mot · GO02N243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N243av Strömbom, ()Turism1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turismen som en nationell angelägenhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens uppgift som marknadsförare av Sverige.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om infrastrukturens betydelse.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskningens betydelse för näringen.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillväxtpotentialen inom evenemangsturismen och konferens-turismen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den småskaliga landsbygdsturismens och fjäll- ochskärgårdsturismens betydelse.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av minskad byråkrati, myndighetskontroll ochregelförenklingar,8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skadlig konkurrensverksamhet.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om villkor för turismen med avseende på skatter och avgifterjämfört med dem i andra länder.410. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turistnäringens behov av tillgång till riskkapital.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av allemansrättens utformning när det gällerkommersiell verksamhet på enskilds mark.512.1 Yrkande 3 hänvisat till TU.2 Yrkande 4 hänvisat till UbU.3 Yrkande 8 hänvisat till KU.4 Yrkande 9 hänvisat till SkU.5 Yrkande 11 hänvisat till MJU.4 InledningTurism är enligt WTO:s definition "Människors aktiviteter när de resertill och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning änett år för affärer, fritid eller andra syften".Turismen i omfattade totalt 40 miljoner gästnätter,fördelade på hotell, stugbyar, vandrarhem och campingplatser. Andeleninhemska turister utgör och utländska turister . I mindreländer är den internationella turismen vanligtvis större än den inhemska. IÖsterrike svarar t.ex. de internationella turisterna för , iBelgien för 50 och i för av det totala antalet turister. ISverige är ökningen av antalet turister blygsam. är den nation som geross de flesta turisterna, nära 2 miljoner övernattningar.Turistnäringen omsatte ca , motsvarandeca av BNP. hamnade 1998 på tjugoåttonde plats blandvärldens länder när man jämförde turistinkomst. 1990 låg vi på plats 22.Turismen är den näring som sysselsätter flest människor i världen. ISverige arbetar ca 110 000 personer heltid inom turistnäringen.5 Stor potentialSverige har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Vi har envacker natur, ren luft och rent vatten, en spännande historia och ett riktkulturutbud över hela landet. Vi har också områden som kan erbjuda enupplevelse av tystnad, något som allt fler i våra mest tätbefolkaderegioner i efterfrågar. är ett naturskönt land med storvariationsrikedom i landskapet. De milsvida skogarna, sjöarna, älvarnaoch fjällen lockar människor från mer tätbefolkade områden i landet ochfrån andra länder, liksom våra vackra kuster och skärgårdar. Även detodlade landskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. De gamla bruksorterna med deras historia, småstadoch storstad, överallt finns sevärdheter och kulturmiljöer som lockarbesökare. Svensk mat, inredning och design och svenskt hantverks-kunnande är mycket uppskattat. Även vårt geografiska läge i norraEuropa utgör i sig en lockelse för både semesterturister ochkonferensturister. Vårt klimat, med en tydlig sommar- och vintersäsong,ger förutsättningar för ett brett och intressant utbud.Vårt land är således rikligt försett med råvaror i form av natur, kultur,evenemang och aktiviteter som skulle kunna utvecklas för en växande turism.Vi har också kapacitet för utbyggnad av de fysiska anläggningar som krävsför boende, handel, liftsystem, restauranger m.m. har ett perifert lägeoch få landförbindelser med kontinenten. Avstånden i landet är också långa.Dock har vi en infrastruktur som på de flesta håll tål en tillväxt utan attkomma i närheten av de trängselnivåer som förekommer på etableradeturistorter i andra länder. Men det krävs stora investeringar för en välfungerande infrastruktur. Våra långa avstånd måste till viss del kompenserasgenom att vi kan erbjuda god miljö samt hög säkerhet och kvalitet. Vi harockså hög kompetens inom strategiskt viktiga områden som språk och IT.Sverige har också goda förutsättningar för en kraftfull ökning avkonferensturismen som är den del av näringen som omsätter mest pengar perbesökare.6 Hinder för tillväxtFör att skall kunna växa ordentligt som turistland krävs en nyöppenhet för turistföretagens situation och behov. Det behövsförändringar inom många politikområden. De som berörs är bl.a.näringspolitik, regionalpolitik, infrastruktur, utbildning, skatter ochforskning. En rad konkreta behov kommer att behandlas längre fram imotionen.7 Ett nationellt ansvarTurism bör inte ligga inom EU:s kompetensområde. Turism är ett områdesom är typiskt nationellt till sin karaktär. anser att iden mån politik ska bedrivas på turistområdet bör det därför i alltväsentligt ske nationellt, regionalt och lokalt. En europeisk turistpolitikbehövs därför inte.Turism är dock viktig för sysselsättningen och kan därmed spela en rollnär det gäller EU:s stöd till ekonomiskt svagare regioner. Dock måstesubsidiaritetsprincipen gälla, dvs. att initiativen måste vara främst regionalaoch lokala. Vidare kan turismen ha en negativ inverkan på miljön. Det bördärför finnas en EU-strategi för att motverka turismens negativamiljöeffekter, men det skall ske inom ramen för miljöpolitiken.8 En samlad näringRese- och turistindustrin är en näring bland andra och skall behandlassom en sådan. Det krävs en samverkan och samordning mellan offentligaoch privata aktörer på olika nivåer och ett gemensamt agerande iövergripande frågor. De villkor som gäller för annat företagande gällerockså turistnäringen. Näringens möjligheter måste bli tydliga och desspotential bli uppmärksammad även av externa finansiärer. En högservicenivå är en mjuk tillgång i ett turistföretag men service ochkunnande måste värderas på samma sätt som en maskin i etttillverkningsföretag. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och dessrationaliseringsmöjligheter är begränsade.9 Statens rollStaten bör bära huvudansvaret för att sälja som turistland.Näringen har ansvaret för att sälja turistprodukterna och resorna. Det börvara en självklar uppgift för svenska i utlandet att som en av de viktigaste uppgifternamarknadsföra vårt land. Ambassader, turistråd och exportråd verkar i deflesta länder och bör i samarbete med t.ex. handelskammare ochorganisationer ännu bättre kunna sprida budskapet om Sverigesom turist- och konferensland.9.1 Samverkan mellan offentliga och privata aktörerDen svenska turistprodukten formas och utvecklas i samverkan ochsamarbete mellan enskilt företagande, turistorganisationer, kommuner ochstatliga myndigheter och ideella organisationer. De offentligt finansieradeorganen skall komplettera, men kan inte ersätta, enskilt företagande.Såväl de lokala som regionala turistorganisationerna har en central rollnär det gäller att stärka det lokala nätverket av företag, offentliga ochideella organisationer, och för att initiera och stimulera tillkomsten avhuvudentreprenörer där förutsättningar för detta finns. Dessaorganisationer har också en central roll när det gäller att utvecklaregionens turistiska profil. I de regionala tillväxtavtalen finns på mångahåll tillgångar som kan aktiveras, stimuleras och utvecklas inomturismens område.10 Turistnäringens växande områdenTurismen i går mot en allt större specialisering. Det handlar omatt lyfta fram det unika och erbjuda besökaren en alldeles speciellupplevelse.10.1 VildmarksturismUnder har vi sett en snabbt ökad efterfrågan påvildmarksäventyr som forsränning, kanoting, bergsklättring,mountainbiking och överlevnadskurser. Dagens aktiva människor kräverallt större och häftigare utmaningar för att tillfredsställa sitt behov avomväxling och rekreation. Stressade storstadsbor och utländska turistervill ut i naturen, ofta till avlägsna mål med snabb transport. I en rasandefart skall äventyret konsumeras, och det mesta är på något sätt tillrättalagtav arrangören. Arrangemangen upprepas också på samma plats, vilketinnebär att slitaget ökar. På många håll fungerar vildmarksturismen välmen ibland står den i konflikt med naturskydd och allemansrätt.10.2 EvenemangsturismEvenemangssatsningarna har haft en kraftig tillväxt och har en stor, attraktiv och bredevenemangsstruktur som lockar till sig allt fler besökare. Inom sport-,kultur- och nöjesområdena har också en kraftull expansion skett.Utomhuskonserterna i är ett mycket fint exempel på hur enspännande miljö kan kombineras med fina musikupplevelser. Många orterhar återupptagit marknadstraditioner och städerna lockar medexpanderade och breddade nöjesområden, ofta i kulturhistoriska miljöer.10.3 KonferensturismKonferensturismen är den del av turistnäringen som omsätter mest pengarper besökare. Inkomsterna kommer från kost och logi, transporter,kulturbesök och shopping. har i princip bara tre orter somkan klara stora internationella evenemang av världsformat medtiotusentals deltagare. Det är , och . De storakonferensköparna är intresserade av vad har att ge, men för attSverige skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen om storakongresser måste vissa förutsättningar finnas. Förutom en harmoniseradskattenivå på turism gäller det bl.a. infrastruktur, hotell, restauranger ochkonferenslokaler. Särskilt infrastrukturen är en statlig angelägenhet. Detskall gå enkelt och snabbt att ta sig till konferensorten, och det skall varaenkelt och bekvämt att ta sig från hotellet till konferensen. ärett bra exempel på hur internationell konferensturism kan få regionen attblomstra och bidra till landets inkomster. Så länge haren avsevärt högre turistmoms kan vi inte konkurrera fullt ut.Förutsättningarna för en skattesänkning bör därför utredas.10.4 Småskalig landsbygdsturismTurismen är en av de viktigaste framtida näringarna för att bevara enlevande landsbygd. Den småskaliga landsbygdsturismen bygger på ettlokalt engagemang som innebär att de som äger, driver och är sysselsattainom näringen är bosatta och/eller har anknytning till orten. Naturen,kulturen och människorna är de främsta resurserna för att denna näringskall kunna utvecklas. Turistnäringen kan vara en möjlighet för många attbo kvar och verka på sin hemort. "Bo på bondgård" är ett koncept somkan utvecklas ytterligare. I strävan att utveckla turism på landsbygdenskall målsättningen vara att skapa förutsättningar för en ekologisktuthållig näring.Den småskaliga landsbygdsturismen kan bli en positivsysselsättningsfaktor om alla goda krafter blir medvetna om sinegen roll. Ett sektorsövergripande synsätt och samverkan för utvecklingen aven bygd är absolut nödvändigt. Kompetensutveckling och kunskapsspridningär också effektiva verktyg för utvecklingen av småskalig turism. Samarbeteoch en målmedveten samordning mellan flera intressenter kan ge fina resultat.En förebild kan vara det samarbete som etablerats genom IEF,Inlandskommunernas ekonomiska förening, där ett 20-tal kommuner frånHalmstad i söder till i norr aktivt samarbetar med ochInlandsvägen som de sammanhållande banden.10.5 SkärgårdsturismVåra vackra skärgårdar är värdefulla för rekreation och turism. För attbevara en levande skärgård och kunna erbjuda en rimlig servicenivåmåste förutsättningarna för åretruntboende stärkas. Turism och rekreationhar bidragit till att kust- och skärgårdsfastigheternas taxeringvärden rakati höjden. anser att en nödvändig åtgärd är att sänkaoch avskaffa fastighetsskatten.10.6 Övrig turismI en internationell jämförelse besitter stora möjligheter attutveckla turistnäringen inom relativt nya områden samt att bredda siginom de traditionella turistområdena. Fjällturismen är sedan längeetablerad. Fisketurism utgör ett relativt nytt turistområde där det finnsmöjligheter till företagande. Våra rena vatten och vår rena fisk ärattraktiva och sportfisket kan utvecklas som turistgren. kan bli ettledande sportfiskeland. För detta bör införas en möjlighet tillfiskevårdsområden i vissa områden där det nu råder fritt fiske. En annanpopulär turistattraktion är våra kanaler, exempelvis har staten bidragit tillupprustning och underhåll av . är en annanattraktion där staten bidrog till att banan kunde räddas från nedläggningoch ett särskilt bolag bildades för att med lokala krafter utveckla ochdriva trafiken. Med rätt marknadsföring och samordning kan mångaturistområden utvecklas och få en större internationell genomslagskraft.11 Tydliga trender11.1 Kompletta resepaketAllt fler turister vill köpa färdiga resepaket där allt ingår. Förvalet görshemma och när resan startar skall allt fungera och allt finnas på plats, frånhyrbilen till metmasken. För att utveckla sådana erbjudanden krävs ettökat samarbete mellan resebyråer, hotell- och campingvärdar,restauranger och lokala entreprenörer.11.2 InternetEnligt statistiken ökade antalet bokningar via Internet med 160 procentmellan 1997 och 1998. Internetanvändningen ökar dramatiskt i helavärlden och de svenska turistföretagen måste ligga i framkant av dennautveckling för att nå sina blivande kunder.TurKom-projektet är ett samverkansprojekt för att ge turistföretagenmaximalt utbyte av IT och Internet. Projektet genomförs i samarbete mellanSveriges Rese- och Turistråd, Turistdelegationen och Svenska Rese- ochTuristindustrins samarbetsorganisation (RTS). Målet är att skapa engemensam IT-infrastruktur för aktiviteter som direkt och indirekt utvecklarturismen inom områden som marknadsföring, försäljning, produkter ochkompetens. IT-infrastrukturen skall förbättra tillgången till information ochunderlätta kommunikationen och nätverksbyggandet i turistnäringen. Det blirlättare för den enskilde aktören att hitta affärspartners, säljkanaler ochmarknader.11.3 Event marketingEn relativt ny bransch, som är en del av upplevelseindustrin och beroendeav en fungerande turistnäring, är event marketing. Det handlar ommarknadsföring genom evenemang och händelser, där evenemangetfungerar som ett redskap i marknadsföringen och skapa en positiv känslasom förknippas med det aktuella företagets varumärke eller produkt.Eventbranschen växer snabbt och de svenska eventbyråerna ökade sinomsättning under 1999.12 Villkor för utvecklingSverige skall utveckla en konkurrenskraftig och lönsam rese- ochturistnäring med förutsättningar att fortsatt vara en värdefull näring iharmonisk samverkan med övrigt näringsliv. En god miljö är engrundförutsättning för turism. Den turistiska utvecklingen måste därförvara långsiktigt hållbar. Det gäller såväl natur- och kulturmiljö som socialmiljö.Sverige skall ha en långsiktigt konkurrenskraftig och lönsam rese- ochturistindustri. Turistnäringen och regeringen bör träffa en överenskommelseom övergripande, mätbara mål och delmål för utveckling och sysselsättninginom svensk industri.12.1 Regionala tillväxtavtalSyftet med det arbete som pågår med regionala tillväxtavtal är attlokalt och regionalt finna områden som kan aktiveras, stimuleras ochutvecklas för att skapa lokal och regional tillväxt. Turismen kan här få enviktig roll, inte enbart den storskaliga utan framför allt den småskaligaverksamheten byggd på unika lokala förutsättningar.12.2 Internationell anpassningI samarbetet i EU bör hävda behovet av minskad byråkrati.Anpassningen av våra svenska regler till EU-regler måste också ske isamma takt som i konkurrentländerna, där nationella särförhållanden intemotiverar annat. Även om det på vissa områden behövs genomgripandeförändringar av regelverket handlar det till stor del om attityder ochvärderingar när det existerande regelverket tillämpas. Det är viktigt atttillämpningen inte hämmar verksamheten i turistföretag och andrasmåföretag.12.3 AllemansrättenDen svenska allemansrätten ger oss tillgång till naturen, oavsett vem somäger marken. Allemansrätten ger den enskilde rätt att vistas i skog ochmark, en frihet under ansvar, en frihet att nyttja naturen men inte attutnyttja den. Denna sedvanerätt är unik för och måste värnas.Allemansrätten kan dock missbrukas. Skador och olägenheter kan uppståsom följd av allmänhetens vistelse i naturen. Konsekvenserna förmarkägare och andra brukare har fått ökad uppmärksamhet under desenaste åren. Ridning och motorfordonstrafik i naturen är exempel påaktiviteter som kan medföra skador och olägenheter för jord- ochskogsägare. Ett intensivt nyttjande av vissa fjällområden har gettallvarliga skador i naturen.Nuvarande rättsläge gör det möjligt för den som vill startaturistverksamhet att utnyttja annans egendom, utan tillåtelse av ägaren, sålänge det kan ske utan att det uppstår skada och olägenhet utöver vad somryms i allemansrätten. Någon definition av vad som är skada och olägenhetfinns inte. Därför kan konflikter uppstå. anser attkommersiell verksamhet på annans mark inte får ske utan ägarens samtyckeoch skrivna avtal med markägaren. Allemansrätten får inte kommersialiseras.12.4 Infrastrukturens betydelseEn väl fungerande infrastruktur är av avgörande betydelse för turismen pålandsbygden. Exempelvis spelar priser på flyg- och tågresor en avgöranderoll om perifera resmål skall få underlag för en lönsamturistnäring. Fjällturismen har dragit sigsöder ut. Allt fler söker sig till och /medanVästerbotten och tappar fjällturister.Vägarnas standard betyder mycket. De små turistanläggningarna liggerofta på sidan av de stora vägarna och tjälskador kan ställa till stora problem.De nedskärningar som gjorts på anslagen till vägunderhåll under en rad av århar försämrat framkomligheten. Anslagen till de enskilda vägarna måstevärnas.Järnvägstransporter är det klart miljövänligaste alternativet och bör nyttjasi högre grad. Det finns mycket som talar för att järnvägskapaciteten måsteanpassas till variationerna i säsongerna. Kombinationer med utökadegodstransporter på järnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person-och turisttrafiken.Kristdemokraterna anser att anslagen till infrastrukturinvesteringar, driftoch underhåll måste ges en kraftfull ökning av minskadeanslag.Resan i sig kan ibland utgöra en lika viktig upplevelse som själva resmålet.Tågresa på är ett sådant exempel. Ekonomiskt stöd till enkraftfull internationell marknadsföring skulle innebära mycket för dem somlever på turism längs banan.12.5 Forskning och utbildningDet är viktigt att deltar aktivt i den forskning som bedrivs kringturism. Lika viktigt är att de erfarenheter och de forskningsrön somframkommer på ett enkelt, snabbt och billigt sätt förs ut till näringen.På utbildningssidan finns ett brett utbud av kurser på gymnasienivå, inomKomvux och Ams och de mer kvalificerade yrkesutbildningarna ochhögskoleutbildningen. Den kvalificerade yrkesutbildningen som varvar teorioch praktik finns på ett tjugofemtal platser. Utbildningarna har olikainriktning och de flesta kurser är på 80 poäng. Efterfrågan på kvalificeradarbetskraft ökar successivt inom rese- och turistnäringen och möjligheternaatt få arbete efter utbildningen är goda.12.6 Tillgång till riskkapitalTuristnäringen består av en rik variation av företag med mycket olikabehov av riskkapital. En stor hotellanläggning med skidliftar har ett behovav kapital, en fiskearrangör ett annat. En god service är ofta den störstatillgången i ett turistföretag och banker och andra vågar inte ge lån utansäkerhet i fasta tillgångar. Detta måste uppmärksammas och åtgärdas.13 Förbättrade villkor för utveckling avnäringenFör att den svenska turistnäringens betydelse skall kunna öka väsentligtkrävs ett flertal förändringar av lagar och förordningar, myndighetersageranden, statliga investeringar och annat som begränsarutvecklingen.13.1 Likvärdiga villkorDe regler som bestäms i politisk ordning måste vara långsiktigt stabilaoch likvärdiga med dem i andra länder och i andra näringar. skatteregler, förutsättningar för finansiering och insatser förmarknadsföring.13.2 Konkurrens på lika villkorEn kommun skall inte engagera sig i sådana aktiviteter som privataföretag kan sköta lika bra. Neutrala marknadsekonomiska villkor skallgälla även inom turistnäringen. Det kommunala engagemanget påturismens område skapar svårigheter såväl för redan etablerade företagsom för företag som vill komma in på marknaden. Det är fel om denkommunala turistverksamhetens uppbyggnad finansieras med skattemedeloch den fortsatta driften sker med kommunala driftbidrag. Detta ger enannan kostnadsbild än för de privata aktörerna. När en kommun gerbidrag eller fördelaktiga lån till en av företagarna på orten eller ettkommunägt bolag förfogar över strategiskt viktiga resurser som man intelåter konkurrerande aktörer utnyttja på samma villkor, snedvrider mankonkurrensen. Det är till exempel inte ovanligt att kommunerna satsar påguideverksamhet , driver sommarcaféer eller hyr utkanoter. Inga sysselsättningsaspekter får vara alibi för att sådankonkurrenssnedvridande näringsverksamhet bedrivs om detfinns risk att privata aktörer slås ut.Ett annat problem är att det kan vara svårt för företagaren att hävda sig motkommunen i de fall tvister uppstår. anser attkommunallagen måste ändras så att företag ges bättre möjligheter attöverklaga beslut och möjlighet att i domstol pröva kommunalt stöd. Annan änkommuninvånare bör få väcka talan i domstol i dessa frågor.13.3 Flexibel arbetsrättDe arbetsrättsliga reglerna måste anpassas till de särskilda krav som finnsi turistnäringen. En god turistservice kräver bemanning i princip dygnetrunt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskildaanställningsregler kan krävas. Flexiblare arbetstider ger ökade möjlighetertill varaktiga anställningar och ökad produktivitet13.4 Förenkling av regelverketMånga regler och bestämmelser kan vara välmotiverade, men det finnsalltför många exempel där systemet, som är till för att skydda och hjälpa, istället stjälper företagen. Det lilla företaget kan inte på samma sätt somstorföretagen hålla speciell kompetens för administrativa uppgifter. Derigida bestämmelserna innebär höga tillsynskostnader för alla företagareoch då också turistföretagen. I en undersökning, gjord av SAF, framkomatt avgifterna till stat och kommun utgör . Avdessa var avgifter för att erhålla godkännanden eller avsåg registerhållning och avsåg löpandekontroller. Krångliga och till synes onödiga regler får inte stjälpaföretagandet. Det finns ett antal regler som bör förbättras och förenklas.En stor del av lagstiftningen kring livsmedel och hälsoskydd utgår frånföretag som är knutna till byggnader och fasta inventarier. Deturistföretag som är baserade på upplevelser i skog och mark stöter oftapå problem eftersom fasta byggnader ofta saknas. Det lilla turistföretagethar inte de resurser som reglerna är utformade för. Detta hämmarturistnäringens fortsatta tillväxt. För att inte hindra det lillaturistföretagetatt bedriva sin verksamhet krävs flexibla regler. Det är orimligt att sammalagstiftning gäller för samtliga företag oavsett inriktning, lokalisering ochstorlek.13.5 Myndighetskontroll och dubbla avgifterMyndigheterna bör fokusera på syftet med en regel och skapa flexiblalösningar. Ett tillsynsuppdrag bör inte inskränka sig bara tillmyndighetsutövning utan bör också uppfylla en viktig servicefunktion.Idag måste ofta turistföretagen betala dubbla avgifter förmyndighetskontroll. Vid kontroller av exempelvis kylanläggningar krävs attett auktoriserat företag utför besiktningen. Efter denna kontroll sker enytterligare kontroll av den ansvariga myndigheten. Turistföretagen betalarbåda kontrollerna.Ett system utformat på ett liknande sätt som kontrollen inombilbesiktningen där myndigheten bara ackrediterar och granskarbesiktningsföretaget skulle vara mycket smidigare för de små företagen.