ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A293 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A293av , ()Auktorisation av bemanningsföretagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om auktorisation av bemanningsföretag.MotiveringBemanningsföretagen har, både vad gäller kvalitet och omfattning,utvecklats kraftigt sedan starten då privat arbetsförmedling ochpersonaluthyrning tilläts. Den kraftiga expansionen har lett till att mindreseriösa företag inte klarar konkurrensen och därför sorteras bort, menockså till att verksamheten inte omfattas av de lagar och regler som ärsjälvklara för andra branscher.En bransch som har som sin huvudverksamhet att hyra ut personal,människor av kött och blod med olika bakgrund och erfarenheter, måste ha enmycket hög grad av tillförlitlighet för de anställdas bästa. Viss del av denproblematik som finns, exempelvis garantitid och löneformer, är avtalsfrågormellan arbetsmarknadens parter. Andra frågor kan vara sådana att reglervisserligen finns men att tillämpningen ännu inte anpassats till denna "nyaarbetsform".För att säkerställa att den expanderande verksamheten, med många nyaföretag på marknaden, fungerar effektivt och i enlighet medarbetsmarknadens lagar och regler anser vi att det skall finnas krav på någonform av auktorisation av bemanningsföretag.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02A294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A294av , ()ArbetskraftsförmedlingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förmedling av arbetskraft till företag.Angående förmedling av arbetskraft tillföretagI pressen kan man ta del av artiklar som återkommer emellanåt och sombeskriver hur nyetablerade företag startas upp med arbetslösa förmedladefrån den lokala arbetsförmedlingen. Detta är väldigt positivt för alla, förföretagaren som äntligen kommer igång, för de arbetslösa som får arbete,för arbetsförmedlingen som lyckas med sitt uppdrag, för samhället somblir rikare.I vår strävan att bekämpa arbetslösheten och speciellt dålångtidsarbetslösheten har infört anställningsstöd som kommerföretagaren till del om han eller hon anställer någon person som gått arbetslös24 månader eller mer. Detta riktade anställningsstöd har lyckats såtillvida attfler långtidsarbetslösa har fått jobb.Emellertid finns det tyvärr arbetsgivare som enbart försöker göraekonomisk på anställningsstödet och låter kortsiktigt tänkande gårföre långsiktiga mål.Det finns fall där nyetablerade företagare vägrar teckna kollektivavtal medmedföljande arbetsmarknadsförsäkringar som man enbart ärintresserad av att arbetsförmedlingen anvisar arbetskraft medanställningsstöd. Detta ter sig stötande mot vår tradition på arbetsmarknadendär vi alltid förordat ordning och reda genom avtal mellan parterna ochjämställda konkurrensvillkor.Arbetsförmedlingen skall undersöka om det finns försäkringar tecknadeför de anställda samt rådgöra med den aktuella fackföreningen för utlåtande.Detta genomförs inte konsekvent av alla arbetsförmedlingar runt om i landet,vilket är otillfredsställande.Ett anständighetskrav som bör ställa är att närarbetsförmedlingen anvisar arbetskraft till företag så skall kollektivavtalfinnas/tecknas, särskilt när anställningsstöd erhålls. Detta bör geregeringen tillkänna.Önskvärt vore om regeringen gjorde en översyn av hur regelverketfungerar och tillämpas och återkommer till med förslag påförbättringar.Stockholm den 3 oktober 2000Raimo ()
mot · GO02A295 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A295av , ()för att minska arbetslöshetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att aktivt använda kooperativa företag som ett medel attminska arbetslösheten.Aktivt användande av kooperativa företagsom ett medel att minska arbetslöshetenDen höga arbetslösheten har drabbat de flesta länder i tidigare änSverige. Många metoder har med växlande framgång prövats för att ökasysselsättningen. Liksom nu i har man funnit att skapandet av nyasmåföretag kan vara ett verksamt medel. En metod som utvecklats iItalien härrör ur den så kallade Marcoralagen och har haft storeffekt på företagsbildandet. Lagen bygger på att aktivt användakooperativa företag som ett medel för att minska arbetslösheten.Bildandet av nya kooperativa företag med stöd av lagen uppmuntras på tvåolika sätt. som hotas av nedläggning kan tas över av deanställda med hjälp av lån från en särskild fond, Foncooper. Dessutom kan dearbetslösa under förutsättning att de bildar ett kooperativt företag sätta inavgångsvederlag och ersättning från arbetslöshetsförsäkringen som kapital iföretaget. Ett särskilt investmentbolag, CFI (Compagnia FinanziariaIndustriale), som ägs gemensamt av de fackliga och kooperativahuvudorganisationerna kan bidra med en insats som uppgår till högst tregånger det sammanlagda beloppet av medlemmarnas insatser.Även i andra europeiska länder som och finnsmöjligheter för arbetslösa att omvandla hela eller delar avarbetslöshetsersättningen till insatser i kooperativa företag. Den italienskamodellen förefaller dock vara den mest utvecklade.Vi anser att regeringen som ett alternativ i arbetslöshetsförsäkringen bordeutreda ett svenskt system för omvandling av ersättning frånarbetslöshetskassan till insats i ett nystartat kooperativt företag. Kooperativaföretag har en speciell ställning i sådana här sammanhang eftersom de byggerpå ett frivilligt medlemskap, gemensamt ägande utan främmande vinstintresseoch en demokratisk struktur där principen en medlem - en röst ärförhärskande. Förutom den egna insatsen i företaget, som medlemmarnaskulle kunna finansiera med hjälp av arbetslöshetsersättningen, krävs i likhetmed hur det är i någon form av finansieringsfond.Löntagarna äger väldiga tillgångar i form av pensionsfonderna. Omså lite som en promille av dessa tillgångar ställdes till löntagarnas direktadisposition för insatser i nya småföretag skulle det sammanlagda beloppetändå uppgå till omkring 100 miljoner kronor.Stockholm den 4 oktober 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02A296 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A296av Bjälkebring, ()Kulturarbetarna och a-kassanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att AMS bör ges i uppdrag att i samråd med berörda konstnärs-organisationer utforma närmare föreskrifter för hur a-kassereglerna inomkulturarbetsmarknadens område skall tillämpas.InledningI regeringens proposition "En rättvisare och tydligarearbetslöshetsförsäkring" (prop 1999/2000:139) tar regeringen särskilt upphur de nya a-kassereglerna skall tillämpas med hänsyn till de villkor somgäller kulturarbetsmarknaden med många korta projektanställningar ochmellanliggande perioder av arbetslöshet.Regeringen utgår därvid från att arbetsmarknadsutskottet vid behandlingenav propositionen "Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt"(prop 1999/2000:98) utförligt redogjort för de förhållanden som råder på denkonstnärliga arbetsmarknaden. Utskottet framhöll att kulturarbetarna har enspeciell arbetsmarknad som delvis präglas av helt andra förhållanden än sområder inom andra yrken. Särskild hänsyn måste därför tas tillkulturverksammas förutsättningar vid utformningen av aktivitetsgarantin.Regeringen betonar att det i de individuella handlingsplaner som ligger tillgrund för aktivitetsgarantin skall hänsyn tas till de villkor som råder på denarbetsmarknad den arbetssökande är utbildad för eller etablerad inom. Skäletär att arbetsmarknadssituationen varierar på grund av olika arbetsmarknadersoch branschers speciella förhållanden. Detta gäller, enligt propositionen,exempelvis för kulturarbetare.Enligt propositionen skall hänsyn tas till kulturarbetarnas speciellasituation vid tillämpningen av de föreslagna a-kassereglerna. Detta gällersärskilt frågan om huruvida arbetssökande kulturarbetare skall behöva utvidgaden yrkesmässiga och geografiska sökradien efter de första 100ersättningsdagarna.Regeringen slår i propositionen fast att vid utvidgningen av sökområdetrimlig hänsyn skall tas till arbetssökande som genom regelbundna uppdrageller anställningar visat sig vara förankrad inom det yrke han eller hon ärutbildad till eller etablerad inom och att detta särskilt gäller kulturarbetare.FörslagetFör att få till stånd en rättvis och tydlig uppföljning av de skrivningar somfinns i propositionen om kulturarbetsmarknadens särart och hur detpåverkar både de individuella handlingsplanerna och sökområdet för dearbetssökande bör AMS ges i uppdrag att i samråd med berördakonstnärsorganisationer utforma närmare föreskrifter för hur a-kassereglerna inom detta område skall tillämpas. Vilket bör geregeringen tillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Charlotta L Bjälkebring (v)()
mot · GO02A297 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A297av , ()Studieuppehåll och arbetslöshetskassaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att anpassa reglerna för uppehåll mellan studier tilldagens verklighet beträffande utbildningar.MotiveringMånga av de som blivit arbetslösa kommer efter en tids arbetslöshet ocharbetssökande underfund med att de behöver komplettera sin utbildningoch önskar då påbörja studier. Det finns numera en mängd olika kurser,skolor och former för utbildning som kan kännas både nya ochinspirerande för den arbetslöse. Det är också arbetsförmedlingensambitioner att, i samråd med den arbetssökande, skapa en utbildningsplansom kommer att leda till ett nytt arbete.De utbildningar som finns är inte som tidigare enbart baserade påhöst- och vårterminer utan pågår ofta i helt andra former . Det finnsett modernt synsätt i dagens arbetsmarknadsutbildning, vilket är mycketglädjande. Att kunna gå en kurs och sedan inom fortsätta meden annan utbildning är självklart till gagn för den arbetslöse och kommer juäven samhället till del i form av högre utbildning och merkompetenta arbetssökande. De flaskhalsproblem som man nu med oro talarom i arbetsmarknadssammanhang kan motverkas genom att man har mycketflexibla utbildningsmöjligheter.Det finns en regel som inte är tidsenlig längre i sammanhanget och det ärersättningen från a-kassan då den arbetslöse inte studerar. Omhan eller hon tidigare haft ersättning från a-kassan måste studieuppehålletomfatta för att ersättning på nytt ska kunna utgå. Detta är tillstor nackdel när det gäller planeringen av studiemöjligheter för arbetslösa. Attalltid behöva se till att varje studieuppehåll är innebär attutbildningsanordnaren hämmas i sina ambitioner att tillhandahålla studier påett modernt och tidsenligt sätt. Det är angeläget att detta förändras så attreglerna anpassas till den verklighet som utbildningsanordnarna och dearbetssökande strävar efter.Stockholm den 2 oktober 2000Jan ()()
mot · GO02A298 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A298av , ()Utbetalningsansvar av arbetslöshetsersättningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att aktualisera frågan om samordning av utbetalningsrutinerhos arbetslöshetskassan respektive Alfakassan.MotiveringFör en person som är arbetslös är kontakten med företrädarnaoch handläggarna vid arbetslöshetskassan eller Alfakassancentral. Det är där man får hjälp med de handlingar sombehövs och det är också arbetslöshetskassan/Alfakassan sombetalar ut ersättningen, efter det att man sänt in sinakassakort.Om man efter en tids arbetslöshet väljer att utbilda sig och får ersättningför detta, så utgår ofta samma belopp men det är en annan utbetalare,, som har ansvaret. Uppgifter hämtas då frånarbetslöshetskassans handläggning innan utbetalning kan ske första gången.Detta är en onödig och kostnadskrävande rundgång för utbetalning aversättning till en person. Om istället arbetslöshetskassan eller Alfakassan haransvaret för utbetalning av ersättning även under studierna så kan debefintliga uppgifterna om den arbetslöse/studerande användas omgående närdet är dags för utbetalning. Det behöver inte heller uppstå problem med nyahandlingar när återgången till a-kasseersättning sker. Samordning mellanmyndigheter eller myndighetsutövare behöver inte ske i ett sådant fall. Detbör ligga rationaliseringsvinster i att en samordning av utbetalningarna skeroch det skulle också praktiskt vara de arbetslösa/studerande till gagn. Det ärangeläget att frågan om samordning av utbetalningsrutiner tillarbetslöshetskassan respektive Alfakassan aktualiseras.Stockholm den 2 oktober 2000Jan ()
mot · GO02A299 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A299av Feltzing, ()Samers a-kassaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheterna för renskötandesamer att kunna erhålla a-kassa.SamebynI finns 44 stycken samebyar. I en sameby bor ochverkar de samer som är renskötare till yrket. Varje same medfamilj utgör ett eget företag, men skattemässigt anses varjeperson ha ett eget företag.Historiskt var det så att när samerna hade jakt- och fiskerätt, kunde dettabetecknas som arbete när det inte fanns något arbete medrenskötseln. finns inte den möjligheten, fast renskötseln fortfarande integer arbete under delar av året. Speciellt och ,ligger arbetet med renskötseln nere. , juni,augusti, har en renskötande same alltså chans att ståtill arbetsmarknadens förfogande, och har ju självklart svårt att klaraekonomin, när så går utan arbete och inkomster.Den s.k. Alfakassan skulle kunna vara en möjlighet, men för anslutning tillden fordras att verksamheten upphör helt. En jämförelse är turistnäringen, därockså många är egna företagare och säsongen inte fylls med arbete hela tiden.Regeringen bör utreda hur renskötande samer skall kunna bli delaktiga i a-kassa under sin arbetslösa period under året.Stockholm den 5 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02A303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A303av , ()PendlingsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kloka i införande av ett pendlingsstöd förbyggnadsarbetare.MotiveringPolitik ska alltid bedrivas med förnuftet och klokskapen somviktiga ledstjärnor. Att finna lösningar på samhällsproblemsom många vinner på är alltid något att eftersträva. En sådanpolitisk lösning behöver vi hitta när det gäller byggandet ochbyggandets förhållande till arbetslösheten blandbyggnadsarbetare.Vi behöver bygga fler bostäder i . Det behövs för att inågon mån klara de växande köerna till de få bostäder som finns. Många avdem är unga människor som förgäves försöker hitta sin första bostad. Det somändå byggs är för dyrt för de unga att efterfråga. behövs inte minst flerhyresbostäder med rimliga hyresnivåer, som kan efterfrågas av ungdomar ochav familjer i normala inkomstlägen.I andra delar av landet finns byggnadsarbetare som skulle kunna bygga denödvändiga lägenheterna. Många av dem har inget jobb utan tvingas gåarbetslösa eller finnas inom arbetsmarknadspolitikens olika åtgärdsprogram.Det vore förnuftigt och klokt att kunna använda deras yrkeskunnande, deraskompetens och deras vilja till arbetsinsatser.I saknas det enligt AMS närmare 3 000 byggnadsarbetare.Dessutom vet vi av beräkningar att det kommer att krävas ett tillskott påungefär det närmaste året. Det vore förnuftigt och klokt att göradet möjligt för byggnadsarbetare från norr att med ett pendlingsstöd klara avatt både arbeta i en region där insatserna behövs och bo kvar på sin hemort.Det innebär ju också att kommuner som brottas med utflyttningsproblem ochvikande skattekraft ges, om än begränsat så dock, något bättre förutsättningar.Stockholm den 5 oktober 2000Ola ()()
mot · GO02A305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A305av , ()Bristyrkesutbildning inom vård- och omsorgsområdetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristyrkesutbildning inom vård- och omsorgssektorn.MotiveringBristen på utbildad personal inom vård- och omsorgsområdettenderar att snart vara vårdens mest akuta problem. Inomäldreomsorgen t.ex. ställs högre krav på sociala, medicinskaoch omvårdnadsinriktade kunskaper. Utbildning ochkontinuerlig kompetensutveckling för personal inomvårdområdet är en nyckelfråga för att säkerställa en god vårdoch omsorg. Framtidens vård och omsorg kommer även attställa krav på nya utbildningar där både medicinsk och socialkompetens ingår.Svårigheterna att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens förarbete inom vård och omsorg ökar snabbt liksom behoven av nyrekryteringar.En rad åtgärder måste vidtas inom en mängd områden för att tryggaverksamheternas fortbestånd. Däribland behöver arbetsorganisationenutvecklas. Informations- och marknadsföringsåtgärder måste vidtas för att flerska söka sig till utbildning och arbete inom vårdsektorn. Att arbeta med vårdoch omsorg måste bli attraktivt. Kapaciteten inom utbildningssystemet måsteutökas. Insatser måste intensifieras för att bättre ta tillvara redan utbildadeinvandrare. Det gäller samtliga kategorier bland vårdpersonal - från biträdentill läkare. Det är ett oerhört stort slöseri att inte ta tillvara dessaresurser somredan är utbildade i sina respektive hemländer.Samtidigt behöver utbildningarna utvecklas för att ge bättre kontakt medforskning och arbetsliv. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt denrekryteringspotential som kan finnas inom branscher och verksamheter därsysselsättningen minskar. En möjlig åtgärd för att åstadkomma ett trendbrott iden ökande obalansen mellan vårdsektorns rekryteringsbehov och tillgångenpå arbetssökande kan vara att återinföra möjligheten att låta redan anställda fådel av arbetsmarknadsutbildning, anordnad som s k bristyrkesutbildning.Stockholm den 2 november 2000Tullia ()()
mot · GO02A307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A307av , ()Arbetsmarknad och arbetslivFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivenligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )beslutar uppta nya anslag enligt ovan förutgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetslivAnslagsberäkningCenterpartiet föreslog under /2000 attutgiftsområdena 13 och 14 skulle renodlas. Regeringen hardetta budgetår gått ett steg i rätt riktning men trots allt missatmålet. anser att de kostnader som är koppladetill försörjningsstödet skall återfinnas inom utgiftsområde 13:Arbetsmarknad. Således har en återföring skett tillutgiftsområde 14 av kostnader som ej kan härledas tillförsörjningsstödet. Detta medför att utgiftsområdet ökar med22 868 081 000 kronor.Centerpartiet avvisar den av regeringen föreslagna tillfälliga ökningen avAMV:s förvaltningskostnader för att anställa fler handläggare. Centerpartiettillför inga ytterligare resurser för administration inom utgiftsområdet.Centerpartiet tillför ytterligare till anslag 23:12Särskilda åtgärder för arbetshandikappade jämfört med regeringen. Vidareminskas anslaget till 23:11 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader med då antalet åtgärder förväntas minska i taktmed att en förnyad inriktning på arbetsmarknadspolitiken införs.Centerpartiet accepterar inte att i en brinnande högkonjunktur har7 % av befolkningen, motsvarande 300 000 personer, i åldern iarbetslöshet. Ambitionen måste vara att sänka arbetslösheten ytterligare.Under högkonjunktur måste människor komma i arbete, inte vara inlåsta iåtgärder.Centerpartiet anser att ett sysselsättningsmål är att föredra framför ettarbetslöshetsmål. Detta är särskilt viktigt i en högkonjunktur. Regeringensviker de arbetslösa med den låga målsättning man presenterar i vårbudgeten.Det finns möjligheter att få ut åtskilligt fler människor i arbete om denpolitiska viljan finns. I stället för att redan nu ställa om systemen görregeringen i princip ingenting. Värdefull tid går förlorad med tanke på deninneboende trögheten i systemen. vill ha en högresysselsättningsnivå och en lägre total arbetslöshet.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()()()()()
mot · GO02A309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A309av , ()Bemanningsföretagens verksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvärdering av personaluthyrningsbranschen.PersonaluthyrningI arbetsmarknadsutskottets betänkande 1999/2000:AU1 begärutskottet en översyn av personaluthyrningsbranschen, vilketockså blev beslut. I skrivande stund harregeringen inte utfärdat direktiv eller tillsatt någon utredning.Möjligheten att hyra ut personal har funnits . I media och påarbetsmarknaden förkommer oroande skildringar av tendenser om attuthyrningsföretag leder till etablering av ett arbetsmarknadens C-lag och omatt omfattande kriminalitet är vanligt förekommande.I dagarna har LO skrivit avtal med sin motpart som regleraranställningsvillkoren för berörd personal. Kanske kan detta innebära ensanering och uppstagning av branschen.Vi finner det angeläget att regeringen vidgar utvärderingen av branschentill att särskilt beakta den kriminalitet som tycks vara frekvent i branschen,men också med avseende på hur den fungerade i avtalslöst tillstånd och hurden fungerar avtalsreglerad.Stockholm den 21 september 2000Bengt-Ola ()
mot · GO02A310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A310av , ()Ensamarbete och affärstidslagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ensamarbete.MotiveringSkjutvapen blir allt vanligare i kriminella kretsar ochbenägenheten att använda vapnen tycks tillta. Därmed ökarockså risken för alla de som arbetar i verksamheter som kanutsättas för rån. Kombinationen fria öppettider ochensamarbete ökar riskexponeringen för personalen på ettdramatiskt sätt.Att utsättas för rån är en mycket stark upplevelse som för många drabbadeinnebär ett livslångt lidande. Därför är det viktigt att ingen som arbetar iverksamheter som brukar utsättas för rån eller andra hot arbetar ensam. Ettförbud mot ensamarbete skulle minska risken för rån och innebära en tryggarearbetsmiljö för de berörda. Det finns därför anledning att se överförutsättningarna för ett förbud mot ensamarbete och i vilken mån enaffärstidslag skulle kunna användas i detta sammanhang.Stockholm den 5 oktober 2000Bengt-Ola ()Per ()()()