mot · GO02K400 · 2000-10-05 00:00:00 — Public service-uppdraget skall ävenframgent omfatta samiskan och tornedalsfinskan.Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdrag somunderstryker rollen som samhällelig kulturinstitution i stället för en av mångakonkurrenter till de fristående kanalerna och radiostationerna. Det förutsätteren prioritering av resurserna som ger väsentligt större utrymme än förskapande och produktion.5.2.5 Minoritetsspråk på nätradioPublic service-uppdraget har varit helt knutet till de tre företagenSveriges Radio, och Utbildningsradion. Det har letttill låsningar vad gäller möjligheter att göra program för andradistributionsformer.Det finns enligt vår uppfattning anledning att som en del i det statligapublic service-uppdraget införa ett produktionsstöd till invandrarföreningarsom vill producera nätradio, d.v.s. radiosändningar över Internet. Internetöppnar möjligheten att kostnadseffektivt distribuera radio på en radminoritetsspråk. På det sättet kan möjligheter erbjudas att skapanyhetssändningar, aktualitetsprogram och de andra radioprogram som olikagrupper finner intressanta.En försöksverksamhet med nätradio på minoritetsspråk bör därför inledas.Riksdagen bör därför anslå ur rundradiokontot för enförsöksverksamhet som ger ett stort antal invandrarföreningar stor frihet attsjälva skapa och sända nätradio. Det bör ankomma på regeringen att närmareutforma regelverket för en sådan försöksverksamhet.5.2.6 Public service i ett framtidsperspektivKan man tänka sig en annorlunda public service-situation i ett längretidsperspektiv? Kan fler medieföretag erbjuda sig att uppfylla delar avpublic service-uppdraget? Det finns anledning för olika intressenter imediemiljön att analysera de möjligheter som teknikutvecklingen ochkonvergensen kommer att erbjuda. Etablerade strukturer måste kunnaifrågasättas och idégivare och inspiratörer ges möjlighet att presentera nyalösningar. Beredskapen hos de beslutande politiska församlingarna attifrågasätta det etablerade och i positiv anda pröva de nya tankarna är enviktig framtidsfråga.5.2.7 Övriga tillståndsvillkorAv de nya tillståndsvillkoren måste framgå att public service-företagenutan ytterligare ersättning skall tillhandahålla de satellitoperatörer sombegär det sitt programutbud.Konvergensutredningens slutsatser om behovet av förändringar i denlagstiftning som reglerar radio- och TV-verksamheten måste ingå iförutsättningarna för de nya tillståndsvillkoren. De slutsatser som kan dras avresultaten av den tillsatta utredningen som skall analysera ochöverväga behovet av ändringar i radio- och TV-lagen kan också komma attpåverka villkoren.5.2.8 Fler fristående TV- och radiokanalerI statens åtaganden på mediaområdet bör ingå att underlätta för nyakanaler att etableras utan att i onödan lägga sig i derasprogramverksamhet, utöver vad som regleras i radio- och TV-lagen.Vägledande skall vara ansvaret gentemot publiken. Outnyttjaderadiofrekvenser och de frekvenser som frigörs när SR:s behov minskarskall bjudas ut.Staten bör genom regionala koncessioner ge olika möjlighetatt, redan i det analoga nätet, börja sända med olika delar av landet somsändningsområden. TV-bolag som växer fram ur en sådan process skall kunnagenomföra nationella sändningar genom samarbete. Ett nytt avtal för TV4skall inte innehålla särskilda av staten reglerade program- och reklamvillkor.Koncessionerna skall fördelas på motsvarande sätt som den privatalokalradions koncessioner, nämligen genom ett auktionsförfarande. Utöver detekniska skäl som talar för att närliggande frekvensområden bör utnyttjas församma typ av användningsområde (TV-signaler, mobiltelefoni etc.) skallstaten inte lägga sig i hur frekvensbanden utnyttjas. Statlig reglering på grundav trängsel i etern blir allt mindre aktuell i takt med att den tekniskautvecklingen gör utnyttjandet av frekvensbanden allt effektivare. Den "mustcarry-lagstiftning" som reglerar kabel-TV-företagens skyldighet attdistribuera vissa program skall ändras så att det framgår att det endast ärlicensfinansierade program som omfattas av skyldigheten.Utbildningsradion (UR) sänder inte i någon egen kanal utan tillverkarprogram som sedan sänds i någon public service-kanal. Ställningen sompublic service-företag innebär en osund konkurrens på den svenskautbildningsmarknaden och i förhållande till de andra medieföretag som verkarinom detta område. innebär Utbildningsradions ställning sompublic service-företag att licensmedel används för verksamheter som andramedie- och utbildningsföretag kan bidra med. För att öka mångfalden på dettaområde föreslår vi att Utbildningsradion säljs. Det skulle ge utrymme för flerfristånde programföretag med utbildningsambitioner.5.3 Digitalisering stärker friheten5.3.1 Digitaliseringen skall ge ökad mångfald inte minskadNär kabel-TV-näten digitaliseras kan man skapa närmare 300 kanaler därdet tidigare bara varit plats för ett trettiotal kanaler. Detta innebär oanademöjligheter för kabelnäten att ge plats för utbildning, information,underhållning, interaktiva tjänster, höghastighetsInternet, personligtskapande och mångfald på medborgarnas villkor.Digitaliseringen av kabelnäten kommer att skynda på utvecklingen avdatakommunikationen. kan genom en digitalisering av televisionen,och genom satelliter och de befintliga kabelnäten, gå i täten för en utvecklingav bredbandskommunikationen. Alla hushåll som har eller kan få tillgång tillett kabelnät kan genom digitaliseringen av kabel-TV få en kraftfulldatakommunikation integrerad i samma kommunikationssystem. Därigenomskapas utrymme för interaktiva tjänster rakt in i vardagsrummet. Det passivamottagandet blir passé.Alla hushåll som har en telefonledning kan genom digitaliseringen fåtillgång till en kraftfull kommunikation på datanätet. Tillsammans med densnabba tillväxten av satelliter för digital kommunikation kommer detta attinnebära en revolution, där den enskildes möjligheter tillinformationsinhämtning och kommunikation ökar drastiskt.Regeringens försöksverksamhet med markbundna digitala TV-sändningargår stick i stäv med denna utveckling. Syftet med marknätet är att gynna enteknik som möjliggör begränsningar och kontroll. Vi har länge hävdat att detär ett illa genomtänkt projekt. Valet av den markbundna tekniken begränsarinte bara den möjliga mångfalden, utan leder till statlig kontroll över vem somskall få sända. Dessutom kostar den mer utan att kunna erbjuda vare siginteraktivitet eller datakommunikation. Det digitala marknätet motverkardärmed den informationstekniska utvecklingen.5.3.2 Digitala TV-sändningar i marknätetRegeringens satsning på marknätet för digital TV har blivit ett stortfiasko. Höga kostnader, få dekodrar sålda, få tittare, kraftiga förseningaroch orealistiska planer har gjort att den miljard kronor projektet kostathittills framstår som bortkastade pengar. Resultatet visar också att detplan- och kommandotänkande som präglat projektet ochKulturdepartementets planering passar sällsynt illa för nya medier.Redan urvalsprocessen visade att avsikten med projektet var att bibehållaen stark politisk styrning av TV. Urvalet blev en renodlad politiskskönhetstävling utan några överväganden av kanalernas kommersiellamöjligheter eller drivkrafter. När regeringen meddelade sändningstillståndbekräftades den politiska styrningen. Kanalerna tvingades anlita de statligamonopolbolagen . Ägarförhållanden, liksom innehållet ikanalerna, regleras på ett sätt som för tankarna till förhandsgranskning ellercensur.Provsändningar utlovades och komplettasändningar till . Eftersom inga dekodrar fanns frammeförsenades starten till . med massivareklaminsatser är endast cirka 30 000 dekodrar uthyrda.En av myterna som spridits från för att försvara detdigitala marknätet är att det skulle vara nödvändigt för att nå samtligahushåll.Detta är fel, vilket också konstateras i den av framtagnarapporten för digital-TV-kommittén:I princip hela den del av befolkningen som inte är kabel-TV-ansluten kanpotentiellt ta emot televisionssändningar från satelliter, antingen direkteller via olika former av matar-/kabelnät. Det innebär att så gott som helasvenska befolkningen kan se public service-kanaler digitalt även om ettmarknät inte byggs.I dag är av TV-tittarna anslutna till kabel-TV, cirka 23 %nyttjar satellit via egen parabol eller parabol-öar medan bara en tredjedelav tittarna har TV-sändningar enbart via marknätet. antar isin rapport att det enbart är , eller 1,25 miljoner hushåll som kankomma att föredra marksänd digital TV framför andradistributionsformer.Frekvensutrymmet i etern är begränsat, och det skall räcka till TV, radio,personradiotrafik, mobilteletjänster och radiobaseratbredband. Det gör det angeläget och nödvändigt att utnyttja frekvensernaeffektivt och till rätt saker. Frekvensauktioner i och visarvilka stora värden som ligger i de digitala näten när de används för mobilaInternet- och teletjänster.Frågan om verksamheten i det digitala marknätet bör grundas påmarknadsmässiga överväganden bland aktörerna på marknaden. Det gällerbland annat de radio- och TV-företag som har ett naturligt intresse av attutveckla formerna för digitala sändningar, men också företag som utvecklarolika former för digital kommunikation.Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att bygga upp en statligtägd verksamhet för dekoderuthyrning. Statliga medel skall vare sig viastatsbudgeten eller via statliga bolag användas för att subventionera dekodrar.Starka röster höjs nu för ett snabbt beslut om att tidigt släcka ner devanliga analoga TV-sändningarna. Avsikten är uppenbarligen att den vägentvinga in konsumenterna i det digitala mark-TV-nätet och därmed göra fiaskotmindre tydligt. Vi anser att det är förkastligt att tvinga in tittarna imarknätet.Staten bör i stället vara neutral mellan digitala sändningar via kabel, bredbandoch satellit och först när ett mycket stort antal tittare valt digitalasändningarsläcka det analoga nätet. Släckningen skall ske som ett resultat av tittarnasfria val och inte för att den vägen tvinga fram ett visst koncept.Det finns anledning att befara att regeringens låsning vid marknätet tvingarin konsumenterna i den distributionsform som har lägst kapacitet och sämstutrymme för interaktivitet. Risken är stor att den som skaffar dekoder sedaninte har ekonomiska resurser att skaffa det betydligt bättre bredband somsannolikt kommer inom . Regeringens agerande riskerar därigenomatt skada möjligheterna att nå hela med bra bredbandslösningar.5.4 Fortsatt utbyggnad av marknätetRiksdagen beslutade (1996/97: KU17) att införa digital TV i marknätet.Verksamheten skulle ske som en försöksverksamhet och införas i flerasteg med möjlighet för staten att successivt ta ställning om och på vilketsätt verksamheten skulle fortsätta. Regeringen anförde (prop. 1996/97:67)att en grundläggande förutsättning för en utbyggnad givetvis är att dedigitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Om enutvärdering visar att sändningarna inte har ekonomisk bärkraft skallprogramföretagens tillstånd att bedriva marksändningar inte förlängasefter den första tillståndsperiodens slut.Därutöver redovisade regeringen att den avsåg att tillsätta enparlamentarisk kommitté för att följa och utvärdera verksamheten. En förstautvärderingsrapport, som också inkluderar en ekonomisk analys avsändningsverksamheten, skulle lämnas när sändningarna pågått under cirkaett år.Den parlamentariska kommitténs uppdrag (dir. 1997:134) innefattar bl.a:"Kommittén skall lägga fram minst två utvärderingsrapporter där det skallingå en ekonomisk analys av sändningsverksamheten. Analysen skall bl.a.omfatta sändningskostnaderna och programföretagens och konsumenternasintresse och betalningsvilja. Den skall också innefatta en bedömning av nyatjänster och alternativa distributionsformer. "I kommitténs första utvärdering, som lades fram , ingår knapptnågra av dessa, av regeringen anvisade, delar. Inte minst programföretagensoch konsumenternas betalningsvilja är av avgörande betydelse för marknätetsutveckling. Även alternativa distributionsformer, såsom t.ex. utbyggdabredbandstekniker, kommer att vara av stor betydelse för utvecklingen. Intenågon av dessa faktorer redovisas eller analyseras i rapporten.Regeringen lämnar för sin del inte någon redovisning av de ekonomiskaförutsättningarna för marknätet. Enligt andra uppgifter skall utbyggnadenfinansieras genom att det helstatliga bolaget använder 750 miljonerkronor som frigjorts vid en försäljning av andelar i bolaget ().Det är ett demokratiskt anständighetskrav att ges en utförligredovisning av de ekonomiska konsekvenserna för staten, de inblandadestatliga företagen samt public service-företagen till följd av det digitalamarknätet inför ett beslut om en eventuell fortsatt utbyggnad. Även uppgifterom sändarföretagens och konsumenternas betalningsvilja liksom alternativadistributionsformer, vilket ålagts den parlamentariska kommittén att utreda,bör överlämnas till inför ett sådant beslut.En fortsatt utbyggnad av marknätet, utan hänsyn till alternativadistributionsformer och konsumenternas betalningsvilja, riskerar att låsa uppbreda frekvensområden som annars kan användas till mobila Internettjänster.En sådan utveckling riskerar därmed att skada IT-utvecklingen i Sverige.Regeringens förslag om att digital marksänd TV får byggas ut bör därföravvisas.5.5 Reklam5.5.1 UtgångspunkterDe svenska reklamreglerna gör det olönsamt för satellit- och kabelsändakanaler att gå över till marknätet. TV3 och Kanal förlorar pengar påvarje tittare som väljer att se deras program via marknätet i stället för attsom via satellit eller kabel. Det är framför allt reglerna om avbrott iprogrammen som skulle tvinga TV3 och Kanal att antingen sända enannorlunda signal för marknätet eller att visa "svartruta" när det isatellitsignalen sänds reklam. Reklamreglerna hindrar vidare t.ex.Pingstkyrkan från att köpa sändningstid för att sända en gudstjänst.Gudstjänsten klassas som annons, om den sänds på uppdrag av annan, ochfaller därmed under regeln om högst åtta, alternativt tio, minuter pertimme.5.5.2 Licensbetalda program skall inte betalas två gångerProgramverksamheten vid , ochUtbildningsradion betalas via TV-licenser.Reklamfinansiering har aldrig förekommit. Sponsring har däremot, trotsvåra protester, utnyttjats som finansieringskälla för public service-verksamheten. Inför uppbyggnaden av det digitala marknätet förs nu framen modell där TV-tittarna krävs på ytterligare avgifter.För att hantera de digitala marksändningarna av TV har regeringen skapatett nytt monopolbolag, . skall koda och marknadsföra demarksända digitala TV-sändningarna. För att kunna ta emot marksänd digitalTV krävs en särskild dekoder som omvandlar de digitala signalerna till deanaloga som TV:n är byggd för. Samtliga kanaler i marknätet krypteras.För att kunna dechiffrera de krypterade kanalerna krävs därför att manköper ett programkort från och sedan betalar en årligadministrationsavgift för detta. Det innebär att det inte räcker med att betalaTV-licensen för att se program digitalt, man måstedessutom köpa programkort och betala den årliga avgiften.För att kunna se kanaler krävs alltså att man utöverTV-licensen köper ett programkort för och erlägger en årsavgiftom . Vi avvisar denna modell för att avgiftsbelägga licensbetaldaprogram. Om man betalar licens skall man enligt vår mening inte behövaerlägga ytterligare avgifter för att kunna se licensbetalda program.5.5.3 Begränsa must carry-regelnDen s.k. must carry-regeln innebär att kabel-TV-företagen är skyldiga att,i kabelnäten, distribuera ett antal program, som sänds med tillstånd avregeringen, utan avgift. Det finns enligt vår mening ingen anledning attålägga kabelägare att kostnadsfritt distribuera kommersiella program. Detkan vidare ifrågasättas om dagens omfattande must carry-skyldighet ärförenlig med yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). I 3 kap. 1 § andra stycketYGL stadgas nämligen:Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelasföreskrifter i fråga om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme förvissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn tillallmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning ....Kravet på allmänhetens tillgång till allsidig information måste rimligenanses tillgodosett genom att de licensbetalda public service-kanalernaTV1 och TV2 omfattas av must carry-skyldigheten. Som public service-kanaler är det deras uttryckliga uppdrag att tillhandahålla just allsidiginformation. Därmed kan det inte anses befogat att utöka must carry-skyldigheten till att omfatta andra kanaler för att tillgodoseinformationsbehovet. Must carry-regeln bör därför begränsas till enbart delicensfinansierade public service-kanalerna.5.5.4 program skall satellitsändasSveriges Television har i tillstånden för digitala sändningar ålagts attsända de digitala programmen också via satellit. Det är bra att SverigesTelevision fått frihet att distribuera sina program via satellit. I takt med attde digitala sändningarnas andel ökar kommer satellitsändningar att öka ibetydelse. Vi anser att det bör införas en möjlighet för samtligasatellitoperatörer att distribuera program. Företagetbör därför åläggas att kostnadsfritt tillhandahålla satellitoperatörer publicservice-kanalerna, såväl analogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan kostnad. Detta bör regleras antingen isändningstillstånden eller i anslagsvillkoren.5.6 En fri radio5.6.1 Avveckla stopplagenUtvecklingen av en privat lokalradioverksamhet har inneburit en väsentligförändring i det svenska mediesamhället. Den borgerliga regeringen brötradiomonopolet och fick stöd i för en frihetlig radiolagstiftningsom byggde på yttrandefrihet, mångfald, oberoende från stat och kommunsamt konkurrens som grundläggande hörnstenar. Det finns flerradiosändningar än de som ombesörjs av public service-radion ochuppenbarligen har det funnits ett betydande intresse för dessa sändningar.Fortfarande är public service-verksamheten genom sin gynnade ställningsom enda nationellt sändande radioverksamhet och genom sinlicensfinansiering dominerande när det gäller till exempel reportage,nyhetsförmedling, kultur- och debattprogram. Public service-verksamhetensnyhetsredaktion är sålunda den kanske mest dominerande ochgenomslagskraftiga nyhetsförmedlingen i landet. I takt med att radion kommitatt bli allt viktigare har det därför kommit att bli än mer betydelsefullt attslåvakt om mångfald, oberoende och konkurrens för att säkra yttrandefriheten.Socialdemokraterna har trots detta verkat för att motverka de friaradiostationernas oberoende och existens. I föreslogen majoritet av Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet att samtliga sändningstillstånd skulle dras in vidkoncessionsperiodens slut. Förslaget möttes av hård kritik och regeringentvingades backa från denna extrema ståndpunkt.Om förslaget genomförts skulle det ha varit en unik åtgärd i den friavärlden. Vidden av det socialdemokratiska utredningsförslaget varomfattande. Om det någon annanstans i världen fanns en regering som på fulltallvar medvetet ville upphäva fria mediers rätt att existera och verka inomgivna lagar och regler skulle reaktionerna i ha varit omfattande.Våren 1999 presenterades förslagen från utredningen . Även denna utredning föreslår oacceptabla ingrepp,"skönhetstävlingar", som urvalsmodell, kraftigt begränsade tillståndsperioderoch att antalet stationer skall begränsas. Förslaget skapar ett oacceptabeltberoendeförhållande till staten. Justitiekanslern har i sitt remissvar anfört:"Systemet torde alltså innefatta en form av förhandsgranskning eller censur. "lade regeringen fram ett lagförslag baserat på utredningen.Moderaterna och lyckades få förslaget vilandeförklarat i 12månader. Därefter har godkänt att stopplagen skall fortsätta attgälla fram till utgången av . Ett fortsatt stopp av fördelningen avradiofrekvenser kan enligt vår mening inte ses som något annat än enpermanentning av den från yttrandefrihetssynpunkt ohållbara situationen. Julängre lagen får vara i kraft, desto starkare står den i strid medbestämmelserna i 3 kap. 2 § YGL.Befintliga frekvenser skall enligt vår mening användas i enlighet medYGL. Det finns minst åtta lediga frekvenser på FM-bandet. Härtillkommer att arbetar med att ta fram 10 20sändningsmöjligheter för lokalradio på mellanvåg (AM). Dessa frekvenserbör fördelas i enlighet med lokalradiolagen.Yttrandefriheten och mångfalden inom radioområdet behöver stärkas.Detta kan ske nu genom att stopplagen avskaffas.5.6.2 Fria nationella radiokanalerVår uppfattning är att det bör vara möjligt att sända nationellt medfristående och privata radiokanaler.De privata radiostationer med lokala sändningar som vuxit fram skallkunna genomföra nationella sändningar genom nätverkssamarbete. Det finnsmot den bakgrunden ingen anledning att stationerna i lag skall tvingasupprätthålla en viss andel lokala sändningar.5.6.3 Den digitala radion skall vara friIntroduktion av digital radio, den s.k. DAB-radion, hindras av regeringensklåfingrighet och vilja att styra radioutbudet. Regeringens krav på "skön-hetstävlingar" som urvalsmodell och krav på programinnehåll ochoförändrat ägande är oförenliga både med den redaktionella frihet sommedier skall ha och den kommersiella frihet som medieföretag behöver.Skall den digitala radion kunna utvecklas krävs ett tillståndsförfarandeliknande det som tidigare gällde för den privata lokalradion under denborgerliga regeringen. Det krävs ett auktionssystem och långvarigasändningstillstånd för att ge det oberoende och den stabilitet som behövs föratt programbolag skall ta de stora investeringar som är förknippade medetablering av en ny sändningsteknik och en ny marknad.5.6.4 är det statliga bolag som harmonopol på all analog TV-distribution i marknätet och på huvuddelen avradiodistributionen. I sändningstillstånden mellan staten och publicservice-bolagen och mellan staten och TV4 framgår att man är tvingad attanvända för utsändningarna. Regeringen har även givit Teracommonopol på utsändningarna i det digitala mark-TV-nätet. Ingenupphandling har skett. monopol på marksänd radio och TV böromedelbart avskaffas och verksamheten utsättas för konkurrens. Vidarebör public service-företagen åläggas att upphandla sin distribution ikonkurrens. bör privatiseras.Stockholm den 5 oktober 2000Per ()()()()()()()()()()()()()()()()()