ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K381 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K381av , Per (m)PresstödetFörslag till riksdagsbeslut1. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 1 27:2 Presstöd för 239 029 000 kr.2. beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. ienlighet med vad som anförs i motionen.3. beslutar att avvecklas fr.o.m. budgetåret2002 och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m.övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförs i motionen.4. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 1 27:5 och TV 8 402 000 kr.Motiv för våra förslagPresstödets syfte har angivits vara att bidra till att värnamångfalden på dagstidningsmarknaden för att främja enallsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning.Regeringens inställning till presstödet grundas enligt vår mening på enöverdriven tilltro till stödets positiva effekter för mångfalden, det fria ordetoch den fria opinionsbildningen. Det stora antalet tidningsnedläggningar ochhittills gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för atttäckatidningarnas löpande utgifter i stället för till att främja nödvändigarationaliseringsåtgärder.Den önskvärda effekten av presstödet hade varit att det använts till att göratidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarnaanpassat sig efter stödet och blivit permanent presstödsberoende. Följden harblivit att ekonomiska problem inte har åtgärdats. Bidragen har ofta medverkattill att brister som gjort att läsarna flytt permanentats.Härutöver innebär presstödet att konkurrensvillkoren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids, vilket kan innebära att också av läsarnauppskattade tidningar får ekonomiska svårigheter. Det är ett orimligtförhållande.Mot denna bakgrund föreslår vi att presstödet avvecklas. För att underlättaavvecklingen ur tidningarnas synvinkel föreslår vi i stället att reklamskattenförändras och att en neutral tidningsmoms på införs.Avvecklingen av presstödet bör ske i två etapper. För bören neddragning ske med . Det resterande beloppet börlyftas ur budgeten för år 2002.Presstödsnämnden kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla ochkan därmed avvecklas . De resterandeuppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dessdenna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet.Regeringen föreslår ökade anslag till till följd avplanerad lagstiftning angående kommersiell lokalradio. Vi anser inte att detav regeringen föreslagna lagförslaget är acceptabelt i ett samhälle som värnarom yttrandefriheten varför vi motsätter oss ökade anslag tillGranskningsnämnden.Stockholm den 4 oktober 2000Per ()()()()()()()()
mot · GO02K382 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K382av , Per (m)PartistödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 1 politikområde C 4 Stöd till politiska partier 48 352 000 kr.Minskat stöd till politiskapartierDe politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla ien demokrati. Avgörande för väljarnas förtroende förpolitiska partier är att partierna kan leva upp till väljarnasförväntningar och att de har hela sin lojalitet hosvalmanskåren. Partierna bör vara oberoende av stöd från denoffentliga sektorn. Partistödet står i strid med en sådan synpå partierna. I partistödet ligger även en inte oväsentligkonserverande effekt då det utgår endast till partier som harnått en viss andel av rösterna i riksdagsvalet.Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävt att partistödet skallminskas till en tredjedel av det nuvarande, ett krav som vi håller fast vid. Motbakgrund av det ovan anförda föreslår vi att partistödet minskas till entredjedel av det nuvarande ordinarie anslaget , vilketinnebär en neddragning med och därefter en årligbesparing på för åren 2002 och 2003.Stockholm den 4 oktober 2000Per ()()()()()()()()
mot · GO02K383 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K383av Furubjelke, ()Rösträtt vid val till EU-parlamentetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att inte ha inskränkningar i rösträtten till EU-parlamentet.MotiveringDe skillnader som tidigare funnits mellan EU-länderna vadgäller rösträtt har utjämnats. Det är nu allmänt attrösträttsåldern är och att man ska vara medborgare idet land man röstar i. Det är således ålder, medborgarskapoch permanent bosättning som styr möjligheten att kunnapåverka vilka som ska väljas till parlamentariker i EU.Dock finns det en del kvardröjande, ur svenskt perspektiv mindre bra,regler i några av EU-länderna, som innebär begränsning i rätten att utöva sinrösträtt. Det kan gälla en medborgare som avtjänar ett längre fängelsestraff,har sinnes- eller mentalsjukdom eller att man dömts för vissa brott.Det är viktigt att frågan aktualiseras inför de nya medlemsländer somberäknas kunna inträda i EU. Det är inte demokratiskt riktigt att hainskränkningar i människors rösträtt, utan detta ska kunna utövas även omman exempelvis dömts för ett brott. Vi bör därför verka för attmedlemsländerna i EU, liksom de kommande, inte ska ha någrainskränkningar i sin rösträtt till EU-parlamentet.Stockholm den 5 oktober 2000Viola Furubjelke (s)
mot · GO02K385 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K385av , ()KommunallagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ikommunallagen (1991:900) så att en kommun själv kan avgöra omutflyttad nämndledamot kan kvarstå i uppdraget hela mandatperiodenenligt vad som anförs i motionen.BakgrundAv kommunallagen framgår att rösträtt vid val av ledamöteroch ersättare i kommunfullmäktige har den som ärfolkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiskaunionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. ärmedborgare i eller , eller 3. för det fall de ärandra utlänningar, har varit folkbokförda i iföljd före valdagen (lag 1997:166).Om valbarhet stadgas att ledamöter och ersättare i fullmäktige väljs blanddem som har rösträtt . Vid valen av ledamöter och ersättare i nämnderna samtvalen av revisorer och revisorsersättare är, oberoende av vad som framgår avröstlängden, den valbar som för sådant val uppfyllervalbarhetsvillkoren. Av kommunallagen framgår också att om enförtroendevald upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast.FörslagetI många kommuner valdes efter det senaste valet 1998många ungdomar in i kommunala nämnder. Av dessa harredan en stor del tvingats avsäga sig sina uppdrag därför attde påbörjat högskolestudier och då enligt bestämmelsernablivit folkbokförda på studieorten. Kommunallagen kräverdå att de skall avsäga sig sina kommunala uppdrag påhemorten. Jag vill föreslå att kommunallagen ändras så attde kommuner som önskar skall kunna tillåta att personersom är folkbokförda i kommunen skall kunna hakvar sitt kommunala uppdrag i den nämnd eller motsvarandeunder hela mandatperioden. Det får då bli den diskussionmellan den valde och dennes parti om möjligheten attfullgöra uppdraget som avgör om man skall lämna in enavsägelse. Skulle uppdraget gälla ett kommunalt bolag finnsdet så vitt jag kunnat finna inget krav på att man skall lämnadet vid ändrad folkbokföring. För den som blivit vald tillkommunfullmäktig skall nuvarande bestämmelser fortsättaatt gälla.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()
mot · GO02K386 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K386av , ()Motioner och icke-motionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att Riksdagsstyrelsen ger iuppdrag att lägga fram ett förslag om en sådan ändring iriksdagsordningen att ett nytt motionsinstitut inrättas i enlighet med vadsom anförs i motionen.BakgrundAv RO 3 kap. 9§ framgår att "Riksdagsledamot avgiverförslag till genom motion", enligt 10 § får"Motioner /.../ en gång väckas i fråga om allt somkan komma under prövning." När riksdagensutskott sedan behandlar dessa motioner händer det ofta attdet "ankommer på andra instanser att besluta i sådananärenden" (1900/2000:KrU13 s. 2).FörslagEn riksdagsledamot har flera olika roller. I första hand harman att delta i besluten i de ärenden har atthantera. Dessutom förväntas man i olika sammanhangfungera som företrädare för sina väljare i mer konkret ochdagsaktuella frågor. Denna del av uppgiften har förstärkts ioch med att vi har personval där enskilda kandidater kanvälja att gå utanför det partivalmanifest som de går till valpå.Formerna för att uppfylla denna uppgift är begränsade.Interpellationsinstitutet, de skriftliga frågorna och den muntliga frågestundenär i stort sett de enda möjligheter som står till buds, inom ramen förriksdagsledamotskapet.Jag föreslår att låter utreda möjligheten att ändrariksdagsordningen så att det utöver motioner i frågor som kan komma underriksdagens prövning också inrättas ett motionsinstitut där förslag i frågor därandra instanser har att besluta kan bli föremål för prövning.Formerna för detta senare förfarande bör ytterligare övervägas.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()
mot · GO02K390 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K390av Ygeman, ()Klassperspektiv i utrednings- och beredningsprocessenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klassperspektiv i utrednings- och beredningsprocessen.MotiveringStaten har ett ansvar för att följa och förverkliga avriksdagen stiftade lagar. I grundlagen och i andra lagarframgår att jämlikhet mellan individer och grupper äreftersträvansvärt. Inom arbetsrätten återfinns det i fyradiskrimineringslagar. Inom utbildningsväsendet och andraområden finns andra lydelser med samma innebörd.När staten utreder och bereder förslag bör därför, såsom ijämställdhetsfrågan, särskilt belysas vilka effekter och konsekvenser förslaghar i relation till lika förutsättningar, möjligheter och inom vissa områdenockså i relation till jämlikhet i resultat.Alla är överens om att klassamhället finns kvar trots att det är av en annankaraktär än , till och med . Att studera förslagur könsperspektiv är lika viktigt som att studera förslag ur ett klassperspektiveller integrationsperspektiv eller barnperspektiv. Statens utredningar bördärför alltid följas upp med en analys av förslagens konsekvenser utifrånköns-, klass-, integrations- och barnperspektiv.Detta kommer ge nödvändig information och faktabas för att följaklassamhällets utveckling/förändring, men framförallt visa på motmedel föratt rättvisan och jämlikheten i samhället skall öka.Stockholm den 4 oktober 2000Anders Ygeman (s)()
mot · GO02K391 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K391av Ygeman, ()Urförsäljning av gemensam egendomFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerhetsventil mot avyttrande av gemensam egendom.MotiveringDet generella välfärdssystemet har i byggts uppunder . Det har varit ett mödosamt och slitsamtarbete, många människor har gjort stora uppoffringar för attbygga upp det som är en av världens främstavälfärdsstater. har det byggts upp sjukhus,daghem, allmännyttiga bostäder, ålderdomshem ochkollektivtrafik, verksamheterna har utvecklats ochförbättrats.Trots att allt detta har byggts upp kan det säljas ut,skänkas bort, privatiseras eller raseras med ett enkelt klubbslag i kommun-eller landstings- fullmäktige. Det som slitits ihop under kan rivasnerpå . Beslut som ger oöverskådliga konsekvenser och kan drabbainvånarna i generationer framåt kan fattas med ett fåtal rösters övervikt, ochutan någon egentlig debatt bland medborgarna.För att säkerställa att denna typ beslut, beslut där gemensam egendomavyttras eller privatiseras, inte fattas lättvindigt av en tillfällig majoritet, ellerfattas utan en ordentlig debatt bör en säkerhetsventil införas.En sådan ventil skulle kunna reglera prismekanismen när gemensamegendom avyttras. Det finns genom likställighetsprincipen redan idaglagstiftning som syftar till att säkerställa att allmän egendom inte reas ut ochatt kommunen därmed missgynnar andra kommunmedborgare. Men trotsdenna begränsning säljs allmän egendom ut till underpriser runt om iSverige. Tomträtter säljs ut till en bråkdel av markvärdet. Lägenheter säljstillen tredjedel av marknadspriset. För att nå avsedd effekt krävs följaktligen enskärpning av lagen avseende just avyttring av gemensam gendom.Andra modeller för denna typ av säkerhetsventil skulle kunna vara attkräva att denna typ av beslut fattas med kvalificerad majoritet, exempelvis 3/4majoritet. Ytterligare en modell vore att kräva ett mellanliggande val innanbeslutet kan verkställas. Fördelen med en sådan ordning är också att en sådanhindrar att beslut "kuppas" igenom utan föregående debatt, och utan attväljarna fått säga sitt. Nackdelen med sådana ordningar är att de, de facto,hindrar valutslaget att få genomslag i praktiken, och därigenom är principiellttveksamma.Stockholm den 5 oktober 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02K393 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K393av , ()Debattmöjligheterna i riksdagFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att flytta debatterna med anledning avutskottsbetänkandena till förstakammarsalen.2. beslutar att se över debattreglerna i enlighet med vad somanförs i motionen.Motiv för vårt förslagSveriges riksdag är inte plats för spänstiga, stimulerande och engageradedebatter i olika politiska frågor.Den bild som förmedlas via media är en nästan tom plenisal, därledamöterna sitter bänkade var och en på sitt håll, likt isolerade öar. När välen ledamot får ordet börjar den långa vandringen fram till talarstolen. Däreftervänder sig ledamoten mot talmannen och inleder med Herr/praxis och gammal sedvänja skall man med jämna mellanrum vändasig i ord till talmannen. Visst är det lite högtidligt, men var tar spänsten idebatten vägen under till exempel en debatt om ett utskottsbetänkande, dendebattyp som ändå är vanligast i . Omkring 20 ledamöter allaväntande på sin tur. Alla väl inlästa på sina och meningsmotståndarensargument. Kunniga och ambitiösa, men ack så tråkig debatten är. Med sinatempoförluster när en ledamot vandrar fram till talarstolen för att avlösa sinföreträdare, men sitt ålderdomliga upplägg, i en allt för stor sal där det intefinns möjlighet att skapa stämning såvida inte det är utländska statschefereller högtidligt öppnande som är aktuellt.I en jämförelse mellan riksdagsdebatten och en debatt i enfullmäktigeförsamling någonstans i framstår fullmäktigedebattenbåde som varande spänstig, engagerande och kvick.Vi tror att mycket skulle kunna vinnas om utskottsdebatterna flyttade tillförstakammarsalen. Då skulle finnas möjligheter att i en betydligt mindre salskapa ett bättre debattklimat än vad vi ser . Närheten skulle öka,förutsättningarna att tala till och med varandra skulle bli bättre. Deneventuella publik som infinner sig skulle dessutom komma betydligt närmaredebattörerna. Vi tror att mycket av det riksdagsdebatten saknar skullekunna förbättras med en sådan åtgärd. En annan fördel med en sådan ordningär att ledamöterna inte skulle ha några reserverade platser av den typ som är i plenisalen.Vi begär också att debattreglerna ses över. Med nuvarande tillämpning avdebattreglerna är debatten alltför styrd. När det väl börjar bli lite intressantbryts replikskiftet för en ny talare som oftast fortsätter inom något annatämne.Stockholm den 5 oktober 2000Tomas ()de ()
mot · GO02K394 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K394av , ()Tillgång till skatteregistret för skattebrottsenheternaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avsekretesslagen i enlighet med vad i motionen anförs om tillgång tillskatteregister för skattebrottsenheterna.MotiveringDen brottsutredande verksamheten inom skattemyndigheten betraktas ursekretessynpunkt som en särskild verksamhetsgren för vilken s.k.förundersökningssekretess gäller. Det innebär att ekobrottsutredarna intehar direktåtkomst till nuvarande skatteregister, eftersom deras verksamhetinte omfattas av ändamålen i skatteregisterlagen. För att de ska få tillgångtill dessa uppgifter måste de begära utskrifter av terminalbilder, och sedansekretessprövning skett kan de få papperskopior av bilderna. Diarieföringsker av utgående begäran och av inkommande kopior. Informationenmåste ofta hämtas i flera omgångar eftersom arbetssättet inte medgeromedelbar komplettering av begärd information.En viss del av skatteregistrens information är visserligen offentlig, menkan ändå inte hämtas av skattebrottsenheterna, eftersom registerlagensändamålsbegränsning sätter stopp för detta. För att få tag på de offentligauppgifterna måste ekobrottsutredarna köpa uppgifterna från ett privat bolagsom i sin tur köper dem från skattemyndigheten.Konsekvenserna av detta är att arbetet blir ineffektivt, då utredaren måstevänta på att begärda uppgifter skall hanteras av flera personer på olikaenheter. För att vara på den säkra sidan händer det att man begär in uppgiftersom egentligen inte behövs. Avstår man å andra sidan från att begära inuppgifter riskerar utredningen bli bristfällig. Denna hanteringsordning ärockså kostsam för skattemyndigheten, eftersom tillgängliga uppgifter måsteköpas in genom privata företag. Skyddet för den enskilde personen måsteockså vara bättre när utredarna har direkt tillgång till skattemyndighetensuppgifter, eftersom färre personer då har tillgång till aktuella uppgifter.Skattebrottsmyndigheten skall enligt lag medverka i brottsutredningar ochsamla in och bearbeta information för att kartlägga om brottslig verksamhethar utövats. Med den utformning som sekretesslagen har , ärmöjligheterna att få information från skatteregistret ytterst begränsade.Eftersom skattebrott normalt är kopplat till någon form av affärsverksamhetär tillgången till information från skatteregistret en oerhört viktigbeståndsdeli arbetet. Utredningsarbetet kräver också kontroll mot olika register i motsatstill traditionell brottslighet. För att arbetet mot ekonomisk brottslighet skakunna bedrivas framgångsrikt är det således nödvändigt att myndigheten hardirekt tillgång till skatteregistret.Stockholm den 3 oktober 2000Rune ()
mot · GO02K395 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K395av Nenes, ()Kommunala bussföretagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen såatt de kommunala bussföretagen, som själva är konkurrensutsatta ochdrivs enligt affärsmässiga principer, tillåts konkurrera utanför den egnakommunen.MotiveringSedan 1 juli 1996 tillåts kommunala bussföretag, enligt enförsökslagstiftning (1996:637), bedriva yrkesmässig trafik även utanförden egna kommunen.Lagstiftningen gäller t.o.m. utgången av år 2002.Sedan lagstiftningen trädde i kraft har koncentrationen till ett fåtal storaaktörer på marknaden fortsatt. De tre största privata bussföretagen har i dagmer än av marknaden. Totalt finns ett 15-tal kommunalabussföretag med tillsammans av trafiken. Därtill finns ettantal små privata bussföretag. Ett betydande antal företag, såväl kommunalasom små privata, har slagits ut från marknaden eller köpts uppav de tre stora bussföretagen.Vi anser denna utveckling alarmerande och en uppenbar risk för attkonkurrensen sätts ur spel. Detta är ett avgörande skäl till att vi villpermanenta lagstiftningen och låta de kommunala bussföretagen fortsätta attdelta i upphandlingar av kollektivtrafik även . Skulle så inte skeökar risken för ytterligare koncentration till ett fåtal aktörer och meduppenbar risk för en oligopolsituation.Under den tid de kommunala bussföretagen haft möjlighet att konkurrerapå lika villkor med de privata företagen har det inte i något fall konstateratsatt de getts konkurrensfördelar eller på annat sätt gynnats av sina ägare ellerupphandlarna. De har i enlighet med lagstiftningen agerat på heltaffärsmässiga grunder. Detta är viktigt att notera då just risken för snedvridenkonkurrens befarades av motståndarna till lagstiftningen.Istället har det blivit så att de kommunala bolagen, trots att de är relativtsmå, bidragit till att stärka konkurrensen. I t.ex. harGöteborgs Spårvägar lyckats hävda sig mycket väl ikonkurrensen som företaget visar bra resultat. Eftersom trafiken iVästra upphandlats regionalt och flera linjer går överkommungränserna skulle inte Spårvägar kunna operera i regionenom lagstiftningen upphörde år 2002.Vi ser inga nackdelar med att permanenta lagstiftningen och låta dekommunala bussföretagen delta i konkurrensen om kollektivtrafik på sammaaffärsmässiga grunder som de privata företagen. Däremot skulle det innebäraen försämrad konkurrens och ökad risk för en oligopolsituation om dekommunala bussföretagen utestängdes från att konkurrera utanför den egnakommunen i samband med försökslagstiftningens utgång . En sådanutveckling skulle inom ett fåtal år innebära slutet för kommunala bussföretag,detta eftersom de inte skulle ha möjlighet att kompensera sig med trafik iandra kommuner som ersättning för eventuell förlorad trafik i den egnakommunen.Stockholm den 26 september 2000Christina Nenes (s)()
mot · GO02Kr201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr201av Kollmats, ()Textning på OperanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att även operor på svenska bör textas för att hörselskadade skall kunnatillgodogöra sig både musiken och orden.MotiveringBland de svenska kulturmålen finns tillgänglighetsbegreppetoch för att kunna avnjuta kulturupplevelser behövs olikaformer av handikapphjälpmedel. En del hjälpmedel ärpersonliga, medan andra tillhandahålles av respektiveinstitution.För hörselskadade finns på många platser teleslingor och hörlurar somförstärkare, vilket i sig är bra. Dock finns det hörselskadade personer som intekan tillgodogöra sig allt ens via hörlurar, utan delar av ljudet försvinner pågrund av hörselskadans karaktär och det blir svårt att uppfatta t.ex. orden vidoperaföreställningar.När föreställningen är på andra språk än svenska förekommer det oftast attsvensk översättning framförs på en textremsa ovanför scenen.Det finns också andra tekniker, som t.ex. att textremsan finns att tillgå påett antal platser. Den tekniken finns bl.a. på Metropolitan i New York.På i spelas svenskspråkig opera till cirka40 %. För att alla ska kunna uppfatta orden, borde även svenska operor textaspå svenska för att både musik och ord ska framträda så bra som möjligt.Stockholm den 21 september 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02Kr202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr202av , ()RiksteaternFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att lägga ned Riksteatern.MotiveringLäns- och regionteaterverksamheten är väl utbyggd i vårt land.Det är den som bör utgöra ryggraden i den framtida offentligateatersatsningen utanför huvudstaden. Den gamla centralistiska kvarlevasom utgör har efter hand visat sig alltmera tveksam, ochalltmera kritiserad. Det är hög tid för dess nedläggning.Cullbergbaletten måse dock därvid bevaras, förstärkas och överföras till enannan och bättre lämpad huvudman, exempelvis kulturrådet.Stockholm den 19 september 2000Bertil ()
mot · GO02Kr203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr203av , ()och som kulturarvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och förs upp på världsarvslistan.MotiveringDet finns alla skäl för att den unika svenska småstaden skall skyddasgenom att föras upp på . är i trä vad är i stenoch korsvirke. Båda dessa särpräglade miljöer bör föras upp påvärldsarvslistan, och detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 14 september 2000Bertil ()