på fastigheternasarealstorlek. Vår slutsats av detta blir att reglerna för bildande av viltvårds-område bör ändras så att det fordras 100-procentig uppslutning från berördamarkägares sida för att ett område ska få bildas.Ett sådant "frivilligt" bildande - enligt 12 § andra stycket i den föreslagnalagtexten - är enligt vår mening en garanti för att såväl det framtida vilt-vårdsarbetet som jaktutövandet kommer att fungera väl. Erfarenheter frånverksamheten i såväl jaktvårdsområden som fiskevårdsområden som bildatspå detta sätt är enligt vad vi erfarit mycket goda. Vi föreslår att riksdagenbeslutar om ändring i lagen om bildande av viltvårdsområden i enlighet medvad som ovan anförts.JaktvårdsfondenTill jaktvårdsfonden inflyter med nuvarande nivå på det statligajaktkortet ca . Detta är en från jägaretvångsvis uttaxerad avgift för att dessa överhuvudtaget ska få utöva jakt-och viltvård. Den kan med andra ord betecknas som en "jaktskatt".Liksom vi tidigare anfört beträffande det s.k. allmänna uppdraget är detav stor vikt att dessa av jägarna inbetalade pengar verkligen användes ijägarnas intresse. Regeringens förslag att ta medel ur jaktvårdsfonden föratt finansiera statens arbete med direktiv och uppföljning anser vioacceptabelt. Sådana kostnader som avser åtgärder av mera allmäntintresse skall alltså enligt vår mening betalas av allmänna medel. Hit hörtill exempel rovdjursforskningen och kostnader för uppspårning ochomhändertagande av trafikskadat vilt. Detta bör ges regeringentillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga representanter i jägarorganisationernasstyrelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om politisk representation i viltvårdsnämnderna,3. att beslutar om ändring i lagen om viltvårdsområdenmed anledning av vad i motionen anförts om villkoren för bildande avviltvårdsområden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användningen av jaktvårdsfondens medel.Stockholm den 6 april 2000Göte ()()()()()()()()(m)()()()