mot · GN02Ub42 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub42av , ()med anledning av prop. 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m.1 SammanfattningFöräldrarna har huvudansvaret för sina barn. Det är också föräldrarnasom genom fostran och omsorg måste ta ansvar för barnens personligautveckling och bl.a. förbereda dem för att börja skolan. Mot bakgrund avatt goda kunskaper blir allt viktigare är det angeläget att olika alternativvad gäller omsorg och skolförberedelser utvecklas, så att varje barnsspecifika förutsättningar kan tas tillvara och utvecklas.Regeringens förslag om införande av en allmän förskola för fyra- ochfemåringar avvisas mot denna bakgrund. Förslaget innebär inga förändringarför barnen, men är ett led traditionell socialdemokratisk familjepolitik däralltmer av föräldraansvaret undergrävs till förmån för kollektiv uppfostran.Det är anmärkningsvärt att regeringen talar om "allmän förskola" för tvååldersgrupper utan att redovisa ett bättre underlag vad avser den nya verk-samhetens innehåll och syften.Vi föreslår ett pedagogiskt alternativ. Förslaget innebär att nuvarandesexårsverksamhet, s.k. förskoleklasser får utvecklas till en barnskola medtydliga pedagogiska ambitioner att ta vara på varje barns förmåga till tidiginlärning . Barnskolan skall i likhet med sexårsverksamheten vara frivilligför föräldrarna och det är kommunerna eller godkända skolor som kan tainitiativ till att utveckla förskoleklassen i denna riktning. Kommuner somönskar inrätta barnskola ges möjlighet att göra det i egen regi eller genom attlägga ut verksamheten på entreprenad. Riktmärket för barnskolan är barn iåldrarna fyra-sex år.2 Propositionens innehåll och synpunkter på dennaRegeringen föreslår ett stegvist införande av en allmän förskola,förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa ellerföräldralediga samt maxtaxa. Den allmänna förskolan skall görastillgänglig för alla barn i åldrarna , omfatta minst 525timmar samt vara avgiftsfri. Verksamheten är obligatorisk förkommunerna, men frivillig för föräldrar att ta del av.Av propositionen framgår inte huruvida den allmänna förskola som nuintroduceras på något sätt skiljer sig från verksamheten i befintlig barn-omsorg. Regeringen framhåller i stället att även förskoleklassen för sex-åringar införts för att ge förutsättningar "för nya arbetsformer och bidragatillverksamhetsutveckling" samt för att förskollärare och fritidspedagoger skallges möjlighet att "undervisa i skolan".Det är enligt vår mening uppenbart att förslaget inte tar sin utgångspunkt ivad som är bra för barnen och hur deras utveckling bäst främjas. Om så hadevarit fallet skulle regeringen ha vinnlagt sig om en gedigen utvärdering avvilka resultat som uppnåtts på individnivå inom olika former av barnomsorgsamt genom etableringen av förskoleklassen. Ett förslag som innebär attytterligare av barns tid ianspråktas borde dessutom formulera tydligamål för vad som skall uppnås, utöver vad som gäller.När det gäller erfarenheterna av förskoleklassen har nyligenpresenterat en rapport om utvecklingen i kommunerna vad gäller integra-tionen mellan förskoleklassen och . Riktlinjerna för uppdragetsom koncentreras på just integration av verksamheterna och mindre påinnehållet men resultaten av förskoleklassernas verksamhet ger vissvägledning om problem och möjligheter som regeringen borde beaktat innanman lade ett förslag om allmän förskola för fyra- respektive femåringar.Exempelvis framhålls att det saknas kunskap om "att den reviderade Lpo 94gäller för förskoleklassen och skall tillämpas i fritidshemmen". Om kun-skaperna om läroplanen inte finns i sexårsverksamheten torde risken varaännu större att de pedagogiska ambitionerna är än mer okända inomdaghemsverksamheten som ska ge ännu yngre barn "förskola".Förslaget innebär enligt vår bedömning ingen förändring för huvuddelenav fyra- och femåringarna, eftersom många går på dagis. Enkonsekvens av förslaget är dock att fler tvingas välja daghem som barn-omsorg samt att fler barn får tillbringa på institution än idag.Familjernas valfrihet minskas och möjligheterna till barnomsorg utformatmed det enskilda barnet i centrum försämras. konstaterar i sinsenaste rapport att "många föräldrar vet inte att förskoleklass är en frivilligskolform". Informationen är bristfällig och valet av förskoleklass ses som ettled i valet av grundskola. Risken är uppenbar att många framgent kommer attuppfatta också den allmänna förskolan som ett obligatorium och attkommunerna slarvar med information om verksamhetens förutsättningar ochriktlinjer.Förslaget är konsekvent socialistiskt och bygger på en nedvärdering avföräldrars betydelse och ansvar för sina barn, samt en kollektivistiskmänniskosyn i makarna anda. Regeringens sätt att ställa "barns rätttill pedagogiskt stimulerande verksamhet" i motsatsställning till "föräldrar-nas ansvar för sina barn" är klassisk retorik, liksom allmänna påståenden att"förskolan gör att barnen kommer bättre rustade till skolan" och "får etttidigt stöd i språkutvecklingen". Vi är väl medvetna om att barnomsorg ochförskolor gett många barn värdefull stimulans, men vill också påpeka attmånga fått ett rikt språk, intellektuell och social träning etc. utanföroffentliga institutioner. Det finns inga vetenskapliga belägg för att kollektivuppfostran i offentlig regi skulle vara det bästa för varje barn, men otaligasom belyser värdet av nära relationer med föräldrar och familj. Därtillkommer att vi aldrig haft en så välutbildad föräldrageneration som medett stort engagemang för att ge barnen en god start. Det är viktigt att ta varapå den kraft som ligger i detta.3 Ett pedagogiskt alternativ3.1 BakgrundFrågan om skolstarten, längd respektive formen förskolförberedande verksamhet har debatterats . Införandetav flexibel skolstart syftade till att göra skolstarten mer flexibel. Detvisade sig snabbt att föräldrar inte var lika benägna att sätta sina barn iskolan som en del trott, förmodligen därför att många ifrågasatte omgrundskolan hade beredskap för att möta sexåringarna. hademånga kommuner startat integrationsprocesser med ökad samverkanmellan barnomsorg och skola, vilket på flera håll uppfattades sommycket positivt.1998 infördes förskoleklassen som egen skolform. ifrågasattebehovet av en särskild skolform, främst mot bakgrund av att det pedagogiskaunderlaget för en sådan verksamhet inte kunde redovisas. De utvärderingarsom nu gjorts av verksamheten i förskoleklasserna är också otillräckliga föratt kunna bedöma vilka effekter verksamheten får för barnen, men vi menaratt verksamheten ändå etablerats på ett sådant sätt att den ger möjlighet fören kvalitativ utveckling av den skolförberedande verksamheten där barnsförmåga till inlärning och kunskapsutveckling kan tas tillvara tidigt.Nu utökas detta "lapptäcke" med ytterligare en ny verksamhet "allmänförskola för fyra- och femåringar". I sämsta fall innebär förslaget inte någotannat än tre timmars avgiftsfri daghemsverksamhet för barnen, samtidigtsom resurserna totalt sett för verksamheten undergrävs. Regeringen har intepresenterat på vilket sätt detta skulle gagna barns allmänna utveckling ochbättre förbereda dem för skolstarten.3.2 Våra principiella utgångspunkter för förskolaFöräldrarna har huvudansvaret för sina barn. Det är också föräldrarnasom genom fostran och omsorg måste ta ansvar för barnens personligautveckling och bl.a. förbereda barnen för att börja skolan.Barnomsorg och familjepolitik i vid mening syftar till att stödja föräldrarnai denna uppgift, inte till att överta deras ansvar eller i onödan begränsa derasmöjligheter att sörja för barnens bästa.När det gäller frågan om förskola kan det rimliga i att kalla all offentligbarnomsorg från för förskola ifrågasättas. Givetvis finns mångagoda skäl att hävda att all barnomsorg måste bygga på kunskaper om barnsutveckling och inlärning och syfta till att stimulera deras personliga ochallsidiga utveckling. Men att se hela denna verksamhet som en del av detallmänna skolväsendet riskerar att leda till att offentliga institutioner tarifrånföräldrar och familjer deras viktiga uppgifter. Därmed förlorar barnentrygghet och närhet som det finns risk för att det enskilda barnetspersonliga särdrag inte ges erforderlig uppmärksamhet.Det socialistiska synsättet innebär också risk för en nivellering av denmycket centrala pedagogiska verksamhet som förskolan kan erbjuda och somi någon mån getts utrymme genom införande av förskoleklasserna.Barns förmåga till inlärning måste tas tillvara bättre än . Mångaförskolebarn visar tidigt intresse och mognad för mer organiserad inlärning,vilket bör uppmuntras och stimuleras. Förmåga att utveckla ett rikt ochnyanserat språk är mycket stort under de tidiga åren, vilket också behöveruppmuntras. Barn med speciella förutsättningar kan ha stor glädje av attdeltaga i verksamhet under ledning av utbildade förskollärare och annanspecialkompetens. Exempelvis är det viktigt att barn med talsvårigheter, bl.a.stamning, tidigt får kontakt med en logoped. Dyslexi är ett annat problemsom ofta kan upptäckas tidigt och där pedagogiskt stöd kan ge bättreförutsättningar för kommande läs- och skrivinlärning.3.3 Låt förskoleklassen bli basen för en barnskolaSkolverket har presenterat en rapport om utvecklingen i kommu-nerna vad gäller integrationen mellan förskoleklassen och grundskolan.Riktlinjerna för uppdraget koncentreras till just detta och inte på verk-samhetens innehåll, men det framgår av rapporten att författarna anser attförskoleklassen blivit mer skola och mindre barnomsorg än vadSkolverket anser önskvärt.Vi tolkar emellertid den verksamhet som vuxit fram i kommunerna som ettuttryck för att personal, föräldrar och förtroendevalda uppfattat behov ochmöjligheter av att stärka förskolebarnens skolförberedelser, även omformerna varierar mycket. Det finns goda skäl att respektera detta, likavälsom resultaten vad gäller barnens inlärning m m borde utvärderas. Föräldraruttrycker också att de är nöjda med "sin" förskoleklass, vilket är viktigt atttahänsyn till.Vi föreslår mot denna bakgrund en utvärdering av förskoleklassens peda-gogik och resultat parallellt med att det ges möjligheter att förskoleklassernafår bilda bas för en utbyggd barnskola med tydliga pedagogiska ambitionersom alternativ/komplement till nuvarande verksamhet i förskolan. Verksam-heten skall liksom förskoleklassen vara frivillig för föräldrarna.Barnskolan skall tillsammans med förskoleklassen bilda en egen skolform.Därmed tar vi ställning för att den skolförberedande förskoleverksamhetenskall kunna utvecklas utifrån de specifika förutsättningar och möjlighetersom små barn har. Kommuner/skolor som önskar starta barnskola skall ha engod planering med mätbara mål för verksamheten som skall vara avskolförberedande karaktär. Verksamheten i barnskolan skall organiserassamlat och inte som en del av förskolans barnomsorg. Tiden perdag kan utgöra ett lämpligt tidsutrymme Åldersspannet bör varariktmärket för aktuella barn i barnskolan. Kommunerna ges full frihet attlägga ut verksamheten på entreprenad. Reglerna skall vara lika oavsetthuvudman för verksamheten.För att möta familjernas behov av ordnad barnomsorg gäller i övrigthittillsvarande regler, med de avvikelser vi i andra sammanhang fört fram,exempelvis krav på att kommunala respektive fristående alternativ skallbehandlas likvärdigt.Enligt samma principer som gäller för friskolornas finansiering skall ocksåandra än kommunerna kunna ansvara för barnskolorna. En barnskola kanprofileras pedagogiskt men också för att särskilt möta barn med särskildabehov. Vi kan också tänka oss alternativ i form av "öppen förskola" för atttillgodose önskemålet om alternativ i barnomsorgen. Kommunerna åläggsinformationsskyldighet gentemot föräldrarna som måste få kunskap om vilkaalternativ som finns när det gäller barnomsorg, förskola, förskoleklass,barnskola och skola.Samarbetet mellan förskoleverksamhet respektive barnskola och skolan ärviktigt. Integration mellan förskoleklasser och är ett pedagogisktalternativ, men inte den enda vägen. Vi ser framför oss en utveckling därolika typer av pedagogik och modeller för verksamhet kan utvecklas ochprövas.3.4 FinansieringNär det gäller förskoleklasserna respektive förskolan föreslår vi ingaförändringar. Finansieringen av barnskolan sker genom att de barn somväljer denna tar befintlig finansiering med sig från förskoleklassernarespektive förskolan. Till barnskolor i annan regi än kommunerna skallersättning utgå från kommunerna enligt samma principer som gällerför ersättning till fristående skolor. En sådan finansiering möjliggör enavgiftsfri barnskola. I ett långsiktigare system vill vi att föräldrarna skallha det avgörande inflytandet över de offentliga satsningarna påbarnomsorg och skola. Våra förslag på barnomsorgsområdet och om ennationell skolpeng syftar till att uppnå detta.Det bör ankomma på regeringen att närmare analysera hur de exaktafinansieringssystemen bör utformas och i vad mån introduktionen av enbarnskola enligt de här presenterade riktlinjerna också bör leda till någonjustering i ersättningarna till kommunerna.3.5 Förskoleverksamhet för barn till arbetslösa ellerföräldralediga föräldrarRiksdagen har påtalat det orimliga i att många barninte får vara kvar på dagis alls om deras föräldrar mister jobbet eller blirföräldralediga. Ur ett barnperspektiv är det olyckligt när man på så sättmister kontakten med en invand vardag, kamrater och viktiga vuxen-kontakter. Därtill kommer rapporter om att arbetslösa inte kunnat sökaarbete p.g.a. att de inte längre har barnomsorgen ordnad.Vi anser emellertid inte att problemet kräver statligt ingripande, utan utgårifrån att kommunerna själva kan finna lämpliga lösningar. Det är givetvisinte rimligt att föräldrar som inte yrkesarbetar ianspråktar heldagsomsorg förbarnen i offentlig regi annat än i mycket specifika undantagsfall. Däremotmåste barnen tillförsäkras kontinuitet när det gäller den pedagogiskastimulans förskolan kan ge. Vad gäller förskoleklassen respektive barnskolanvilka är skolförberedande i den mer traditionella meningen så skall de varaöppna för alla barn.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:129Maxtaxa och allmän förskola m.m. vad avser delen om allmän för-skola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av förskoleklassen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förskoleklassen skall kunna utvecklas till enbarnskola,4. att som sin mening ger regeringen till känna att denbör återkomma med ett förslag i enlighet med motionens riktlinjer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förskoleverksamhet för barn till arbetslösa ochföräldralediga föräldrar.Stockholm den 22 juni 2000Beatrice ()()Per ()()()()()()()