mot · GN02U22 · 2000-06-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U22av Biörsmark, ()med anledning av skr. 1999/2000:130 i Förenta nationerna1 InledningSveriges aktiva medlemskap i () utgör den bärandedelen i svensk utrikespolitik. Det är genom arbetet i FN som vi är medoch bygger den internationella rättsordningen. Därigenom skapasförutsättningar för att trygga vår egen nations säkerhet.Sverige har gått i spetsen för kampen mot apartheid iSydafrika, gett stöd under kriget i , drivit en aktiv biståndspolitikoch stött ideella insatser via enskilda organisationer. har också varitoch är en åt förföljda människor. har - oavsett regering - varitett land som ofta talat när andra var tysta eller när andra inte kunde tala.De nedskärningar och åtstramningar som präglat den svenska flykting- ochbiståndspolitiken har dock gjort att goda anseendenaggats i kanten. liberalerna beklagar denna utveckling.På senare tid har som medlem av (1997-1998)haft reella möjligheter att påverka arbetet med att stärka och reformera FN.Det svenska EU-medlemskapet har ytterligare ökat våra möjligheter att utövainflytande på FN:s arbete inom en rad olika områden.Dessvärre har arbetet med att reformera FN gått alldeles för långsamtframåt. FN har stått handlingsförlamat inför de upprepade massakrerna i bl aBosnien, , , , Demokratiska republiken Kongooch . Försöket att få ett slut på konflikten på är ettannatexempel där FN misslyckats.Reformeringen av FN måste därför gå vidare. Vid det s k millennietopp-mötet som inleds finns goda möjligheter att fatta beslut omdjupgående reformer av FN:s arbetsformer och organisation. General-sekreterarens rapport, "We the people", är i det avseendet en viktig utgångs-punkt för detta nödvändiga förändringsarbete. har en betydelsefullroll att spela som pådrivande aktör för förnyelse av FN och dess stadga.2 Fred och säkerhetUtvecklingen går mot allt färre väpnade konflikter mellan nationer till ettökande antal inomstatliga konflikter. haröver 5 miljoner människor fått sätta livet till på grund av inbördeskrigoch andra konflikter inom länder. Många fler har av dessa anledningartvingats fly inom eller från sina hemländer. Detta ställer nya krav på FNoch skapar förändrade förutsättningar för insatserna. På flera håll bl a iforna , och har FN misslyckats med denmycket angelägna uppgiften att göra en insats när det gäller inomstatligakonflikter.Ursäkten för omvärldens passiva hållning inför dessa konflikthärdar harhela tiden varit att FN inte skall lägga sig i ett lands inre angelägenheter.Föratt FN skall kunna bemöta den förändrade konfliktsituationen i världen är detangeläget att denna inställning ändras.Nationsgränser får inte utnyttjas som argument för att passivt titta på närmänniskors säkerhet är allvarligt hotad. Det är därför en utmaning att hitta enformulering som ger säkerhetsrådet möjlighet att agera även vid inomstatligakonflikter utan att inkräkta alltför mycket på staters suveränitet.De förslag som /för fram och som rör ändringar av bör få stöd av i FN.När grova kränkningar av mänskliga rättigheter, etnisk rensning, förföljelse,massmord etc. äger rum med hänvisning till att det rör sig om ett lands inreangelägenhet kan inte FN förhålla sig passiv. De föreslagna ändringarna avFN-stadgan på denna punkt bör få fulla stöd.Orsaken till FN:s förlamning är problemet att nå konsensus i säkerhets-rådet. Risken är överhängande att de fem permanenta medlem-marna nyttjar sin vetorätt och därmed förhindrar insatser. bör drivapå för att fler steg tas mot att i praxis inskränka möjligheten att användavetorätten i . Det kan ske på olika sätt. En modell vore attslå fast principen att en part aldrig får rösta/döma i egen sak. En annan vägvore att inskränka vetorätten till att enbart gälla mycket vitala intressen hosde permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet. En tredje modell vore attkräva dubbla veton, dvs att minst två länder lägger in veto för att detta skallgälla.2.1 Fredsfrämjande insatserSverige har en lång tradition av deltagande i fredsbevarande militärainsatser i FN:s regi. Det har givit det svenska försvaret värdefullaerfarenheter att bidra med i de fredsbevarande ochfredsskapande insatserna i , , Bosnien och senasti Kosovo. Dessa insatser i europeiska konflikthärdar är mer påtagliga ochett sätt att medverka i att skapa förutsättningar också för vår egensäkerhet i . De illustrerar att fred och säkerhet främjasgenom ett aktivt deltagande i internationella insatser särskilt i ochdess närområde. Internationella insatser är en integrerad del av detsvenska försvarets huvuduppgifter.Under Unproforinsatsen och därefter den Natoledda IFOR-insatsen iBosnien hade tillsammans med mindre kontingenter i ochMakedonien en betydligt större numerär närvaro i det än vidärefter haft inom ramen för SFOR i Bosnien. Trots att de lokala behoveninte minskat har regeringen kraftigt dragit ner på den svenska internationellanärvaron. motsätter sig denna utveckling. Vi anser att betydligtstörre satsningar bör göras för att förbättra förutsättningarna för det svenskaförsvaret att delta i internationella insatser i bl a FN-regi. Denna ståndpunktredovisas mer ingående i vår försvarspolitiska motion 1999/2000:Fö28.3 Mänskliga rättigheterFrämjandet av de mänskliga rättigheterna är en av FN:s mest angelägnauppgifter. För del skall kampen för att stärka de mänskligarättigheterna utgöra en mycket viktig del i vårt internationellaengagemang. Trots att många av världens stater respekterar de mänskligarättigheterna och ser det som en världsomspännande angelägenhet, nås viständigt av rapporter om hur grova kränkningar av de mestgrundläggande mänskliga rättigheterna sker. bör intensifiera sittarbete med att dels försvara, dels förbättra skyddet för de mänskligarättigheterna. Detta bör göras genom de internationella organisationer därSverige bereds möjlighet att påverka, såsom exempelvis FN, EU ochVärldsbanken. Det bör också ske genom bilaterala samarbetemed andra länder.Vi har chockerats och förfasats över hur kvinnorsrättigheter i en rad länder totalt negligeras och kränks. Ett exempel är de såkallade hedersmord på kvinnor som begås i ett antal länder såsom Pakistanoch . Då den dömande makten i t ex agerar i motsattriktning mot de internationella människorättsliga konventioner som landetgenom avtal förbundit sig att följa, har såväl enskilda länder som detinternationella samfundet i stort möjlighet att i större utsträckning fördömaoch utöva påtryckningar för att stoppa dessa hedersmord. För delär det därför oerhört angeläget att agerar snabbt och tydligaremarkerar avstånd mot länder som så kraftigt bryter mot de grundläggandemänskliga rättigheterna.4 Folkrätt också för individer, inte bara för staterFolkrätten har varit och är ett viktigt instrument i byggandet av enfredligare värld. Fredliga konfliktlösningsmekanismer måste utvecklasvidare. Bojkottaktioner mot anses ha spelat en roll förapartheidregimens fall. Ett aktuellt exempel är oljeembargot mot Serbien.Det är ett bekymmer att folkrätten allt oftare åberopas av odemokratiskamakthavare som argument för att de skall få fortsätta att ostört förfölja ochmörda sina egna medborgare. Därför bör gå i spetsen för en fortsattförnyelse av folkrätten och bedriva en aktiv människorättspolitik. Tillsam-mans med andra kan vi åstadkomma förändring.Folkrätten är inte något statiskt utan ett regelverk av konventioner ochsedvänja som utvecklas. Arresteringen av före detta diktatorPinochet, ingripandet i Kosovo och tribunalerna i och Arusha, somdömer de ansvariga för etnisk förföljelse i det respektive iRwanda, har inneburit viktiga framsteg i utvecklingen av en ny praxis ifolkrätten. En utveckling av folkrätten, där den handlar om människors ochinte bara staters intressen, kan skönjas.Ett intressant exempel på hur vissa länder kan påverka interna förhållandeni andra länder med fredliga metoder är de krav som EU ställt på ansökar-länder om respekt för minoriteters rättigheter och förbud mot dödsstraff.Trots uppenbara problem gäller fortfarande att FN är den endaorganisation som med någon auktoritet kan tala på hela mänsklighetensvägnar. Därför behöver världen FN. Men FN-systemets brister måsteerkännas och hanteras. I grunden beror problemen på att en av depermanenta medlemmarna i säkerhetsrådet, , är en kommunistiskdiktatur och att en annan, , har ett starkt kommunistiskt inflytande isitt parlament.FN förmådde inte leva upp till den egna stadgan, varken vid folkmordet iRwanda eller i samband med den etniska rensningen i Kosovo. Principen omicke-intervention är naturligtvis viktig. Varje land måste ha en vidsträckt rättatt hantera sina egna problem utan yttre inblandning. Denna princip kan dockinte gälla när "hantering av egna problem" övergår till folkmord.Folkpartiet liberalerna anser att bör verka för att förnyelsen avfolkrätten går vidare så att den entydigt blir ett stöd, inte ett hinder, förenskilda individers grundläggande rättigheter. Omsorgen om den enskildamänniskans, minoriteters och folkslags grundläggande rättigheter skall sättasföre staters suveränitet. Ingen regering någonstans har rätt att gömma sigbakom sin nationella suveränitet i syfte att kränka de mest grundläggandemänskliga rättigheterna.Principen bör vara att brott mot de mänskliga rättigheterna skall beivras,oavsett förövarens rang eller ställning. För massmord, etnisk rensning ochandra grova brott mot de mänskliga rättigheterna måste ansvar alltidutkrävas. För förövarna får det aldrig finnas en fristad.Den besvikelse vi känner över världssamfundets passivitet i samband mednågra av vår samtids värsta förbrytelser får inte dölja de framgångar somändå vunnits i den internationella rätten , inte heller detfaktum att FN-systemets handlingsförlamning till en del minskat eftermurens fall. I säkerhetsrådet väger exempelvis numera i praktiken en nedlagdröst ofta till "ja-sidans" fördel i diskussioner om FN-ingripanden till skyddför mänskliga rättigheter. Det har underlättat beslut om FN-aktioner. Ettfärskt exempel är när valde att avstå istället för att rösta nej i fråganomatt etablera en internationell civil och militär styrka i Kosovo.En huvudfråga i diskussionen om en ny folkrätt gäller vad som skall ske ifall då FN-systemet är blockerat. Det är positivt att det växt fram andraaktörer med mer eller mindre stor internationell prestige, som ibland kankomplettera FN. Det gäller till exempel , som kan ses som ett regionaltFN-organ, där av naturliga skäl saknar inflytande. är aktivt påmänniskorättsområdet, vilket också gäller . Även icke-regeringsanknutna organ, som Helsingforskommittéer och liknande samman-slutningar, kan spela en betydelsefull roll.Arbetet med att förnya folkrätten och stärka de mänskliga rättigheternamåste intensifieras. bör driva på denna förnyelseprocess. Vi vill härlyfta fram två angelägna exempel.4.1 En permanent internationell brottmålsdomstolVid en i undertecknade 120 länder ettavtal om att inrätta en oberoende internationell brottmålsdomstol.Beslutet att inrätta domstolen är ett av de senaste årens framsteg påområdet för mänskliga rättigheter.Domstolen kommer att vara permanent och den kommer att genomförautredningar och ställa personer inför rätta som begår allvarliga brott motinternationell humanitär rätt, till exempel folkmord och brott motmänskligheten. Domstolen kommer alltså att ha befogenhet att åtala enskildapersoner.Domstolen kommer att inleda sin verksamhet först efter det att 60 länderhar ratificerat Romstadgan. har dock endast ett fåtal länderratificeratavtalet. ratifikation beräknas ske under år 2001.Det är angeläget att den permanenta internationella brottmålsdomstolenverkligen kommer till stånd och ges vida möjligheter att agera. Ratificerings-processen får ej skjutas . En svensk ratifikation bör ske . Regeringen bör därför påskynda det nödvändiga för-beredelsearbetet som krävs för att ratificera Romstadgan.4.2 Inför en "nödvärnsrätt"bör hävda uppfattningen att folkrättens grundregel - att våldendast får tillgripas i självförsvar eller efter beslut i -kompletteras med ett slags "nödvärnsrätt". En sådan skulle innebära atten grupp av stater i obestridligt klara fall och när alla andra möjligheteruppenbarligen är uttömda - och när oberoende organ bekräftar dessaverklighetsbedömningar - har en folksrättsligt grundad möjlighet attingripa för att stoppa exempelvis ett pågående folkmord. I de fall dettablir aktuellt skall det rapporteras till rådet på samma sätt som FN-stadganföreskriver då ett medlemsland handlar i självförsvar.Inom den del av folkrätten som syftar till att skydda offer för väpnadekonflikter - sjuka, sårade, civilbefolkning och krigsfångar - har man sedanHaagkonferensen arbetat med en generalklausul (Martensklausulen),som ersätter många konkreta regler - omöjliga att förutse - med en allmänhänvisning till principer om medmänsklighet och det allmänna rättsmed-vetandet.Den danske utrikesministern anser att Nato til-lämpade just denna Martensklausul när Natos medlemsländer ingrep till värnför de förföljda kosovoalbanerna i Kosovo. Det är inte otänkbart att detta kanbilda mönster vid framtida humanitära katastrofer av liknande slag. Om såskulle ske bör stå berett att ge sitt bidrag.Ett internationellt ingripande med maktmedel skall självfallet alltid under-ställas principerna om nödvändighet - andra metoder skall användas omdessa kan nå framgång - och proportionalitet - de åtgärder som vidtas fårinte vara starkare än nödvändigt. Men världssamfundet måste vara berett attagera när grova kränkningar av mänskliga rättigheter sker. Annars riskerarden folkrätt som handlar om att skydda individers intressen bara att bestå avord.5 Reformarbetet och finansieringenAvgörande för hur väl FN lyckas med centrala insatser för fred ochsäkerhet är att den finansiella krisen löses. I första hand är det nödvändigtatt infriar löftet om att betala sina skulder fullt ut. Det är inte rimligtatt landet som det inte sköter sina finansiella åligganden tillåtsställa krav på reformarbetet och nedskärningar. anser attSverige bör verka för att hårdare krav ställs på de länder som ej lever upptill sina finansiella åtaganden. Ett skäligt krav, som bör driva,vore att frånta rösträtten i generalförsamlingen för de medlemsländersom ej betalar sin medlemsavgift fullt ut.FN har stora behov av reformer och det är bra att arbetet för att säkra ocheffektivisera arbetet nu uppvisar konkreta resultat. En starkt bidragandefaktor för reformarbetets igångsättande är generalsekreterare agerande. har generalsekreterarenpresenterat ett antal rapporter angående FN:s reformarbete. I den senasterapporten, som kommer att ligga till grund för den s k millennieförsamlingeni september , föreslås bl a att verksamheten skall fokuseras på trekärnområden: fattigdom, säkerhet och en hållbar framtid. Vi menar attSverige bör arbeta för att ett fjärde kärnområde införs som fokuserar påvalfrågor. En samordnande funktion för valfrågor bör inrättas.6 UtvecklingssamarbeteUnder har det svenska biståndet varit utsatt för kraftiga ned-skärningar. har svenskt bistånd minskat med ca 30 procentnär det gäller faktiska biståndsutbetalningar. tar kraftfulltavstånd från denna nedskärning.Samtidigt har biståndet varit ett av de områden som drabbats hårdast av debegränsningsbelopp som införts för att klara statens utgiftstak. Det har iförsta hand drabbat det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet, särskiltinsatser inom området demokrati och mänskliga rättigheter. Enskilda organi-sationer har plötsligt tvingats avbryta planerade och påbörjade bistånds-projekt. Utgiftsbegränsningen har även haft negativa konsekvenser på detmultilaterala utvecklingssamarbetet. En rad FN-organisationer har drabbatsav de senarelagda betalningarna, bl a UNFPA och UNHCR.Sverige har ett gott anseende i FN, och därför är det mycket viktigt attutlovade svenska bidrag verkligen betalas ut . Det är särskilt angelägetmed tanke på att många FN-organisationer redan har problem med att fåländer att betala utlovade bidrag. Om inte uppfyller sina utlovadeåtaganden riskerar förtroendet för svenskt utvecklingssamarbete att urholkas.UNDP spelar en central roll inom FN:s utvecklingsverksamhet. Vi hartidigare föreslagit att bidrag till UNDP ökar med ytterligare 40miljoner kronor. är det viktigt att reformera för att effektiviserabiståndsarbetet. Vi ser därför mycket positivt på den diskussion ochreformering av UNDP som har inletts. Vi har i samband med budget-propositionen även velat anslå ytterligare tillUnicef, UNFPA , UNRWA ochUNHCR 40 miljoner kronor.7 Ord måste bli handlingUnder har ett flertal FN-konferenser hållits runt om i världen.Det sociala toppmötet i , kvinnokonferensen i ,befolkningskonferensen i , i ochklimatkonferensen i Kyoto är några exempel. Dessa konferenser harresulterat i en rad resolutioner och handlingsprogram som väntar på attbli genomförda.I FN:s framtida verksamhet bör det inte vara prioriterat att arrangera flerkonferenser. I stället bör den svaga länken, som är bristande resurser ochsvag handlingskraft, åtgärdas för att ord också skall bli handling. Det ärangeläget att FN-konferensernas mål och handlingsprogram verkligenuppfylls. Detta bör verka för.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör stödja de i /föreslagna ändringarna av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör driva på för att fler steg tas motatt i praxis inskränka möjligheten att använda vetorätten i FN:ssäkerhetsråd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att betydligt större satsningar bör göras för attförbättra förutsättningarna för det svenska försvaret att delta iinternationella insatser i bl.a. FN-regi,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör intensifiera sitt arbete med attdels försvara, dels förbättra skyddet för de mänskliga rättigheternagenom såväl multilaterala som bilaterala samarbeten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att agerar snabbt och tydligare markeraravstånd mot länder som kraftigt bryter mot de grundläggandemänskliga rättigheterna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att senast börratificera avtalet om att inrätta en oberoende internationell brottmåls-domstol,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att komplettera folkrättens grundregel med ennödvärnsrätt,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i de fall en användning av en nödvärnsrätt bliraktuell skall det rapporteras till rådet på samma sätt som FN-stadganföreskriver då ett medlemsland handlar i självförsvar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att rösträtten i general-församlingen fråntas de medlemsländer som ej betalar sin medlems-avgift fullt ut,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall arbeta för att ett fjärde mål förFN:s verksamhet införs som fokuserar på valfrågor,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i FN skall arbeta för att en sam-ordnande funktion för FN:s arbete i valfrågor införs,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utlovade svenska bidrag till FN:s organisa-tioner verkligen betalas ut ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av FN-konferenserna.Stockholm den 8 juni 2000Karl-Göran Biörsmark (fp)()()