ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So495 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So495av , ()Reklam för alkoholFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överväga åtgärder för att se till att barn och ungdomarunder inte genom förledande reklam lockas att använda alkohol.MotiveringI har vi klara regler för att man inte fårgöra reklam för alkohol i exempelvis tidningar eller i TV. Det finns dockreklamkampanjer som indirekt riktar sig till ungdomar. Exempelvisölreklam för lättöl, trots att det inte går att köpa annat än som folköl.Reklamen ger en falsk glättad bild av hur trevligt det blir om man drickeralkohol.Denna glättade bild talar mest till unga människor och förstärker i mångafall deras längtan efter att "passa in i gänget". Att försöka få någon som kanlanga öl till fredags- och är ett vanligt problem för mångagymnasieelever.Enligt en undersökning, genomförd av Sverigebarometern och presenteradi tidningen , tillfrågades personerna om vilken sorts öl man blir sugenpå när man ser lättölsreklamen i TV. Följande svar fick man:- ungdomar mellan är de som blir mest sugna på starköl- blev sugna på folköl- blev sugna på starköl.I hela befolkningen är det också som blir sugna på lättölnär de ser lättölsreklamen på TV.Detta visar tydligt att målgruppen fastnar för det som reklamen vill uppnå,att vilja dricka alkohol. Bryggerierna som betalar för sina annonser har säkerthelt rätt när de anför att de håller sig till de regler som gäller för reklam,menär det verkligen detta vi ville uppnå med reglerna om alkoholreklam? Enligten uppgift i tidningen 14/97 hade bryggerierna följande medieinve-steringar:- 65 miljoner kronor- 29 miljoner kronor- 26 miljoner kronor.Medievalet, enligt samma uppgifter:- TV 81,0 %- Bio 7,0 %- Kvällspress 5,5 %- Utomhusreklam 5,2 %Det är oerhört viktigt att det uppväxande släktet inte får som sed att drickaalkohol, vare sig det är öl, vin eller sprit, under sin uppväxttid. Att alkoholär skadligt för unga människor är en sanning som få inte instämmer i.Våra lagar är också skrivna utifrån dessa förutsättningar. Vi harartonårsgränsen för inköp av alkohol. Vi vet att denna gräns inte följs vidförsäljning i butik. Om detta vittnar många undersökningar, inte minst desom gjorts genom UNF, . Att vi låter denkommersiella reklamen ta överhanden över det vi beslutat är intetillfredsställande. Vi vill inte att unga människor ska dricka alkohol ochabsolut inte att de ska känna en längtan efter alkoholens verkningar.Grundprincipen är att den svenska alkoholpolitiken ska motverkaalkoholens skadeverkningar. Om inte bryggerinäringen själv har denansvarskänslan att man avstår från reklam som kan förleda ungamänniskor att skaffa sig alkoholovanor, så är det vår plikt som lagstiftareatt överväga vad vi ska göra för att se till att våra intentioner om att intelocka barn och ungdomar att skaffa och berusa sig medalkohol.Stockholm den 28 september 2000Carina ()()
mot · GO02So497 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So497av , ()Läkemedel till psykiskt sjukaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om läkemedel till människor med psykiskt handikapp.MotiveringIdag utvecklas ekonomi mycket positivt och vi har en starkttillväxt. Det öppnar dörren till att göra satsningar på områden som har fåttstå tillbaka under saneringsåren.I våra ögon tillhör gruppen psykiskt sjuka de grupper som drabbats särskilthårt . Vid en psykisk sjukdom har det ingen betydelsevar och i vilken ställning du befinner dig i samhället. Mensamhällsutvecklingen spelar en viktig roll för risken en psykisk sjukdomutvecklas. Därför bör enligt vår politiska värdering den gruppen vara högtprioriterad vad gäller ökad hjälp nu när ett överskott i de offentligafinansernaskall fördelas. De bördor som den berörda gruppen drabbats av undersaneringen skall lättas.Psykiskt sjuka har likt andra grupper drabbats av att kostnaden förpsykofarmaka skall betalas av den sjuke. Vi vet att psykofarmaka inte löserproblemen för den sjuke, men än är psykofarmaka en av grundstenarna ipsykiatrin. Framsteg görs inom psykiatrin men ännu är det mycket somsaknas tills läkemedlen kan fasas ut i större utsträckning. ser vi effekternaav att kostnaden lagts ut på patienterna. Antalet psykiskt sjuka som återhamnat under vård har ökat. Det är svårt att säga om det här har någonkoppling till att kostnaden lagts ut på den enskilda personen, men vi tror attdet skulle kunna finnas ett samband.Människor som har en långvarig psykisk sjukdom och som lever på exi-stensminimum genom tidig sjukpensionering har ofta en bristande sjukdoms-insikt. För dessa går inte reformen i en riktning där man skulle kunna se någotslut på sjukdomen. Det måste ses negativt ur samhällsekonomisk synpunkt.Dessa personer har svårt att ta medicin när den är gratis. när de självamåste betala för medicinen är det helt omöjligt.Det finns människor som försöker att leva ute i samhället trots sittpsykiska handikapp. Dessa patienter har lättare att klara sig och kan fungera isamhället med sin medicin. Därför skall vi ge dem samma grundförutsättningsom alla människor skall ha, nämligen hjälpen till att kunna fungera isamhället. Vi måste föra en politik som inte delar in folk i olika grupperingar,t.ex. psykiskt sjuk med insikt över sin situation eller psykiskt sjuk med ettavståndstagande eller oförmåga att själv kunna bedöma sin situation.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02So498 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So498av Virgin, ()Assistansersättning för boende i gruppbostadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om assistansersättning för boende i gruppbostad.MotiveringI dag kan inte assistansersättning betalas ut till funktionshindrade som bori gruppbostad. Då kostnaderna för boende i gruppbostad helt faller påkommunerna leder det till att kommunerna blir mindre benägna att ordnasådant boende för dem som uppfyller villkoren för LSS.Många funktionshindrade vill säkert bo i egen lägenhet och skall dånaturligtvis kunna göra det. En del skulle ha glädje av att tillsammans mednågra kamrater bo i ett gruppboende. De skulle då ha en gemenskap medandra som var och en har sin egen bostadsdel att dra sig tillbakatill.På så sätt skulle även samordning av olika aktiviteter kunna ske, exempelvisutflykter och badhusbesök. Den sociala gemenskapen skulle öka och då ocksåge ett mer stimulerande liv.Även för de personliga assistenterna skulle det ske en positiv förändring.De skulle få arbetskamrater, vilket kunde bidra till att öka intresset förarbetesom assistent. Genom samordning skulle de personella resurserna kunnaanvändas mer effektivt.Vi anser att man kan stimulera kommunerna att ordna med gruppbostäderför gravt funktionshindrade om ges möjlighet att utgeersättning vid gruppboende.Stockholm den 4 oktober 2000Lilian Virgin (s)()
mot · GO02So499 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So499av Brendt, ()Familjer med funktionshindrade barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av hur lagstiftningen i praktiken fungerar förföräldrar till barn med funktionshinder.Samordning av resurser till familjer medfunktionshindrade barnEnligt lag (1993:389) om stöd och service till vissa funktionshindrade(LSS) har den enskilde rätt till en individuell handlingsplan där samtligabehandlingsinstanser från såväl kommun och landsting som andra organskall redovisas. Vidare skall kommunen verka för att insatser från olikaorgan samordnas.Trots gällande lagstiftning upplever många föräldrar till funktionshindradebarn att de, förutom att hantera barnet och dess funktionshinder, även tvingashantera en rad kontakter med myndigheter såsom sjukvård, ,kommunens olika handläggare m fl. Detta förutsätts ske , då det förmånga yrkesgrupper inte alltid är så lätt att ta av sin arbetstid.För att underlätta kunde samhällets service organiseras på sådant sätt attden enskilde endast behöver ha en kontaktyta medan myndigheterna sins-emellan samverkar och hanterar de ansökningar och beslut som behövs påsådant sätt att den enskilde inte behöver ha det stora antal kontakter som idagkrävs.Mycket tid och kraft skulle sparas om en myndighetsföreträdare ansvaradeför att en individuell plan upprättades för det funktionshindrade barnet och atthandläggaren ansvarade för att samhällets berörda instanser sätter barnetsbehov i centrum och att besluten samordnades till en helhet. Uppföljning ocheventuella ändringsbeslut skulle kunna ske med viss regelbundenhet eller dåfamiljen anmäler ändrade behov för barnet.För att lagstiftarens intention, att sätta det funktionshindrade barnet icentrum, skall bli verklighet behövs en översyn av hur lagstiftningen ipraktiken fungerar för föräldrar till barn med funktionshinder.Stockholm den 2 oktober 2000Agneta Brendt (s)()
mot · GO02So500 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So500av , ()AnhörigutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satsning på pilotprojekt med inriktning på enanhörigutbildning för yngre anhöriga och funktionshindrade.MotiveringDet är svårt att som nybliven förälder till ett funktionshindrat barn klaraav sin roll. Många frågor växer fram och det är inte alltid så lätt att hittasvaren. Dessutom ska många kontakter tas med både myndigheter ochfrivilligorganisationer, vilket inte heller är det enklaste. Är det dessutomens första barn är situationen ännu mera svårhanterlig.För att underlätta och förebygga problem och svårigheter som är koppladetill den specifika situationen bör den nära anhöriga få en utbildning.Idag finns ingen utbildning för nära anhörig, föräldrar och syskon tillfunktionshindrade barn. Däremot finns det en utbildning inriktad på de äldre isamhället - anhörig 3000 som är bra och som skulle kunna utgöra mall för enutbildning inriktad på barn.Det är lämpligt att starta med en försöksverksamhet, ett pilotprojekt inomett begränsat område, exempelvis i , där ett antal kommuner, samverkar. ska ha som syfte att hjälpa tillmed problemlösningar och kontakter för nära anhörig till funktionshindratbarn.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02So501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So501av Klockare, ()Kassation av läkemedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om läkemedelsanvändningen.MotiveringDet är angeläget att hushålla bättre med läkemedelsnotan så att vi kan haråd med dagens och framtidens effektiva, väldokumenterade läkemedel.Nya läkemedel har i större utsträckning mindre biverkningar.I föreskrivs läkemedel för med en snabbtstigande läkemedelsnota, en ökning med . Ökningstaktenär den snabbaste i . Om inget görs kommer läkemedelsnotan år 2010att uppgå till . Ett skäl till de ökade kostnaderna är blandannat en orimlig kassation av obrutna läkemedelsförpackningar.I redovisas ett exempel där två patienter lämnade inobrutna förpackningar till ett värde av ca . Exemplet tillhörvardagen och läkemedel för miljarder hamnar i toaletten eller går tilldestruktion.Kassationerna av obrutna, plomberade förpackningar är ett problem.Apoteks- och sjukvårdspersonal måste kasta bort dyra läkemedel somåterlämnas plomberade i obrutet skick. Denna situation är orimlig medhänsyn till de stora kostnaderna det rör sig om och med den sannolikt mycketlåga risken med att återanvända dessa obrutna förpackningar.Det är angeläget att vi hushållar bättre med läkemedelsnotan så att vi kanha råd med nuvarande och framtida effektiva och väldokumenteradeläkemedel, som ofta har en låg biverkningsprofil. Det är naturligtvis ocksåangeläget för att behålla en anständig sjukvård nu när det råder brist på flerasjukvårdsområden.En åtgärd kunde vara att i högre grad använda sig av provförpackningar,vilket också patienterna bör kräva. Kassationen av obrutna läkemedel bordevara tämligen enkelt att åtgärda. För många inom vården är det frustrerandeoch demoraliserande att se så mycket pengar bara försvinna utan att man kangöra något åt det. En snabb utredning av kassationsproblemen är synnerligennödvändig.Stockholm den 3 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02So502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So502av , ()Kvinnojourernas verksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd och hjälp till kvinnor som utsatts för våld.MotiveringDet första kvinnohuset startades i . finns hundratalskvinnohus runt om i . Den första kvinnojouren iSkandinavien startade i . kvinnojourer och kvinnohusär av senare datum.Kvinnojourerna vänder sig till misshandlade och våldtagna kvinnor ochdrivs av partipolitiskt obundna organisationer. Jourerna tar inte emot kvinnormed missbruksproblem eller svåra psykiska problem. De anser sig inte ha deresurser som fordras för att hjälpa kvinnor i sådana situationer. Syftet medverksamheten är att skydda, stödja och hjälpa enskilda kvinnor men också attvara opinionsbildande. Kvinnojourernas förebyggande arbete är stort.Kvinnojourernas verksamhet har olika omfattning. I jourverksamhetendeltar oftast frivilliga kvinnor. Den tid telefonjouren är öppen varierarberoende på antalet aktiva medlemmar. De resurser som jourerna förfogaröver i form av frivilliga, anställd personal, lokaler, övernattningsmöjligheteroch medel för löpande utgifter varierar avsevärt.Kvinnojourernas verksamhet bygger på ideellt arbete, engagemang ochsysterskap och är fristående från myndigheter. Det är också en förutsättningför att nå alla kvinnor. Många kvinnor vänder sig just till kvinnojouren för attfå vara anonyma. Kvinnojourerna måste respekteras av kommunerna ocherbjudas ekonomiskt stöd för att de ska orka driva en kontinuerligverksamhet.Under de senaste åren har dock allvarliga signaler om minskat ekonomisktstöd från kommunerna till jourernas verksamhet framkommit, vilket äroroväckande. Även kommunernas syn på kvinnojourernas verksamhet harförändrats till det negativa för verksamheten. Många kommuner respekterarinte jourernas oberoende.Socialtjänstlagen har utökats med en paragraf, § 8, som avser att förstärkasocialtjänstens ansvar och skyldighet att ge stöd och hjälp till kvinnor som ärutsatta för våld. I paragrafen står dock "bör verka för att kvinnor som är ellerhar varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet får stöd och hjälp attförändra sin situation", vilket ger utrymme för egen tolkning.En lagförändring måste till så att bör utbytes mot skall.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()
mot · GO02So503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So503av Klockare, ()Förskrivning av läkemedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föreskrivning av läkemedel.MotiveringSverige har den högsta ökningstakten i hela när det gällerkostnader för läkemedel. Det föreskrivs läkemedel för 21 miljarder kronori dag och om inget görs så kommer kostnaden att vara 65 miljarder kronorår 2010.Det finns flera orsaker till de ökade kostnaderna: allt frånförskrivningstraditioner, dålig uppföljning och dålig följsamhet tillbehandlingen, rabattsystem med hamstringstendens och orimlig kassation avobrutna läkemedelsförpackningar.Det finns ett par saker som bör åtgärdas:- dålig följsamhet till läkemedelsbehandlingen,- förskrivning av dyra läkemedel på icke godkänd indikation.Dålig följsamhet innebär risk för såväl överanvändning somunderanvändning av läkemedel. Vid en följsamhet på tillföreskriven behandling, vilket är en mycket bra siffra, är förlusten påläkemedelssidan . Vid 80 procents följsamhet ärförlusten 4 miljarder. I många fall är dock följsamheten ,vilket grovt räknat skulle ge ca 10 miljarder i förlust.Förskrivningen av dyra läkemedel på icke godkänd indikation är ett annatproblem. SBU () har i en rapportvisat att magsårsmedicinen Losec förskrivs i för ca 500 miljonerkronor på icke godkänd indikation. På godkänd indikation är Losec ettförträffligt läkemedel. Problemet vid icke godkänd indikation är, förutomindikationsglidning, en dålig uppföljning och utvärdering, vilket tenderar attleda till långvarig behandling av tveksamt värde till ett mycket högt pris.När det gäller förskrivning på icke godkänd indikation behövs enskärpning för att undvika indikationsglidning. En bättre uppföljning ochutvärdering av insatt behandling liksom att noga ange behandlingstidenslängd är av vikt. En annan viktig åtgärd är att förbättra patient-läkarrelationen.Stockholm den 3 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02So504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So504av , (-s)Statligt bidrag för hiv/aidsinsatserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett fortsatt specialdestinerat statligt bidrag för hiv/aids.MotiveringInsatserna mot hivinfektion har varit framgångsrika i . I Sverigehar drygt 5000 människor drabbats av hivinfektion, varav 3000fortfarande är i livet. Antalet nyanmälda hivinfektioner är i genomsnitt 5per vecka. Nyckeln till framgången är det preventiva arbetet somkommuner, landsting och frivilligorganisationer har ägnat sig åt, ofta igod samverkan med varandra.Folkhälsoinstitutet har ett nära samarbete med olika frivilligorganisationervad gäller hiv- och aidsfrågor. har ekonomiskt stöd lämnats blandannat till Noaks Ark-Röda korset, RFSL och . Utvärderingar visar attstödet har använts på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.Frivilligorganisationernas insatser för att stödja och hjälpa smittade och derasanhöriga har varit ett ovärderligt komplement till landstingensbehandlingsverksamhet. Det specialdestinerade stödet till detta arbete bördärför även utgå år 2001.Stockholm den 5 oktober 2000Susanne ()()()
mot · GO02So505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So505av , ()Ändring i socialtjänstlagen1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i 8 a § socialtjänstlagens byta ut ordet bör mot skall.2 BakgrundSom en del i kvinnofridslagstiftningen har socialtjänstlagen (SoL) 8 §utökats. Första stycket (a) lyder: "bör verka för attkvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller annat övergrepp ihemmet får stöd och hjälp att förändra sin situation." Tillägget har gjortsför att förstärka ansvar och skyldighet att ge stöd och hjälptill kvinnor som utsätts för våld.Vi konstaterar att det inom i landet finns stora brister ikunskaper om och tillämpning av denna lagparagraf. Det är fortfarande svårtför misshandlade kvinnor att få ekonomiskt bistånd så att de kan bearbeta ochförändra sin situation. Vi anser att lagparagrafen behöver förtydligas. Iparagrafen står "bör" vilket ger utrymme för alltför restriktiva tolkningar. Viyrkar att ordet "bör" ändras till "skall" så att intentionerna isocialtjänstlagen8 a § blir tydligare.Stockholm den 5 oktober 2000Ingrid ()()()()
mot · GO02So507 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So507av , (-m)CancerutredningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att en ny cancerutredning behöver tillsättas.Motiv för vårt förslagInternationella cancerunionen (UICC) och motsvarande organisationer påeuropeisk nivå rekommenderar att alla länder utarbetar en plan för detframtida arbetet med cancerprevention, diagnostik, behandling ochrehabilitering av cancerpatienter.Bakgrunden är den att alla länder p.g.a. demografiska orsaker (en alltstörre del av befolkningen kommer att bestå av seniorer med åldersbetingatökad cancerrisk) och p.g.a. effektivare behandling av de cancersjuka kommeratt få en kraftigt ökad prevalens (samlade antalet med sjukdom vid en visstidpunkt) av cancer. är inget undantag. Det ökade antalet sjukakommer naturligtvis att innebära en stor belastning på sjukvården på olikanivåer. Eftersom behandlingen gradvis har förbättrats och denna utvecklingkan förutses fortsätta till och med i ökad takt kommer sjukvården att behövatillhandahålla all slags behandling i ökad grad och också behöva satsa pårehabilitering av det allt större antalet botade eller delvis botade patienter.Det finns anledning att i detta läge stimulera effektivare utveckling av ettbättre och kostnadseffektivare omhändertagande av de cancersjuka. Helakedjan av åtgärder i omhändertagandet av patienterna kan förbättras genomforskning och utveckling, d.v.s. diagnostik, behandling, eftervård ochrehabilitering och slutligen, palliation och terminal vård.För att på ett rationellt sätt planera behöver en ny cancerutredning utföras(den senaste är ), och med den som bas bör en cancerplan utarbetas.Denna kan därefter användas av stat och landsting vid planering av deförändringar av infrastrukturen (cancercentra, forskning etc.) som lägetpåkallar.Stockholm den 4 oktober 2000Elisabeth ()()()()()()()()
mot · GO02So509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So509av , ()Telefonjour för demenssjukaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om telefonjour för demenssjuka.Telefonjour för demenssjukaDemens är ett vanligt förekommande handikapp bland äldre personer.Handikappet medför stort lidande för såväl den drabbade som anhöriga. ISverige är cirka 180 000 personer demenssjuka och närmare en miljonanhöriga är berörda. Ofta finns ett stort behov av stöd och svar på frågor.Frågorna är vanligen mycket komplexa och rör omvårdnad, medicin,juridik, ekonomi med fler område.Kunskapen om demenssjukdomarna och demenshandikappet är mångagånger bristfällig hos såväl anhöriga som hos medarbetare i kommuner ochlandsting.Demensförbundet är en ideell förening som arbetar för att stödja dedemenssjuka och deras anhöriga. beviljade regeringenDemensförbundet stimulansbidrag för fortsatt utveckling avtelefonjourverksamhet.Syftet med telefonverksamheten är att ge rådgivning och stöd till personermed demenssjukdom och deras anhöriga. Rådgivningen sker på lokal ochcentral nivå.Demensförbundet kommer att skriftligen utvärderatelefonrådgivningen.Regeringen skriver i sitt budgetförslag att det ej finns något större intresseför en nationell telefonjour som beskrivits i den nationella handlingsplanenför äldrepolitiken. Regeringen anser i stället att det finns behov av lokal ochregional telefonjour och kommer att fatta beslut om insatser för attstödja sådan telefonjour.Eftersom det finns en etablerad telefonjour fördemenshandikappade och deras anhöriga är det rimligt att inga beslut omförändrad telefonjour fattas av regeringen förrän Demensförbundetsutvärdering presenterats. Vidare bör regeringen föra en diskussion medDemensförbundet om hur det anser att de demenssjuka och deras anhörigasbehov av telefonjour bäst tillgodoses. telefonjour är nuetablerad och välkänd för de demenssjuka och deras anhöriga vilket gör attdet är olyckligt om regeringen ensidigt fattar beslut som innebär attDemensförbundets telefonjour avvecklas eller på annat sätt drabbas avnegativa konsekvenser.Stockholm den 5 oktober 2000Margareta ()