mot · GO02Ub6 · 2000-10-04 00:00:00 — Denna utveckling måste vändas. Det blirsärskilt nödvändigt i ljuset av en från regeringen allt mer centralstyrdforskning och en ny struktur med starka centralistiska drag.Vi vill nu påbörja en successiv återuppbyggnad avgrundutbildningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökaderesurser. Dessa nya medel uppgår till , år2002 till och till cirka 600 miljoner kronor.Anslaget skall utgå till universitet och högskolor som en ökning per plats.Vi vill dessutom aktualisera en annan princip för platsfördelningen byggdpå att denna skall ske med utgångspunkten att resurserna skall följastudenternas val samt främja ökad kvalitet inom grundutbildningen. Detsenare kan bl.a. mätas genom examinationsfrekvensen. En grundresurs skalltilldelas alla universitet och högskolor.Vi vill också öka anslagen till forskning och forskarutbildning viduniversiteten och högskolorna, "fakultetsanslagen". Denna åtgärd skall sesdels som en förstärkning av den fria forskningen, dels som en förstärkning avfinansieringen av doktorander.6.7 Tabell 2: (2001 2002 2003 )6.8 Avvägning mellan olika forskningsområdenTill skillnad från regeringen vill vi inte göra centrala öronmärkningar avmedel till ett antal specificerade forskningsområden. Det hindrar inte attvi på många områden ser behov av kraftsamling och fokusering kringforskningsområden som biovetenskap, bioteknik, bioinformatik, IT m.m.Däremot är det direkt olämpligt att regering och riksdag detaljstyr dennatyp av satsningar ner på enstaka miljoner.Som vi återkommer till nedan vill vi inte heller att det s.k.Vetenskapsrådets överbyggnad inrättas. Ämnesråden bör i stället varasjälvständiga forskningsfinansiärer.Vi vill substantiellt öka anslagen till det forskningsfinansierade ämnesrådetför teknik och naturvetenskap, framför allt för att möjliggöra ökade satsningarpå IT och materialvetenskap samt till ämnesrådet för medicin. Det senare villvi dessutom utveckla till en ny organisation, en svensk motsvarighet tillUSA:s , kallad för hälsa ochmedicin. Vi är övertygade om att denna typ av satsningar på breda områden ärbetydligt mer effektiva vad avser faktisk långsiktig nytta än styrning idetaljer.På grund av regeringens ovilja att beskriva och fördela sinaforskningsanslag kan vi inte i detalj jämföra våra enskilda satsningar inomrespektive forskningsområden. Däremot kan vi addera våra satsningar ochjämföra dessa med den klumpsumma som regeringen iforskningspropositionen och budgetpropositionen avsatt för Vetenskapsrådet.Se avsnitt 6.9.6.9 Avvägningar mellan koncentration, profileringoch decentraliseringFör att nu skapa forskningsmiljöer i världsklass är det nödvändigt attkoncentrera resurser till de regioner och forskningsområden där svenskaforskare och forskarlag håller mycket hög klass.Sverige har bland annat kunskapskluster i absolut världsklass vadavser IT och bioteknik. I såväl området som finns en kritisk massa av universitetsforskning, storföretag,utvecklingsföretag samt en infrastruktur vad avser riskkapital, patent,affärsutveckling m.m. Båda klustren ses ofta som delar av ännu störrekunskapsområden om också respektive inkluderas. Attstärka och utveckla dessa kluster är av central betydelse, inte bara för deberörda regionerna utan för hela landets framtid.Sverige har även ett antal andra kunskapskluster som håller mycket höginternationell klass inom skilda områden. Även dessa områdens utveckling ärav central betydelse. Vår politik syftar till att särskilt stimulera personer,forskningsområden och regioner som håller högst kvalitet.I respektive dominerar universitetenmed sina stora resurser. I de mindre klustren är bilden mer splittrad. Här finnssåväl stora universitet som specialiserade och profilerade universitet ochhögskolor. Denna profilering och specialisering är en spännande utvecklingsom lovar gott . Rymdhögskolan i och "IT-högskolan"i /är exempel på framgång genom specialisering.Moderata Samlingspartiet kommer däremot aldrig att bidra till attforskningsresurser fördelas av regionalpolitiska skäl eller som kompensationefter t.ex. en förbandsnedläggning.6.10 En ny forskningsfinansieringsorganisationFör att skall kunna möta de utmaningar som ställs på enkunskapsnation av absolut världsklass krävs en samlad forskningsstrategi.Den internationella kunskapskonkurrensen ökar och därmed också kravenpå svensk forskning och svenska forskningsmiljöer.Forskningsfinansieringens organisation har en avgörande betydelse förhur de vetenskapliga miljöerna utvecklas.Vi föreslog i motion 1999/2000:Ub25 med anledning av prop.1999/2000:81 Forskning för framtiden en ny organisation förforskningsfinansieringen. Utgångspunkterna var följande:Organisationen skulle göra det lätt att sammanföra relevant vetenskapligkompetens.För att organisationsstrukturen inte skulle dra onödiga gränser mellangrund- och tillämpad forskning föreslogs en större organisation med ettbredare ansvar.Organisationsstrukturen skulle skapas med beaktande av de områden därvårt land har naturliga konkurrensförutsättningar.För att på ett optimalt sätt tillvarata den potential som finns inom medicin,bioteknik med medicinsk inriktning, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap,social omsorg och arbetsmiljö samt bioinformatik, föreslog vi att demyndigheter som innan regeringens omstrukturering av det statligaforskningsfinansieringssystemet svarade för olika delar av denna forskningskulle integreras inom ramen för ett nationellt och medicin.Detta institut skulle ha särskilt ansvar för forskningen inom detbiotekniska området.Utöver denna svenska motsvarighet till det amerikanska National Instituteof Health ville vi införa två vetenskapsråd, två forskningsråd och en nyforskningsmyndighet.Vetenskapsrådet för naturvetenskap och teknik skulle utgöra enkraftsamling av forskning inom naturvetenskap, teknik ochinformationsteknologi. Hit hör också materialteknik.Vetenskapsrådet för humaniora och samhällsvetenskap skulle ta tillvarakompetensen inom de klassiska bildningsområdena för att tillmötesgå de kravsom ställs i ett allt mer mångkulturellt och heterogent samhälle.Forskningsrådet för jordbruk, skogsbruk, trä och livsmedel skulle skapa enkraftsamling som sträcker sig genom en större del av förädlingskedjan frånjorden och skogen till förädlade trätekniska varor och livsmedel. Detta skullemöjliggöra en förstärkt forskning av både grundläggande och tillämpadkaraktär för några av viktigaste basnäringar.Myndigheten för teknisk och industrirelaterad forskning var tänkt attsammanföra den mer tillämpade tekniska forskningen, i samverkan med detekniska högskolorna och företagen. Genom en sådan konstruktion skullebättre förutsättningar kunna skapas för att förmedla grundforskningensresultat vidare till exploaterbara resultat. Myndigheten skulle därigenom få enviktig funktion inte minst för det informationstekniska och biotekniskanyföretagandet. Även byggforskningen skulle inordnas under dennamyndighet.Vårt förslag till en ny organisation för forskningsfinansieringen avslogstyvärr av . Organisationsarbetet för den antagna organisationen ärnu långt framskridet.I två hänseenden kan vi emellertid inte avstå från att förorda en förändringeftersom vi är övertygade om att den ordning som introduceras har såavgörande nackdelar respektive innebär en stor förlust av möjligheter.Vår första allvarliga invändning gäller det s.k. . är tänkt att få riskerar att få mycket skadligakonsekvenser. Centraliseringen tilltar och de s.k. ämnesråden löper risken attreduceras till osjälvständiga avdelningar. Att regeringen inte ens bryr sig omatt för bedömning redovisa den tänkta medelsfördelningen - trotsen uttrycklig skyldighet att göra detta - är både illavarslande och upprörande.Vi föreslår att inrättandet av omedelbartavbryts. I stället bör de tre ämnesråden göras till självständiga myndigheter.De sammanlagt som regeringen anslår förVetenskapsrådet bör delas mellan ämnesråden i de proportioner som gäller för MFR, respektive NFR/TFR, det senare dock exklusiveinternationella avgifter, t.ex. och stödet till s.k. nationellaanläggningar.Sammantaget innebär detta att det medicinska ämnesrådet för häri-genom kommer att disponera , det humanistisk-samhällsvetenskapliga rådet och cirka 940 miljoner kronor.Härtill kommer en förstärkning för de tre områdena som vi vill genomföra.Vi föreslår att anslås till det humanistisk-samhälls-vetenskapliga rådet, till det naturvetenskapligt-tekniskarådet och till det medicinska ämnesrådet. 300 miljonerkronor bör dessutom avsättas för att möjliggöra en starkstart för det nationella och medicin. förnaturvetenskap och teknik får goda möjligheter att genomföra betydandeinsatser inom bl.a. IT och telekom.Vårt andra förslag gäller inrättandet av ett nationellt ochmedicin (NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinskinriktning, bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården.Institutet får härigenom ett brett ansvar för forskningsfinansieringen inom ettför vitalt forskningsområde.Detta institut bör bildas genom att ämnesrådet för medicin,och det av regeringen föreslagna forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap sammanförs i en organisation. börutnyttjas för att ge institutet en ändamålsenlig struktur, lämpad för denöverordnade finansieringsuppgift inom det breda hälsovetenskapliga områdetsom vi vill ge det.De resurser som tillfaller ämnesrådet för medicin bör uppgå iinstitutet tillsammans med de förstärkningar vi föreslår. Detsammagäller från det blivande forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap. Dessutom vill vi ge institutet ett grundkapital om en halvmiljard kronor för att säkra både dess utveckling och dess självständighet.Det är vår förhoppning att relevanta delar av denforskningsfinansieringsorganisation i övrigt som etableras skall kunnautvecklas nära de intentioner vi föreslog i vår alternativa struktur . Viavser återkomma till denna fråga vid ett senare tillfälle.6.11 Full kostnadstäckningVi ställer oss bakom principen om full kostnadstäckning inomforskningen och att detta skall ske med skattemedel. Medlen skall dockanvändas på det sätt som riksdag och regering föreskriver. Det är orimligtatt ha ett generellt kostnadspåslag som är lika i alla situationer - påslagetmåste vara till för att täcka faktiska administrationskostnader, vilka defacto varierar mellan olika forskningsprojekt och forskningsutförare.Frågan om overhead-påslaget kan kanske förefalla vara en byråkratisk,närmast kameral fråga. Det är den emellertid inte. Den är i stället central förde politiska avvägningarna. Regering och riksdag bör självfallet veta vemsom skall betala för vad när anslagen fastställs till olika ändamål. Annars ärdet omöjligt att veta hur besluten slår i fråga om de reella resurserna tillolikaområden och aktörer.6.12 Universitetens och högskolornas rollVi menar att universitet och högskolor är betydligt mer änforskningsutförare i statens tjänst. Fria, självständiga universitet tillhör deviktigaste institutionerna i kunskapssamhället.De svenska universiteten och högskolorna måste stärkas. Goda resurser försåväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning är ennödvändighet. Universitet och högskolor måste vidare ges möjlighet till enmer profilerad inriktning. bör ges möjlighet att satsahuvudsakligen på forskning, andra på olika utbildningsuppdrag ochytterligare andra skapa sig en profil på ett eller ett fåtal utbildnings- ochforskningsområden. och högskola måste bl.a. få fastställasina egna antagningsregler.Vi föreslår också att universitetsstyrelserna avpolitiseras för att minska deticke-akademiska beslutsfattandet på lokal nivå och för att öka denakademiska friheten, d.v.s. friheten för forskarna och lärarna - enskilt ellerkollegialt - att råda över verksamheten.6.13 Två nya stiftelsehögskolorDen ökade internationella konkurrensen understryker behovet av en störreinstitutionell konkurrens mellan landets lärosäten vad avser såväl att lockatill sig studenter och forskarstuderande som att konkurrera om externaforskningsmedel.Med syfte att ytterligare bidra till ökad profilering och mångfald vill vifortsätta den utveckling av högskolorna i stiftelseform som och varit föregångare för. Utvecklingen viddessa båda högskolor har varit utomordentligt positiv. Den friare formen harfrämjat den kreativa kraften och förnyelseförmågan.Stiftelsehögskolor behöver ett kapital som grund för sin verksamhet. Vivill nu avsätta en respektive i sådant kapital för attmöjliggöra övergången av en större högskola/universitet och en mindrehögskola till stiftelseform. Regeringen bör erbjuda alla landets universitet ochhögskolor denna möjlighet till en dynamisk frigörelse. Tekniska högskolan iStockholm, och /ärexempel på universitet och högskolor som skulle kunna ha särskildamöjligheter att dra nytt av den särskilda självständighet som stiftelseformenerbjuder.6.14 Forskarutbildning och forskarskolorForskarutbildningen är den mest individuella utbildning man kan tänkasig. Här handlar det om en specialiserad utbildning och handledning avvarje enskild individ. Den svenska forskarutbildningen har utsatts förflera okloka beslut och befinner sig dag i något av en kris.Trots detta står regeringen tomhänt såväl vad avser ökade substantiellaanslag som politiska beslut.Universitet och högskolor har egen finansiering bara till ungefärhälften av dagens doktorander vilket inte är acceptabelt. För att åtgärda dettavill vi, som nämnts, avsätta sammantaget mer änregeringen på ökade anslag till forskning och forskarutbildning vid universitetoch högskolor under perioden 2001-2003.Under senare år har många s.k. forskarskolor inrättats. Det har skett bl.a.med finansiering av de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Denna utveckling finnsdet all anledning att välkomna. Forskarskolor bör byggas nerifrån och upp.Universiteten och högskolorna bör själva få forma lämpliga nätverk somutöver svenska universitet och högskolor också gärna får innehålla såvälföretag som utländska universitet.De nationella forskarskolor regeringen vill inrätta bygger på den motsattaprincipen, uppifrån och ner. De kommer att ha mindre förutsättningar attutvecklas väl. Skolorna förefaller att ha komponerats med andrautgångspunkter än den strävan efter högsta kvalitet som måste vägleda allforskarutbildning.Vi avvisar de av regeringen föreslagna forskningsskolorna, som utöver detgrundläggande felet med ett uppifrån och ner-perspektiv och statligtbeordrade nätverk dessutom är underfinansierade. I stället vill vi överföramotsvarande belopp till de post- doktorandtjänster vi föreslår i avsnitt 6.14.Ansvaret för forskarutbildningen åvilar universiteten, som dessutom får ettbetydande stöd just för forskarskolor från stiftelser.6.15 Rekryteringsanställningar och anslag tillframstående unga forskareVi tillstyrker regeringens förslag avseende rekryteringsanställningar ochanslag till lovande unga forskare. Däremot är vi tveksamma till om dessatjänster skall kunna övergå i fasta lektorat utan att tjänsten i förvägutlyses.Dessa åtgärder är dock enligt vår mening inte tillräckliga för att breddabasen av kompetenta unga forskare i . Det är av stor vikt att ungaforskare ges tillfälle att efter examen vidga sina vyer och komma bort frånsina egna universitet . Ett post-doktorat, gärna utomlands,skapar möjligheter att bredda utbildningen och sprida svenskforskningskompetens. Det är också ett sätt att få fram verkligt godaforskarämnen.Flera post-doktorander är det bästa sättet att förbereda för det omtaladegenerationsskiftet. Nyantagna doktorander riskerar att hinna fram för sent ochderas äldre kolleger att ha lämnat den akademiska karriären om integenerationsskiftesinsatserna får en mer balanserad utformning.Post-doktorala insatser är också ett sätt att långsiktigt bredda och utvecklaforskarhandledningskompetensen. Vi avsätter motsvarande summa somregeringen vill satsa på dåligt genomtänkta forskarskolor för post-doktoralutbildning, tjänster och stipendier.6.16 Internationellt samarbeteSverige är ett litet land som är mycket beroende av internationellasamarbeten. Med viss glädje kan vi konstatera att regeringen denna gånginte tvingar andra att betala för de stora gemensamma internationellaprojekten.För ett litet land som är det internationella forskningutbytetsärskilt betydelsefullt. Internationellt forskningutbyte och samverkan inomhögre utbildning och forskning bör stå i fokus för de svenska satsningarna.Det är också en nödvändighet att som kunskapsnation utgör enattraktiv partner med forskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel.Sverige måste arbeta för att EU:s 6:e ramprogram stimulerar till fri ochobunden forskning. Byråkratisering och politisering måste motverkas.6.17 Etik och god sed i forskningenEnligt den kommitté som presenterade utredningen utgör peer review-systemet den optimala modellen förforskningsgranskning. review-systemet är en organiserad metod förforskningsbedömning för att säkra kvaliteten i forskningsverksamheten,både vad gäller procedur, resultat och finansiering. review innebäratt ett litet antal kompetenta, jämbördiga och oberoende kolleger frånsamma område granskar forskarens resultat eller forskningsplan. Alltutom de rent vetenskapliga kriterierna skall vara irrelevanta förbedömningen.Det torde falla under varje universitets och högskolas eget ansvar att tillseatt god forskningssed efterföljs. Detta sker lämpligen genom att erforderligkontroll inordnas i det egna arbetet med granskning och uppföljning avresultat och kvalitet.6.18 GenusperspektivetJämställdhet är en viktig fråga inom forskarvärlden, liksom samhället istort. Tillsättningen av professurer är ett område där den samladerekryteringsbasen fortfarande inte utnyttjas på ett optimalt sätt. Andelenkvinnor bland nyantagna till forskarutbildningen var under höstterminen1999 . Av samtliga avlagda forskarexamina var 40,7procent kvinnor. Trots detta är antalet kvinnliga professorer i dagslägetinte högre än 13 procent.Det finns undersökningar som tyder på att det föreligger dolda strukturer idet akademiska systemet som direkt missgynnar kvinnor. Både formella ochinformella meriter värderas, och enligt tradition sägs män ofta välja andramän. Genusvetenskap som forskningsområde lika väl som utbildning ijämställdhetsfrågor och genusperspektiv för handledare är goda exempel påhur situationen på forskningsområdet kan förändras.Vi är övertygade om att kvinnor har förmåga att göra akademisk karriär avegen kraft och på egna meriter. Positiv särbehandling är enligt vår meningförnedrande och utgår från felaktiga utgångspunkter. Ett sådant förfarandeskadar det långsiktiga och seriösa jämställdhetsarbetet på universiteten ochhögskolorna.Vi anser att det finns skäl att göra en total översyn avprofessorstillsättningarna och av tjänsteförslagsnämndernas metoder. I ettsystem med klara kriterier, där manliga nätverk och slumpmässiga fördelarinte fäller utslaget, skulle alla individer få en bättre möjlighet att kommatillsin rätt. Subtila men diskriminerande inslag i de akademiska strukturernamåste mönstras ut.Vi avvisar alla former av kvotering och positiv särbehandling. Tillsättningskall ske baserat på meriter allenast. Ett förfarande där andra kriterier tas ibeaktan leder till ett forskningens B-lag, vilket vare sig de tillsatta ellerforskningen är betjänt av. Dock måste rekryteringsbasen breddas för att fåstörsta möjliga utbud av kompetenta, unga forskare. Först när forskarvärldentar vara på samtliga olika kompetenser som finns hos såväl män som kvinnorkommer den akademiska världen att bli jämställd.Stockholm den 4 oktober 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()