mot · GO02A202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A202av , ()Arbetstid - med utrymme för individen1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om småbarnsföräldrars möjlighet att gå ned i arbetstid.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibel arbetstid.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring i semesterlagen.3 InledningAtt arbeta har sin tid och att vila har sin tid. Det är en viktig ochangelägen fråga för alla människor att få balans i livet mellanförvärvsarbete och fritid. Människor har olika behov under olika tider avlivet. Mer tid för barnen, familjen och det sociala livet är ett önskemålsom delas av många människor. Exempelvis finns oftast önskemål omkortare arbetstider från småbarnsföräldrar. Att bygga ett tryggt socialtnätverk som ger trygga barn och därmed hopp för framtiden kräver tidoch engagemang. Många äldre vill gärna korta sin arbetsdag men kanvara beredda att fortsätta på deltid bortom pensionsstrecket. av livet kan det finnas rakt motsatta önskemål om arbetstiden. vill arbeta mesta möjliga övertid för att kunna resa ellerförverkliga drömmen om den egna villan. Gemensamt för alla är attbehoven ser olika ut under en livscykel och att mycket skulle kunna lösasmed flexiblare arbetstider.Arbetstidsfrågan har funnits på agendan. Alltsedanindustrialismens genombrott har arbetstlivet organiserats med fastaarbetsplatser, fasta arbetsuppgifter och fast arbetstid. Den första politiskaarbetstidsreformen var när antog en begränsning av arbetstiden1919. Den femte semesterveckan beslutades . Det har genomförts 17förkortningar av arbetstiden , exempelvis kortarearbetsvecka, längre semester, längre föräldraledighet, kortad arbetstid förskiftarbetare, ökad rätt till studieledighet, lägre pensionsålder samt längreskolgång. Till detta kommer ett stort antal avtal om förkortad arbetstid.Arbetslivet har genomgått stora förändringar de senaste tio åren.Tjänstesektorn ökar på industrisektorns bekostnad. Många arbetstagare är intelängre bundna till sin arbetsplats varje arbetstimme. Distansarbete, flexibelarbetstid och fri arbetstidsförläggning blir allt vanligare. Varje arbetstagarehar unik kompetens som inte gör dem så lätt utbytbara. De fastaanställningarna har minskat i antal, som projektarbete ochkorttidsanställningar ökat. Bemanningsföretagens verksamhet växerlavinartat.Arbetstiden har varit en av de stora stridsfrågorna i åretsbudgetförhandling. , och s-kvinnorna har ropathögt på en generell lagstadgad arbetstidsförkortning med 6 timmars arbetsdagsom slutmål. Förespråkarna menar att kortare arbetstid är lösningen på nästanalla problem: hälsoproblem, bristande jämställdhet och hög arbetslöshet.De tre största fackförbunden, , Metall och Sif, har redanklargjort att kortare arbetstid blir ett huvudkrav i nästa stora avtalsrörelseår2001. varnar de regeringen, och för attlägga sig i avtalsförhandlingarna och lagstifta om arbetstidsförkortning ochdärigenom ta ifrån dem möjligheten att låta enskilda välja mellan högre lönoch kortare arbetstid.Vi kristdemokrater menar att en generell arbetstidsförkortning inte ärlösningen vare sig för den enskilde individen eller för arbetslösheten. Dekollektiva lösningar som uppnås genom generell lagstiftning motverkarmöjligheten för den enskilde att välja arbetstidsomfattning ocharbetstidsförläggning. Man måste under olika skeden av livet kunna välja attarbeta olika mycket. Avtal bör slutas på lokal nivå med hänsynstagande tillden enskilde individens behov, parat med rimliga förutsättningar förföretagande.4 Arbetstid idagDrygt 800 000 personer byter jobb . 100 000 kommer in och likamånga försvinner ut med olika pensionsavtal. Mellan 10 000 och 20 000startar eget företag. Omkring 3 miljoner personer hartillsvidareanställning och 350 000 är så kallade egenanställda. 500 000har tidsbegränsade anställningar, en grupp som utgör cirka 20procent av alla sysselsatta och som ökar.Även om den lagstadgade arbetstiden är arbetar vi inte mer än32,i reell tid. Det är lågt också i en europeisk jämförelse.Ien jämförelse av 14 har vi den tredje kortaste arbetstidenberoende på sänkt pensionsålder, utökad semesterledighet, kortare arbetstidför tvåskiftesarbetare och så vidare. Tittar man liggerSverige näst lägst i , efter , med en faktisk årsarbetstid på 1 550timmar, medan har och har . Omarbetstiden i kortas beräknas dettakosta av löneutrymmet. Även om man använde hela det centralautrymmet till arbetstidsförkortning skulle det ta innan man kommit nedtill 36 av samtliga arbetstagare svarar för avövertidsuttaget, arbetar inte alls övertid. Detta indikerar att detärbristyrkesgrupper som arbetar övertid, förmodligen inte beordrad övertid utani samförstånd med sin arbetsgivare. Förkortad arbetstid löser inte dettaproblem.Enligt en opinionsundersökning av Skop arbetar 900 000 svenskar deltidoch är nöjda med den anger enligt SKOP att de är nöjda med sina arbetstider. Detfinns en stor variation i önskemålen om hur arbetstiderna ska förbättras blanddem som inte är nöjda. vill arbeta mer , villarbeta mindre medan vill arbeta lika många timmar som menpå andra tider. Framförallt är det de äldre som är nöjda med sin arbetstid,medan de yngre, , vill arbeta mer för att tjäna mer pengar. Dessutomvill arbeta mindre för att öka fritiden.5 Rapporter, undersökningar och aktuellforskningSåväl som ochLångtidsutredningen har presenterat rapporter under våren 2000.Konjunkturinstitutets rapport tar upp de makroekonomiska effekterna aven arbetstidsförkortning. Huvudresultatet är att en arbetstidsreform leder tillproduktionsbortfall i motsvarande grad som arbetstiderna kortas. Effekten kanmildras något av ett ökat arbetskraftsdeltagande och en något lägresjukfrånvaro.Konjunkturinstitutet menar vidare att det är mycket dyrbart. Översatt tillindividnivå skulle en arbetstidsförkortning med leda välfärdsförlust på 30-40 miljarder, eller ochförvärvsarbetande. En förkortning skulle innebära 50 000kronor i välfärdsförlust per individ.Institutet påvisar också att arbetslösheten med kortare arbetstidökar, då konkurrenskraften försämras vilket leder till rationaliseringar samtkonkurser som gör att människor mister sina arbeten.Långtidsutredningen menar att demografin är det stora problemet iframtiden. ökar antalet äldre somrelativt få unga människor inträder på arbetsmarknaden. krymperden arbetsföra befolkningens storlek och den fallande trenden fortsätter fleradecennier framåt. blir kommunernas resurser alltför knappa iförhållande till det växande trycket på välfärdssystemen. Varjeförvärvsarbetande måste alltså försörja fler. Om arbetstiderna kortas generelltblir konsekvenserna allvarliga såväl för den enskilde arbetstagaren, förpensionären som för samhället. Detta visar på betydelsen av att så många sommöjligt finns i arbetslivet i så stor utsträckning som möjligt.Arbetslivsinstitutets rapport innehåller en genomgång av aktuell forskning omarbetstidsförkortning samt effekterna på jämställdhet, social välfärd,offentliga finanser samt företagens och hushållens ekonomi.Rapportens slutsats är att en arbetstidsförkortning leder till ökaderekryteringsproblem, att den regionala obalansen förstärks, att företagenskostnader ökar, att inga större konkreta effekter på hälsan kan påvisas och atteffekterna på sjukförsäkring och förtidspension därför blir små samt atteffekterna på jämställdheten skulle bli större om kvinnorna ökade sinarbetstid till männens nivå. Ökad fritid kan vara positivt, men inte för allaindivider.Professor anser att slutsatserna i Arbetslivsinstitutetsrapport är riktiga. Han menar också att risken för negativa effekter påproduktion och sysselsättning vid en arbetstidsförkortning är störst i ensituation som den nuvarande med brist på arbetskraft.Den teoretiska forskningen är samstämmig: arbetstidsförkortning är intenågon effektiv åtgärd för att öka sysselsättningen. Den empiriska forskningenhar större variation. Bästa studien är gjord i av ekonom . Där genomfördes en decentraliserad arbetstidsförkortning i olikabranscher under , 1985-1994. Resultatet blev att arbetstidsförkortningeninte ledde till mer övertid, löneinkomsterna föll inte avsevärt, men ingapositiva sysselsättningseffekter uppvisades utan tvärtom så minskadesysselsättningen. De makroekonomiska effekterna belyses inte i studien.Calmfors anför att vi historiskt sett har tagit ut produktivitetsstegringen iform av både högre konsumtion och kortare arbetstid, och det är rimligt att vivill göra det också . Men i de avvägningar som måste göras börman utgå från att kortare arbetstid har betydande ekonomiska kostnader.Detta är ett starkt argument mot lagstiftning och ett starkt argument för avtaleller individuella överenskommelser. Man kan inte blunda för att kortarearbetstid verkligen kostar något. Detta kan vara särskilt viktigt de närmasteåren då den demografiska utvecklingen även utan arbetstidsförkortning kanväntas innebära brist på arbetskraft och allvarliga påfrestningar på deoffentliga välfärdssystemen.En Sifo-undersökning visade att av deförvärvsarbetande ville att arbetstidens längd och förläggning skulle avgörasav lagar. vill att frågan ska avgöras av den anställde ocharbetsgivaren.6 Argument mot en generell lagstadgadförkortad arbetstid6.1 Får fler jobb om man delar på dem?Det första argument som hördes från dem som förordar generellarbetstidsförkortning var att man på grund av den höga arbetslöshetenskulle dela på jobben. Men dagens arbetsorganisation innehåller mer avspecialistkompetens än tidigare där människor inte är utbytbara hur somhelst. finns stora problem med flaskhalsar påarbetsmarknaden. Dessa skulle definitivt förvärras om förkortad arbetstidinfördes. Resonemanget om att dela på jobben utgår från att arbetskraftenär homogen och mobil.Sverige befinner sig i en internationell högkonjunktur.Vissa regioner och vissa sektorer ropar efter arbetskraft. 7 av 10 företag somvill nyanställa uppger att de har rekryteringsproblem. Problemet är intemindre inom offentlig verksamhet: vård, omsorg och skola. Storapensionsavgångar väntar , vilket medför attarbetskraftsbristen kommer att accentueras än mer. Behovet är knappast attdela på jobben utan snarare att klara matchningsproblemet bättre.6.2 Minskar stressen om man kortar arbetstiden?Det ökande tempot skapar stress, vilket har blivit ett problem i arbetsliveti hela . Stress orsakar stora kostnader för både individen ochsamhället. Sambandet mellan stress och hjärt-kärlsjukdomar ärvetenskapligt fastlagt, och bevisen ökar för att det också finns sambandmellan stress och vissa yrkesrelaterade cancerformer. Stressen blir särskiltskadlig om den som drabbas inte fått tid och möjlighet att återhämta sigutan står under press långa tidsperioder.Stressfaktorerna är enligt stressforskaren ) tidsrelaterade, såsom tempoökning, belastning då färre gör mer, 24-timmarssamhälle, full kalender,b) kunskapsrelaterade, såsom att jobb uppgraderas, kunskap är färskvara,c) tillitsrelaterade, såsom oro för jobb och framtid, misstro mot politik ochmyndigheter, ideliga förändringar,d) ekonomirelaterade, såsom konkurrenskrav, press på svensk ekonomi,neddragningar.Av ovanstående lista framgår med tydlighet att enbart förkortad arbetstidinte skapar mindre stress för den enskilde. Stressfaktorerna är många ochför att leva ett gott liv måste vi bemästra dem på många plan.Enligt vissa forskare riskerar den arbetsrelaterade stressen att öka vidförkortad arbetstid då lika mycket arbete måste uträttas under färre antaltimmar. Och i historiens ljus kan vi ju klart se att lediga och 40timmars arbetsvecka inte gjort vår tillvaro mindre stressig än den var förr.6.3 Vad kostar en arbetstidsförkortning?Konjunkturinstitutets rapport visar med tydlighet att en generelllagstadgad arbetstidsförkortning kostar mycket, såväl för den enskilde, förföretagen som för samhället.Arbetstidsförkortning är en dyr reform som måste betalas med lägreinkomstutveckling, som ger mindre skatteinkomster vilket minskar utrymmetför den generella välfärden. Företagens konkurrenskraft minskar väsentligt,såväl på den europeiska som på den internationella arenan.Arbetsgivarverket är företrädare för 277 statliga myndigheter med enkvarts miljon anställda. "Om en lagstiftning genomförs kommer det antingenatt leda till kraftiga nedskärningar eller till lönesänkningar till destatsanställda," säger verkets chef ochstyrelseordförande . Det skulle drabba verksamheter som polis,utbildning och rättsväsende.7 Europeiska erfarenheter av arbetstidsför-kortningI infördes 35 timmars lagstadgad arbetsvecka i juni 1998.Regeringen hävdade att reformen skulle leda till mellan 500 000 och 700000 nya jobb. Det har blivit 57 000 nya jobb enligt den franskaregeringen. Arbetsgivarsidan är dock osäker om några jobböverhuvudtaget har skapats. Flertalet nya jobb var planerade innanlagförslaget genomfördes. Även om lagen säger , arbetar mångaövertid vilket gör att skillnaden mot tidigare inte blev så stor.I har arbetstidsförkortningen kombinerats med sänktaarbetsgivaravgifter för att mildra effekten för arbetsgivaren. Det minskar dockinte de samhällsekonomiska kostnaderna.I har man på förbundsnivå i avtalsförhandlingar genomförtkortare arbetstid på ett antal områden, medan andra inte har förkortatarbetstiden. Ökade arbetskraftskostnader till följd av arbetstidsförkortning harbidragit till nedgången i den tyska konjunkturen och arbetslösheten harsnarare ökat än minskat. Meningarna om arbetstidsförkortningens effekter gårstarkt isär mellan olika bedömare.De flesta EU-regeringar har frångått tanken på generella arbetstidsreformeroch har övergått till att förespråka en mer decentraliserad och förhandladarbetstidspolitik på bransch- eller företagsnivå.8 grundtankar i arbets-tidsfråganAntalet arbetstillfällen är inte statiskt och låter sig inte fördelas genommatematiska formler. Varje människa är unik, har behov och kompetenssom är specifik för just henne. Därför är det varken önskvärt eller möjligtatt fördela arbetsmängden efter någon planekonomisk modell. Iställetbehövs politiska beslut som ger förutsättningar för fler jobb. Kollektivalösningar innebär alltid att enskilda människor kommer i kläm.Kristdemokrater anser inte att en generell arbetstidsförkortning skulle lösade problem som existerar på arbetsmarknaden, varken för den enskildeindividen eller för problematiken med arbetslöshet och ökad ohälsa.Vi ser dock mycket positivt på möjligheten för enskilda människor attkorta sin arbetstid. Individen ska ha stora möjligheter att i förhandling bytalöneutrymmet mot kortare arbetstid. Man måste under olika skeden av livetkunna arbeta olika mycket.Livskvalitet betyder olika saker för olika människor. Kristdemokraternavill att människor ska bestämma själva och att man inte genom politiskabeslut ska lägga en mall som alla ska passa in i. läthäromåret sina medlemmar välja hur ett ökat löneutrymme skulle tas ut. Entredjedel av medlemmarna valde kortare arbetstid, en tredjedel valde högrelön, en tredjedel valde lägre pensionsålder. Så olika vill människor användasitt löneutrymme och det valet ska politiker respektera. hartilltro till att arbetsmarknadens parter förmår att hantera frågan och hittafungerande flexibla lösningar.Det finns i många exempel på att man i löneförhandlingar bytt ettlöneutrymme mot kortare arbetstid. Avtal bör slutas på lokal nivå medhänsynstagande till den enskilde individens behov, parat med rimligaförutsättningar för företagande. Många avtal som slöts i under 1998års avtalsrörelse inkluderade arbetstidsförkortning. Det är en positiv lösningutifrån enskildas önskemål. I kommun har av deheltidsanställda arbetstidsförkortning idag.9 Ett barnvänligt arbetslivEn förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjligheten attutvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktigaföräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv, alltså enarbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktigsamhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta gäller både män ochkvinnor.Om män i större utsträckning blir aktiva deltagande föräldrar skapasförutsättning för kvinnors möjligheter till karriär och makt inom arbetslivet.Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, ärenvarningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo iarbetslivet och ökad arbetslöshet, med därmed ökad rädsla att förlora jobbet,försvårar kombinationen med föräldraskap. Det är förödande för en nation omden inte skapar utrymme för barn att födas och för vuxna att vara föräldrar.Kristdemokraterna vill öka småbarnsföräldrars valfrihet när det gällerbarnomsorg. Det spelar inte så stor roll om det kallas barnomsorgskonto ellervårdnadsbidrag. Det viktiga är att det ger en reell valmöjlighet avbarnomsorg, vilket inkluderar möjligheten att också korta sin egen arbetstid.Ett barnomsorgskonto/vårdnadsbidrag i kombination med avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader ger förbättrade ekonomiska möjligheter försmåbarnsföräldrar att gå ned i arbetstid. De ekonomiska villkoren för att tahand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring,möjlighet till föräldraledighet i åtminstone medbarnomsorgskonto/vårdnadsbidrag, tillgång till god barnomsorg av olika slagsom kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål är viktiga inslag förkombinationen föräldraskap/arbetsliv.Föräldrar önskar flexiblare - inte kortare - arbetstid i första hand för attkunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det visar en undersökning som Hemoch Skola gjort. anser det vara bästa botemedlet mot ansvars-krockar.Distansarbete utförs oftast från hemmet och kan ibland kombineras med enhelt fri förläggning av arbetstid till vilka av dygnets timmar som helst. Genomatt via dator ha kontakt med sin arbetsplats har nya möjligheter öppnats fördistansarbete. Många småbarnsföräldrar finner kombinationen utmärkt. Dåman kan ägna sig åt barnen under deras vakna timmar och arbeta när barnetsover. Man sparar också restiden. 200 000 svenskar distansarbetar idag.Vi kristdemokrater ser också positivt på "job-sharing" där två parter medlikartad kompetens delar på ett jobb för att klara till exempel barnomsorg påett familjenära sätt. Arbetstidsförläggning som går väl att förena medfamiljeliv är en angelägenhet också för en framtidsinriktad arbetsgivare.För många människor, främst kvinnor och småbarnsföräldrar, ärdubbelarbetet mest påfrestande - inte arbetstidens längd i sig. På grund avvåra höga skatter lägger vi i ned mycket tid på sådant som man köperi andra länder. Om vi vill lätta på arbetsbördan för kvinnor ochsmåbarnsföräldrar med flera är det bättre att skapa förutsättningar för dessagrupper att köpa hushållstjänster än att sänka arbetstiden för alla. Det kan skegenom att hushållsnära tjänster berättigar till en skattereduktion på 50 procentav arbetskraftskostnaden. En sådan reform skulle förbättra förutsättningarnaför den vita marknaden för hushållstjänster. Det skulle öka jämställdheten,eftersom det är kvinnorna som har huvudansvaret för hemmet ochbarnen. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att utnyttja hushållstjänsteroch därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbetemed föräldraskap och fritid. Vidare skulle vårt system öka sysselsättningenoch göra många svarta jobb vita.10 Flexibla arbetstidslösningarKristdemokraterna menar att arbetstiden ska utformas utifrånverksamhetens behov men med största möjliga inflytande för individen.Det är att gå från kollektivistiska lösningar till ett system med människorsolika behov i centrum. Genomgående för flexibla arbetstidslösningar äratt överenskommelse träffas så långt som möjligt direkt mellanarbetsgivare och enskild arbetstagare.Fasta arbetstider till 16 eller 8 till 17 är inte längre norm på allaSveriges arbetsplatser. Tvärtom visar erfarenheten att de arbetsgivare somlåter sina arbetstagare påverka sin egen arbetstidsförläggning får medarbetaremed högre motivation och effektivitet. Ett ökat utrymme av självvaldaarbetstider ger också en positiv inverkan på arbetsmiljön och av alla anställda anser sig ha inflytande över arbetstidensförläggning. Andelen har ökat markant enligt SCB:s statistik.Detta system gynnar båda parter på arbetsmarknaden. Sju av tio företagtillämpar en flexibel förläggning av arbetstiden. Arbetstagaren harönskemål om att få påverka arbetstidens förläggning. Arbetsgivaren harönskemål utifrån verksamhetens behov. Givetvis kan konflikter i önskemålenuppstå. Dessa kan bara lösas i dialog och med stor öppenhet för nyaarbetstidsmönster.Försök med olika slag av flexibel arbetstid pågår runtom i , såvälinom offentlig som i privat verksamhet. Här följer en exempelbank på olikalösningar.10.1 ÅrsarbetstidPassar verksamheter som har ojämn beläggning sett över året, exempelvisdagbarnvårdare, socialtjänst inriktad mot familjeproblem eller ungdoms-problem. Har också använts för att minska antalet vikarier och tillskapafasta tjänster istället. Schema utformas gemensamt i arbetsgruppentillsammans med chefen för varje arbetsperiod. Avstämningstidpunktgentemot fastställd årsarbetstid kan göras eller tolvmånader beroende på verksamhet. Verksamhet pågår bland annat i ,, , och kommun.10.2 TvättstugemodellenAnvänds inom äldreomsorg men också som ett sätt att ge deltidsanställdahögre sysselsättningsgrad. Schema fastställs efter önskemål som lämnatsfrån alla anställda. Begränsningsperioden kan vara ellernågra månader. Ett grundschema finns ofta i botten. Ett visst antal timmarkan sparas i en timbank.Verksamhet pågår bland annat i och kommun.10.3 PoängmodellenAnvänds bland annat på sjukhusavdelningar där man haft problem attbelägga vissa tider , exempelvis på ochKarolinska sjukhuset i samt på . Personalenönskar arbetstider och önskemålen jämkas sedan ihop. De tider som är"besvärligast" att jobba ger högre poäng. Den sammanlagda arbetstidenoch lönen räknas sedan ut med ledning av poängen. Schema läggs för fyraveckor i taget och i botten finns ett bemanningsmål. Alla har i grunden engaranterad sysselsättningsgrad.10.4 Individuella scheman med tidbankPersonal inom äldreomsorg och hemtjänst i får individuelltupprättade scheman som kan variera för varje schemaperiod eller vara fastunder . Överenskommelser kan träffas inom arbetslaget omändringar och om vikarie ska sättas in. Begränsningsperioderna är ocksåolika långa. En timbank med minus 25 eller plus kan användasoch avstämning görs en gång per år.10.5 ArbetstidsbuketterRedan på 70-talet införde lastvagnar och . Olika kombinationer av arbetstider matchas med hjälpav "buketter" mot olika krav på drifttider. Personalen kan med bukettenvälja de arbetstider och de skift som passar dem själva bäst.Erfarenheterna från arbetstidsbuketten är positiva, bland annat harpersonalomsättningen minskat, konkurrenskraften stärkts,tillverkningssvängningar och arbetsbemanning anpassats.10.6 Flextid med "kvittidsbank"Precision har för samtliga anställda flexad plus- och minustid somsamlas i en "kvittidsbank" som ligger rullande över året och tillåts varieramellan minus 30 och plus . Systemet har stora fördelar bådeför de anställda och företaget, bland annat fungerar anpassningen tillallmänna kommunikationsmedel bättre, problem med dagislämning och -hämtning har försvunnit, personalen tycker att motivationen har ökat,arbetstiden hålls bättre och närvarotiden har ökat.10.7 Rörlig arbetstidInom förskoleverksamheten i stämde fasta arbetstidsschemanallt sämre med verksamhetens behov. Man ville få största möjligapersonaltäthet när flest barn var på förskolan och ge de anställdamöjlighet att påverka sina arbetstider utifrån personliga intressen. Deanställda anger själva sina arbetstider utifrån uträknat tidsschema ochbarnens tider i taget.10.8 Flextid och individuella scheman200 arbetstagare i kommun startar med att göra schema somtäcker verksamhetens behov.