mot · GO02Kr527 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr527av , ()Åtgärder för ett ungdomarnas länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade insatser för ungdomar i län.Kalmar - ett ungdomslänKalmar län har utomordentliga möjligheter att bli ett verkligtungdomarnas län. I finns högskolan meddecentraliserad distansutbildning i norra länsdelen. Det harlandets rikaste upplevelseområden. Med den nya IT-teknikenoch ett väl utbyggt bredbandsnät finns en enorm potential atttillgå. Läget vid är en stor tillgång som, efterkommunistdiktaturernas fall i öst, öppnar många intressantakontaktvägar. län har stor tillväxtpotential.Ett med livskraft i hela landet har sin största tillväxtpotential ute iregionerna som i län. Det är här som de bästa förutsättningarna förtillväxt finns. Här saknas trängselproblemen som ökar kostnaderna förboendet. Här undviks onödigt dyra investeringar i bostäder och lokaler. Härkan kostnader för miljö och social utslagning undvikas. Här finns detmarknära, harmoniska, familjevänliga, trygga och prisvärda boendet i mångasmåorter med närkontakt och överblickbarhet. I län finns en god basför ett rikt kulturliv. En fokusering på ungdomspolitiska åtgärder skulleförstärka länet som ett ungdomens län.Att låta ungdomar växaDet finns en stor skillnad i de uppväxtförhållanden sområder för dagens ungdomar om man jämför med hur derasföräldrar växte upp. Informationsflödet från såväl tidningar,TV, radio som Internet har medfört att ungdomar har enöppnare attityd och andra värderingar mot ungdomar förbara . Detta leder i förlängningen till att dedrömmar de önskar förverkliga har ett något annorlundainnehåll än tidigare.Ungdomars möjligheter till självförverkligande är kraftigt begränsade.Ofta är ungdomar kraftigt underrepresenterade i beslutande församlingar påalla nivåer, vilket innebär att ungdomars synsätt och värderingar kommer iskymundan i den politiska debatten. Inte sällan odlas myten att ungdomar ärointresserade av politik när frågan istället borde formuleras i vilkenutsträckning ungdomar ges utrymme i det politiska systemet. En förutsättningför att livskraftiga regioner skall kunna utvecklas är att ungdomar tar aktivdeloch ges utrymme i det politiska systemet.Genom att i större utsträckning flytta ner makten till ungdomar och gedessa ett större ansvar kan ett större engagemang uppnås. Delaktighet ochinflytande över de beslut som rör ungdomars vardag leder till bättre beslutoch till att fler ungdomar känner ett medansvar för att besluten verkställs. Imånga kommuner har ungdomsråd bildats, vilket är positivt om detta får ettverkligt inflytande och inte utgör ett alibi för äldre politiker. Ofta begränsasungdomsrådens möjligheter på grund av bristande resurser inom denkommunala ekonomin.Ungdomar är inte ointresserade av politik. De har viljan att förändra. Detpolitiska arbetssättet måste förändras så att yngre vill engagera sig iutvecklingen. Besluten måste flyttas ner för att ge större eget ansvar. Endecentralisering av makten skulle resultera i att ungdomar kunde bestämmamer över sin vardag. Beslut som fattas nära dem som berörs blir ofta bättreoch alla känner medansvar. Får ungdomarna mer att säga till om i sinhembygd leder det också till att de stannar kvar. Demokrati handlar om attlyssna och låta alla grupper i samhället ta beslut och ansvar. Deungdomsparlament som i län har genomfört har fått storuppslutning bland ungdomarna. Det visar att ungdomen har intresse av attvara med och förändra. län bör få utgöra ett försökslän - ett frilän -där olika försök med ett decentraliserat beslutsfattande och ökat engagemangför ungdomen kan skapas och speglas. Vad som ovan sägs om länsom försökslän för decentralisering av makten för ökat samhällsengagemangför ungdomar bör ges regeringen till känna.KULFör bara var det inte ovanligt att ungdomarsökte sig till större städer för att söka sig ett ökatutbud och större valfrihet. är det inte med sammasjälvklarhet att det är de stora städerna i man sökersig till, det kan lika gärna var , eller Parissom man flyttar till. lär detta bli än vanligare änvad det är idag.Att söka nya utmaningar är utvecklande för individen och bör därmed ävenbejakas. Nya erfarenheter inhämtas och kan användas i ett framtida yrkesliv.Den rörlighet som vi ser bland dagens ungdomar bör därför uppmuntras. Detär dock viktigt ur samhällelig synvinkel att denna rörlighet inte är ensidig,detska vara lika naturligt att söka sig till län och ut i ,om och när man så önskar, som det är att bege sig ut i världen. Så är fallettyvärr inte . Undersökningar som genomfört visar att deti storstadsregionerna finns människor som önskar söka sig ett liv utanförstorstaden. Att dessa inte tar steget kan bland annat bero på att möjligheternatill försörjning och kulturellt utbud anses vara begränsade. För att flerungdomar ska ta steget att flytta till län bör ungdomen ges medel ochvägledning att genom olika projekt utveckla kulturutbudet i länet.Regeringen bör anslå medel till för att sedan efteransökan fördelas ut till de kommunala ungdomsråden eller motsvarande iKalmar län. En miljon bör få disponeras inom varje kommunaltungdomsforum för att bygga ut det kulturella utbudet för ungdomar, medungdomar, av ungdomar.Mantalsskrivning påhemortenI dag tvingas ungdomarna att mantalsskriva sig påstudieorten. Det bidrar till att kapa banden med sinhembygd. Den regeln bör elimineras. Ungdomar skall ska harätt att behålla sin mantalsskrivning på hemorten så längestudierna pågår. Då behålls möjligheten att under studietidenvara politiskt engagerad i sin hemkommun.En modernlärlingsutbildning iKalmar länFler vägar bör öppnas fram till en godkändgymnasieutbildning. Lärlingsutbildningen är en form där detpraktiska lärandet kommer till sin rätta. Det ger bättreförutsättningar att erbjuda fasta jobb till ungdomarna efteravslutad utbildning. Att inrätta en lärlingsutbildning inomalla yrkesinriktade program är nu möjligt sedan riksdagenbifallit förslag från . län bör i högregrad involveras i den pilotverksamhet som följer avriksdagens fattade beslut.Lärlingsutbildning bör emellertid kunna inledas tidigare än då halvagymnasieutbildningen är slutförd. Det är angeläget att utbildning på enarbetsplats kan integreras med mer teoretiska studier i skolan. Enutgångspunkt för införandet av en modern lärlingsutbildning bör därför varaen ökad lokal frihet att bestämma tidpunkten för inledning avlärlingsmomentet i gymnasieutbildningen. Regeringen bör positivt prövamöjligheten att tillåta att lärlingsutbildning påbörjas tidigare än efter halvagymnasieutbildningen. Även inom andra områden, såsom ersättning till eleveroch företag, bör detta kunna avgöras lokalt genom överenskommelser mellanföretag, elev och kommun. Frihet att anpassa lärlingsutbildningen efterelevens förutsättningar och frihet att avtala om ersättningar utgör viktiga stegmot en mer flexibel lärlingsutbildning, något som också bör varagrundläggande då lärlingsutbildningen införs.Utbildning ientreprenörskapDet svenska utbildningsväsendet har alltför ensidigt varitinriktat på att utbilda löntagare. Företagande måste iframtiden i väsentligt större utsträckning ses som ettrealistiskt alternativ, något som också utvecklingen mot alltfler entreprenörer och projektanställda pekar på. Hela skolanmåste präglas av ett förhållningssätt som innebär att manstimulerar entreprenörskap. Utbildningen bör ha ett brettangreppssätt som innebär att man stimulerar nytänkande ochkreativitet, egenskaper som behövs i många sammanhang.En utbildning i entreprenörskap i grundskola ochgymnasium i län skulle också bidra till att elevernafår större känsla för och möjligheter att starta egna företag ilänet för att utveckla sin bygd och öka tillväxten för fler attfå anställning.Utbildning i entreprenörskap bör införas som ett obligatoriskt ämne igrundskolans kursplaner som pilotverksamhet i län.Ungdomsföretagande som praktisk verksamhet ska i ett sådant projekt ocksåutvecklas och stimuleras i både och på gymnasienivå. Ett ökatutbyte mellan privata företag och skola bör stimuleras bland annat genom atteleverna inom alla program under utbildningen bör beredas möjlighet tillkontakter med företag.Väg till meningsfulla fastajobb i stället förarbetslöshetMånga ungdomar saknar fast arbete. Det är en väg bort frånlänet till andra arbetsmarknader eller bidrag. En väg bortfrån arbetslöshet till fasta meningsfulla jobb bör skapas förungdomarna i län genom en reformeradarbetsmarknadspolitik. En sådan försöksverksamhet börbedrivas i län.Arbetsmarknadspolitiken på väg mot fasta meningsfulla jobb förungdomar bör utgå ifrån tre arbetsmarknadspolitiska spår:1. Utbildning upp till gymnasiekompetens inom ramen för enutbildningsgaranti, för att lägga grunden för vidare lärande, i eller utanförarbetet.2. Kvalificerade arbetsmarknadsåtgärder för att lägga grunden för återinträdepå arbetsmarknaden. Volymåtgärder bör fasas ut för att ge utrymme förbättre insatser.3. Inträde på en övergångsarbetsmarknad, som skapas i en överenskommelseom ett partnerskap mellan staten, de regionala myndigheterna i länet samtprivata och offentliga arbetsgivare, där efterfrågesidan stimuleras genomolika åtgärder. Genom att komma i kontakt med reguljära arbeten kommermånga att fastna genom en "kardborreeffekt".UngdomsfridI län bör Ungdomsfrid introduceras, det vill sägamotverka det utanförskap och den brist på inflytande sommånga unga känner. Utifrån detta är det nödvändigt attmotverka den diskriminering och kollektiva bestraffningsom enskilda näringsidkare och även vissa kommuner görnär alla ungdomar straffas därför att några har misskött sig,exempelvis när ungdomar utestängs från affärer vissa tidereller när utegångsförbud införs för ungdomar. En tillåtandeattityd till kollektiv bestraffning underbygger ungasutanförskap. Regeringen bör låta se över åldersgränsernautifrån detta perspektiv, inte minst för att minska detutanförskap som drabbar många ungdomar sedan de fyllt 18,men fortfarande inte har tillträde till en mängd offentligalokaler.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()