ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T416 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T416av , ()Centralisering av körkortsfrågornaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en fortsatt decentraliserad verksamhet förkörkortsfrågorna.Motiv för mitt förslagDen socialdemokratiska regeringen har ett underligt sätt att"skapa nya arbetstillfällen".Då flygflottiljen F 15 i avvecklades skapades nya jobb bl.a.genom att "ta jobb" från näraliggande län. Från - ett av de länsom blöder mest, befolkningsmässigt sett - togs skogsvårdsstyrelsensregionkontor, som flyttades till Söderhamn.Nu är Falu kommun med bland de kommuner som utlovats stöd - efternedläggningen av Dalregementet. Av de utlovade ersättningsjobben har ännuinte något setts till. Näringsministern har utlovat 135 statliga jobb, 100 nyaplatser till högskolan och ett 50-tal "privata jobb".Men vad händer nu? Jo, näringsministern gjorde ett utspel i sitt hemlän ochlovade ersättningsjobb till det hårt drabbade . Hit skullekörkortsfrågorna nu centraliseras. Detta betyder att arbetstillfällen skallflyttasfrån länsstyrelserna ute i landet, bl.a. då från . Där räknar man med attdet handlar om ett tiotal arbetstillfällen som försvinner. Det skall nämnas attpersonalen vid enheten haft en "flytt" att genomgå, då gällde detbilregistrets flytt till . har ny, förståelig oro skapats hospersonalen.Vad innebär en flytt? Är det för att effektivisera hanteringen? Eller är detbara fullföljandet av ett politiskt utspel?Vi vet att roll inom körkorts- och yrkestrafikområdena undersenare år har varit föremål för ett antal utredningar. Och enligt vad som sagtspågick en utredning om framtiden för körkortsfrågorna när utspelet frånnäringsministern kom. Utredarna lär dessutom ha hållit till inomNäringsdepartementet!Våren 1995 beslutade att körkorts- och yrkestrafikfrågornaskulle ligga kvar hos länsstyrelserna. I beslutet underströks vikten av denjuridiska, socialpolitiska och ekonomiska kompetensen som finns vidlänsstyrelserna och som bäst utvecklas där, eftersom det vid länsstyrelsernaäven handläggs andra typer av ärenden, som i likhet med körkorts- ochyrkestrafikärendena förutsätter sådana kunskaper. Vidare framhöll riksdagenvikten av den lokala förankringen.Länsstyrelsen i har, då det gäller körkortsfrågorna, bl a följandesynpunkter:"För , liksom flertalet andra län, skulle en överflyttning avkörkorts- och yrkestrafikärenden och deras arbetsmarknadspolitiska konse-kvenser medföra en ytterligare försämring av en redan dålig situation. "Jag har i denna motion påpekat tveksamheterna med den föreslagnacentraliseringen, och jag menar att den utredning som tillsatts självklart börfullfölja utredningen och neutralt komma med sina förslag på hurkörkortsfrågorna och intilliggande frågor effektivt skall hanteras i framtiden.Stockholm den 27 september 2000Rolf ()
mot · GO02T417 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T417av , ()Personuppgifter på taxikvittoFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av förutsättningarna för taxichaufförer att slippalämna ut sina personnummer och sina hemadresser på taxikvitton.MotiveringEfter en taxiresa erhåller man ett kvitto på betalningen fråntaxibolaget. På många kvitton - beroende på företagsformen- finns förutom taxichaufförens kontrollnummer även hanseller hennes hela personnummer och hemadress. Detta justom chaufförens firma är registrerad på personnummer. Omen chaufför har ett kontrollnummer som är anknutet till bilenoch som finns och syns tydligt på taxikvittot, ser jag ingenanledning till att chaufförens hela personnummer och adresshem skall vara med på kvittot. Vi har vi ett flertal tillfällenhört rapporter om olyckliga incidenter som drabbattaxichaufförer.Stockholm den 27 september 2000Magda ()
mot · GO02T418 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T418av , ()KörkortsutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utredning om varför färre ungdomar tar körkort.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om momsbefrielse av körkortsutbildningen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om översyn av teoriprovet.4.1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.TrafiksäkerhetVarje år dödas över 500 personer på vägarna och mer än 4 000 skadasallvarligt. Detta är ett av största folkhälsoproblem. Enligt enenkät från menar av befolkningen att trafiken harblivit mer riskfylld. har tidigare beslutat om en nollvision, ettarbete som ska leda till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt ivägtrafiken. För att detta ska bli möjligt krävs det en ökad kunskap omtrafikregler och trafikbeteende. Det är viktigt att denna kunskap på etttidigt stadium kommer in i skolan och att den kontinuerligt breddas ochbyggs på. Alla behöver kunskap om gällande trafikregler och trafiklagaroavsett om man tar körkort eller inte.UtredningUnder har intresset bland ungdomar för körkort minskatstadigt. har andelen 18-åringar som tar körkort minskatdramatiskt från . Bilen är inte alls självklar för ungdomarpå samma sätt som den var för tidigare generationer. kom bilen ochkörkortet först, prioriterar ungdomar annorlunda. Det är också entydlig skillnad mellan ungdomar på landsbygden och ungdomar som bor ide större städerna. Ungdomar i storstäder väntar ofta betydligt längreinnan de tar körkort. Intresset för att ta körkort minskar alltså samtidigtsom det allt oftare poängteras i platsannonser att körkort behövs för att fåjobb. Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort begränsas bådegeografiskt och innehållsmässigt. borde därför initiera enutredning om orsaker till varför allt färre ungdomar tar körkort.Momsförändring på körkortsutbildningAndelen ungdomar som tar körkort minskar alltså kraftigt. Detta kandelvis bero på att kostnaderna för att ta körkort ökadepå grund av att momsen lades på körkortsutbildning. Denna ökadekostnad drabbar många ungdomar hårt. Framför allt blir det ett ytterligareslag i ansiktet för de ungdomar som bor så till att körkort och bil är ettmåste för att ta sig till utbildning eller arbete. En åtgärd för att ge flermöjlighet att ta körkort är en momsförändring på körkortsutbildningen föratt minska kostnaderna för körkortet. Körkortsutbildningen borde därförmomsbefrias.TeoriprovKunskapen om trafikregler är oerhört viktig för att kunna föra sig itrafiken. Det har dock visat sig att många inte har klarat teoriprovet ikörkortsutbildningen. Orsakerna har sagts vara många, men det behövs enöversyn av teoriprovet.Stockholm den 26 september 2000Sofia ()
mot · GO02T421 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T421av , ()Alkolås för tågförareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att möjligt införa krav om alkolås förtågförare.MotiveringAlkolås för bilförare har prövats framgångsrikt. Men det finns ocksåandra färdmedel där detta borde kunna användas. Tågförare, både ipendeltågtrafik och långväga trafik, har mycket stort ansvar för sinapassagerare. Jag anser att krav på alkolås för tågförare bör införas.Stockholm den 29 september 2000Yvonne ()
mot · GO02T422 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T422av Elinderson, ()Fordons väjningsplikt för fotgängare och cyklisterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att reglerna för fordons väjningsplikt i Trf bör ändras på så sättatt fordon alltid har väjningsplikt gentemot såväl fotgängare somcyklister/mopedister på korsande gång/cykelbana.MotiveringEn övergripande ambition i trafiksäkerhetsarbetet är att skilja olikatrafikslag från varandra. Framför allt är det viktigt att skilja s.k. skyddadetrafikanter - gångtrafikanter och cyklister - från biltrafiken, eftersomolyckor med oskyddade trafikanter ofta medför allvarliga följder, ävenvid mycket låg hastighet.Ett led i att skilja fotgängare och cyklister från biltrafiken är att byggasärskilda gång- och cykelbanor. Ofta är dessa gång/cykelbanor kombineradeeller anordnade parallellt. Detta medför att korsningar mellan gång/cykel-trafiken och biltrafiken också ligger parallellt.I detta hänseende skapar reglerna om väjningsplikt i Trf osäkerhet.Fordonsförare har alltid väjningsplikt gentemot fotgängare. Enligt Trf 3 kap.61 § kan fordonsförare få väjningsplikt mot cyklister m.fl. på korsandecykelbana/överfart om kommunen inför sådana bestämmelser i de lokalatrafikföreskrifterna.Däremot gäller enligt Trf 3 kap. 21 § att fordonsförare alltid harväjningsplikt vid "förhöjd cykelbana" - fordon som korsar denna harväjningsplikt.Ofta markeras numera korsande gång/cykelbanor numera inte bara mednormal vit-streckad markering, utan dessutom med t.ex. särskilda plattor. Detinnebär att även "vanliga" korsande gång/cykelbanor ibland kan uppfattassom "förhöjda".Jag anser att reglerna för väjningsplikt bör ändras på så sätt att fordonalltid har väjningsplikt gentemot såväl fotgängare som cyklister/mopedisterpå korsande gång/cykelbana.Stockholm den 29 september 2000Lars Elinderson (m)
mot · GO02T423 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T423av , ()Ungdomars körkortFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om körkortsutbildningen.MotiveringUnder detta år har jag deltagit i två ungdomsparlament, dels Ungdomensriksdag på nationell nivå i , delsUngdomsparlamentet i för ungdomar i Blekinge.Många hundra ungdomar har bemödat sig om att författa motioner,argumentera för dem och slutligen debattera dem offentligt. står derashopp till att förtroendevalda politiker på kommun- och riksnivå vill ta uppderas frågor för vidare behandling.Jag har valt att ta upp frågan om körkortsutbildning. Detta av flera skäl.Dels är det en fråga som jag uppfattar som mycket viktig för dagens ungdom,dels pågår nu en beredning av förslag till ny körkortsutbildning.Antalet ungdomsmotioner har också pekat på stort intresse för körkortsfrågor.Vid Ungdomens riksdag lades följande synpunkter fram i frågan:Bruksgymnasiet i skriver att förslag till nyakörkortsregler leder till en rad allvarliga problem. Man pekar också påproblemet med att nyblivna körkortsinnehavare är överrepresenterade iolycksstatistiken och menar att det, till stor del, är en omdömesfråga som integår att utbilda bort. Ungdomens trafikutskott anser därför att Vägverketsförslag till nya körkortsregler inte bör genomföras.Perstorps gymnasium konstaterar att körkort numera är en klassfråga somutestänger mindre välbeställda ungdomar. var det av 18-åringarna som tog körkort medan motsvarande andel i våra nordiskagrannländer var . Det är därför angeläget att kostnaderna för att takörkort sänks. Det bör ankomma på regeringen att vidtaåtgärder så att ungdomar fortsättningsvis får råd att ta körkort.Flera förslag med önskemål om sänkta körkortsavgifter lades fram vidUngdomsparlament 2000 som hölls i . Här påpekades att ungdomaroftast inte har så mycket pengar som det kostar att skaffa sig ett körkort ochatt det därför är orimligt att ta ut denna höga kostnad. Motionärerna anser attregeringen skall agera så att körkortsfrågan fortsättningsvis inte blir enklassfråga där ungdomar som inte har egna pengar, eller vars föräldrar intehar råd att bekosta sina barns körkort, blir utan körkort.Jag delar dessa ungdomars synpunkter om att körkortsutbildningen börkunna genomföras till en rimlig kostnad och hoppas att regeringen beaktardetta vid kommande beslut. Det är min övertygelse att demokratin kan stärkasgenom att beslutande församlingar lyssnar och tar till sig ungdomars förslag.Stockholm den 22 september 2000Johnny (kd)
mot · GO02T424 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T424av , ()Administration av felparkeringsavgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationen av felparkeringsavgifter.Motiv för mina förslagAntalet parkeringsanmärkningar som utfärdats för fordon med utländskaregistreringsskyltar stiger kraftigt i framför allt storstäderna. Det har visatsig att det inte bara är utländska bilister som kan komma undan att betalafelparkeringsavgifter utan även personer bosatta i som använderutländska registreringsskyltar. Betalningsuppföljningen är obefintlig fördem som inte betalar direkt. Orsaken till detta är att aktuella och säkrauppgifter om namn och adress för dessa fordons ägare saknas.Administrationen av felparkeringsavgifter handhas av . Detär visserligen polisen och kommunerna som utfärdarparkeringsanmärkningarna, men själva registreringen förs av Vägverket.Att få tillgång till bilregisteruppgifter utomlands är tidsödande. Påminnelseom parkeringsavgiften måste också vara författade på lämpligt språk. Attdriva in avgifter som trots påminnelser inte betalts är inte möjligt. RSV harännu inte kunnat finna en lösning på hur man skall kunna driva in statligafordringar från utlandet.Ungefär hälften av alla parkeringsanmärkningar är i ochtillsammans med och är andelen . av alla obetalda avgifter är hänförbara till utlandsregistreradefordon. För del rör det sig om per år.Om administrationen av parkeringsavgifterna överfördes till de kommunersom så önskar skulle förutsättningarna öka för att indrivningen av utländskafordonsägare skulle förbättras. Andra länder har samma problem medutlandsregistrerade fordon och felparkeringar. Det finns därför företag somspecialiserat sig på att driva in denna typ av betalningar. Många storstäder iEuropa utnyttjar denna möjlighet att få in avgifterna. De får dessutom enbättre efterlevnad av gällande parkeringsregler.Näringsdepartementet bör därför skyndsamt föreslå delagändringar som erfordas för överförande av administrationen avparkeringsavgifter till de kommuner som så önskar och som erfordras för attkommunerna skall kunna driva in betalningar från såväl inhemska somutländska fordonsägare.Stockholm den 29 september 2000Carl ()
mot · GO02T425 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T425av , ()bör få i uppdrag att genom etermedierna eller på annat sätt,utbilda och lära dagens trafikanter hur eco-driving påverkartrafiksäkerhet, ekonomi och miljö. Utöver detta bordekörkortsutbildningen och körkortsprovet omfatta utbildning om eco-driving.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen initierar en kampanj för utbildning i eco-driving riktad till befintliga körkortsinnehavare.Dagens fordonstrafikSåväl yrkestrafik som privatbilismen har förnyat sin vagnpark de senasteåren. Detta har påtagligt minskat utsläppen från våra fordon. Priset pådrivmedlet har säkert också påverkat vårt beteende. Även om vi harrenare bränsle och motorer med effektivare förbränning finns det enklahjälpmedel som förbättrar både miljö, ekonomi och säkerhet i trafiken.Morgondagens fordonstrafikAlltfler företag, offentliga och privata, har avsatt resurser för att förbättraframförandet av fordonstrafiken. Många trafikskolor i har initierateco-driving som nytt ämne i utbildningen och även marknadsfört dettakörsätt som en investering i företaget. I har man provat dennaverksamhet och funnit påtagligt positiva erfarenheter i form av lägreskadefrekvens och lugnare trafik. Även och harbörjat arbeta efter denna teknik.Eco-driving innebär att man genom utbildning lär sig att framföra fordonetpå ett mer miljöanpassat och bränslesnålt sätt. De företag som låtit sinachaufförer genomgå utbildningen har noterat påtagliga besparingar. Trafik-skolorna talar om en garanterad besparing på upp emot lägrebränsleförbrukning. Miljön har skyddats och trafiksäkerheten förbättrats.För att vi skall bevara vår miljö måste attityderna ändras till hur vianvänder våra fordon. På samma sätt som halkkörning hör tillgrundutbildningen, så borde eco-driving vara ett måste i körkortsutbildningenoch även verifieras i körkortsprovet.Stockholm den 15 november 2000Kenneth ()
mot · GO02T426 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T426av , ()YrkestrafiklagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn bör göras vad gäller 5 kap. 1 § yrkestrafiklagen.Motiv för mitt förslagDen yrkesmässiga trafiken regleras via lagstiftningen av yrkestrafiklagen(YTL) 5 kap 1 § samt allmänna råd . Lagensutformning ger inget utrymme för en lagtolkning som tar hänsyn tillorsaken till ett händelseförlopp. Lagen är mycket generellt hållen ochdärmed kan den mest skötsamma personen drabbas hårt.Som exempel kan nämnas ett tillfälle då en taxiägare anlitade enextrachafför för att köra ett arbetspass för ägaren. Chauffören kallades in medmycket kort varsel. Vid påbörjat arbetspass blev taxibilen stoppad av polisenvid en rutinkontroll. Tyvärr hade chauffören glömt sin tidbok, vilket helt i sinordning innebar att han dömdes till böter. Vad man däremot vänder sig mot äratt yrkar tillsynsmyndigheten, , att taxiägarenskall dömas enligt YTL 5 kap 1 § med en varning. Det kan inte vara rätt ochriktigt att man har en lagstiftning där en egenföretagare straffas för att enextraanställd begått ett fel.Lagen behöver ses över så att lagtolkningen överensstämmer med denallmänna rättsordningen.Stockholm den 2 oktober 2000Maud ()
mot · GO02T428 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T428av , Hans (s)Obligatorisk användning av vinterdäckFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om borttagande av undantag i svensk lagstiftning från detobligatoriska kravet på användning av vinterdäck.MotiveringI gäller obligatorisk användning av vinterdäck. Det innebär attpersonbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samtsläpvagn som dras av sådant fordon, skall vara försedd med vinterdäckeller likvärdig utrustning närvinterväglag råder. Med vinterdäck avses däck som är framtagna särskiltför vinterkörning. Vinterdäck kan vara dubbade eller odubbade. Likvärdigutrustning är sommardäck med snökedjor. Överträdelse beivras medböter.För dem som kommer från utlandet och kör på svenskt vinterväglag gällerett undantag i denna lagstiftning. Undantaget gäller resor till och från ländersom t.ex. inte tillåter dubbade vinterdäck, och innebär att ett fordon intebehöver vara försett med vinterdäck vid färd som påbörjas eller avslutas iutlandet. Undantaget gäller också fordon som är registrerade i utlandet.Detta innebär att utländska förare kör med sommardäck på de svenskavintervägarna vilket i sin tur innebär en ökad risk för trafikolyckor. Dennasituation är självfallet inte bra och borde föranleda initiativ från Sverigesriksdag.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Hoff ()
mot · GO02T429 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T429av , ()Kontrollbesiktning av bilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att monopolet påkontrollbesiktning av bilar avvecklas i enlighet med vad som i motionenanförs.Avveckla monopolet för kontrollbesiktning avbilarMonopolet på kontrollbesiktning av bilar har vid åtskilliga tillfällendebatterats i . Skälen mot att avveckla monopolet är främst attdet skulle bli:- problem med kvalitetskontroll,- risk för att konkurrensen skulle begränsas till storstadsregionerna och attpriserna sannolikt skulle bli högre i glesbygdsområden än i andra delar avlandet.Enligt undersökningar som gjorts är dessa farhågor överdrivna. Till ochmed har kommit fram till slutsatsen att beslutet böromprövas. Det är dags att avveckla monopolet på kontrollbesiktning avbilar.Med noggrant utformade krav på de företag som skulle utförabesiktningarna garanteras kvaliteten. Därmed skulle behovet av omfattandekvalitetskontroll minskas.Befintliga bilverkstäder till exempel i glesbygd kan också ackrediteras. Detkan lösa de problem som tidigare förknippats med en avreglering.Tillgängligheten för dem som inte bor i städerna ökar. Systemet medackreditering skulle även bidra till att hålla priserna på en rimlig nivå.Sammantaget skulle en avveckling av monopolet på detta sätt gynna desvenska bilägarna i och med att man öppnar för ett större serviceutbud och enökad konkurrens, som kraven på säkerhet garanteras.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02T430 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T430av Molén, ()Bilars krockkuddarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder frågan om lämpligt organ somtillsynsmyndighet vad gäller bilars krockkuddar i enlighet med vad somanförs i motionen.Motiv till mitt förslagSedan mitten av 80-talet har bilar utrustats med krockkuddar. Dessakuddar innehåller en mängd explosiva ämnen som föraren och eventuellapassagerare vid krockar, inhalerar eller som drabbar ögon och andra delarav ansikte eller kropp.Givetvis har krockkuddar räddat många liv, men uppenbarligen ger dekrockkuddar som finns speciellt i det äldre bilbeståndet upphov till enrad icke klart belagda obehag och risker.Dels har inte ambulans- och polispersonal givits klara skriftliga regler omhur de skall förfara med de personer som finns i bilar vars krockkuddarutlösts, dels har inte de bilverkstäder och skrotföretag som skall hantera bilarförsedda med utlösta eller icke utlösta krockkuddar kunskap om hur de skallförfara med det lätta stoft som krockkuddarna innehåller.Det finns enligt min mening anledning att uppmärksamma frågan ochskapa de regler och utse den myndighet, som skall utöva tillsyn överhanteringen av krockkuddar.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)
mot · GO02T431 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T431av , ()Högersväng vid rödljusFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om högersväng vid rödljus.Motiv för mitt förslagBiltrafiken i ökar successivt. I tätorter med hög trafikintensitet ärtrafikljus i gatukorsningar vanligt. I mindre tätorter ökar användningen avtrafikljus. För att underlätta trafiken i korsningar med trafikljus finnskännare i marken före dessa, så att ljusen kan slå om när fordon närmarsig gatukorsningen. Grön våg för att trafikanterna skall slippa att stannaför rött vid flera trafikljus är en relativt vanlig företeelse. I städer med högtrafikintensitet uppstår ofta bilköer vid trafikljus. Detta innebär irritationhos vissa bilförare som miljön blir lidande på grund avtomgångskörning. I de fall köerna blir alltför långa och fordonsförarenmåste vänta flera intervaller innan korsningen kan passeras, förvärrasproblemen. Ett sätt att korta ned bilköerna kan vara att de som skallsvänga till höger i en gatukorsning kan få köra mot rött ljus när det intekommer någon trafik från vänster. Denna regel finns redan på vissaplatser i landet och har fallit väl ut. I tillämpas denna regel i mångadelstater. För att underlätta för trafiken och för att åstadkomma en bättremiljö vid trafikljus föreslår jag därför att högersväng vid rött ljus tillåtsvid fri sikt och när det inte hindrar eller försvårar för korsande trafik.Stockholm den 28 september 2000Patrik ()