mot · GN02Ub26 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub26av , ()med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering1 InledningSjälvständiga högskolor och fri och obunden forskning av hög kvalitet ärav central betydelse för ett lands utveckling, såväl intellektuellt ochkulturellt som ekonomiskt. Kunskap gör att den enskilde individenutvecklas. En offensiv satsning på forskning måste därför klassas som enprioriterad samhällsutgift.Därför är det viktigt att så många som möjligt får chansen att studera ochforska på högskolenivå. Detta gäller inte minst områdena naturvetenskap ochteknik, eftersom internationellt sett har alltför få människor medsådan utbildning. Human- och samhällsvetenskaplig forskning måste sam-tidigt spela en betydande roll i den offentligt finansierade forskningen. Denär nödvändig för samhällets utveckling, både ekonomiskt och socialt samtger nyttiga kunskaper om människan och hennes tillvaro. Det är viktigt attbetona att mångfald och frihet inom forskningen har ett egenvärde, eftersomforskningsresultat inte går att förutse. Att utgå från förväntad nytta avforskning kan vara kontraproduktivt. Forskningsresultat behöver inteomedelbart ge avkastning, men kan komma att visa sig vara en viktig pussel-bit senare.Regeringen har lagt en proposition om en ny organisation för forsk-ningsfinansieringen. Det finns enligt regeringen ett behov av kraftsamling,och det är nödvändigt att skapa en ny, effektiv, organisation som kan främjasåväl mång- som tvärvetenskaplig forskning. Därför ska de tidigareforskningsråden slås samman och integreras i nya myndigheter.Folkpartiet menar att regeringens argumentering skjuter över målet. Densvenska forskningens framtid och dess kvalitet beror inte i första hand påorganisationsförändringar, utan i huvudsak på två andra faktorer: Vilkaekonomiska medel tillskjuts till forskningen? Hur säkras den akademiskafriheten och forskarnas möjligheter att fritt välja forskningsproblem ochprioritera mellan olika tänkbara uppgifter? På ingen av dessa punkter tillförpropositionen något nytt.Regeringen vill stärka det politiska greppet över forskningen, dels genomde nya forskningsrådens utseende, dels genom att den särskilt definierar utvissa områden som särskilt viktiga. Det är fortfarande för många avregeringen utsedda styrelseledamöter med tunga poster i forskningsråden.Folkpartiet anser att den politiska styrningen borde minska till förmån förden vetenskapliga bedömningsgrunden.2 Övergripande kritik2.1 Brist på helhetssynEn huvudinvändning från är att propositionen vill föreslå enny organisation utan att ta ställning till viktiga principfrågorom hur forskningen ska finansieras . Innan tarställning till en ny organisation måste den veta vad organisationen skallanvändas till. Hur stor del av forskningsmedlen skall gå direkt tilluniversiteten via fakultetsanslagen och hur stor del via forskningsråden?Forskningens infrastruktur i den meningen måste bli föremål för analys.Enligt måste basresurserna, i form av fakultetsanslag och fastaresurser, för forskning vid universitet och högskolor öka. Stora fastaforskningsresurser är en förutsättning för den fria forskningen.Forskning 2000 (SOU 1998:128) föreslog ett enhetligt system därutgångspunkten för medelstilldelning var den vetenskapliga bedömningen.Propositionens uppdelning i vetenskapsråd och två områdesinriktadeforskningsråd saknar stöd i sakliga argument. Hur styrningen från departe-menten kommer att balanseras mot vetenskapliga bedömningar är oklart.2.2 Otillräcklig remissbehandlingFolkpartiet anser att en omorganisation av den omfattning sompropositionen innebär borde bli föremål för en bred remissbehandling. Såhar märkligt nog inte skett. Detta är ett av de avgörande skälen för attFolkpartiet avslår propositionen. Regeringen bör återkomma med ettförslag som skickas ut på bred remiss.Betänkandet Forskning 2000 blev föremål för en omfattande remiss-behandling. Men dagens proposition, som bryter mot grundprinciperna iForskning 2000, har inte remissbehandlats. Propositionen bygger dels på ettförslag från regeringens arbetsgrupp och dels på en utredning tillsatt avNäringsdepartementet. Dessa förslag har endast behandlats vid två remiss-möten den 11 och 12 januari 2000.2.3 Svag motivering av den nya organisationsstrukturenFolkpartiet menar att regeringens motivering av föreslagna förändringarär alltför svag. Värt att notera är att regeringen inte motiverar sitt förslagur kvalitetssynpunkt utan utifrån "vissa tecken på strukturella svagheter isystemet" och diffusa krav på "föryngring och förnyelse". Regeringenskriver vidare att "det är önskvärt att skapa möjlighet till satsningar påforskningsprojekt inom icke etablerade områden med potential att gebanbrytande resultat". Vi instämmer i att sådana satsningar behövergöras men ser inte hur den föreslagna organisationen skulle klara denuppgiften bättre än nuvarande organisation.Den nuvarande forskningsrådsorganisationen är förstås inte en gång föralla given men regeringen anför inga bra argument för att den modell denförespråkar skulle stärka svensk forsknings kvalitet och utvecklingskraft,vilket ändå måste vara huvudsyftet med en forskningspolitik.2.4 Mångfalden minskarForskning är till sin natur en komplicerad och oförutsägbar process. Detinnebär att det är vanskligt att "kraftsamla" och lägga alla äggen i sammakorg (eller i ett fåtal korgar). Om fler får bestämma över den konkretaforskningsfinansieringen är det lättare att upprätthålla mångfalden ochdärmed också kvaliteten i forskningen.I dagens system ligger det ett värde i att det finns en mångfald avforskningsfinansiärer också inom den statliga sektorn, vilket också SULFpekar på i ett negativt remissvar. Det kan vara bra att det är många personersom, skilda från varandra, fattar beslut om hur statliga forskningspengar skallfördelas. Att lägga den finansiella makten hos ett fåtal personer och samtidigttillåta en kraftig politisk styrning riskerar att leda till likriktning ochskapamindre utsikter till framgångsrik forskning. Eftersom regeringen redantidigare minskat forskningsstiftelsernas oberoende, är det ännu vanskligareatt genomföra den centralisering som propositionen föreslår.Betänkandet Forskning 2000 föreslog visserligen också en kraftigförenkling av organisationen för forskningsfinansiering, men i det förslagetbetonades den vetenskapliga grunden för bedömning mycket mer än iregeringens proposition, och likaså betonades vikten av den oberoendeforskningen. I regeringens förslag däremot finns en stor risk att den såkallade områdesinriktade forskningen dels blir kraftigt styrd och dels tarresurser från den mera oberoende grundforskningen.3 Vetenskapsråd med oklar inriktningRegeringen föreslår att ett nytt forskningsråd, , inrättas.Vetenskapsrådets främsta uppgift skall enligt förslaget vara att ge stödtill grundläggande forskning inom samtliga vetenskapsområden.Vetenskapsrådet skall överta de ansvarsområden som handhas avForskningsrådsnämnden, Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-rådet, , Naturvetenskapliga forskningsrådetoch , vilka skall avvecklas.Regeringen föreslår vidare att det inom skall finnasämnesråd för forskningsfinansiering inom vissa ämnesområden. Tre ämnes-råd föreslås därför inrättas inom : ett för humaniora-samhällsvetenskap, ett för medicin och ett för natur- och teknikvetenskap.Ämnesråden bör inom givna ramar besluta om medelsfördelning inom sinaverksamhetsområden.Ansvarsfördelningen inom är oklar. Flera remissinstanser(, , NFR och TFR) påtalar också detta. Å ena sidan skall ämnes-råden självständigt besluta om medelsfördelning men å andra sidan skallämnesråden följa riktlinjer som utfördas av . Risken finns attbegreppet "kraftsamling" som regeringen använder kan tolkas som enintention att ensidigt gynna natur- och teknikvetenskaplig forskning påhuman- och samhällsvetenskapernas bekostnad. Det nya vetenskapsrådetföreslås få egna resurser vid sidan av de som ämnesrådena skall ha. Atthumaniora och samhällsvetenskap skulle få del av dessa kraftsamlingspengarförefaller inte sannolikt.Ämnesrådens ansvarsfördelning är dåligt motiverad. Naturvetenskapligforskning är, precis som den humanistiska forskningen, till stor del grund-forskning. Tillräckliga resurser till naturvetenskaplig grundforskning äravgörande för utveckling och ekonomisk tillväxt. Därför är samman-slagningen av naturvetenskap och teknik i ett ämnesråd olycklig. Natur-vetenskap har många kontaktytor med andra forskningsområden än teknik,t ex medicin och miljöteknik. Genom sammanslagningen av naturvetenskapoch teknik skapas ett ämnesråd som blir dubbelt så stort som de båda övriganär det gäller medelstilldelning.Vetenskapsrådet riskerar att bli regeringens förlängda arm. Regeringenskriver (sidan 18) att "Forskningsråden har allt mer anlitats av regeringensom rådgivande i olika forskningsfrågor. Detta har varit av stor betydelsemen har hämmats av den splittrade organisationen och avsaknaden av tydligamål för analys- och rådgivningsverksamhet. Även detta är ett skäl för enförändrad organisation. Administrativt innebär dessutom en sammanslagningav fem myndigheter att effektiviseringsvinster kan uppnås." Regeringenfortsätter: "En viktig del i rådets policyarbete är forskningspolitiska analyseroch rådgivning till regeringen i forskningsfrågor. Rådet bör lägga stor viktvid sådant utredningsarbete, som även ger stöd till den egna verksamheten. "ser i formuleringar som dessa en uppenbar fara att blir en regeringens förlängda arm, en regeringens utrednings-tjänst, istället för vad det borde vara - en ekonomisk garant för en fri,mångfacetterad, nyfikenhetsbaserad forskning.Det betonas också i propositionen att "Om statsmakterna bedömer att detfinns behov av att säkerställa att forskning bedrivs inom områden som är avnationellt intresse kan ges särskilda uppdrag. "Det är sammanfattningsvis svårt att få en uppfattning om vilken inriktningVetenskapsrådet kommer att få.4 De områdesinriktade forskningsrådenRegeringen definierar vissa områden som särskilt viktiga. Vid sidan avVetenskapsrådet ska två särskilda forskningsråd inrättas, ett för socialafrågor och arbetsliv och ett för miljö, lantbruk och samhällsplanering. Enförsta fråga man kan ställa sig är varför dessa områden ska särskiljas.Varför ska dessa forskningsfrågor inte, i konsekvensens namn, ocksåläggas in i ? Temat för regeringens politik är jukraftsamling.Regeringen föreslår att två forskningsråd, Socialvetenskapliga forsknings-rådet och , avvecklas och ersätts av det nyarådet för sociala frågor och arbetsmiljö. Regeringen föreslår vidare attByggforskningsrådet och Skogs- och jordbrukets forskningsråd skaavvecklas och ersätts av det nya rådet för miljö, lantbruk och samhälls-planering. Detta råd övertar också de ansvarsområden som handhas avByggforskningsrådet och Skogs- och jordbrukets forskningsråd, samt delarav forskningsuppgifter och forskningsanslag.Angående det föreslagna forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv ärdet värt att notera att , , (), (), Akademikers (), (), och in /Institutet förLivsmedel och Bioteknik (/) varnar för de negativa effekterna av attdela upp arbetslivsforskningen och förordar att denna hålls samman inomden föreslagna FoU-myndigheten.Det föreslagna områdesinriktade forskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering får dessutom en tydlig politisk profil och blir enregeringens förlängda arm, som skall bidra med forskning med syfte attstödja en viss politisk utveckling.I och för sig sägs det att "forskningsrådet skall genom att stödja kritisktgranskande och oberoende forskning ge vetenskaplig grund och handlings-alternativ för politik avseende jord- och skogsbruk, livsmedel,viltvård, fiske, vattenbruk, rennäring samt miljö- och naturvård. "Men sedan staplas formuleringarna på varandra som mejslar ut ett i vårttycke alltför bundet forskningsråd som mer är ett redskap i händerna påstatsmakterna än en instans som stödjer " kritiskt granskande och oberoendeforskning." Regeringen skriver bl a: "för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering skall svara för grundläggande forskning på initiativ avforskare och för program där samhällsrelevansen står i centrum. Rådet skallfrämja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling...", samt att"forskningen skall bidra till sektoriella utvecklingsmål. "övertygelse är att en långsiktigt hållbar utveckling är ettpolitiskt mål av största vikt, och vi inser att samordningsvinster kan görasgenom ett mer tvärvetenskapligt synsätt. Men även den områdesinriktadeforskningen måste få vara fri från politiska direktiv. Det finns inomforskarvärlden olika uppfattningar om hur man åstadkommer ett ekologiskthållbart samhälle. Har de forskningsobjekt som inte stämmer meddagsaktuella politiska uppfattningar någon chans att få forskningspengar medsådana ideologiska ingångsvärden från regeringens sida?De två områdesinriktade forskningsråden föreslås sortera under Social-respektive Miljödepartementen. Hur styrningen mot politiskt angelägnaforskningsområden från departementen kommer att balanseras mot renavetenskapliga bedömningar står inte helt klart.5 Den nya FoU-myndighetenPropositionen föreslår en ny för behovsstyrd forskning.Den föreslagna verkar av textbeskrivningen inriktadpå teknik, kommunikation m m, medan till exempel medicin ochmiljöteknik inte nämns i beskrivningen. anser att i första handska varje myndighet ha ansvar för och finansiera FoU med inriktning påden egna verksamheten. En samlad kan även vara enmöjlighet, under förutsättning att den fria grundforskningen garanteratsgoda resurser i den övriga organisationen för forskningsfinansiering.Propositionens förslag ger inte sådana garantier.6 GenusperspektivetFolkpartiet har i tidigare motioner om forskningsfrågor krävt att genus-perspektivet integreras i alla forskningsråds verksamhet. har viarbetat för att forskningsrådsnämnden ska stödja genusforskningen påsamma sätt som den stödjer en del annan forskning, t exalkoholforskning och barn- och ungdomsforskning, bland annat genomatt främja information om forskningen och forskningens roll i samhället.Enligt behöver genusforskningen fortfarande särskilt riktatstöd för att av hela forskarvärlden uppfattas som en seriös vetenskap.Insikten om genusforskningens betydelse måste förenas med höga kravpå vetenskaplighet liksom inom annan forskning. Därför är det förvissoglädjande att regeringen i propositionen nu nämner genusforskningen.Den utvärdering som gjorts av () visar på många positiva erfarenheter.Men den nu föreliggande propositionen har tyvärr inga konkreta idéerom hur detta arbete kan följas upp och utvecklas - varken finansierings-eller organisationsmässigt. anser att borde fortleva även efter en eventuellomorganisation och kanske utvecklas till ett självständigt organ för attpoängtera betydelsen av genusforskningen. Det finns därför anledningför regeringen att återkomma i denna fråga.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens proposition1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansiering begär att regeringen återkommer med ett nyttförslag till organisation för forskningsfinansiering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bristen på remissbehandling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att basresurserna, i form av fakultets-anslag och fasta resurser, för forskning vid universitet och högskolorskall öka,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den politiska styrningen över forsknings-rådens inriktning skall hållas tillbaka till förmån för den vetenskapligabedömningsgrunden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om för stor andel av regeringen utsedda represen-tanter i forskningsrådens styrelser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en motsvarighet till () genusforskningskommitté bör fortleva även efter en om-organisation.Stockholm den 6 april 2000Ulf ()()()