mot · GO02L435 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L435av , ()En värdekommissionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en värdekommission.MotiveringHur formar vi ett gott samhälle? Hur motverkar vidiskriminering, våld, förakt, lögn, falskhet och annan orätt?Inget samhälle kan i längden bestå om det tar överhanden.Vilka är då de grundläggande värdena för ett gott samhälleoch vad ger inspiration för dessa?Etik fokuserar på handlingar och relationer, politik på det gemensammasamhällsbygget, som förutsätter handlingar, relationer och gemensammanormer. Inga politiska beslut tas utan att människosyn och etik spelar engrundläggande roll. Lagstiftning genomsyras av etik, som i sin tur bygger påvärden, rättigheter och normer. Värden kan identifieras genom att fråga efterdet som är värdefullt för den enskilda människan, för alla människor och församhället. Gemensamma eller allmängiltiga värden är livet, människovärdet,miljön, sanning, kunskap, kärlek etc. De är värden i sig. En rättighet innebäranspråk att få uppnå, uppleva eller realisera ett värde. Det handlar omrättighet att få leva livet, att bemötas med värdighet och respekt, att få tadelav en ren miljö, att få ta del av sanning, få tillägna sig kunskap och upplevakärlek. En norm påtalar ett ansvar för värdena och rättigheterna till dem. Detkan gälla att respektera liv och andras människovärde, att värna miljön, atthålla sig till sanningen, tillägna sig kunskap och att möjliggöra det för andraoch att visa kärlek.Begreppet rättvisa förekommer ofta i den politiska retoriken. Men omrättvisa överhuvud taget skall kunna skipas, det må vara mellan medborgare,eller ömsesidigt mellan staten och medborgarna, måste det ske utifrån engemensam bas av värden. Traditionellt menas att 'rättvisa' är en dygd, dvs. enförmåga att erkänna och garantera en annans rättighet. Men om det inte finnsen medvetenhet eller kunskap om vilka allmänmänskliga värden allamänniskor har rätt att förverkliga och ansvar för att andra får förverkliga,blirallt tal om rättvisa bara tomma ord inför planlösa beslut. Om stat, landstingoch kommuner skall garantera att rättvisa skipas, måste politiker helt enkeltveta vilka värden (liv, människovärde, hälsa, kunskap etc.) som skallgaranteras alla människor. Om barnen skall vara i centrum för politiken,måste vi politiker veta vilka grundläggande värden det är som skall garanterasvåra barn. Saknas denna kunskap om värden, blir allt orden om rättvisa ochrättigheter innehållslösa.Om det skulle vara riktigt att var och en avgör samhällets värden,rättigheter och normer, skulle de inte kunna ifrågasättas, eftersom det inteskulle finns en måttstock att värdera utifrån. Alla uppfattningar vore likariktiga. Detta synsätt går inte ihop med de flestas erfarenhet och övertygelseatt en del moraliska ståndpunkter har mer fog för sig än andra. Att t ex undernormala förhållanden ljuga, att misshandla folk eller att tortera eller döda enmänniska hävdar vi vara fel såväl i som i Kosovo eller . Det ärmoraliskt fel oavsett var i världen det äger rum, har ägt rum eller kommer ägarum.Vilka är då samhällets grundläggande värden? Hur ska vi alla kunnaidentifiera och tillägna oss dessa värden? Vilken är familjens, skolans,rättssy-stemets, medias och övriga signalgivares betydelse som förmedlare avvärden, rättigheter och normer? Hur byggs rättssystem och rättstänkande upputifrån en gemensam värdebas?Hur är samhällsekonomin beroende av en fungerande etik i form av tillitoch förtroende? Hur förhåller sig spridningseffekterna till värdebasen utifrånen glidande medicinsk-etisk praxis? Vilken är familjens betydelse för ettgemenskapstänkande? Hur förhåller sig etikens betydelse för skolan ochuppfostran, dvs. den sk. socialisationen av det uppväxande släktet? Hurförhåller sig etiken till rättssamhällets svårigheter och den tilltaganderättsosäkerheten i samhället? Vilken är värdebasens betydelse föruppbyggande, vidmakthållande och expansion av företags- ochorganisationskulturer ? Hur fungerar värdebasens utveckling och betydelse iett informationssamhälle jämfört med ett jordbruks- och ett industrisamhälle?Hur förhåller sig värdebasen, dess betydelse och eventuella förskjutningar iett samhälle med en allt större etnisk mångfald? Frågorna kan naturligtvismångfaldigas, men värdenas och etikens betydelse för politik och samhällekvarstår. Det behövs ett samlat grepp i värdefrågorna.En rad olika statliga utredningar har behandlat delproblem, som rör detdenna motion behandlar. Det är dock angeläget med en samlad ochsamordnad etisk hantering av vår tids svåra etiska frågor med utgångspunkt ide intagna etiska ståndpunkter vi har i grundlagen och i internationellakonventioner och deklarationer om mänskliga fri- och rättigheter. En svenskgenomlysning av samhällets fundament, dvs. den värdebas som håller ihopsamhället, är angelägen. Vad gäller bredden och planeringen kan den norskaVerdikommisjonen fungera som gott exempel. I anslutning till tidigaremotioner från menar vi att en svensk värdekommissionenmed mönster från vårt grannland bör tillsättas.Stockholm den 25 september 2000Alf ()Per ()