mot · GO02Kr539 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr539av Kollmats, ()IdrottenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en självständig idrottsrörelse.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall ha ansvar för fördelning av destatliga medlen till idrott.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att idrottsföreningarna skall få ökade möjligheter att utvecklaoch bedriva egna spel och lotterier samt kan ges ansvar förvärdeautomater.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att grundlägga en hälsosam livsstil ochskolans betydelse i detta sammanhang.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lika villkor för idrottande kvinnor och män.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att motverka sexuella trakasserier inom idrotten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att personer med funktionshinder skall få bättre villkor för sittidrottsutövande.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Dövas världsspel skall få statsbidrag.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrotten som ett medel att underlätta integration i samhället.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anslaget till idrottsforskning skall höjas med 5 miljonerkronor.11.1 Yrkande 4 hänvisat till UbU.1 InledningFolkpartiets idrottspolitik har sin bas i den fria ochsjälvständiga idrottsrörelsen. Det hindrar inte attidrottsrörelsen måste få ett stort offentligt stöd, men då utansnävt givna direktiv. Här finns ibland en svår balansgång,där dock den fria och självständiga idrotten måste prioriterasframför en alltför stor samverkan mellan idrotten och staten.2. En självständigfolkrörelseIdrottsrörelsen är härlig. Den engagerar, sammanför, gläder,stimulerar, får människor att växa, fostrar och - ibland ?frustrerar. Idrotten är en folkrörelse, och det borde innebäraatt dess medlemmar ska bestämma och ta ansvar för ochkonsekvenser av sina beslut. finns det dock en fara i attföreträdare för det offentliga börjar lägga sig i idrottsrörelsenför mycket.Det är viktigt att hålla isär rollerna. Klarar inte idrotten och staten detta,kan det gå illa. Det värsta exemplet på korporativ samlevnad är idrotten i degamla kommunistdiktaturerna. Idrotten blev en del av propagandan och denunderordnades politiska syften för att bevisa det totalitära systemets"överlägsenhet". Barn- och ungdomsidrotten underordnades helt drömmar omguldmedaljer och vinster. Rovdriften på talanger var, har det i efterhand visatsig, makaber och har i många fall fått tragiska följder.Riksidrottsförbundet () har fått ansvaret för att god folkhälsa, god etik,jämställdhet, integration och demokratisk fostran ska främjas inom idrotten.Uppgifterna är viktiga, men inte helt enkla. som haruppfattningen att staten inte ska sätta upp mål för idrottsrörelsens egenverksamhet är det rimligt att staten formulerar sin avsikt med de medel somställs till idrottens förfogande. Här är det ändå väsentligt att det inte blirdetaljstyrning med t.ex. långtgående och detaljerade synpunkter på hurstyrelserna bör se ut, hur verksamheten bör fördelas på kvinnor respektivemän. Det är utmärkt med höga ambitioner, syftet är gott, men det kan ändå blifel. Organisationsbeslut inom föreningar, liksom alla andra avgöranden omhur verksamheten skall bedrivas, är inte en statlig eller fråga.Däremot är det mycket väsentligt att på olika sätt arbeta med attityderna i deberörda frågorna.Ett visst offentligt stöd är berättigat för att stärka föreningarna och ökamöjligheterna till en bred verksamhet öppen för många. Självständighetenmarkeras genom att () har ansvaret för fördelningenav de statliga pengarna. Det leder paradoxalt nog till att RF kommer ännunärmare staten, eftersom förbundet därmed också får ställning motsvarandemyndighet. En sådan relation kan inge oro och effekterna bör givetvis följasupp. Regeringen visar i sin budgetproposition på att den ifrågasätter RF:s rollgenom att överväga att fortsättningsvis ställa medel direkt till SverigesOlympiska Kommittés förfogande. Med tanke på att RF företräder hela densamlade svenska idrottsrörelsen bör övervägandet stanna vid ett övervägande.3 Idrottens ekonomiskaförutsättningarAvgörande för om det även skall finnas en stark,fri och självständig idrottsrörelse i är att den, liksomfolkrörelsen i övrigt, själv kan kontrollera en stor del av sinekonomi. Därför är det positivt att överskottet från SvenskaSpels värdeautomater tillfaller idrottens barn- ochungdomsverksamhet, även om beloppen ännu inte kommitupp i de summor som från början förväntades.Folkpartiet liberalerna har i grunden inget att erinra mot att öppnabingohallarna för fler slags spel än värdeautomaterna, d.v.s. också s.k.skicklighetsspel. Bingohallarna drivs av folkrörelserna och det är därförrimligt att folkrörelserna själva även får anordna spelen och också besluta omfördelningen av överskotten.Tyvärr finns det erfarenheter som visar att kommunerna anpassar sig eftervilka inkomstkällor idrotten har, antingen genom att höja hyror och avgiftereller genom att sänka bidragen. Så skedde i många kommuner närinkomsterna av Bingolotto växte. Det finns också risker att staten minskarsina anslag om det finns annan finansiering att tillgå.Idrottsrörelsen kan sannolikt inte räkna in något större nettotillskott förränman har pengarna i handen . Det är allvarligt om det nya systemetändrar relationerna, så att det blir staten som genom fördelarinkomsterna. Det är fel i två steg, dels innebär detta att man stopparföreningsdrivet spel och i stället ställer dit statens maskiner, dels attresursfördelningen nationaliseras, i stället för att som fördelas på plats.Detär alltså väsentligt att föreningarna genom FSL får ökade möjligheter attutveckla och bedriva egna spel och lotterier. Därigenom ökar det egnaengagemanget genom att man kan se en direkt koppling mellan egeninsatsoch ekonomiskt utbyte för föreningen. Detta bör ges regeringen till känna.4 Statens spel versusfolkrörelsernas spelDe statliga pengarna för folkrörelserna betyder faktiskt interiktigt så mycket som debatten ibland ger intryck av.Ungefär 65 procent av idrottens inkomster skaffar klubbarnasjälva fram genom avgifter, reklam, lotterier etc. Den näststörsta inkomstkällan är kommunala bidrag. De direktastatsbidragen ligger på cirka 7 procent.Statliga spel har tagit över en allt större andel av spelmarknaden frånfolkrörelserna . Detta konstaterades av denstatliga utredningen, som har kommit med förslag som till viss del innebäråtergång till tidigare förhållanden.I en tidigare motion föreslog liberalerna - till skillnad frånregeringen - att det var nödvändigt att kasinoverksamhet skulle få anordnasav andra än statliga företag. blev inte beslutet sådant. Mot den bakgrundenanser vi att folkrörelserna ska få ta del av spelmarknaden genom att få ansvarför hela lotterimarknaden och, tillsammans med seriösa entreprenörer, förvärdeautomaterna. Det är inte förenligt med liberal ideologi att staten ska hamonopol på att t.ex. placera ut värdeautomater, bedriva service av dessa ochsvara för den praktiska hanteringen. Detta bör ges regeringen till känna.5 God folkhälsagrundläggs i skolåldernOpinionsbildning i folkhälsofrågor är en viktig uppgift somidrottsrörelsen med fördel kan fylla. Flera föreningar ochförbund bedriver, utöver sin ordinarie verksamhet, speciellaprojekt för folkhälsa och friskvård i samarbete medlandsting, kommuner och inte sällan företag. Detta ärpositivt och bör kunna utvecklas ytterligare.Inom alltför många idrottsföreningar finns tydliga inslag av en elitiseringav barns och ungdomars verksamhet, ofta med utslagning som direkt följd.Redan före puberteten kan unga plockas ut för satsningar i just derasåldersgrupp. har åter läkare blivit föranledda att kritisera den allthårdare träningen bland barn och ungdomar. Följderna kan bli allvarliga omträningsdosen är för stor i förhållande till en outvecklad kropp. Detta kan ledatill direkta fysiska skador. Trots att är tydligt i sittbudskap och menar att barn- och ungdomsidrott skall vara roligt ochingenting annat, så är verkligheten trots detta ibland en annan.Rapport efter rapport signalerar att vi måstes förändra vår livsstil.Undersökningar har också visat på en oroande utveckling vadgäller barns och ungdomars fysiska aktivitet. Vi ser en närmastepidemisk ökning av fetma, åldersdiabetes och benskörhet - åkommor förvilka rätt sammansatt kost tillsammans med fysisk aktivitet är de störstafriskfaktorerna. Nack- och ryggbesvär, hjärt-kärlsjukdomar, högt blodtryck,depressioner och fallolyckor är andra sjukdomar och symptom som skullekunna förebyggas/behandlas med hjälp av ökad fysisk aktivitet. Den alltmerökande stressen i vårt samhälle, som kryper ner i åldrarna, kan med fördelminskas med hjälp av fysisk aktivitet. Om inget görs för att vända dennanegativa trend och komma tillrätta med detta gigantiska hälsoproblem,kommer vi att få en allt större del av befolkningen som inte klarar av attutföra ett arbete med normal fysisk ansträngningsgrad. I förlängningen fårdetta också långtgående konsekvenser för samhällsekonomin. Detta är oerhörtallvarligt och vi måste göra insatser för att förändra människorshälsobeteende. som idrottsrörelsen engagerar en mycket stor del avungdomen finns det ett växande antal fysiskt helt passiva. Det spontanaidrottandet, utanför idrottsrörelsens organiserade verksamhet, har minskatunder det senaste decenniet.Idrottsrörelsen kan, som frivillig folkrörelse, aldrig ha huvudansvaret föratt nå alla barn och ungdomar med ett positivt budskap om motionens och denfysiska aktivitetens betydelse samt en allmän hälsofostran. Denna uppgiftligger, och måste framöver också ligga, på skolan.RF har presenterat en rapport som visade alarmerande signaler kringidrotten i skolan. Den visade att skolidrottsföreningarna tappar mark iskolsystemet. Det är t.o.m. så att simkunnigheten riskerar att komma i kläm.Andelen idrottslärare i har minskat etc.Mot den bakgrunden är det inte förvånansvärt att den svenska skolan idagär dålig i när det gäller idrott i skolan. Idrottsämnet har dessutomförändrats innehållsmässigt så att det nu har en omfattande teoretisk del påbekostnad av den fysiska aktiviteten.I regeringens idrottspolitiska proposition talades det mycket och väl ombetydelsen av fysisk aktivitet i skolan, men det måste också omsättas ipraktiken. Syftet med idrottsundervisningen måste vara att inte bara geungdomarna tillfälle till den nödvändiga fysiska aktiviteten, utan också att gedem möjlighet att prova på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge enimpuls till fortsatt eget idrottande. Här är det viktigt att utbudet intekoncentreras till de stora, traditionella idrotterna. För att åstadkomma dettakan idrottsföreningarna och deras ledare vara en viktig resurs, något somhittills utnyttjats dåligt. Men det är viktigt att slå fast att det inom skolanäridrott och hälsa i sitt breda perspektiv som står på schemat. Aktiviteten påskoltid bör inte till övervägande del bestå av olika tävlingar utan i ställetutgöras av andra former för fysisk träning och av arbete med hälsokunskap.Det måste poängteras att idrott också ska finnas tillgänglig för barn ochungdomar som inte vill tävla. Det är viktigt att ledarna är uppmärksamma pådetta och lägger upp träningen så att inte bara de bästa premieras.Det finns också siffror på vad barns idrottande kostar. Här måsteföreningslivet vara uppmärksamt och sträva efter att göra idrottande enkeltnär det gäller kläder och utrustning.6 Kvinnor och mänIdrotts- och motionsvanor är en integrerad del av livsstilenoch denna bestäms inte av krassa ekonomiska villkor utansnarare av de värderingar vi omfattas av. En stor del avbefolkningen ägnar sig åt motion och idrott. Det kan handlaom att delta i organiserad verksamhet, men också egnaaktiviteter som t.ex. promenader, fiske och strövtåg. Trendenär att antalet aktiva timmar ökar per medborgare och attkvinnorna ligger lite före männen. Sättet att utöva sin motionhar ändrats, från familjen till motion i andra sammanhang,med kompisar och arbetskamrater. Här är det framföralltkvinnorna som ändrat sina vanor. Lite tillspetsat kan mansäga att idrottsrörelsen bidragit till att befria kvinnornasmotionerande, så att det numera handlar om motion för detegna välbefinnandet mer än att nå bra tävlingsresultat. Idrottoch motionerande utomhus är lika vanligt blandkvinnor som män och tendensen är att kvinnorna tar för sigmer av motionsutbudet än männen.Beträffande anläggningar är det mycket angeläget att de som ägeranläggningar - i de flesta fall kommunerna - beaktar hur tider fördelas mellanflickor och pojkar. Det gäller också i kommunernas planering av nyaanläggningar, så att inte det som ännu så länge kan betecknas som typiska s.k.flickidrotter, t.ex. ridning, missgynnas i förhållande till andra idrotter.I har presenterats undersökningar som visat på förekomsten avsexuella trakasserier inom idrotten. De skandinaviska samhällena är inte såolika varandra och risken finns givetvis att det förekommer i också,vilket är oacceptabelt. Regeringen bör ta initiativ för att motverka sexuellatrakasserier inom idrotten.7 HandikappidrottHandikappidrotten i är mycket framgångsrik vid eninternationell jämförelse. Liksom i andra idrotter har detökat intresset också för breddverksamheten. Det harinneburit att många handikappade har blivit delaktiga i ensocial gemenskap, som de annars skulle gått miste om ochderas självförtroende har stärkts. De handikappadeelitidrottarnas framgångar har bidragit till attattityderna till människor med handikapp har förbättrats.För att handikappidrotten ska ges samma förutsättningar som idrotten iövrigt krävs insatser inte bara av idrottsrörelsen. Det ska inte vara dyrareellerkrångligare för den handikappade att utöva sin idrott. För att detta ska varamöjligt måste de handikappades behov tillgodoses, bl.a. när det gäller tillgångtill anläggningar och fördelning av tränings- och tävlingstider.Liksom statsbidrag ges till och till de paralympiska spelenbör också de Dövas världsspel, , jämställas med Paralympics och fåbidrag till sin verksamhet. De spelen har en mycket stor betydelse för denhandikappgruppen och idrottsgrenarna är också så speciella att de intekommer med i de paralympiska spelen. Detta bör ges regeringen tillkänna.8 Idrotten förenarMänniskor med olika ursprung berikar idrotten och förmånga av dem har idrotten stor betydelse när det gäller attkomma in i det svenska samhället. Med sin mångfald ochlättillgänglighet har idrotten unika möjligheter attöverbrygga motsättningar och öka förståelsen förinvandrarnas situation. Flera exempel på olika håll i landetvisar hur idrottsrörelsen aktivt ger invandrarna möjlighet attvara med i samhällsgemenskapen. har mångainvandrare på olika sätt berikat svensk idrott som aktiva,tränare eller ledare. Idrottsrörelsens möjligheter när detgäller att underlätta integrationen är ytterligare ett argumentför att folkrörelserna ska få ett starkt offentligt stöd.9 IdrottsforskningenForskning inom idrotten är mycket viktig. Kunskap omidrottens betydelse i samhället, som på olika sätt speglas iFolkpartiets motion, behöver fördjupas. Det handlar då inteenbart om forskning kring människans fysiska förmåga ochbehov, utan i hög grad också om idrottens betydelse ursociologisk, ekonomisk och samhällsnyttig synvinkel.Regeringen har i sitt förslag angivit att ökade insatser och resurser inomidrottsforskningen ska ske inom ramen för anslaget: Statens stöd till idrotten.Folkpartiet anser denna del av stöd till idrotten så väsentlig att anslaget börhöjas med . Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Lennart Kollmats (fp)()()()