mot · GO02Fi209 · 2000-10-05 00:00:00 — På lite Reformerad och fonderad socialförsäkringDen största delen av socialförsäkringssystemet omfördelarinte inkomster mellan personer, utan mellan olikatidsperioder i en och samma persons livscykel.Pensionssystemet är kanske det tydligaste exemplet, där denlivsinkomst man arbetar ihop utgör grunden för de avgifterman betalar in och sedan den pension man får. För dem sominte har kunnat arbeta ihop till en rimlig pension finns ett"golv", en garantipension, men den finansieras av allaförvärvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna.Förutom att denna typ av rakare rör mellan vad man betalar in och vadman får ut behöver skapas i fler delar av socialförsäkringssystemet, går detockså att göra stora vinster på att fondera delar av systemen. Enkeltuttryckt så kräver ett (helt eller delvis) fonderat system som ger en vissavkastning ett lägre skatteuttag för att finansiera de förmåner som man harbestämt.En fonderad försäkring verkar också stabiliserande, eftersom den i vissmån kan fungera som en buffert vid dåliga år. Statens lånebehov ochstatsbudgeten skulle därmed inte behöva variera i takt med till exempel denutveckling vi sett i sjukförsäkringen.Även om bara delar av systemen är fonderade och avkastningen är låg, kanden sammanlagda vinsten på samhällsnivå bli stor.Sjukförsäkringen beräknas gå med ett underskott på mellan 7 och 9miljarder kronor, jämfört med ett överskott . Sjukförsäkringenborde ges en mer autonom utformning. är beredda attdiskutera villkoren för reformering, eventuellt med en egen buffertfond för attutjämna inbetalningar och utbetalningar över tillfälliga variationer mellanolika år. De partier som står bakom pensionsreformen vore även här enlämplig konstellation för sådana samtal.Reformerad lönebildning ocharbetsmarknadEtt av de allvarligaste hoten mot den starka utvecklingen isvensk ekonomi är om lönerna i stiger avsevärtsnabbare än EU-länderna i genomsnitt och EMU-länderna isynnerhet. En satsning på ett förvärvsavdrag riktat till låg-och medelinkomsttagare som genomförs med tyngdpunktenunder den starkaste tillväxtfasen, kräver mycket snabbaåtgärder för en bättre fungerande lönebildning ocharbetsmarknad men ger i sig själv också en viktigförutsättning för en sådan. Alternativet är en senareläggningav skattesänkningarna tills ekonomin svalnat av. Att gasa isnabbt ökande konjunktur och bromsa i nedgång ochväxande arbetslöshet är varken i samklang med vedertagenekonomisk klokskap eller vetenskap.Under 1970-talet och större delen av låg de svenskalöneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i somlöneutvecklingen i jämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation, såtrots höga nominella löneökningar blev reallöneökningennoll. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över EU-snittet.Liksom när det gäller marginaleffekter finns det en utbredd insikt om attden svenska lönebildningen har fungerat dåligt. Inte minstLO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse försysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket göratt även små procentuella förändringar får stort genomslag påsamhällsekonomin.Trots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse församhällsekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt medsin frånvaro.Staten bör i egentlig mening inte avgöra vilka löneavtal som får träffas.Däremot bör staten skapa sådana spelregler som gör att till exempel risken förökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksomvinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att tahänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. I självaverketingick det som en del i den så kallade solidariska lönepolitiken att facken inteskulle behöva tänka på eventuell arbetslöshet, det var statens uppgift attfinansiera a-kassorna.Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet,mer korttidsanställningar och ett allt större kunskapsbehov. Den nyasituationen på arbetsmarknaden har gjort att de nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ses över. Det är avgörande för denfortsatta ekonomiska utvecklingen att fattar beslut somavhjälper flaskhalsarna på arbetsmarknaden. Det måste bli en bättre balansmellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens parter. Nukrävs individuella handlingsplaner när det gäller att anpassa enarbetsmarknadspolitisk åtgärd till vad som efterfrågas på marknaden ochvilka förutsättningar den enskilde besitter. Det behövs ett nära samarbetemellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet för att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska få den genomslagskraft somefterfrågas bland företagen.Sveriges arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska dettaäven gälla framgent, måste vi fortsätta att satsa på ett bra och moderntutbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från detatt man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebäratt kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå.Nedan presenteras några förslag för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så attresultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvaradet samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet.- Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom en högreegenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för denenskilde genom en generell höjning av grundavdraget. Höjningen avavgiften på ca kompenseras fullt ut med sänktinkomstskatt.- Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 till 14 dagar.Medlingsinstitutet bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder i 14 dagar.- Lagen som reglerar kollektivavtalen bör ses över för att öka den enskildesrättigheter och främja en bättre fungerande lönebildning. Bland annatborde möjlighet för enskilda löntagare att sluta avtal med arbetsgivare utanhänsyn till gällande kollektivavtal underlättas. Riskerna för att enskildaarbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i en underlägsenposition, exempelvis vid hög arbetslöshet, måste beaktas i denna översyn.- Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kanvara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösasavtalsvägen.- Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar.Arbetsgivaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ettvinstdelningssystem.- Beskattningen av personaloptioner bör ses över som ett led i att stimuleraen bättre lönebildning. I denna motion läggs förslag om en lindring avskatten på personaloptioner.- Det är bra att volymmålet i arbetsmarknadspolitiken avskaffats. Prioritetmåste ges åt att åtgärda bristyrken genom kvalificeradarbetsmarknadsutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder börminskas och regelverket kring åtgärderna förenklas.Ökad konkurrensEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den såkallade välfärdsligan är det höga prisläget, till följd avbristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vifår enkelt uttryckt ut förhållandevis lite för våra pengar. Idebatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftast heltoch hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst likaviktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privatoch offentlig konsumtion.I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmännaprisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och USA:sBNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip likastora, till och med något högre. Både och hade en BNPper capita som låg över OECD-genomsnittet.Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNPmotsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efterLuxemburg.Den enkla slutsats man kan dra av detta är att en strategi föratt öka det ekonomiska välståndet i i jämförelse medandra länder, med nödvändighet måste innehålla ett antalreformer för att öka den inhemska konkurrensen, och sänkavårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommersannolikt inte att leda till att kan stiga särskiltmycket i välståndsligan.En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- ochvalutamarknaden avreglerades . Utländska bankersrätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnademånga nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994.Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindreabonnenterna 1999.Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Detgäller framför allt de marknader där hushållen är köpare, exempelvisvarudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentligsektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten.Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och ibyggmaterielindustrin.Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer idistributions- och försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starktreglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt plan- och bygglagenatt begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligarehar begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna attstoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna, sedanfyrpartiregeringen hade tagit bort den. Som med så många andra förslagfunderar nu på en återställare av denna återställare.Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktigahushållsprodukter över genomsnittet för ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket mer att önskaav den svenska konkurrenspolitiken.Tabell 3: (Varugrupp Prisnivåindex, EU=100 )Källa: Ds 1999:32Till skillnad från många andra reformförslag kostar deförslag som presenteras i detta avsnitt ingenting för deoffentliga budgetarna. Tvärtom skulle en bättrekonkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökadupphandling inom offentlig sektor leda till avsevärdakostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det"pris" som man får betala är minskad politisk styrning ochbyråkrati, ett rimligt och för de allra flesta heltokontroversiellt pris. I den politiska debatten finns dockfortfarande många förespråkare som hävdar att det ärdemokratiskt nödvändigt att det offentliga ska styra ochbestämma över i stort sett allt som ses som viktigt. Detöverpris vi alla har fått betala för denna politikuppmärksammas emellertid alldeles för sällan.- Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala ellerhälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Vård ochutbildning bör vara de enda generella undantagen.- Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider mot lagen.- Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag att överklagakommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör ocksåkunna prövas i domstol.- Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens lista bordeinledningsvis genomföras.- bör få ökade resurser och en mer fristående ochframträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte barautifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv.- Det är dags att återigen revidera det kommunala planmonopoletbeträffande etableringen av nya butiker.- Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i ensammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.- Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har enchans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävlaökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas.Minskad skatteflyktVad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser,om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet?Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad viljaatt betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varjeskattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inteviljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras.Därför måste den etiska debatten hållas levande. Samtidigthar de exempellöst höga svenska skattesatserna ofta på ettövermäktigt sätt - utmanat medborgarnas etiska medvetandeoch moral.Sverige är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Dettamedför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och reglerser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om Sverigelångsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, gårdetinte att ha kvar vissa skatter som gör att kapital, företag och kompetens harstarka skäl att lämna landet.Om vi inte ändrar vissa regler kommer risken försnabbt eroderande skattebaser att tillta snabbt. Exempel finns redan i dag.Uppskattningsvis ligger "gömda", sparade i utlandeteftersom kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll, då dessamedel inte deklareras alls.En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontorutomlands till följd av skillnader i beskattning. En alltför stor del avnyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttarutomlands.Internethandeln har bara börjat ta fart, men redan har den svenska bok- ochskivbranschen vissa problem med vikande försäljning, på grund av skillnaderi mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägreproduktionskostnader, effektivare distributionsmetoder eller lägrevinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetaseller "korrigeras" på något sätt. Men om folk väljer vissa produkter i stortsettendast för att beskattningen är olika, blir resultatet oftast en ineffektivresursallokering.De åtgärder som krävs för att i ökad utsträckning behålla och locka hitföretag, kapital och kompetens har debatterats . Slopad värnskatt, sänktskattetryck och minskade marginaleffekter ingår som viktiga delar, och dettahar redan nämnts i det första reformavsnittet. Men ingenting har hänt. Densocialdemokratiska regeringen har visat sig oförmögen att vidta någraåtgärder som skulle kunna vända utvecklingen. I det följande tar vi upp någratill åtgärder som vi anser att bör ta chansen att genomföra.- Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avvecklassambeskattningen av förmögenhet. och minskarskattesatsen och avvecklasförmögenhetsskatten helt.- Den s.k. värnskatten avskaffas.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaffas.- Sänkta marginal- och inkomstskatter enligt ovan.- Det måste bli praktiskt möjligt att köpa och sälja privata tjänster vitt ochlagligt genom en 50-procentig skattereduktion.Sverige bör delta i EMU-samarbetet fullt utStärk samarbetet mellan folkSkälen för en gemensam valuta är gamla, liksom försökenatt med olika mekanismer motverka problem som följer avinstabila valutakurser. Detta har motverkats medöverenskommelser om metallinnehåll, om guldmyntfot, omfasta eller rörliga växelkurser och även med viss politiskstyrning. Med kom de dåvarandemedlemsländerna i EG överens om att skapa en gemensammarknad. Målet var inte ekonomin i sig. Visionen var attsäkra fred och samarbete genom en alltmer sammanflätadeuropeisk ekonomi. Ekonomin var ett medel för ett gottöverordnat mål: fred och samarbete.Europas historia är fylld av konflikter och krig. EU syftar till att knytaländer och folk närmare varandra genom att minska betydelsen av de gränseroch murar som alltför länge tillåtits att fungera som härdar omkring vilkamisstro och misstänksamhet kunnat frodas. Genom ett utökat utbyte av varoroch tjänster, fri rörlighet för människor och kapital, är EU ett politisktoch ekonomiskt stabilt område där riskerna för våldsamma konflikter mellannationer i stort sett tycks vara undanröjda. EMU bidrar till att förstärka dennautveckling för trygghet och säkerhet.Med en gemensam valuta fullföljs den gemensamma marknaden. Med dengemensamma marknaden har tusentals handelshinder mellan länderna i formav särbestämmelser och olika standarder upphävts och harmoniserats.Produktstandardiseringen har naturligtvis ökat konkurrensen och skapat enprispress, som i sin tur bidrar till den låga inflationen. Tanken är att dengemensamma valutan skall förstärka ett positivt konkurrensklimat inom EU,vilket bidrar till att hålla ned priserna. Prisstabilitet och låg inflation ärtydligamål för såväl hela som för den ().Inom EU finns det många angelägna uppgifter kvar. Till det viktigaste föross kristdemokrater hör att verka för att de forna kommunistiska östländernasluts in i den demokratiska gemenskapen i , att förstärka kampen motden internationella brottsligheten och att bedriva ett aktivt arbete förgemensamma tag mot miljöförstöring. Från svensk sida måste vi ta till varaalla möjligheter att påverka. Genom ett deltagande i den innersta kretsen i EUökar vårt inflytande. Detta skall användas inte minst för att underlätta förkandidatländerna att så snabbt som möjligt integreras i EU. skallockså verka för att alla tendenser till en uppdelning i ett A- och ett B-lagmotarbetas. Att stå vid sidan om i en av de viktigaste samarbetsfrågornaminskar våra påverkansmöjligheter.Varför ett monetärt samarbeteEMU bidrar till att underlätta kontakter mellan människoroch företag i länder. Det blir mindre krångel ochkostnader vid utlandsresor för oss som resande ochkonsumerande privatpersoner, men också för företagen.Svenska företag ska förstås ha möjlighet att konkurrera med utländskaföretag på affärsmässiga grunder. Valutakurssvängningar är ett gissel somförsvårar och fördyrar. Om står utanför EMU kommer svenskaföretag även fortsättningsvis att få extra valutakostnader som andra företagslipper. Detta innebär färre arbetstillfällen och lägre skatteinkomster för vårtland.Genom en gemensam valuta kommer det att bli lättare för oss konsumenteratt jämföra priser mellan olika länder. Priserna på konsumentvaror ligger iSverige väsentligt högre än EU-snittet. Genom den ökade konkurrens som engemensam valuta medför, kommer priserna i att sjunka.Om vi går med i försvinner risken för devalveringar, vilket minskarden s k riskpremien, varför räntorna blir lägre. Detta är av stor betydelse förbåde hushåll och företag. Det ökar dessutom investeringarna, vilket leder tilllägre arbetslöshet.Danska folket röstade nej till att nu gå med i . Fokus i dendanska debatten låg inte på EU/EMU som ett långsiktigt politiskt projekt förfred och frihet i vår världsdel. Det handlade mer om räntepunkter, kalkylerom kostnader i kronor för att stå utanför, arbetstillfällen och pensioner. Omingen ideologisk debatt förs röstar knappast väljarna efter ideologiskövertygelse.Nästa land som har ett avtalat undantag är som också väntasfolkomrösta om införandet av euron . Utgången av dessaomröstningar lär i viss mån kanske påverka stämningarna i . Dekommer dock inte att vara avgörande för svenska folkets framtida val.Om kommer ca 300 miljoner människor i EMU-länderna att gåtill banken för att växla sina nationella sedlar och mynt mot euro. Det lärockså bli en slags folkomröstning som nog också kommer att påverkastämningarna i Sverige.Sverige är genom den omfattande integrationen mellan länderna är såberoende av denna omvärld att vårt land även vid ett utanförskap skulletvingas ta sådana hänsyn till vad som beslutas inom EU och den monetäraunionen, att detta i praktiken inte skulle öka suveräniteten annat än påpapperet. Genom möjligheterna att påverka inom ramen för samarbetet har vien större möjlighet att bidra till utvecklingen än genom att stå vid sidan om.Att devalveringsmöjligheterna försvinner är ett gott skäl för ett deltagande.Att devalveringsinstrumentet funnits till hands har frestat den politiskaledningen att missköta den svenska ekonomin under en följd av år, utan attbehöva ta itu med de grundläggande problemen. Genom devalveringar köpteman sig en tids respit. Men devalveringar innebär också en export av deproblem som man själv inte förmår att hantera. Att devalveringsmöjligheternaupphör tvingar det politiska systemet att förebygga och att ta itu med probleminnan de får alltför stora proportioner. Devalveringar har också ett pris genomatt ränteläget blir högre än eljest eftersom ett land som kan misstänkasdevalvera får betala en riskpremie till dem som lånar ut pengar. harSverige en flytande växelkurs, där vår ekonomi utvärderas sekundför sekund på den internationella penningmarknaden.Globaliseringens utmaningarGlobaliseringen i sig minskar handlingsutrymmet för dennationella ekonomiska politiken i när skattebasernablir alltmer lättflyktiga. måste ha konkurrenskraftigaskatter på arbete, utbildning, sparande och företagande om viskall vända flykten från av företag, kunskap ochkapital. Ett medlemskap i skulle göra merattraktivt att verka i. Sammantaget torde dessa effekter ökasysselsättningen och därmed skatteintäkterna för stat,kommuner och landsting.Det fordras åtgärder för att förbättra den svenska ekonomins funktionssättvare sig vi är med i EMU:s tredje fas eller inte. Det omfattande handelsutbytetmed EMU-länderna innebär att den svenska ekonomin måste varakonkurrenskraftig i relation till dessa länder. En anpassning som blirkonsekvensen av ett medlemskap kommer därför att ske även utanför EMU,dock med skillnaden att står utan möjligheten att direkt påverkabeslut som landets ekonomi i stor omfattning kommer att påverkas av.Kristdemokraterna vill åtgärda problemen i svensk ekonomi, problem somhittills fört från att ha varit ett av världens rikaste länder till enplatslångt ned på listan i välståndsliga. Med vår politik kommerflexibiliteten att förbättras bl a genom åtgärder på arbetsmarknads-, närings-och skatteområdena.ERM2Växelkurserna mellan EMU-länderna och övriga EU-länderregleras genom ERM2, som är fortsättningen på . Ettland som deltar i ERM2 får inte låta sin valutakurs varieragentemot euron med . ERM2 är dock frivilligtoch har valt att avstå från deltagande.Sveriges riksbank har att styra mot ett inflationsmål. Det skulle mötabetydande svårigheter att utan föregående ansökan om medlemskap i styra mot ett växelkursmål.För att korta tiden mellan ansökan och fullt deltagande i , bör enförhandling om anslutning till ERM2 tas upp efter det att svenskafolket i en folkomröstning sagt ja till ett medlemskap i förordar att en folkomröstning skagenomföras om EMU-frågan. Frågans vikt och beslutetslegitimitet fordrar att hela svenska folket får möjlighet attdelta. Vidare kan det faktum att en folkomröstning kommeratt äga rum bidra till en folkbildning som annars knappastkommer till stånd.En folkomröstning bör föregås av överläggningar mellan ledarna församtliga riksdagspartier. Av tidsskäl är det knappast möjligt att genomföra enfolkomröstning . Det svenska EU-ordförandeskapetomöjliggör en folkomröstning . Mycket talar nu för att enfolkomröstning om svenskt deltagande bör vänta till efter valet . Detmedger angelägen diskussion utan att för den skull ligga för långt fram itiden.Alternativen i en folkomröstning bör formuleras på ett sådant sätt att intetolkningarna i efterhand skapar stridigheter. Därför är tydliga alternativnödvändiga och det ska inte finnas fler alternativ än två. De två alternativenbör formuleras som ett "ja till deltagande i " resp. "nej till deltagande iEMU". På detta vis får svenska folket tillfälle att ge klara besked tillpolitikerna. Ett nej får då tolkas som att tills vidare avstår från ettdeltagande.