ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T25 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T25av , ()med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för allaEtt svenskt och säkerhetRegeringen arbetar aktivt med att profilera som ledande IT- ochInternetnation genom nära samarbete med myndigheter, organisationeroch företag inom IT- och telekommunikationssektorn. Regeringensambition att verka för att ett europeiskt får sin placering iSverige är i linje med dessa initiativ, liksom att aktivt tar del iarbetet på EU-nivå i IT-relaterade frågor, vilket är värt allt stöd. Menfrågan är om vi har tid att vänta på den långa EU-beslutsprocessen.Enligt min mening bör vi starta med ett svenskt förutveckling och säkerhet som naturligtvis kan bilda stomme i ettkommande . Vi har då visat på att vi är ett föregångsland somanpassar oss till den snabbt föränderliga IT-sektorns behov.Av propositionen framgår att ett flertal instanser efterlyser en säkerhets-strategi samt att någon får ett samordningsansvar för helheten och på så sättförhindrar intressekonflikter, en bedömning som också regeringen delar.Regeringen framhåller dock att ansvaret ligger på respektive myndighetssjälvständiga förvaltningsansvar och föreslår inte någonförändring.Sverige deltar även i uppbyggandet av Internets säkerhet och tillförlitlig-het. Arbetet görs av for Assigned Names and Numbers(ICANN).Behovet av ett sammanhållande organ för säkerhetsfrågor kommer att ökamycket kraftigt ju fler som blir användare och ju större den tekniskautvecklingen blir. Skall regering och riksdag kunna hålla jämna steg med denmycket snabba utvecklingen tror jag det är nödvändigt att myndigheter,organisationer och företag i bildar ett förutveckling och säkerhet samt att någon statlig myndighet får till ansvar attvara samordnare i säkerhetsfrågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett svenskt och säker-het.Stockholm den 13 april 2000Bengt-Göran ()
mot · GN02T27 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T27av , ()med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för allaRegeringens bedömning är att den statliga förvaltningen bör vara ettföredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egnaverksamheten och i samverkan med företagare och medborgare. Enutveckling av den s.k. 24-timmarsmyndigheten ska stimuleras. Dettakräver att de statligt anställda har möjligheter till kompetensutvecklinginom IT-området.Statskontoret presenterade i IT-kompetens för offentlig sektor 1998:21förslag till lösningar. fick i uppdrag att inom ramenför den arbetsmarknadspolitiska åtgärden "utbildning i företag" stimuleramyndigheternas kompetensutveckling inom IT-området.Inom den statliga sektorn fick endast ett fåtal myndigheter del av dennasatsning . Orsakerna till detta är många. Dels drog regeringen inåtgärdsmedel från AMS , dels nådde informationen från AMSinte ut till myndigheterna. Kännedom om myndigheternas möjligheter tillkompetensutveckling inom IT-området kom först sedan facket aktivt gått utmed information om detta. Många myndigheter gjorde ett förtjänstfullt arbeteför att få stöd till IT-utbildningar men då var de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsmedlen slut.Ska den statliga förvaltningen vara ett föredöme krävs att de statligamyndigheterna ges extra pengar till kompetensutveckling inom IT-området.Detta kan ske på samma sätt som , men då krävs att pengarna äröronmärkta för IT-satsningar inom staten och denna möjlighet måste finnasunder åtminstone två år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensutveckling inom IT-området för denstatliga förvaltningen.Stockholm den 13 april 2000Lena ()()
mot · GN02U15 · 2000-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U15av , ()med anledning av skr. 1999/2000:90 Nordiskt samarbete 1999I regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet finns ettavsnitt om kultur och media (avsnitt 3:1). Under detta kapitel talas detom gemensam nordisk TV.Mot bakgrund av detta vill vi påminna om att ett enigt kulturutskottnyligen uttalat att det är önskvärt att den svenska TV-publiken får tillgångtilldet nordiska TV-utbudet (1999/2000:KrU8). Vidare menade utskottet att detförutsatte att regeringen noga följer utvecklingen och i det nordiskaregeringssamarbetet verkar för att frågan om grannlands-TV får en lösning.Vi vill påminna regeringen om dessa eniga beslut från kulturutskottets ochriksdagens sida och att regeringen därför bör återkomma till meden redovisning om hur dessa frågor framskrider.I en särskild reservation av oss moderater, det dessutom att regeringen skulle ges i uppdrag att i sinaförhandlingar med de andra nordiska ländernas regeringar skyndsamt lösa deekonomiska, juridiska och tekniska problem som har samband meddistributionen av de nordiska TV-kanalerna i . Vi upprepar dessaståndpunkter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska TV-publikens tillgång till detnordiska TV-utbudet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förhandlingar med de andra nordiska ländernaavseende de nordiska TV-kanalerna i Sverige.Stockholm den 23 mars 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GN02Ub23 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub23av , ()med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringInlemma idrottsforskningen i VetenskapsrådetIdrotten berör, som största folkrörelse, en lång rad olikakunskapsområden, alltifrån fysiologi, medicin och teknik till beteende-och samhällsvetenskapliga ämnen.Idrottsforskning är en förutsättning för idrottens utveckling vad gällersåväl barn- och ungdomsidrott som folkrörelse och samhällsfenomen.Forskning kring ledarskapsfrågor inom idrotten är ett område som intresseraralltmer och alltfler. Idrottsforskning är viktig både för att ge barn ochungdomar goda möjligheter, men också för samhället i stort. Idrottsrörelsenhar själv pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhets-frågor inom idrotten.Idrottsforskningen har, trots skapandet av ) och en självständig idrottshögskola, inte fått samma status och tyngdsom mera traditionell forskning. Avsaknaden av forskningsstödjande organhar inneburit att idrottsforskningen inte har fått de resurser som den skullebehövt. Trots detta har exempelvis den idrottsmedicinska forskningen gjortstora framsteg.När regeringen nu föreslår en ny organisation för forskningsfinansiering äridrottsforskningen återigen bortglömd.Idrottsforskning spänner över ett brett område. Det naturliga är därför attidrottsforskning bör ingå som ett område under det föreslagna vetenskaps-rådet. Därmed kan de olika disciplinerna få sin forskningsfinansiering till-godosedd genom de tre föreslagna ämnesråden.Regeringen har föreslagit att fler än hälften av ledamöterna i ämnesrådenbör utses av representanter för forskarsamhället. Med tanke på idrottens storabetydelse är det av största vikt att även idrottsrörelsen kan vara representeradi ämnesråden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att idrottsforskning bör ingå som ett områdeunder det föreslagna ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att idrottsrörelsen blir representerad i ämnes-råden.Stockholm den 30 mars 2000Elizabeth ()
mot · GN02Ub24 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringI föreliggande proposition föreslår regeringen en ny organisation vadgäller forskning och utveckling. Vad gäller Moderata samlingspartietsgenerella synpunkter på den socialdemokratiska regeringensforskningspolitik som den utformas i propositionen vill vi hänvisa tillmotion m520 1999/2000:81 av m.fl. (m).I detta sammanhang vill vi dock understryka det som bl a () har framfört i en rapport somöverlämnades till . Den visar hurforskningen inom det kulturpolitiska området kan organiseras i form avsektorsforskning. Många av de tankar som återfinns i denna rapport kan viställa oss bakom, och vi anser att en mångsidig belysning av dessa förslagborde ha genomförts innan man fastställer hur forskningen inom detkulturella området skall organiseras.Vi befarar att det förslag till ny organisation för forskningen som föreslås ipropositionen kommer att innebära att kulturen drabbas på ett negativt, ickeönskvärt sätt.Det är därför viktigt att mycket noga följer ut-vecklingen av som enligt propositionen skall ansvara förforskning inom bl.a. humaniora och konst. Möjligheten att jämförautvecklingen av den kulturpolitiska forskningen som kommer att inordnasunder ämnesrådet för humaniora-samhällsvetenskap med den som enligtpropositionen hamnar under det föreslagna forskningrådet för miljö, lantbrukoch samhällsplanering och som bl a skall ansvara för arkitektur- ochkulturmiljöfrågor måste tas till vara. Som utgångspunkt för denna upp-följning kan med fördel användas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljningen av kulturforskningen.Stockholm den 30 mars 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GN02Ub25 · 2000-04-06 00:00:00 — En strukturmed flera flexibla och mobila yrkesskolor är en konstruktiv väg för att mötaett alltmer varierat arbetslivs behov.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett svenskt "",3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vetenskapsråd för humaniora och samhälls-vetenskap,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä ochlivsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en myndighet för teknisk och industrirelateradforskning.Stockholm den 5 april 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()
mot · GN02Fi52 · 2000-05-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi52av , ()med anledning av skr. 1999/2000:104 Utvärdering av statsskuldens upplåning och förvaltning 1994/95-1999"Regeringen anser det viktigt att fortsätter att aktivtutveckla Riksgäldsspar till en attraktiv sparform på den svenska spar-marknaden".Vi moderater har under en följd av år av principiella skäl motsatt oss dennainriktning och utveckling av Riksgäldsspar. Vi anser det olämpligt att enstatlig myndighet på detta sätt agerar som en aktör på en konkurrensutsattmarknad där syftet uttalat blir att attrahera inlåningsmedel till en konto-liknande sparform som visar stora likheter med t. ex. vanlig bankinlåning.Riksgäldsspar bör sålunda inte utvecklas utan i stället avvecklas så snart sommöjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av Riksgäldsspar.Stockholm den 10 maj 2000Gunnar ()()()()()Per ()()()()
mot · GN02Ju32 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju32av Ek, ()med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplanMjölby tingsrättDomstolsväsendet är till för att skapa rättsskipning som bygger på etttryggt samhälle i en rättsstat. Därför är det viktigt att utformningen avdomstolsorganisationen utformas med utgångspunkt från medborgarpers-pektivet.Det betyder att vi måste slå vakt om närheten och tillgängligheten till helarättsväsendet. Genom ett väl utbyggt nät av tingsrätter ges möjlighet tillkvalitet i rättsskipningen genom att domstolens person- och lokalkännedomär god.Ekonomiskt och trygghetsmässigt är inställda rättegångar ett stort problem.Det är betydligt lättare att få de personer till domstolen som behövs därför atträttegången ska kunna fullföljas om avståndet är kort och personkännedomengod hos tingsrättens personal.Ett mer centraliserat domstolsväsende riskerar att ytterligare förlängahandläggningstiderna, något som kan erodera förtroendet för helarättsväsendet.Den nya tekniken gör också att en liten tingsrätts personal kan hållamycket god kontakt med kollegor runt om i landet, och därmed fallerargumentet att små tingsrätter inte kan hålla sig ajour med rättsutvecklingen.Behovet av ett moderniserat och reformerat domstolsväsende är stort. Detär dock inte samma sak som att man uppnår ett sådant resultat om vissaenheter med få anställda läggs ner. Den som tror det, lurar både sig och denallmänhet som är i behov av en trygg rättsskipning!Ett sådant fall är som har ett stort befolkningsunderlag,kompetent personal och är av stor betydelse för regionen. I regeringensskrivelse /2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet - en hand-lingsplan finns ingen utvärdering som grund för förslaget att lägga nerMjölby tingsrätt. En grundlig undersökning och motivering är det minstaman kunde begära. bör därför vara kvar.Vidare är beslutsordningen sådan att det är omöjligt att komma åt beslutetpå demokratisk väg för de folkvalda i . Det är ytterst viktigt att denförändring av rättsväsendet som diskuteras underställs och inte blirtjänstemannabeslut. En öppen och tydlig diskussion gör att medborgarna fårmöjlighet att både följa frågan och utkräva ett politiskt ansvar. Därför börriksdagen besluta om en ändring av 1 kap.1 § så attriksdagen i fortsättningen själv enligt lag skall besluta om förändring avändringar i domsagorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av lokal förankring i tingsrättsorganisa-tionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bibehållande av ,3. att beslutar om sådan ändring av 1 kap.1 § rättegångs-balken (1942:740) att fortsättningsvis skall besluta omindelning av domsagor.Stockholm den 12 maj 2000Lena Ek (c)
mot · GN02Ju33 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju33av Söderdahl, ()med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplanRegeringen har i skrivelsen uttalat sig för att förlägga kansliorterna iBlekinge län till och . I skrivelsen finns inga motivför varför regeringen har valt dessa två orter. Som bekant så liggerstäderna i på en linje med trettio kilometers mellanrum.Avståndet kan alltså inte vara ett starkt skäl.Vi talar ofta om utlokalisering från storstadsregionerna för att hela landetskall leva. Samma tes bör gälla inom regioner och län. En lokalisering avkansliorterna till och hade på ett bättre sätt tillgodosetten jämnare fördelning av de statliga verksamheterna i länet. I dessa bådaorter finns också domstolsbyggnader som också är kulturbyggnader ochsvåra att använda till något annat ändamål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen på nytt överväger placeringen avkansliorter i i enlighet med det i motionen anförda.Stockholm den 11 maj 2000Willy Söderdahl (v)
mot · GN02K29 · 2000-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K29av , ()med anledning av förs. 1999/2000:RFK2 Ändring av arvodesbestämmelser inom riksdagsområdetMin principiella inställning är att uppdrag som är förknippade meduppdraget som riksdagsledamot inte skall arvoderas.Det finns många olika sorters uppgifter och uppdrag i en riksdagsgruppoch för en riksdagsledamot. Vissa uppdrag och arbetsuppgifter belönas mednoll kronor och vissa skall alltså ersättas med arvoden.Jag ser i förlängningen problem med att ha arvoden för vissa uppdrag.Problem kan uppstå genom att få ledamöter/inga ledamöter vill åtaga sigrena partiuppdrag, som inte ger arvode, medan kön ringlar lång till uppdragdär det utgår arvode.Uppdrag som dessutom finns inom "huset" - t.ex. riksdagsstyrelsen -skall, enligt min mening, definitivt inte arvoderas då uppdraget utförs på dentid då en riksdagsledamot förväntas vara på plats för det uppdrag haninnehar.Då jag diskuterat frågan bland många kollegor har meningen "att det är föratt vi skall ha ett normalt arvode som det finns tilläggsarvoden" kommit.Detta är inget som får mig att ändra min principiella inställning att uppdraginom riksdagsverksamheten inte skall arvoderas. Om sedan riksdagsarvodetär för lågt/för högt diskuteras inte i denna fråga.Det förslag som läggs innebär att en riksdagsledamot som lägger mångaarbetstimmar på riksdagsverksamhet - som inte är förknippat meduppdrag i styrelse eller annat som partiet utsett honom/henne till - kommeratt få noll kronor i s.k. tillägg. En ledamot som satsar stor del avsin vecka på uppdrag - där det finns arvode, men ägnar liten tid åt övrigriksdagsverksamhet - kommer alltså att ha en annan lön för sitt uppdrag.Detta kan inte vara grundtanken. Det får inte heller bli så att partierna utserpersoner till poster bara för att på detta sätt "lönejustera" en viss person,exempelvis för lång och trogen tjänst eller som kompensation för att leda-moten inte fått ett annat, visst uppdrag.Det är alltså, enligt min mening, fel att ledamöter som ingår i riksdagensförvaltningsstyrelse, såväl ordförande, vice ordförande som ledamöter och attledamöter som ingår i revisionen, såväl ordförande som ledamöter i arbets-utskottet samt övriga uppdrag, direkt förknippade med uppdraget som riks-dagsledamot, skall ha extra arvode.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts avslår förslagetom ändring av arvodesbestämmelser inom riksdagsområdet.Stockholm den 14 april 2000Rolf ()
mot · GN02Sk28 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk28av , ()med anledning av prop. 1999/2000:121 Privat införsel av alkoholdrycker, m.m.Vid de utökade införselreglerna avseende privatinförsel av alkoholhaltigadrycker är det angeläget att en anpassning av den svenska alkoholskattensker till europeisk nivå.Med höga skattetryck är det rimligt att anta att en ökning avprivatinförseln av alkoholhaltiga drycker kommer att ske.Samtidigt är risken stor att de inhemska inköpen minskar. Detta kanmedföra negativa konsekvenser för svensk bryggerinäring i form av minskadförsäljning med permitteringar av arbetskraft som följd. Vidare minskarstatens skatteintäkter från alkoholförsäljning när en större del av privat-inköpen förläggs utomlands.Av ovanstående följer att svensk alkoholskatt bör anpassas efter europeisknivå. Lämpligen görs en första anpassning av de svenska alkoholskatterna tillsamma nivå som gäller för de danska alkoholskatterna.Sänkningen av alkoholskatt kan kombineras med en utvärdering aveffekterna . Utvärderingen bör beakta konsumtion, import,skatteintäkter, arbetstillfällen inom bryggerinäringen och försäljning påsystembolaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sänka alkoholskatten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av skattesänkningen.Stockholm den 11 maj 2000Margareta ()
mot · GN02A22 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A22av , ()med anledning av prop. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m.I propositionen föreslås ändringar i jämställdhetslagen och lagen ometnisk diskriminering i arbetslivet. Ändringarna i jämställdhetslagenavser i huvudsak diskrimineringsförbuden och bestämmelserna omskadestånd och lönekartläggning.Syftet med förslaget är vällovligt. Det är oacceptabelt att det förekommerdiskriminering på grund av kön. Dock delar jag inte regeringens uppfattningom att skärpt lagstiftning är den väg man skall gå. I vart fall inte på det sättsom regeringen har föreslagit. Regeringens förslag ökar byråkratin ochfackets makt, men därutöver har jag svårt att förstå vad som uppnås. Dennamin uppfattning delas uppenbarligen av en mängd remissinstanser, inte minstde juridiskt sakkunniga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1999/200:143 Ändringar i jäm-ställdhetslagen m.m.Stockholm den 19 juni 2000Elizabeth ()
mot · GN02A24 · 2000-06-29 00:00:00 — Dettakommer rimligen att bidra till att motverka eventuella tendenser att sättalön efter kön.- Avskaffa de offentliga monopolen inom skolan och sjukvården. Dettabidrar till att höja kvinnornas generella löneläge. Fler män kommersannolikt att välja läraryrket eller arbete inom vården om de relativalönelägena inom skolan och sjukvården ökar. För att detta skall kunna skekrävs att skolan och vården utsätts för konkurrens och att fler arbetsgivarefinns att välja mellan för de anställda.- Förbättra kvinnors förutsättningar för att bedriva företagsverksamhet.Det underlättas genom ett generellt förbättrat företagsklimat, där sänktskatt på arbete är en vital del.- Sänk skatterna på arbete och företagande. Gör det lönsamt att studera.God kunskap är grunden för att efterfrågas och kunna utvecklas påarbetsmarknaden. Utbildning skall därför löna sig. En viktig anledning attflytta från är att lönen efter skatt är betydligt högre i andra länder.Eftersom den förlängda värnskatten är en skatt som fungerar just som enskatt på kunskap och kompetens föreslår vi att den avskaffas. Därtill måstebrytpunkten i skatteskalan justeras upp så att allt färre behöver betalastatlig inkomstskatt.- 10F- P5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1999/2000:143 i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om könssegregerade arbetsmarknader,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om löneskillnader på monopolliknande arbetsmark-nader,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brist på kvinnliga tekniker och naturvetare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av jämställdhetsarbetet i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en aktiv rekrytering av fler manligalärare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konkurrensutsätta skolan och sjukvården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om s.k. roterande ledarskap.Stockholm den 27 juni 2000Mikael ()()()()()()()()()