mot · GN02So40 · 2000-04-05 00:00:00 — Det finns många exempel påhur människor med funktionsnedsättning diskrimineras och därmed inteuppnår den delaktighet i hela samhällslivet som standardreglerna föreskriver.Om vill säkerställa alla människors fulla rättigheter, krävs attSveriges lagar anpassas efter de krav som uppställs i FN:s standardregler.Bengt har i sin utredning SOU 1999:21 föreslagit att förbud motdiskriminering av funktionshindrade förs in i grundlagens 1 kap. 2 §, andrastycket. I regeringsformens 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheterfinns även två bestämmelser om diskrimineringsförbud, nämligen 15 § ometniska minoriteter och 16 § om könsdiskriminering. Här anser att2 kap. bör utökas med förbud mot diskriminering av funktionshindrade. Medsådana tillägg skulle funktionshindrade få möjlighet att göra sin sak gällandei svensk domstol.Vidare bör arbeta för att breddar diskriminerings-förbudet i om de mänskliga fri- och rättigheterna, så attdet blir ett generellt diskrimineringsförbud som även innefattar människormed funktionshinder. En sådan förändring skulle troligtvis ha störrebetydelse än en ändring i regeringsformen, då har endomstol som uttolkar bestämmelserna och ger dem konkretion och slagkraft.Funktionshindrades ekonomiska situationRegeringen berör i propositionen inte den ekonomiska situationen förfunktionshindrade. Funktionshindrades ekonomiska situation har underde försämrats avsevärt. Höjningar har kompletterats med ettflertal nya avgifter som sammantaget har gjort att situationen blir alltmerprekär.Redan för ett par år sedan konstaterade vi att försämringarna vad gällerhögkostnadsskyddet för läkemedel och läkarbesök ledde till att människorprioriterade bort viktig medicin och avstod från medicinsk behandling avekonomiska skäl. kan vi konstatera att den enskilde i allt högreutsträckning tvingas betala sina hjälpmedel helt eller delvis själv och atthandikappersättning alltmer sällan beviljas för merkostnader.Det kan tyckas att avgiftshöjningarna sedda var för sig inte är så stora mensammantaget för den enskilde kan de vara av avgörande betydelse. Hand-lingsplanen måste kompletteras med en helhetssyn på funktionshindradesekonomiska situation. Detta gäller i synnerhet vårdbidraget till familjer medfunktionshindrade barn.Bättre tillgänglighet och bättre bemötande är viktiga och centrala frågorför alla medborgare. Men den ekonomiska situationen för att klara detdagliga uppehället och kunna leva på en dräglig levnadsstandard är av minstlika stor betydelse för livskvaliteten.Behovet av rehabiliteringRegeringen drar i sin proposition den viktiga slutsatsen att det finnsbrister i rehabiliterings- och habiliteringsbehovet och att många områdenbehöver utvecklas ytterligare. Det är därför anmärkningsvärt attregeringen i ett så viktigt dokument som denna proposition endast lyfterfram behovet av tidigt insatta åtgärder endast för barn och ungdomar.Behovet av tidigt insatta åtgärder ska gälla oavsett ålder. Den pågåendeutredningen av har i sina direktiv en tydlig inriktning påden arbetslivsinriktade rehabiliteringen och kommer därför troligen inteatt behandla vuxenrehabilitering i ett vidare perspektiv.I sägs i regel 3 att alla människor med en funktions-nedsättning som behöver rehabilitering bör ha tillgång till en sådan. Vi vet attdet är mycket olika runt om i landet vad gäller både resurser förrehabilitering och utbud av dem. I sägs vidare attbegreppet "rehabilitering" avser en process som syftar till att människor medfunktionsnedsättning ska uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellek-tuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga.Rehabilitering ska också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som eninsats för yrkesverksamma eller för dem som kan rehabiliteras tillbaka tillyrkeslivet. Det är vidare av stor vikt att det är en sammanhållen rehabiliteringdär insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser.Individens behov, önskemål och bästa ska ha ett avgörande inflytandet i valetav rehabiliteringsinsatser och inte utbud och ekonomiska möjligheter.Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt att regeringens uppdrag tillSocialstyrelsen om kartläggning av på vilket sätt landstingens barn- ochungdomshabilitering är tillgängliga för barn även omfattar tillgänglighetenför vuxna.Bidragen till handikapporganisationernaTidigare offentliggjorde regeringen den nya förordningen som skareglera fördelningen av statsbidraget till handikapporganisationerna.Skillnaderna från tidigare är att ensam fattar beslut ombidragen och att förordningen blir mer preciserad på vilka kriterier somorganisationerna ska uppfylla för att vara berättigade. deladeSocialstyrelsen ansvaret tillsammans med regeringen.Följande villkor måste handikapporganisationen uppfylla för att fåstatsbidrag:- De flesta av medlemmarna ska vara så pass funktionshindrade att de möterstora svårigheter i vardagslivet. I vissa fall, till exempel med barn-organisationer, kan kravet istället vara att de flesta av medlemmarna ärnärstående till personer med funktionshinder.- Arbeta med att bevaka de funktionshindrades intressen och förbättra deraslivsvillkor.- Verka för förändring inom ett flertal samhällsområden av betydelse förpersoner med funktionshinder. Det räcker inte med ett enda eller ett fåtalområden.- Demokratisk uppbyggnad.- Partipolitiskt och religiöst obunden.- Riksomfattande organisationen med ett lokalt eller regionalt föreningsliv iminst tio län.- Verksamhet sedan minst två år.- Minst 500 medlemmar.De nya reglerna kommer att slå hårt mot olika handikappförbund. Detkommer att gynna de stora organisationerna på bekostnad av de små.Sådana mindre förbund är exempelvis ,och Demensförbundet.Folkpartiet avvisar regeringens centralisering av handikapporganisa-tionernas stöd till . Regeringen önskar skapa mer lätt-hanterliga organisationer med det här förslaget eftersom det kommer att ledatill färre handikapporganisationer. Regeringen bör riva upp den nya för-ordningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en plan för att under de närmaste årensatsa sammanlagt i stimulansbidrag till kommuner,fastighetsägare, kollektivtrafikbolag m.fl. för att anpassa samhället såatt det blir tillgängligt också för funktionshindrade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka för att inledareformarbetet med tillgänglighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återställa socialtjänstlagen så att den enskildekan överklaga beslut om bistånd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge en friståendeställning med uppdrag att kontrollera tillgänglighetsutvecklingen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lokala handikapporganisationer skall görasdelaktiga i arbetet med att identifiera hinder och komma med förslagtill lösningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa ett diskrimineringsförbud i och att vidga diskrimineringsförbudet i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återställa rätten till personlig assistans,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa 65-årsregeln,9. att beslutar om en sådan ändring av lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade att avsikten medinsatsen råd och stöd enligt LSS förtydligas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utökad vårdgaranti som även omfattar rättentill tekniska hjälpmedel,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det statliga stödet för assistansersättningenökas och att personkretsen som har rätt till assistanshjälp breddas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att komplettera handlingsplanen med enhelhetssyn för funktionshindrades ekonomiska situation,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kartläggning av tillgäng-ligheten till landstingens barn- och ungdomshabiliteringar inte endastskall omfatta funktionshindrade barn och ungdomar utan även funk-tionshindrade vuxna,14. att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att avskaffa den nya förordningen som reglerar stödet till handi-kapporganisationerna.Stockholm den 5 april 2000Lars ()()()()()()()