mot · GN02N52 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N52av , Per (-m)med anledning av skr. 1999/2000:148 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag1 Inledning1.1 behöver en större och mer dynamisksmåföretagsamhetDet är en vitt spridd kunskap att ett framgångsrikt företagande är denabsolut viktigaste förutsättningen för välstånd. Globalisering,liberalisering och informationsteknologins snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sig attraktiva genom attskapa ett internationellt konkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan i högsta grad Sverigesom land befinner sig därmed i en knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så att klarar av atttävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om godavillkor för företagande och investeringar. Omvärldsförståelse och föränd-ringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtida position.Det är i detta perspektiv förödande att klamra sig fast vid stela modeller,rigida arbetsmarknadsregler och världens högsta skattetryck. Tillkomsten avjobb på lång sikt bygger på en tillväxt bland de små och medelstora före-tagen.Negativa attityder till småföretagande har i vårt land under lång tidpåverkat företagsstrukturen. Villkoren för företagande har helt anpassats tillstorföretagen vilket i förlängningen lett till en bristande mångfald av medel-stora växande företag som finns i många andra länder. Av cirka enhalv miljon företag är den överväldigande majoriteten enmansföretag ochbara har fler än 20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har effektivthindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävt världens högsta skatter, vilketytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Den arbetsintensivaprivata tjänstesektorn som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisUSA har utvecklats betydligt långsammare i Sverige.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilket omfattar en mängd för-ändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenk-ling och Europaengagemang. Framför allt är det viktigt att förändra attityder-na till företagande och entreprenörskap. Det måste i skapas ett gottföretagarklimat så att fler kvinnor och män vill och vågar starta och drivaföretag och anställa medarbetare. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagande löna sig bättre än detgör i dag.1.2 Misslyckad regeringspolitikSocialdemokratiska regeringar har av tradition inte varit specielltintresserade av företagarfrågor. Därför var det extra glädjande attföredragande statsråd presenterade Simplexgruppen,med uppgiften att ur de mindre företagens perspektiv göra enkonsekvensanalys av alla regleringar som olika myndigheter planerar attinföra. Men den som hoppades att detta skulle innebära engenomgripande förbättring för landets företagsklimat blev mycketbesviken. Då chefen för avgick kunde han som eni raden av vittnen berätta vad som är det största hotet mot minskatregelkrångel i - regeringen själv.Intern byråkrati och motstånd inom har förlamatSimplex arbete. Formerna har gjorts till huvudsak, och arbetet inom Simplexhar blivit en trög sidogående rörelse. Att diskutera och förankra de övergrip-ande målen, strategierna och de därav följande organisatoriska strukturernahar inte varit att tänka på. Simplex har hamnat i verkställighetens ingen-mansland mellan den beslutande politiska makten och operativ verksamhet.Det är nu hög tid att regeringen visar att fagra löften om regelförenkling ärmer än vackra ord. Simplexhaveriet har redan försenat förenklingsarbetetorimligt mycket, varför interna störningsmoment måste tas bortoch arbetet föras upp på högsta politiska nivå.2 SkrivelsenI regeringens skrivelse 1999/2000:148 lämnar regeringen en redogörelseför hur myndigheter tillämpat förordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor under 1999.Tyvärr är det inte mycket av positiv art som hänt inom området underåret, vilket givetvis leder till att skrivelsen är påfallande tunn.Det är bra att kommittéförordningen finns, men den måste också följas.Det bör nu ställas krav på att myndigheterna skall sända in sina konse-kvensanalyser till Simplex kontinuerligt, så att därmed en stark kontroll-funktion skapas. Simplex bör ges ett tydligt mandat avseende departe-mentens organisation och rutiner och måste komma in i ett tidigt skede avprocesserna.Många myndigheter anser sig enligt skrivelsen ha mycket begränsatutrymme för regelförenklingar då de måste implementera EG-direktiv ochförordningar samt andra internationella avtal. Det är viktigt att detta intebliren blockering som stillatigande accepteras av regering och berördamyndigheter. Vid implementeringen av EG-direktiven och förordningarnasom går att påverka skall konsekvensanalys enligt Simplexförordningengöras.Det är bra att regeringen nu avser att genomföra utbildningen av de såkallade förändringsagenterna. Det är beklagligt att det regerings- ochdepartementsinterna debaclet medfört att detta inte kunnat ske långt tidigareså som var planerat av dåvarande chefen för mäta omfånget och inflationen av regelmängden är viktiga men intetillräckliga mål. Det är alltför luddigt att som regeringen föreslår "inom entreårsperiod tydligt minska regelverkens administrativa börda". Konkretamätbara mål måste anges.Poängteras bör också att det inte bara är små företag som behöver,utan även mellanstora och stora. Lika viktigt är att även dessa större företagges möjligheter som är internationellt konkurrenskraftiga. Därtill saknas det iskrivelsen en riktig definition av "småföretag". En sådan bör tillföras,exempelvis med EU-gränsen 250 anställda.3 behöver färre och enklare regler förföretagen3.1 Framgångsrikt avregleringsarbete under förramandatperiodenUnder tog regeringen initiativ till och genomfördeavregleringar som berörde i stort sett alla områden i samhället.- Telekommunikationer, postbefordran, radio och television öppnades förkonkurrens, vilket bland annat har betydelse för utvecklingen i det kun-skapsintensiva näringslivet.- Inrikesflyget, taxi, landsvägstransporter, och järnvägenavreglerades. På de två sista punkterna återställde dock den socialdemo-kratiska regeringen besluten innan de trädde i kraft.- Arbetsförmedlingsmonopolet avskaffades.- Genom ett referensprissystem för läkemedel där patienten själv fickbetala mellanskillnaden för dyrare preparat än referenspreparatenpressades prisnivån inom systemet med 17 procent.- Ett förslag (som stoppades av den socialdemokratiska regeringen) ladesfram om att avveckla Apoteksbolagets monopol.- Såväl byggnormerna som planreglerna förenklades väsentligt i syfte attöka konkurrensen, begränsa kostnaderna, stimulera nytänkande och ökavalfriheten.- beslutade om avregleringen av elmarknaden, vilken senarehar lett till stora effektiviseringar. Reformen sköts tillfälligt upp av densocialdemokratiska regeringen innan den genomfördes.- Ett stort antal reformer genomfördes som utsatte statliga myndighetersproduktion av varor och tjänster för konkurrens, t.ex. bolagiseringarnaav myndigheten för den statliga arbetsmarknadsutbildningen (AMU),statens godkännande- och certifieringsverksamhet inom byggsektorn,produktionsverksamhet samt privatiseringarna av Statensprovningsanstalt, statens produktion av skogsfrön och skogsplantor,och Försvarsmedia.- Flera statliga bolag privatiserades i syfta att bl.a. stärka konkurrensenoch minska sammanblandningen mellan ägare och lagstiftare.- Viktiga reformer var också den nya lagen om offentlig upphandling ochlagen om ingripande mot otillbörligt beteende vid offentlig upphandling,som riktar sig mot konkurrenssnedvridande beteenden från beställareinom stat, kommun och landsting.- En helt ny konkurrenslag infördes.- Möjligheterna att starta alternativ till den kommunala barnomsorgenökade, vilket ledde till en kraftig ökning av barnomsorg i privat regi.Föräldrar och elever fick möjlighet att välja skola genom friskole-reformen.- Genomförande av fri etableringsrätt för utlänningar och utländska före-tag i , enhetliga skatteregler för egenföretagare och aktiebolag,enklare registrering av aktiebolag och en mer flexibel arbetsrättsliglagstiftning.- En särskild avregleringsdelegation tillkallades, med uppgift att driva påavregleringsarbetet och ta lämpliga initiativ till förändringar som stärkerkonkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Den socialdemo-kratiska regeringen lade ner Avregleringsdelegationen efter valet 1994.3.2 Avregleringar för ekonomisk tillväxtDet fortsatta arbetet med avregleringar bör ges en vid innebörd ochomfatta olika åtgärder som leder till en bättre fungerandemarknadsekonomi.En nyckelfråga för möjligheterna att driva företag är förhållandena påarbetsmarknaden. "Återställarna" på arbetsmarknaden har ställt till problemför i synnerhet de mindre företagen. De regler som styr den svenskaarbetsmarknaden måste moderniseras och anpassas till de mindre företagensverklighet. Småföretag ställs ofta inför svårigheter i mötet med fackligbyråkrati och facklig förhandlingsvana.En av de åtgärder som bidrar till en positiv utveckling är att omvandlaoffentligt ägda företag till privata och medvetet sträva efter att hitta privataalternativ till tjänster och varor som produceras i offentlig regi . Ökadkonkurrens bidrar till produktivitetstillväxt och innovationsförmåga. "", som stoppades av socialdemokrater i regeringen,kommunerna och landstingen, måste drivas vidare och politiken inriktas påökad konkurrensutsättning av offentligt producerade varor och tjänster.Vägledande principer för fortsatta avregleringar skall vara att dessa:- underlättar för nya företag att etablera sig och för små och medelstoraföretag att växa- minskar arbetsbördan för små och medelstora företag med bl.a. uppgifts-lämnande- begränsar offentliga monopol- minskar offentligt ägande i näringsverksamhet- vidgar sektorn för privat näringsverksamhet? ökar den konkurrensutsatta sektorn? medför lägre priser och taxor? främjar konkurrens på lika villkor4 Förslag4.1 Genomför Småföretagsdelegationens förslagDen av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationens rapport innehålleren lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlättaför småföretagen utan att ge upphov till statsfinansiella kostnader. Iväntan på att regeringen genomför delegationens förslag är samhälletskostnader för tillväxthämmande regler betydande. Detta ökar betydelsenav omedelbar handling. Priset för väntan betalar medborgarna, främst iform av färre arbetstillfällen, sämre levnadsstandard och begränsadvalfrihet.Vi föreslår att Småföretagsdelegationens samtliga 77 förslag omgåendegenomförs. Alla förslagen är viktiga och nödvändiga.4.1.1 Hög politisk prioritetErfarenheterna från länder som tar avregleringsarbetet på allvar, somStorbritannien och , visar att det krävs politiskt stöd från allrahögsta nivå. Statsministern bör därför leda och politiskt ansvara förarbetet. Detta bör ske genom att en gemensam grupp bildas iStatsrådsberedningen, som initierar och följer avregleringsarbetet idepartement och i myndigheter. Gruppen bör föreslå modeller för hurarbetet skall bedrivas, bistå med kompetens samt lyfta fram godaexempel på avregleringar. Gruppen bör också rapportera om hur arbetetfortlöper. skall en redogörelse över avregleringsarbetetpresenteras för . Varje departement och varje myndighet äransvarigt för rapporteringen till statsministerns avregleringsgrupp.4.1.2 Tydliga mätbara mål för avregleringenAvregleringsgruppen skall ansvara för de kvalitativa och kvantitativamålen för arbetet. Ett lägsta kvantitativt mål skall vara att allaföretagsregler skall ha granskats . Målet förregelförenklingsarbetet måste anges tydligt - skallregelmängden minska och efter två mandatperioder , så som med gott resultat genomförts i . Gruppen börvidare se till att arbetet framförallt syftar till att avskaffa eller minskasådana regler och regelsystem som bedöms sänka konkurrenstrycket.Arbetet skall ske med beaktande av att samhället måste ha effektivaregelsystem för skydd av människors liv och hälsa, miljöskydd ochsäkerhet.4.1.3 Obligatorisk konsekvensanalysAlla nya regler bör föregås av konsekvensbeskrivningar vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen. Sådanakonsekvensbeskrivningar skall lämnas av såväl regeringens departementsom av myndigheter och kommuner. I konsekvensbeskrivningen skall detäven analyseras om problemet hade kunnat lösas på annat sätt än genomen ny reglering. Vidare bör alla utredningar få specialdestinerade medelför att genomföra denna typ av konsekvensanalyser.4.1.4 Tidsbegränsade reglerEn försöksverksamhet som bör prövas är att medvetet arbeta medtidsbegränsade regler - regler där det redan från början anges att de haren begränsad livstid, så att en regel för att fortleva efter sitt "slutdatum"måste ha stöd av ett nytt aktivt beslut. Det kan ju vara så att manöverskattat behovet av en reglering eller att regeln inte lett till avsettresultat.4.2 Privatisera meraHela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Konkurrensenbör stärkas genom att statligt ägande inom konkurrensutsatt verksamhetavvecklas. En privatisering av de statliga företagen tydliggör statens rollsom lagstiftare och normgivare, ökar statskassans inkomster, breddarriskkapitalmarknaden till nya grupper och stärker företagen. Regeringenbör omgående presentera en plan som redogör för planeradeprivatiseringar av statliga bolag.Stat, kommun och landsting skall inrikta sig på kärnverksamheterna. Iprincip ska all förvaltningsverksamhet som inte är myndig-hetsutövning utsättas för konkurrens.4.3 Starkare bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet attingripa med hjälp av konkurrenslagen måste förbättras.4.4 Översyn av kommunallagenKommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåtenrespektive otillåten verksamhet preciseras, varmed rättsligaprövningar underlättas. Möjligheterna att överklaga offentlignäringsverksamhet bör förbättras.4.5 Skärpt krav på konkurrensneutralitetKravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpasgenom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisasskild från annan verksamhet och att priset skall baseras på ensjälvkostnadskalkyl på likvärdig grund som enskilda företag. Lagen omoffentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlignäringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommuneller landsting.4.6 OECD-granskning av SverigeRegeringen anger sig i skrivelsen vara intresserad av att genomfören oberoende granskning av regelförenklingsarbete. Detta ärpositivt, men det är oroande att den vaga tidsangivelsen föranmälan lyder "". Vi anser att , motbakgrund av arbetsbelastningen under det svenska ordförandeskapet iEU, genast bör anmäla sitt intresse till för en oberoendegranskning som skall ske efter ordförandeskapet. Detta innebär hösten2001. Medel för detta måste avsättas i budgeten medan anmälanmåste göras genast för att få en önskad plats i kön.4.7 Beskattning av hushållstjänsterDet har, bland annat genom Humlan i , visats attdet finns en stor potentiell arbetsmarknad vad gäller hemnära tjänster. har även dragits slutsatserna att kostnaden för tjänsten äravgörande för hur stor efterfrågan är. En skattereduktion på 50 procentför privatpersoners betalning av arbetskostnaden, i enlighet med tidigarepresenterat borgerligt förslag, bör införas.4.8 Ändrade 3:12-reglerDe krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en delav sin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnardärmed aktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägandesamt missgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån förlågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bredsamstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravtfrågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund avregeringens senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga årinnan reglerna ändras.Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regler omedelbartavskaffas.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förbättrat svenskt näringsklimat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrade attityder till småföretagare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genomföra samtliga Småföretagsdelega-tionens förslag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge regelförenklingsarbetet högsta politiskaprioritet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tydliga mätbara mål för regelförenklingsarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatoriska konsekvensanalyser vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med tidsbegränsade regler,8. att beslutar att anmäler sittintresse för att genomför en oberoendegranskning av regelförenklingsarbete i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 28 juni 2000Per ()()()()()()()()