ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju817 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju817av , ()JourdomstolarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheterna att inrätta jourdomstolar.Inrättande av jourdomstolarUngdomsbrottsligheten ökar dramatiskt. har det dödligavåldet i fördubblats och undomsbrottsligheten har ökat i sammatakt. Vid ungdomsbrottslighet i åldrarna är det viktigt att - i defall där gärningsmannen bundits vid brottet - samhället skyndsamtreagerar genom att utdela, dels tingsrättsdom, dels straffverkställighet.I enstaka fall lyckas polisen genom brottsplatsundersökningar, t.ex.fingeravtryck, binda någon till brott. I de fall där polisen bunditgärningsmännen vid brottet begår de nya brott i avvaktan på delstingsrättsdom, dels straffets verkställande. Dessa brott brukar vara samma typav brott om de misstänkta tidigare fått dom på. För att bli häktade pårecidivfara (fortsatt brottslighet) skall det vara misstankar om brott som än i straffskalan eller att de saknar bostad eller befaras undandrasiglagföring.Polisen rapporterar t.ex. vid grov olovlig körning och ringanarkotikabrott, men problemet är att de brotten ger inte i allmänhet fängelseutan böter. Dessutom saknar dessa gärningsmän oftast tillgångar så attbötesstraff känns som om man fick straffet på kredit. Signalen som samhälletger ungdomsbrottslingarna blir att "ju mer man får rabatt på brotten, desto flerbegår man". Istället skulle dessa brott snabbutredas av polisen, och tidenmellan brott och straffverkställighet minimeras, så att de intehinner begå många nya brott. Speciellt gäller detta unga lagöverträdare.Inrättande av jourdomstolar på ett antal orter i skulle kunnaförhindra en ny och fortsatt ungdomsbrottslighet. Dessa jourdomstolar skullevara en besparing i stora mått gällande de samhällsresurser som åtgår vidförnyad brottslighet och de tragedier som drabbar brottsoffren. Vid inrättandetav jourdomstolar bör även regionalpolitiska hänsyn tagas.Stockholm den 5 oktober 2000Marina ()
mot · GO02Ju818 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju818av Husmark , ()Unga brottslingarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av att se över reglerna för häktning ochanhållan av unga lagöverträdare och då särskilt beakta de "synnerligaskäl" som anförs för ungdomar under 18 år.Unga brottslingarLagarna följer inte alltid utvecklingen i samhället. Ofta går verklighetenföre och samhällets insatser att möta nya mönster kommer sent, ibland försent. Så är fallet med hur samhället tar sig an unga personer under 18 årsom begått grova brott. Det är inte alltid genom att låta en ung personslippa undan som man bäst hjälper henne eller honom.Under de senaste åren har ett antal ungdomar begått grovavåldshandlingar, trots sin ungdom. skulle möjligheten tillanhållande något eller några dygn kunnat säkra den tekniska bevisföringen.Dessutom skulle ett anhållande ha kunnat förhindra att de inblandade hann"prata sig samman" så att bevisföringen går om intet.Möjligheten att anhålla hänger ihop med åklagarens syn på möjligheten attefter ett anhållande kunna häkta den misstänkte. Men, när det gäller personerunder skall man också beakta synnerliga skäl för ett sådantställningstagande. Detta i sin tur får till följd att man ytterst sällan kanfinnadetta skäl och därför inte ger tillstånd till ett anhållande.Det är alltså av största vikt att det nu görs en översyn av "Lagen om ungalagöverträdare" och dess tillämpning när det gäller möjligheten att anhålla unga som begått brott.Det är inte alltid man genom ett icke-agerande bäst hjälper den brottsmiss-tänkte till ett bättre liv.Stockholm den 2 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02Ju819 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju819av , ()Sanningsförsäkran vid bötesföreläggandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening attinkomstuppgifter skall lämnas under sanningsförsäkran vid utdömandeav böter i enlighet med vad som anförs i motionen.Den tilltalade kan lämna oriktiga uppgiftervid bötesföreläggandeI dag inhämtar domstolar inkomstuppgifter från den tilltalade vidutdömande av böter. Detta innebär att många uppger oriktigainkomstuppgifter i syfte att få ett nedsatt bötesföreläggande.Domstolsväsendet måste följa med i samhällsutvecklingen och inte låtanöja sig med ett sådant gammaldags förfarande. Till exempel kandomstolarna använda inkomstuppgifter från skattemyndigheten i stället.Vad som definitivt borde införas är sanningsförsäkran vid lämnande avinkomstuppgifter från tilltalade. Detta förfarande strider inte mot dentilltalades rättighet att inte behöva vittna mot sig själv i självarättegångsförfarandet. Sanningsförsäkran skall användas vidbötesföreläggandet sedan själva skuldfrågan är avklarad.Med anledning av det ovan anförda anser jag att en utredning börse över hur domstolarna bättre skall kunna döma ut böter somöverensstämmer med den tilltalades faktiska inkomster.Stockholm den 30 september 2000Göran ()
mot · GO02Ju820 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju820av , ()Beslutsordningen för tingsrättsorganisationenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att skall avgöra hur rättsväsendetorganiseras och därmed besluta om huruvuda tingsrätter skall avvecklas.MotiveringTingsrätten i läggs ned och fler västsvenskatingsrätter är hotade som t ex . har Åmåls tingsrättslagits ihop med och slås alltså ihop medSkövde. ledning bekräftar att den pågående översynenkommer att få effekter för de domstolar som har en eller två domare. IVästra kommer stora förändringar att genomföras och fånegativa konsekvenser för regionens invånare.Rättsväsendets uppdragsgivare är landets medborgare. Därför finnsbefogade krav på domstolsväsendet att detta är organiserat så att det kanavgöra mål och ärenden rättsenligt, snabbt och vara lättillgängligt förmedborgarna. Bättre lokal- och personkännedom hos domare ochnämndemän, snabbare handläggning, kortare resor för vittnen och värdet aven arbetsmarknad för juridiskt kvalificerade runt om i landet är alla argumentsom bör vara utgångspunkten för alla reformer av domstolsorganisationen.Därför talar det för att dagens geografiska struktur till stor del skallbevaras.Just nu pågår dock en avveckling av de små tingsrätterna utan att det skernågon prövning av detta i trots att alla tidigareorganisationsutredningar som genomförts inte har funnit tillräckligt starkaskäl för att genomföra den stora förändring som sker inomdomstolsväsendet. Därför bör nu beslut om domstolsväsendets organisationåterföras till . Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Åsa ()
mot · GO02Ju823 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju823av , ()JävFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftningen och tillämpningen av jäv.MotiveringRättsväsendet i ska endast ge utrymme för korrekta bedömningari de ärenden som tas upp. Det händer dock att människor tvivlar på dettaoch att de oroar sig över att andra hänsynstaganden haft avgörandebetydelse för ett mål.Lagstiftaren har beaktat att en beslutsfattare i sin tjänsteutövning kankomma att låta sig styras av ovidkommande hänsyn eller, annorlunda uttryckt,att beslutsfattaren inte är opartisk eller att risk för partiskhet föreligger.Ensådan situation kan uppkomma när saken rör någon eller något som på etteller annat sätt ligger inom beslutsfattarens intressesfär. Det kan vara frågaom ett ärende eller ett mål som gäller en granne, en medlem i sammaidrottsklubb, en bilreparationsfirma som anlitats , närbutiken, enlärare i dotterns klass, en nära bekant till svärföräldrarna etc.För att om möjligt förhindra partiska beslut samt, inte minst, allmänhetensmisstankar om att beslut kan ha fattats på icke opartisk grund, har lagstiftarenlagt fast jävsbestämmelser av skilda slag. Bestämmelserna innebär i stort, attden som är jävig inte får besluta/döma i det aktuella ärendet eller målet elleröverhuvudtaget delta i handläggningen, att denne självmant skall förklara sigjävig samt att den som saken rör äger rätt att åberopa jäv mot beslutsfattaren.Upptäcks jävet först i efterhand, kan beslutet/domen ogiltigförklaras.Bestämmelser om jäv för de allmänna domstolarna, förvaltningsdomstolar-na och förvaltningsmyndigheterna finns intagna i ,förvaltningsprocesslagen respektive förvaltningslagen.Syftet med jävsbestämmelserna kan bland annat sägas vara att garantera entillfredsställande yrkesetik hos beslutsfattarna samt att säkerställa att det ärutom tvivel att ett beslut fattats utan ottillbörliga hänsyn. är det dockinteså i alla situationer och mål. Det är nödvändigt att samhället skaffar sig entydligare policy på området . kan vi ställa oss frågan om endomare är jävig om någon inblandad tillhör samma rotaryklubb som honomeller om det är lämpligt att regeringsråd och justitieråd tillhör sammaordenssällskap med uttalade lojalitetslöften mot varandra. Det samma kangälla advokaten och åklagaren om de är medlemmar i samma orden. Vi utgårifrån att regeringen är medveten om frågan och noggrant följer den samtföreslår de åtgärder som behövs.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02Ju902 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju902av Rådhström, ()Ljuddämpare på jaktvapenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ljuddämpare ner till på jaktvapen bör undantasfrån licenskrav.Skydda jägarens öronav den svenska befolkningen har någon form av hörselskada.Av dessa hundratusentals människor är en stor del jägare. Förmodligenhar en rätt stor del av deras hörselskador uppkommit genom att de utsattsför höga decibeltal i samband med att de avlossat skott från sinajaktvapen.Idag krävs licenstillstånd för att få använda ljuddämpare på jaktvapen. Skälatt få licens för ljuddämpare kan vara att man ådragit sig en hörselskada. Enmera logisk ordning vore att man fick använda ljuddämpare för att undvika attfå hörselskador.Dagens jaktvapen har en knall som vida överstiger . Enljuddämpare får enligt reglerna reducera ljudet till . Det innebär enförhållandevis stor förbättring. Motståndare mot ljuddämpare har förfäktat attdet skulle uppmuntra till tjuvjakt. Det är ett vulgärargument eftersom enljudnivå på är långt ifrån "tyst".En reducering av knallen till skulle emellertid innebära färrehörselskador. Det förefaller inte rationellt att ha ett regelsystem somförsvåraranvändning av skyddsutrustning som skulle kunna förhindra att hörselskadoruppstår. Därför borde ljuddämpare till en nivå av för jaktvapen, ilikhet med kikarsikte, vara ett tillbehör som inte kräver tillstånd frånpolismyndighet.Stockholm den 21 september 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02Ju904 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju904av , ()Unga brottsofferFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilda bestämmelser för unga brottsoffer.Allt fler brott begås av unga människorDet är framför allt våldsbrotten som ökar. Vittnesmålen om hur en ungperson mår efter ett rån eller ett sexuellt övergrepp är skakande berättelserom ångest, mindervärdighetskänslor och rädsla. drar sigockså offren för att anmäla händelsen för att han eller hon skäms över detinträffade. På vissa håll finns det hjälp och stöd att få för unga brottsoffer,men tyvärr långt ifrån på alla håll i landet.Det är en självklar sak att det omgivande samhället måste ställa upp påoffrets sida och hjälpa till för att ställa de skyldiga till svars. Endast detta -åtal och dom - ger för de allra flesta brottsoffer tillräcklig upprättelse.Enligt lag (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdaresägs det i 4 § att: "En förundersökning mot den som inte har fyllt ochsom gäller brott för vilket det är föreskrivet fängelse i mer än sex månaderskall bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökning skall avslutas ochbeslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske och senast fråndagen för delgivning av brottsmisstanke enligt 23 kap. 18 § första stycketrättegångsbalken. "har således stiftat en särskild lag för att visa speciell hänsynmot unga brottslingar. På liknande sätt bör en särskild lag införas som delsstipulerar med vilken hänsyn till unga brottsoffer en förundersökning börgenomföras, dels föreskriver att den skall genomföras skyndsamt. Detta ärsärskilt viktigt för att inte unga människor som utsätts för kränkande brottskall uppfatta det som om inte rättssamhället bryr sig om dem, vilket skullekunna få långtgående konsekvenser för deras framtid.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ju905 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju905av , ()UngdomskriminalitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en konkret plan för att minskaungdomskriminalitet.MotiveringUnder har medierna uppmärksammatungdomskriminaliteten. Bland annat har fokus hamnat på sexuellt våldsom av många anses vara inspirerat av det sexuella våld som sprids både ietermedierna och på nätet. Mobbningen och våldet i skolan är en annanföreteelse som lyfts fram. Ytterligare vet vi att det förekommer våld ute isamhället där en del ungdomar rånar och våldför sig på andra unga.I och med att medierna har belyst dessa företeelser har frågorna kommitupp på bordet. Men det räcker inte att frågorna diskuteras och att det medjämna mellanrum genomförs manifestationer mot våld, kriminalitet ochsexuella övergrepp.Vi anser att det är ytterst viktigt att samhället reagerar mot ungdomsvåldetoch att regeringen återkommer till med en konkrethandlingsplan för att minska ungdomskriminaliteten.Som vi ser det bör den här strategin innehålla flera olika delar. Denfungerande familjen samt skolmiljön och möjligheterna till en bra fritid måstebetonas som några av de absolut viktigaste förebyggande åtgärderna motbrott. Närpolisreformen måste också ges större förutsättningar att lyckas.Tanken var att närpoliserna skulle ha mer tid till förebyggande arbete och attde skulle utveckla en god lokalkännedom. Förutom dessa viktigaförebyggande åtgärder måste det finnas ett tydligt samband mellan brott ochstraff. Vi anser att det bör införas en nollvision mot ungdomsbrott. Dettaskulle få som konsekvens att om en ung människa begår ett brott oavsett hurlitet det är så skall det finnas jourdomstolar som på kort varsel kan döma enung brottsling. Straffen bör i första hand vara någon form av samhällstjänstmen där detta inte är lämpligt bör andra påföljder användas. Huvudsaken äratt straffet delas ut i nära samband till när brottet skett.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Ju906 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju906av , ()BrottsskadelagenFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ochförtydligande av brottskadelagen i enlighet med vad som anförs imotionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försäkringsskyddet för dem som innehar riskfyllda statligauppdrag i utlandet.13.1 Yrkande 2 hänvisat till FöU.Om farliga uppdrag i utlandetTill har inkommit ansökningarom brottskadeersättning för kränkning som inträffat i samband medutrikestjänst åt svenska staten. och dess nämndhar i samtliga fall avvisat ansökningar på ersättning för kränkning videxempelvis hållande som gisslan.Det är givetvis så att det är i allra högsta grad kränkande att bli hållen somgisslan eller misshandlad och skadad vid utlandstjänst. Däremot är det, enligtvår mening, riktigt att kränkningar och skador i samband med tjänst somexempelvis militärobservatör, eller som annat sändebud för den svenskaregeringen i utlandet, inte bör ersättas enligt brottsskadelagen. Visserligensäger lagen (1978:314) § 1 att "Vid personskada är lagen dessutom tillämpligom brottet har begåtts utomlands mot någon som hade hemvist i ".Lagstiftarens mening kan dock aldrig ha varit att exempelvis FN-soldater ellerandra av svenska staten utsända medborgare, som utsätter sig för enkalkylerad risk att bli tillfångatagna eller skadade, skall omfattas av lagen.Här krävs ett förtydligande av brottsofferlagens § 1.Det rimliga är i stället att svenska staten ser över sitt försäkringsskydd försvenskar på statligt uppdrag i utlandet, så att det omfattar alla former avskador - även kränkning.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ju909 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju909av , ()Ungdomsbrott och tillgrepp av fortskaffningsmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utforma ett nationellt handlingsprogram för att minskaantalet ungdomar som gör sig skyldiga till tillgrepp påfortskaffningsmedel och för att minska ungdomsvåldet.UngdomsbrottslingarDagens samhälle är på många sätt mer otryggt och oroligt. Genom bl.aden ökade individualiseringen blir människan mer ensam och utsatt. Föratt klara detta behöver människan en ökad trygghet, en trygghet som förmånga unga människor inte finns tillgänglig. Ett tecken på den ökadeoroligheten och saknad av trygghet är ungdomsvåldet.Erfarenheten visar att ju tidigare samhället reagerar, desto större ärchansen att tonåringen kommer in på rätt spår. Detta kan man t.ex. se i Örebrolän där ungdomsenhetens arbete med att tidigt uppdaga och bryta enutveckling i brottslig riktning har medverkat till att halvera antaletungdomsbrott från 1997.Tillgrepp av fortskaffningsmedelEn fjärdedel av de personer som lagförs för biltillgrepp när de förstagången kommer i kontakt med rättsväsendet fastnar i brottslighet. Detvisar en forskningsrapport från BRÅ. Närmare två tredjedelar () avde som gjort sig skyldiga till biltillgrepp vid de två första brotten blirkroniska brottslingar. Kombinationen stöld och biltillgrepp ökar risken förfortsatt brottslighet. Risken för att bli kronisk brottsling är här 50 procent.Kronikerbrottet framför andra är biltillgrepp, där gruppen svarar för merän tre fjärdedelar av de registrerade brotten. Drygt en fjärdedel () avdessa fastnar i kriminalitet och hamnar i den lilla grupp som står förhälften av brottsligheten i . För rån är motsvarande siffra 19procent och för stöld . Kroniska brottslingar står för närmaretvå tredjedelar av alla stölder, rån och narkotikabrott.Denna nya statistik visar ett tydligt samband mellan ungdomar som gör sigskyldiga till tillgrepp av fortskaffningsmedel och kronisk brottslighet. Ettnationellt handlingsprogram bör utformas med målet att minska antalettillgrepp av fortskaffningsmedel bland ungdomar.Stockholm den 1 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02Ju915 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju915av , ()vid mordFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att bör inrättas med syfte att undersöka myndighetersagerande i samband med att barn eller kvinnor omkommer till följd avbrott.Hur skall samhällets skydd för kvinnor ochbarn kunna förbättras?När flygplan eller fartyg havererar tillsätts en blandannat för att utreda vad som hänt och därutav dra eventuella lärdomar, föratt sådana händelser skall kunna undvikas . Ett liknandeförfarande bör inrättas när barn och kvinnor utsatts för våld med dödligutgång.Samhället har till uppgift att skydda utsatta människor. Varje mord påutsatta kvinnor och barn är ett misslyckande i denna strävan. Regeringen har iregleringsbrev ålagt olika myndigheter att samverka sinsemellan. Någontillsyn av hur denna samverkan fungerar i realiteten finns dock inte. Vidvåldsbrott mot kvinnor och barn är det mycket vanligt att olika myndigheterhar varit inkopplade innan brottsoffret bragts om livet. Till exempel har oftasociala myndigheter, sjukvården, polismyndigheter ochkriminalvårdsmyndigheter för att nämna några varit inblandade. Det ärangeläget att ta reda på hur inblandade myndigheter handlagt ett ärende somslutat så tragiskt.Vi använder oss fortlöpande av termen i brist påadekvat och existerande benämning för den funktion som motionärernaönskar se. Denna skall arbeta parallellt medpolisutredningen. skall utreda huruvida myndighetervarit inblandade i förloppet. Har så varit fallet skall haverikommissionenfinna ut om myndigheternas arbete och samarbete varit tillfyllest eller om dekunnat agera på annat sätt. I de fall finner brister ellerrena felaktigheter i verksamheten är detta en väsentlig erfarenhet som kanförbättra myndigheternas stödjande arbete. I arbeteskall också ligga att informera om de erfarenheter som dragits. Detta kan göraatt man kan undvika framtida mord.Huvudsyftet med en för barn och kvinnor som mördatsär att förbättra, utveckla och stimulera samarbetet mellan bör vara professionellt sammansatt med en mångfaldexperter, till exempel specialister på socialt arbete, polisiärt arbete,rättsmedicin och nödvändiga områden inom barnsjukvård. Denna expertgruppkan också vara en resurs vid komplicerade dödsfall runt om i landet. Ettexempel på hur en i den form som motioneras om kan varatill hjälp är vid de tillfällen då barn omkommer. Det är få rättsmedicinare somfrekvent obducerar barn och därför saknar de flesta ingående kunskap på dettaområde. De kan då få hjälp av denna grupp i sitt svåra arbete att fastställadödsorsaken.Därtill finns utländska erfarenheter på detta område som kan tjäna som enförebild för den av oss föreslagna haverikommissionen.Stockholm den 2 oktober 2000Cecilia ()()
mot · GO02Ju916 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju916av Vänerlöv, ()Minderårigas brottslighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder i syfte attminska minderårigas brottslighet.MotiveringEnligt BRÅ har antalet brott som efter brottsanmälan anses uppklaradegenom att de avförts på grund av att den skäligen misstänkte är under 15år successivt ökat . 1990 var antalet drygt 10500 stycken.1998 hade antalet stigit till 13240, vilket innebär en ökning med 25 %.När det gäller ungdomsbrottslighet har BRÅ visat att det polisanmäldeslika många ungdomsrån i och under det första halvåret1999 som det gjordes under hela 1998.För bara några decennier sedan hände det praktiskt taget aldrig att barnunder utförde rån. En av de nämnda BRÅ-rapporterna (2000:6),Ungdomar som rånar ungdomar, visar att av de gärningsmänsom i och ägnade sig åt rån var barn under 15år. var i åldern 15-17 år.Mot bakgrund av bland annat ovanstående finns det anledning att ställafrågan om minderårigas brottslighet håller på att ändra karaktär. En annanfärsk rapport från BRÅ (2000:3) visar bland annat på vilka debutbrott somindikerar hög risk för fortsatt brottskarriär, s k strategiska brott. Hit hörrånoch stöld. Rapporten bygger på de 33319 personer födda som lagförtsnågon gång . Risken för att de som i sin debutlagförs för rån ska fortsätta att begå brott är och fördem som debuterar med stöld. Däremot är det mycket låg risk () för att enperson som lagförs för snatteri första gången ska utveckla en karriär sombrottsling.Mycket talar för att brott begångna av barn ändrat karaktär påså sätt att det mer än tidigare handlar om s k strategiska brott vilkamedför högre risk för fortsatt brottslighet. Det är nödvändigt att få bukt medminderåriga barns ökande brottslighet annars är risken stor att antaletungdomar som etableras som brottslingar kommer att öka. Det är avyttersta vikt att komma till rätta med denna brottslighet.Ju tidigare verkningsfulla ingripanden kan ske i barnets begynnandebrottskarriär, desto större är möjligheten till social anpassning till ett livutanbrottslighet. begär att regeringen lägger fram förslag tillåtgärder i syfte att minska minderårigas brottslighet.Stockholm den 3 oktober 2000Ingemar Vänerlöv (kd)()()()()von der Esch (kd)()()()()()