ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So423 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So423av , ()Åldersgränsen vid alkoholinköpFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att åldersgränsen för inköp av alkoholhaltiga dryckervid Systembolaget jämställs med myndighetsåldern, det vill säga , ienlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information om allt vad ett inträde i myndighetsåldern innebär,i synnerhet vad avser alkoholens skadliga inverkan.Motiv för våra förslagEftersom dagens 18-åringar lever i en oklar gräns mellan vuxenliv ochungdom uppstår en mängd problem. 18-åringar är i lagensmening myndiga och har rätt att delta i allmänna val och representerasvenska folket i lokala, regionala och nationella församlingar. Vidare ägerman rätt att ta körkort för fordon och att inköpa alkoholhaltiga dryckervid restaurangbesök. Lagstiftarens mening visar enligt vår tolkning på etttydligt sätt att en 18-åring därmed har tagit steget in i vuxenvärlden medallt ansvarstagande det innebär, utom när det gäller att ta ansvar för inköpav alkoholhaltiga drycker på Systembolaget. Detta förhållande framstårsom ologiskt och svårbegripligt för ungdomarna som i allt störreutsträckning tar intryck av den internationella miljön via medier ochsjälvupplevda resor. Detta medför att många ungdomar kretsar i en oklargräns mellan ungdom och vuxenliv.För att vi skall få ett samhälle som med kraft skall kunna klarlägga när enperson skall anses vuxen, myndig, bör en enhetlig gräns för eget ansvarinföras, och då innebär detta att åldersgränsen för inköp av alkoholhaltigadrycker på alla försäljningsställen skall vara enhetlig. Eftersom anser att 18-årsgränsen är en realistisk nivå för att sitta i finner vi inte nog starka motiv till att ha ensärskiljande åldersgräns för alkoholinköp på Systembolaget. Ungdomarsrelation till alkohol och droger är starkt förknippad med familjens roll somnormbildare. Vi menar att en del av problemen uppstår genom att familjengetts otydligt ansvar och att skolan i många stycken misslyckats med att gerelevant information. Detta förorsakas givetvis av den otydliga gräns somsamhället inbjuder till genom differentierade åldersgränser. Det måste finnasen tydlig gräns när man tar ett eget vuxet ansvar för sina handlingar.Det finns också exempel från utlandet på att ökad tillgänglighet ikombination med fördjupad information och kunskap om alkoholdrycker intebehöver innebära en höjd konsumtion av nämnda drycker utan tvärtom, dethandlar om att bryta en felaktigt inlärd alkoholkultur. Med full insikt omalkoholens skadliga inverkan på människor och ungdomar i synnerhet läggervi detta förslag. Givetvis är det allas vår uppgift att bidra till att vår imångastycken felaktiga alkoholkultur ändras. Detta gäller såväl familjen och skolansom myndigheter och samhället i övrigt. Den svenska alkoholpolitikenpåverkas naturligtvis av förhållandena i framför allt , och inte minstmed tanke på de höjda införselkvoterna finns goda skäl att resa förnyade kravpå informationsinsatser riktade mot enskilda och familjer.Stockholm den 25 september 2000Anders ()()
mot · GO02So424 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So424av , ()Vidgad verksamhet för sjuksköterskorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att sjukvårdspersonal tillåts starta egna verksamheteroch kooperativ utan att lagen om offentlig upphandling ()nödvändigtvis behöver följas i syfte att erhålla mångfald inom områdetvård och omsorg.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att samtliga legitimerade sjuksköterskor inom den öppnahälso- och sjukvården efter genomgången fortbildning erhåller ökadförskrivningsrätt.Vidgad verksamhet för legitimeradesjuksköterskor i egenregiEn stor del av befolkningens behov av hälso- och sjukvård kan med fördelombesörjas av andra yrkeskategorier än läkare, vilket inte minst ursamhällsekonomiskt perspektiv kan vara fördelaktigt. Vi vet att det finnsett stort intresse från till exempel distriktssköterskor att kunna få etableraprivata vårdalternativ vid sidan av husläkare eller distriksläkare underförutsättning att detta kan ske på ekonomiskt rimliga villkor.Barnmorskor bedriver redan i viss utsträckning mödrahälsovård i egenregi, men skulle kunna göra detta i större utsträckning och även utvidgaverksamheten till preventivmedelsrådgivning och gynekologiskahälsokontroller med viss provtagning. Detta är vanliga uppgifter inomlandstingens mödrahälsovård.Annan verksamhet som skulle lämpa sig för privat verksamhet ärbarnhälsovård, skelningsbehandling och viss klinisk fysiologisk behandling.Även kontroll av patienter med vissa sjukdomar som t.ex. diabetes och högtblodtryck skulle kunna bedrivas i privat regi av sjuksköterskor med särskildutbildning för uppgiften. Dessutom skulle man mycket väl kunna bedrivaverksamhet i enskild regi inom områden såsom folkhälsoarbete,ungdomsmottagningar, förlossningsvård samt inkontinensmottagningar.Fler verksamheter i egenregi skulle öka mångfald, kvalitet ochtillgänglighet särskilt inom den öppna vården. Patienter skulle på detta sättkunna möta en sjuksköterska i första linjen som också har en utökadförskrivningsrätt. Detta kommer att leda till kortare köer. Förskrivningsrättenskulle kunna utvidgas mer och inbegripa alla legitimerade sjuksköterskor somarbetar inom den öppna vården efter genomgången fortbildning.Inte minst inom äldreomsorgen skulle detta vara en kvalitetshöjning somdirekt kommer de äldre till godo.För att vi skall kunna skapa en mångfald och välkomna mindre enheter kaninte (lagen om offentlig upphandling) användas så länge vi inte har denvariation och mångfald vi söker. Risken är uppenbar att enbart störreintressenter blir de enda på marknaden. Ett monopol skall inte ersätta ettannat.Stockholm den 4 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02So425 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So425av , ()BiståndshandläggareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att samtliga kommuner skyndsamt samordnar sitt ansvar vadgäller socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen.Varför skall sjuka äldre lida i onödan?I samband med ädelreformens genomförande överläts åt kommunerna attbestämma omfattningen av ansvaret för den kommunala hälso- ochsjukvården.Flertalet kommuner - - valde att ansvara för vården aväldre i både ordinärt boende (i hemmet) och i särskilt boende.Under 1990-talet har antalet slutenvårdplatser minskat från 90.000 till60.000 bäddar.Nerdragningen av antalet platser beror bland annat på att kommunerna hartagit över ansvaret för vården av de äldre som bedöms vara "medicinsktfärdigbehandlade".När nu reformen satt sig, visar det sig att det medicinska vårdbehovet aväldre successivt ökar och mer avancerad omvårdnad efterfrågas.Svenska Kommunförbundet uppskattar att vårdtagarna har lika storabehov av såväl socialtjänster som hälso- och sjukvårdstjänster. Detta haruppmärksammats av vissa kommuner som bedriver ett nära samarbete medhälso- och sjukvårdspersonal i kommunerna.Detta sker bland annat genom den medicinskt ansvariga sjuksköterskan(), vars uppgift är att hålla sig à jour med vårdtagarens samladebehov av vård och omsorg.Andra kommuner väljer att organisera vården där en biståndshandläggare -utan sjukvårdskompetens - har huvudansvaret för att bedöma vårdtagarensbehov av insatser. Här tilldelas vårdtagaren ett antal hemtjänsttimmar enligtdet aktuella behovet. Skulle behov av mer avancerad vård uppstå måste denvårdbehövande själv eller med anhörigas hjälp uppsöka distriktsläkarealternativt distriktssköterska eller biståndsbedömaren för att be om mer vårdoch omsorg.Vi anser att de kommuner som inte har samordnat och hälso-och sjukvården bör göra det så att de äldre sjuka inte kommer i kläm!Stockholm den 4 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02So431 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So431av , ()för livsåskådnings- och trosfrågorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett för livsåskådnings- ochtrosfrågor.MotiveringDet behövs ökade kunskaper om nyandliga frågor och fenomenetskomplexitet för dem som möter människor i kris i samband medmedlemskap i en rörelse. Likaså behöver människor som möteravhoppare få ökade kunskaper. Det räcker inte med ett individuelltperspektiv. Det krävs också att social, juridisk och teologisk kunskaptillförs.Kontakter med forskare, vårdarbetare, medlemmar och andra visarentydigt på behovet av en ökad dialog mellan samhället och de nya religiösarörelserna och på behovet av en seriös kunskap om det nya religiösalandskapet.För att tillgodose de stora behoven av utbildning och ökade kunskaper pådet här området bör regeringen ta initiativ till att ett förlivsåskådnings- och trosfrågor inrättas.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02So432 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So432av , (-mp)Tinnitus och andra hörselskadorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att en lag införssom anger högsta tillåtna ljudnivå på offentliga platser.2. tillkännager för regeringen som sin mening att personer somsköter ljudanläggningar skall genomgå utbildning för att få tillstånd.3. tillkännager för regeringen som sin mening atttillståndsmyndigheten får bemyndigande att vidta sanktioner motöverträdelse.HörselskadorModerna ljudanläggningar på diskotek, motionshallar, musikevenemang,biosalonger och andra offentliga tillställningar verkar med så högaljudnivåer att ett stort antal personers hörselorgan skadas för resten avderas liv.Ca 50 000 svenskar lider av grav tinnitus. Hörselskador uppkomna påfritiden ökar och ungdomar är en högriskgrupp, eftersom de ofta vistas ioffentliga miljöer där ljudstyrkan är hög. De har heller inte tillräckligkunskapom hur känsliga vår hörseslorgan är. Först när skadan uppkommit och det intefinns någon bot infinner sig insikten, men också hjälplösheten, eftersomlidandet är stort och kan leda till invaliditet och förtidspension. Kostnadernaför den enskilde och samhället är stora och i de flesta fallen dessutom heltonödiga. Skadorna skulle inte uppkomma om ljudnivåerna hölls inom derekommendationer som finns, men som inte efterföljs av de ansvarigaarrangörerna.Det viktiga är att sänka ljudnivåerna, öka kunskapen om skadorna, utförakontroller och införa sanktioner för dem som inte följer bestämmelserna.Problemet är så allvarligt att det i lag måste anges högsta tillåtna ljudnivåpå offentliga platser. Personer som sköter ljudanläggningarna ska genomgåkurs för att få tillstånd. ska få befogenhet att dra intillstånd eller på annat sätt stoppa verksamheten för längre eller kortare tid.Stockholm den 29 september 2000Kia ()()()()()
mot · GO02So433 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So433av Carnerö, (-kd)Hospisvården i SverigeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hospisverksamhet byggs ut inom samtliga landsting.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökade resurser till forskning om hospis- och anestesivårdsamt och palliativ vård.MotiveringMan blir skakad när man betraktar den utveckling genomgår medavseende på dödshjälp inom sjukvården. Från att helt ha tagit avstånd fråndödshjälp, har den holländska läkarkåren kommit att gå i spetsen förlegaliseringen av dödshjälp inom sjukvården . Kulmennåddes då justitie- och sjukvårdsministrar iparlamentet lade ett lagförslag som avser att legalisera dödshjälp inomholländsk sjukvård.Till stora delar innebär det holländska lagförslaget en anpassning till denpraxis som redan är vedertagen, men dessutom går de båda ministrarna flerasteg ytterligare. Beställningsdödshjälp föreslås bli legalt, barn ned till 12 årföreslås själva kunna besluta om att få dödshjälp och i extremfall skall svårtsjuka barn kunna få dödshjälp av läkare utan föräldrarnas medgivande.Den holländska statliga undersökte 1991 närmare10 000 dödsfall och fann bland dessa att cirka en fjärdedel utgjorde fall avdödshjälp.Bygg ut hospisverksamhet i alla landstingDet finns andra lösningar på vården i livets slutskede än dödshjälp. Sedanflera år tillbaka drivs så kallad hospis på olika platser i . Detta ärsjukhusavdelningar och inrättningar som ser till den döende patientenshelhet och ofta även erbjuder vård i hemmet. Den medicinskabehandlingen har i detta läge ofta övergått från att bota till att vårda ochav stor vikt är möjligheten att lindra den smärta patienten upplever.Alla landsting har emellertid inte en utbyggd och fungerandehospisverksamhet. Det borde genom direktiv från riksdag och regeringklarläggas att det är i samhällets intresse att samtliga landsting skallutveckladenna vårdform i största möjliga utsträckning.Fortfarande bedrivs även för lite forskning kring hospis, anestesi ochpalliativ vård för äldre och dödligt sjuka patienter. Till denna forskningbehöver ekonomiska medel frigöras. Detta är viktigt för att motverka dekrafter i samhället som verkar för dödshjälpens införande i Sverige.Finansiering kan ske genom omfördelning inom forskningsanlagen.Stockholm den 27 september 2000Åke Carnerö (kd)()()()()
mot · GO02So434 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So434av , ()Kunskap på högskolenivå om internationella adoptionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning med uppgift att utreda hur införandeav kunskap om internationella adoptioner på högskolenivå kan ske påbästa sätt.MotiveringInternationella adoptioner har förekommit i under ett femtiotal år.Det finns cirka fyrtio tusen internationellt adopterade personer iSverige. Av olika anledningar har deras biologiska, geografiska ochkulturella band brutits och de "börjar om" och växer upp i andra familjer iett nytt land och på en ny kontinent.Som fenomen och kunskapsområde betraktat är internationella adoptionerfortfarande relativt nytt i vårt samhälle. De erfarenheter som finns har iförstahand gjorts av de adopterade själva och deras familjer, men också av andrapersoner som har haft kontakt med adopterade personer, antingen privat ellergenom professionella kontakter.FN:s kommitté för barnens rättigheter uttalade i singranskning av första rapport efter ratificeringen avbarnkonventionen följande: "Kommittén rekommenderar också att åtgärdervidtas för att närmare övervaka situationen för utländska barn iadoptivfamiljer i . "Internationella adoptioner som företeelse i vårt samhälle är ett faktumoch allt tyder på att de kommer att finnas även framgent. Mot denna bakgrundmenar bland annat (för internationella adoptionsfrågor),att det är viktigt att professionella utövare som kommer i kontakt med barnfår en vetenskaplig kunskapsgrund i denna fråga. Detta skulle kunnaleda till att underlätta socialisationsvillkoren för utlandsadopterade barn iSverige. Därmed skulle både samhället och de adopterade besparas onödigabekymmer och kostnader.Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att utreda hurinförandet av kunskap om internationella adoptioner på högskolenivå kan skepå bästa sätt.Stockholm den 27 september 2000Mikael ()()
mot · GO02So435 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So435av , ()Kvinnors hälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kunskaperna inom sjukvården om kvinnors symtom ochsjukdomsbilder måste öka.Motiv för mitt förslagKvinnor är ofta navet i många människors liv - både gamlas och ungas.Utöver sådana viktiga och tidsödande funktioner, som fyller kvinnors"fritid", har de också ett yrkesarbete.Dessutom är det många andra skyldigheter och åtaganden som kvinnanofta känner ett förstahandsansvar för, trots att det finns andra i hennesomvärld som är lika skickade.Kvinnors egen hälsa kommer ofta långt ned på deras prioriteringslista.Många läkare kan vittna om att kvinnorna kommer försent till läkare medsjukdomar och symtom på sjukdomar. med för tidig död som följd.Många av de besvär och åkommor som kvinnor lider av är onödiga. Detfinns hjälp, men man söker den inte.ForskningTill bilden hör också att vetenskapen ofta har mannen som förebild ochforskningsobjekt och diagnosen koncentreras på sådana forskningsresultatsom har männens anatomi som underlag. Som exempel kan nämnassymtom på hjärtinfarkt, som visar sig vara olika för män och kvinnor.SmärtlindringEtt annat exempel är smärta och smärtlindring. Det kan misstänkas att detinom sjukvården förutsätts att kvinnor skall utstå smärta vid t.ex.barnafödande. Denna inställning kan också ha spridit sig till andra sjuk-och smärttillstånd, t.ex. migrän och muskelvärk. Paradoxalt nog infinnersig ofta känslan att kvinnor i vården har lägre förståelse för kvinnorssmärta än för mäns. Genom tunga lyft i t ex vården, industrin ochjordbruksarbete utsätts kvinnor för förslitningsskador som inte drabbarmän.Hormonella besvärDen hjälp som dagens kvinnor nu kan få mot besvär i klimakteriet är ettbevis på att forskning numera inriktats i större utsträckning påkvinnokroppen som första kön och inte som "det andra könet". Det finnsdock alldeles för många områden i en kvinnas liv som inte harvetenskaplig grund för diagnos och behandling av hennes besvär.Statistiskt sett söker kvinnor oftare vård än vad män gör. Detta faktum harman slarvigt på sina håll tolkat som att kvinnor i mindre utsträckning uthärdarsmärta och behandlingen. Den enkla orsaken kan vara att kvinnor i mindreutsträckning får hjälp när de uppsöker vården.Men ökad kunskap hos kvinnorna själva, hos vårdande personal och ökadeinslag av rubricerade problem i utbildning av personal på alla nivåer, kanmånga sjukdomar förebyggas och svårare sjukdomstillstånd undvikas.Stockholm den 4 oktober 2000Berit ()
mot · GO02So436 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So436av , ()Åldersgränsen för läkareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa 65-årsgränsen för läkarna.Motiv för mitt förslagDen offentliga sjukvården har stora problem med ökande köer tillsjukvården. Tidningarnas löpsedlar talar ofta om krisen i vården, ombristen på läkare, om den pressade arbetssituation de har. Vissa landstinghar en så stor brist på läkare att de nu måste rekrytera läkare från helaEuropa.Varför inte ta vara på den kompetens som redan finns i landet? I dagtvångspensioneras kompetenta läkare . För att fortsätta sinverksamhet måste privatläkarna teckna speciella avtal med landstingen. Fålandsting utnyttjar denna möjlighet.Läkare, liksom alla andra, åldras olika och skiftar i kapacitet ocharbetsförmåga. Därför bör inte någon åldersgräns sättas för derasyrkesutövning. Avskaffa 65-årsgränsen för läkare.Stockholm den 4 oktober 2000Berit ()
mot · GO02So438 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So438av de , ()Ändring av vistelsebegreppetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens ansvar för personer som ankommer till och som blir föremål för åtgärd enligt socialtjänstlagen,lagen om vård av unga och lagen om vård av missbrukare.Motiv för mitt förslagI socialtjänstlagen regleras att en person har rätt att få hjälp och biståndvid behov från den kommun där personen vistas för tillfället. I de allraflesta fall utgör detta inget problem. Men det finns fall där dagens reglerskapar en orimlig situation. Jag tänker då på flygplatsoch dess värdkommun Sigtuna.En person som kommer till och behöver hjälp blir omedelbartSigtuna kommuns ansvar. Det finns ärenden som kostar i form av LVU-placeringar och där enda kopplingentill kommunen har varit att personerna landat på flygplatsen många årtidigare. I och med att får allt fler direktlinjer med utlandet ökarproblemet, vilket också ansvariga tjänstemän och politiker i kommunenbekräftar.Stockholm-Arlanda är en nationell angelägenhet och det vore därförnaturligt att staten tar ett finansiellt ansvar genom ett avtal med Sigtunakommun för personer som blir föremål för insatser enligt socialtjänstlagen,lagen om vård av unga (LVU) och lagen om vård av missbrukare (LVM) ochsom inte är mantalsskrivna i kommunen. har kommunen ochLuftfartsverket ett avtal rörande räddningstjänsten, eftersom kommunenmåste ha en oproportionerligt stor räddningsstyrka på grund av Arlanda.Samma typ av avtal bör kunna ingås för ärenden enligt socialtjänstlagen,LVU och LVM.Stockholm den 4 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02So439 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So439av , ()Barn- och ungdomsvårdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvärdera reformen "Gratis vård av barn" både ur barnensoch sjukvårdens synvinkel.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvärdera barn- och ungdomspsykiatrins organisation,uppgifter och metoder.Motiv för mitt förslagI SOU 1998:97 med rubriken ges en översiktav hur barns villkor i har sett ut och förändrats under 1900-talet.Man konstaterar där att barns rätt att få sina särskilda barnbehovtillfredsställda inom hälsovården har försämrats igen under 1980-talet.Sedan "gratis" sjukvård för barn införts, har sjuka barns tillgänglighet tillbarnsjukvården snarare försämrats än förbättrats. Dessa barn drabbas av långaväntetider och bristande tillgänglighet till vård, medan tillgången tillspecialister i primärvården minskats. Från vården har hissats varningsflaggför att "gratisreformen" inneburit att barnfamiljer går till fel instans medsinasjuka barn. En utvärdering av reformen vore värdefullt både för sjukvårdenspersonal och de sjuka barnen.Barn, som lever i utsatta miljöer, med misshandel och missbruk och våld,måste vänta orimligt länge på hjälp inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP)runt om i landet. Väntetider på omkring hör till vanligheterna.På senare tid har tingsrätter i tvistemål rörande vårdnad begärt uttalandefrån BUP. Dessa utredningar har låg prioritet hos mottagningarna och barn fårvänta väldigt länge på att få lugn och ro i sitt liv. BUP:s uppgift är att vårdaoch hjälpa sjuka barn, inte att lösa vårdnadstvister.Risken är också stor att dessa utredningar tar läkarnas tid i anspråk, så attbarnen i vårdnadstvisterna, enbart på grund av detta, behöver hjälp medpsykiska besvär och att t.ex. hjälpen för de barn som på grund av sinhemmiljö är i akut behov av BUP:s resurser får vänta så länge att barnet fårlivslånga men. Därför föreslår jag en utvärdering av den organisation somofta är det sista halmstrået för dessa barn, BUP.Stockholm den 4 oktober 2000Berit ()
mot · GO02So440 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So440av , ()organisationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utvärderar organisationoch arbetsmetoder och föreslår förändringar i enlighet med vad somanförs i motionen.Motiv för mitt förslagFör många hjälpsökande fungerar i regi intetillfredsställande. Omoderna och opraktiska rutiner försenar och försvårarhandläggningen, som alldeles för ofta tar alldeles för lång tid.Underbemanning och arbetsmiljön lägger ofta hinder i vägen förkonstruktiva lösningar. Handläggarnas arbetsuppgifter kan ofta fördelas blandpersonal som är utbildad och skickad för pappersarbete. Beslutsvånda ochdisparata handläggningsrutiner gör att "kunderna" känner otrygghet ochmisstänksamhet gentemot personal och åtgärdsmöjligheter.Den hjälp som efterfrågas av samhällets "olycksbarn" inträffar oftast utanförkontorstid, då möjligheter inom nuvarande organisation att avhjälpa problemär små.Det har enligt uppgift genomförts flera projekt inom verksamheten ochförsök visar på rationaliseringar och effektiviseringar. Dessa idéer försvinneriregel i samma stund som projekten avslutas. Sedan är allt som vanligt.Personalomsättningen är hög och rapporter om massuppsägningar äroroande tecken på att något inte står rätt till. Därför föreslår jag en grundliggenomgång av organisation och arbetsformer.Stockholm den 4 oktober 2000Berit ()