mot · GN02T29 · 2000-04-14 00:00:00 — Makten över konsumtionen har förskjutits ettstycke i konsumentens riktning.Denna förskjutning kommer att äga rum också på det politiska fältet.Demokratiskt inflytande kommer att flyttas närmare medborgaren. Dettainnebär att vår nuvarande representativa demokratiska form behöverkompletteras av nya former för samråd och medborgarinflytande.Informationssamhället med sina politiskt aktiva medborgare ger möjlighettill mer direkt politiskt deltagande i vissa, men inte alla, politiska samman-hang.Mer medborgarinflytande i vissa typer av frågor innebär naturligtvis inteatt vårt nuvarande representativa politiska system överges. Tvärtom görs detmer stabilt när det bygger på mer tydligt deltagande och samråd medborgar-na emellan.Det är möjligt att definiera vissa övergripande frågor, ofta med krav påkomplicerad kunskapsbakgrund, som valda politiker har att behandla, ochvissa andra, företrädesvis mer lokala, som är av den arten att medborgarnasjälva har både vilja och möjlighet att där delta i beslutsfattandet.De lokala medborgarfrågorna kan företrädesvis vara frågor där det ideolo-giska innehållet är tydligt. Människor har olika ideologiska intressen, och depolitiska besluten måste ges möjlighet spegla detta även i nya beslutsformer.5.5.1 Inför medborgarpanelerInformationssamhället erbjuder nya former för medborgarinflytande. PåInternet kan nya och flexibla organisationer förhållandevis enkelt skapasoch underhållas. Det har utomlands gjorts försök med olikatyper av sådan organisation. Medborgarpaneler, citizen juries, nätgrupperoch elektroniska studiecirklar är exempel på detta. Sådana försök har intepå detta sätt kunnat genomföras utan tillgång till dagens informations-och kommunikationsteknik.I medborgarpaneler kan beslutande ställningstaganden prövas i vissa typerav frågor. I sådana medborgarpaneler kan många medborgare få upplevatillfredsställelsen av att delta i lokala beslut som berör dem. Samtidigtkvarstår beslutsfattandet i vårt representativa system för de övergripandebesluten. Elektroniska studiecirklar är en modell för sådant medborgar-samråd som är en förutsättning för att välgrundade beslut senare ska kunnafattas.Ansvarsfrågorna behöver i dessa sammanhang preciseras i form av delege-rat ramansvar.Med denna komplettering av dagens demokratiska beslutsfattande kan vårtnuvarande representativa system förstärkas, och dagens medborgerligaointresse för aktivitet via de politiska organisationerna motverkas. Vivälkomnar de utvidgade försök med IT-stödd medborgarinformation ochorganiserade dialoger som propositionen förordar.Folkpartiet liberalerna önskar komplettera dessa med projekt av praktiskaförsök med medborgarpaneler i samverkan med nätbaserade studiecirklar, ivilka paneler beslut tas i väl avgränsade typer av frågor.6 Marksänd digital-TVRegeringen redovisar i propositionen utbyggnaden av digital marksändTV. Regeringens bedömning är att det är för tidigt att uttala sig om denframtida utbyggnadstakten eller hur länge sändningarna skall pågåparallellt med både analog och digital teknik.Statliga digital-TV-satsning har varit ett misslyckande.Staten har genom sitt helägande i och dess monopolställningutnyttjat möjligheten att godtyckligt välja vilka TV-bolag som ska få utnyttjaeterfrekvenserna i digital-TV. Det har visat sig att TV-tittarna inte varitsärskilt intresserade av möjligheten att utnyttja digital-TV. Man bör definitivtöverväga om det är ett bra användande av resurser att fortsätta utbyggnadenav digital-TV-nätet till fler regioner och väga detta mot vad frekvens-utrymmet alternativt kan upplåtas till.Utrymmet i etern är begränsat. Olika användningsområden - till exempelmobiltelefoni, markbunden digital-TV och trådlöst Internet - konkurrerar omsamma radiofrekvenser. Det är viktigt från ett samhällsekonomiskt perspek-tiv att resurserna används där de gör störst nytta. Utbyggnaden av marksänddigital-TV har inte prövats mot marknadens efterfrågan eller vägts motalternativ frekvensanvändning. Den statligt drivna utbyggnaden av marksänddigital-TV riskerar att hindra mer angelägna användningsområden för detillgängliga frekvenserna. Ingen fortsatt utbyggnad av det digitala mark-TV-nätet bör ske utan att det prövas om frekvensutrymmet har större värde inågot annat användningsområde. Det kan ske genom att tillgängligafrekvenser bjuds ut på auktion där olika användare ställs mot varandra.Folkpartiet liberalerna anser att det bör utredas hur de tillgängliga eter-frekvenserna kan utnyttjas på mest optimala sätt.7 Börsintroduktion av propositionen står att regeringen kommer att lägga en proposition inne-hållande ett förslag till bemyndigande till regeringen att minska statensägande i . I propositionen 1999/2000:84 begär regeringen ettbemyndigande om att sälja ut högst av Telia.Folkpartiet liberalernas avgörande invändning mot denna propositionkommer att vara av ideologisk, principiell natur. Staten skall inte äga företagannat än i undantagsfall. Staten skall inte ha den dubbla rollen som den somsätter spelreglerna och som agerar på marknaden. Domaren kaninte vara en spelare på planen.Ett fortsatt statligt majoritetsägande är inte motiverat i detta fall. De skälsom tidigare kunnat anföras för en statlig roll, på den gamla Televerkstiden,att det handlade om ett tekniskt monopol, gäller inte längre. På detta områdesåväl som andra har det varit möjligt att särskilja frågor som har att göra mednätet och de fasta anläggningarna från frågan om de tjänster som är kundenshuvudintresse. Därmed finns det inte längre argument för att staten skall varainblandad i det som är utvecklingen av kundprodukter. Det intressanta pådetta område är utvecklingen av kundrelaterade produkter. Där finnsingen roll för ett statligt monopol och därmed inte heller någon roll för statensom ägare.Staten har att dra upp riktlinjerna och ramarna för vad som är acceptabeltgenom lagar och förordningar, och motverka monopol. Staten bördärutöver inte ha någon roll som medaktör på marknaden, annat än ispeciella undantagsfall.Det avgörande felet i regeringens avtalsförslag är att det statliga majori-tetsägandet förutsätts kvarstå under överskådlig tid.Vi kan i hög grad instämma i vad som sägs i propositionen omutvecklingen av telekommunikationsmarknaden och om Telias framtidainriktning. Den teknologiska utvecklingen, liberaliseringen av telemarknadensamt globaliseringen ställer inför omfattande utmaningar. Därför börTelia få ett privat ägande och börsintroduceras.Regeringens förslag innebär dock att man enbart vill ha ett bemyndigandeatt minska det statliga ägandet från . I propositionen sägerregeringen endast: Regeringen avser att återkomma till om enytterligare minskning av ägandet blir aktuell.Ett kvardröjande statligt ägande kan utgöra en hämsko för . Risken ärstor att företagets värde på börsen kommer att påverkas negativt av detstatliga ägandet: den så kallade politikerrabatten. Hanteringen av Telia-Telenor-affären är en av de tydligast tänkbara demonstrationerna av vilkaproblem statligt ägandet för med sig. Genom att hålla fast vid ett fortsattstatligt ägande riskerar regeringen att förutsättningarna för blir sämreän vad de skulle kunna bli.Den politik som istället är rimlig att föra efter regeringens misslyckandemed Telia-Telenor-affären är att minska ner det statliga ägandet till under 50procent som ett tydligt steg i riktning mot att helt avveckla det statligaägandet. I vilken takt försäljningen av det statliga aktieägandet bör ske måstebedömas med hänsynstagande till bl.a. utvecklingen på aktiemarknaden.Därför bör regeringen ges ett tydligt bemyndigande att som ett förstaetappmål avveckla det statliga majoritetsägandet och inom4 år helt avveckla det statliga ägandet av Telia.8 Ändring i lagen om anställningsskyddRegeringen har i propositionen föreslagit att turordningsreglerna i LASändras så att enbart den omständigheten att en arbetstagare har sinarbetsplats i sin bostad inte skall medföra att den arbetsplatsen utgör enegen driftsenhet.Turordningsreglerna bygger på principen först in sist ut och turordningenfastställs för respektive driftsenhet. Om en arbetsgivare har flera drifts-enheter på samma ort skall driftsenheterna på begäran av den lokala fack-föreningen läggas samman till en turordningskrets. Driftsenhetsbegreppetbygger på ett geografiskt synsätt. Det gäller i princip sådan del av företagetsom är belägen inom en och samma byggnad eller inom ett och sammainhägnade område.Regeringen menar att det geografiska synsättet som driftsenhetsbegreppet iLAS bygger på kan leda till otillfredsställande konsekvenser för dem somdistansarbetar från hemmet. liberalerna delar uppfattningen attdistansarbetares anställningsskydd bör tydliggöras och stärkas. Det är enviktig social och arbetsrättslig insats att distansarbetare som arbetar inomsamma arbetsfält men gör det på distans ska ha precis samma rättsligaanställningsskydd som sina kolleger. Denna brist på skydd kan annars ledatill att distansarbetande försvåras för den enskilde och därmed hindrar nyaarbetstillfällen. liberalerna tillstyrker därför regeringensförslag.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på oberoende revision av IT-säkerheten påmyndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör arbeta för att avveckla degenerella exportrestriktioner på krypteringsprodukter som finns iWassenaar-arrangemanget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förslaget om införandet av ett nationelltinfrastrukturprogram bör avslås,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stomnät för bredbandsnät,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för regionala transportnät,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för lokala transport- och accessnät,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattelättnader för bredbandsanslutning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av utbildad skolpersonal och resurser föratt klara av underhållet av datorer i skolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om korta IT-utbildningar i samarbete med närings-livet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förverkligande av prov med beslutsfattande med-borgarpaneler baserade på demokratiska samråd i Internetbaseradestudiecirklar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om marksänd digital-TV.Stockholm den 13 april 2000Eva Flyborg (fp)()()