mot · GO02So356 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So356av , ()Den framtida socialtjänstenInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av attutreda modeller och kostnader så att höjningen av generella bidrag fårgenomslag för familjer som uppbär försörjningsstöd.2. begär att regeringen ger Familjepolitiska utredningentilläggsdirektiv för att belysa och ge förslag som avser föräldrarsförsörjningsplikt.3. begär att regeringen tar bort arbetsplikten enligt vad imotionen anförs om att inte villkora försörjningsstödet enligtsocialtjänstlagen.4. begär att regeringen tillsätter en utredning för att få underlagför en samlad lagstiftning för äldreomsorgen.5. begär att regeringen gör en översyn av socialtjänstlagen så attbeslut om avlösar- och ledsagarservicen omfattas av förvaltningsbesvär.6. begär att regeringen gör en översyn av socialtjänstlagen så attbeslut om korttidstillsynen för barn med funktionshinder utanför hemmetomfattas av förvaltningsbesvär.7. begär att regeringen ger i uppdrag attutreda kostnaden för att införa en generell rätt till umgängesresor.8. begär att regeringen ger i uppdrag attutvärdera erfarenheterna och konsekvenserna av öppenvården förmissbrukare.9. begär att regeringen i 11 § socialtjänstlagen införspelberoende som ett arbetsområde när det gäller att motverka missbruk.10. begär att regeringen tillsätter en utredning med syfte attkomma med förslag som tryggar individens rätt till bostad.111.1 Yrkande 10 hänvisat till BoU.InledningUnder stora delar av sanerades ekonomioch många av landets kommuner tvingades tillpersonalindragningar och resursminskningar. Samtidigtökade efterfrågan på stöd och omsorg från olika grupper isamhället. Detta tillsammans med de förändringar somgjordes i socialtjänstlagen har fått förödandekonsekvenser för samhällets mest utsatta grupper.En allvarlig försämring var att rätten att överklaga biståndsbeslut genomförvaltningsbesvär togs bort i socialtjänstlagen. I en enkätundersökning(1999) i tio kommuner som omfattade samtliga tjänstemän inomsocialtjänsten ansåg åtta av tio att den nya lagen försämrat rättsskyddet för desämst ställda. Två av tre inom uppfattade dessutom den nyalagstiftningen som ett direktiv för att prioritera hemförsäkringar föremissbrukarvård.Även politikerna i kommunernas socialnämnder fick besvara frågor kringden förändrade besvärsrätten. av de tillfrågade ansåg att denförändrade besvärsrätten missgynnade de enskilda klienterna - en uppfattningsom strider mot de intentioner som presenterades i propositionen Ändringar isocialtjänstlagen (1996/97:124).Dessvärre visar alltså verkligheten att de farhågor som Vänsterpartietframförde i motionen till propositionen besannats. Vi menade att om ensocialtjänstlag skall förändras måste den i alla delar vara knuten till etteffektivt rättsligt skydd för klienterna. Demokratin får inte utnyttjas för atturholka rättssäkerheten. Detta riskerar i förlängningen att minska förtroendetför och andra regionala och lokala offentliga organ.Nu har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1999:97).Utredningen lämnar en rad förslag som ligger i linje med de förslag somVänsterpartiet tidigare motionerat om. Det handlar bl.a. om rätt att överklagabiståndsbeslut genom förvaltningsbesvär, om att begränsningen till akuttandvård upphör så att det blir möjligt att få socialbidrag också för annantandvård, om att äldre människor som inte tjänat in pensionsrätt i inteskall tvingas leva på socialbidrag samt om att staten och kommunerna iframtiden bör ta ett delat ansvar för socialbidragskostnaderna.Betänkandet har varit ute på remiss och regeringen avser att lämna enproposition i frågan . Även om betänkandet inte omfattar allaförslag som har lagt fram när det gällerförsörjningsstödets omfattning, besvärsrätt och finansiering, så avstår vi idetta läge från att väcka våra tidigare krav, och väljer i stället att i dessadelaravvakta den aviserade propositionen.Det finns andra områden där inte är lika tydligeller där det saknas konkreta förslag, där vi menar att behöverutvecklas.Barnfamiljer ochbarnbidragenEtt område där inte är tydlig gällerkopplingen mellan generella bidrag och socialbidrag. Där förutredningen ett resonemang men landar inte i ett tydligtförslag. För är det viktigt att höjningar avgenerella bidrag även innebär en höjning för de familjer somlever på socialbidragsnormen. Regeringen har sedan valet1998 ofta och i olika sammanhang talat om behovet av attkompensera de grupper som drabbades av nedskärningar isamband med budgetsaneringen . Dessvärre har regeringen i detresonemanget undantagit de barnfamiljer som har det sämstställt och som bäst skulle behöva få del av regeringens"återställarpolitik".Vänsterpartiet avser här barnbidragen, som tillkom för att utjämna denekonomiska skillnaden mellan barnfamiljer och familjer utan barn. Närbarnbidragen höjs i två steg, och , är detviktigt att denna höjning också kommer de barnfamiljer som lever helt ellerdelvis med socialbidrag till del. Det innebär att riksnormen för barnfamiljerbör höjas med samma belopp som barnbidraget. En annan långsiktig lösningkan vara att barnbidraget lyfts ur så att framtida förändringar ejpåverkar socialbidragen. I regeringens skrivelse framhålls:Det är angeläget att samhällets generella satsningar på barnfamiljer nåralla barn. Barnbidraget räknas som inkomst när socialbidraget fastställs,därmed minskar barnbidragshöjningar beroendet av socialbidrag. Mendet innebär att den disponibla inkomsten sammantaget inte ökar förfamiljer med långvarigt socialbidragsberoende. Det finns skäl attytterligare belysa detta.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning att det finnsskäl att belysa detta. Vi menar också att det finns anledningatt utreda modeller och kostnader för att höjningar avgenerella bidrag skall få genomslag även för de familjer somlever helt eller delvis med socialbidrag. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.FörsörjningspliktenEn annan fråga som tidigare rest men som vitvingas återkomma till är vilket ansvar föräldrar har attförsörja myndiga barn som avslutat sina gymnasiestudier. Idet avseendet lämnar samhället dubbla signaler. harmyndiga unga personer nekats socialbidrag till eget boendeoch "egen försörjning" med hänvisning till att föräldrarnaskall ta försörjningsansvaret. är bostadsbidragenkonstruerade så att dessa sänks när barnen blir myndiga medhänvisning till att barnen då skall ta eget ekonomiskt ansvarför sitt boende och inte räknas in i hushållet. Vänsterpartietmenar att unga myndiga personer som avslutat sinagymnasiestudier naturligtvis skall ha samma rättigheter ochskyldigheter som äldre myndiga personer. Där skall intelagen göra någon skillnad. Det kan inte åligga föräldrar attförsörja myndiga barn lika litet som det kan åligga myndigabarn att försörja föräldrar. Det är heller inte rimligt attlagstiftaren tillämpar olika principer i regelverken.Vänsterpartiet menar att den familjepolitiska beredning somtillsatts bör få ett tilläggsdirektiv att belysa och komma medförslag vad avser föräldrars försörjningsplikt. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.ArbetspliktenDen infördes nya bestämmelser isocialtjänstlagen som ger kommunerna rätt att begära att densom är och som får försörjningsstöd skall delta iarbete, praktik, utbildning eller annan kompetenshöjandeverksamhet. ser positivt på att det görssatsningar för att ge arbetslösa ungdomar en meningsfullsysselsättning. har tidigare påpekat att det ärviktigt att även ungdomar har tillgång tillarbetsförmedlingens åtgärder och service, att den ersättningsom ungdomar får för utförd sysselsättning är lön, dvs.skattepliktig, pensionsgrundande m.m., och att lagstiftningenpå arbetsmarknaden gäller. Det måste vara enhuvudinriktning att unga arbetslösa i första hand skallerbjudas åtgärd och försörjning inom ramen förarbetsmarknadspolitiken och inte inom . Inteminst mot bakgrund av arbetsmarknadsutskottets betänkande1999/2000:AU7, där den s.k. aktivitetsgarantin införs, harförutsättningarna för ungdomar att erhålla aktiva åtgärdersom leder till arbete ökat väsentligt. Mot den bakgrunden ärvi kritiska till att socialtjänstlagen villkorarförsörjningsstödet på det sätt som görs. Vi anserdessutom att det strider mot socialtjänstlagens portalparagrafom respekt för individens självbestämmande och integritet.Vi menar att det är viktigt att socialbidragen behåller sittursprungliga syfte att vara ett tillfälligt ekonomiskt stöd. Viföreslår att ger regeringen till känna attarbetsplikten bör tas bort ur socialtjänstlagen. Istället skallungdomar så snart det är möjligt erbjudasarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Äldreomsorgens lagarÄldreomsorgen styrs av två lagar; socialtjänstlagen ochhälso- och sjukvårdslagen. harundersökt möjligheterna att samla de regler som styräldreomsorgen till en lag men konstaterar att detta är en såkomplex och omfattande förändring att det krävs en särskildöversyn. återupprepar sitt krav att en sådanöversyn bör göras eftersom det finns uppenbaraproblem med den delade regleringen. Äldreomsorgen är aven sådan art att det föreligger ett starkt behov av en samladlagstiftning. Detta bör som sin mening geregeringen tillkänna.Avlösare och ledsagareUnder tider av budgetsanering försämrades ocksålagstiftningen vad avser avlösar- och ledsagarservice. Enligtnu gällande socialtjänstlag skall avlösar- och ledsagarserviceendast vara frivillig verksamhet för kommunerna. Ett beslutsom rör den här typen av insatser kan endastöverklagas genom kommunbesvär. När det gälleravlösarservice vet vi att föräldrar till funktionshindrade barn,och andra som bistår sina anhöriga, har drabbats hårt. Ävende som är i behov av ledsagarservice, men som inte tillhörlagen om stöd och service till vissa funktionshindrades(LSS) personkrets, har drabbats när kommunen dragit indenna service. Det är därför angeläget att avlösar- ochledsagarservice omfattas av rätten till bistånd och att beslutom insatser kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.LSS för barnBorttagandet av förvaltningsbesväret i SoL fick också andrakonsekvenser. En konsekvens som vi inte tror att lagstiftarenavsåg är att funktionshindrade barns rätt till korttidstillsynförsvagades. Rättsläget är följande: Enligt LSS harskolungdom rätt till korttidstillsyn utanförhemmet i anslutning till skoldagen och under loven, dvs.fritids. Om detta bistånd inte ges kan beslutet överklagasmed förvaltningsbesvär. Enligt socialtjänstlagen (SoL) skallkommunerna bedriva skolbarnsomsorg t.o.m. ålder.Det betyder att barn med särskilda behov skall anvisas plats ibl.a. skolbarnsomsorg , detta även ombarnet tillhör personkretsen i LSS.Detta är också skälet till 12-årsgränsen i LSS. Barn med funktionshinderunder är alltså hänvisade till att kommunerna tar sitt ansvar ochtillgodoser barnets behov. Om inte, kan beslutet inte överklagas medförvaltningsbesvär. Först kan barnet framtvinga sin rättenligt LSS. Det funktionshindrade barnet har en starkare ställning efter än före. Denna något märkliga situation är en konsekvens av deändringar i SoL som genomfördes den 1 januari 1998.Vänsterpartiet menar att funktionshindrades behov av, och rätt till, kort-tidstillsyn utanför hemmet i anslutning till skoldagen och under loven är likastor före som efter . Det kan t.ex. lösas genom att man återinförförvaltningsbesväret i SoL eller genom att åldersgränsen tas bort från7 § punkt 7 i LSS. Frågan måste lösas så att funktionshindrade barngaranteras rätt till korttidstillsyn utanför hemmet. Detta bör som sinmening ge regeringen tillkänna.UmgängesresorI socialtjänstlagen finns skrivningar som beaktar barnensbästa. Barn och unga skall få stöd och hjälp i samband medadoptions-, vårdnads- och umgängesärenden. Det ärVänsterpartiets uppfattning att barnen också bör ha rätt attträffa sina föräldrar, även om de lever långt ifrån varandra.Dessvärre lägger ekonomin hinder i vägen för mångaföräldrar när det gäller att använda sig av sin umgängesrätt.Resekostnaderna kan vara för höga för personer som levermed små eller inga ekonomiska marginaler. För attsäkerställa barnens rätt att träffa sina föräldrar borde ävenumgängesresor beaktas i biståndet. Det finns ingenberäkning av vad en sådan utvidgning av biståndet skullekosta.Vänsterpartiet föreslår att regeringen ger i uppdragatt beräkna och redovisa kostnaderna för en sådan utvidgning av biståndet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Vård och behandling avmänniskor medmissbruksproblemVård och behandlingsinsatser för människor medmissbruksproblem har förändrats mycket under det gångnadecenniet. Överallt i landet har inriktningen varit att detsatsats mer på öppna behandlingsinsatser medan placeringarpå institutioner och behandlingshem har minskat i antal ochkortats . Detta gäller såväl frivilliga placeringar somtvångsvård.Det finns säkert en del goda skäl till denna utveckling. För en hel delmänniskor innebär det viktiga fördelar att få behandlingsinsatser i öppen formi närmiljön istället för mer ingripande institutionsplaceringar, ibland långtfrån hemorten. Förändringen i inriktning är dock så kraftig att det finnsfrågetecken kring om det nu går att upprätthålla det varierade utbud avinsatser som krävs för att klara de mycket skiftande behov som finns i denrelativt stora gruppen med missbruksproblem. vill erinra om attdet bland gruppen människor med missbruksproblem också finns en ganskastor grupp människor med psykiska funktionshinder.Det är svårt att frigöra sig från intrycket att öppenvårdssatsningen ikommunerna också har andra orsaker än rent metodologiska. Det är i mångafall billigare med en plats i ett öppenvårdsprojekt än en slutenvårdsplacering.Landets kommuner har haft en bekymmersam ekonomi under 1990-talet.Detta faktum kan ha bidragit till att utvecklingen mot öppnarebehandlingsformer blivit så tydlig under senare år.Det är av utomordentligt stor vikt för ett välfärdssamhälle att kunnaerbjuda människor som riskerar att slås ut ur alla viktiga sociala sammanhangen så god och personligt anpassad vård och behandling som möjligt. För attuppnå ett bra resultat krävs att den enskilde själv får uttrycka sin vilja ombehandlingens inriktning och att stor hänsyn tas till detta. Ett sådant synsättutgör en i vår socialtjänstlagstiftning och är mycket central i ettfortsatt motivations- och förändringsarbete.En annan förändring som skett är att alltsedanlagändringen i SoL 1998 kan inte enskilda klienter längre överklagabiståndsbeslut som rör vård och behandling med förvaltningsbesvär.Vänsterpartiet motsatte sig denna försämring för de berörda och vidhåller attbesvärsrätten bör återinföras. lade för mer än ett årsedan fram ett förslag i denna riktning och vi avvaktar regeringensproposition i frågan och lägger därför inte fram något eget förslag nu.Mot bakgrund av missbruksvårdens utveckling föreslårVänsterpartiet att ges i uppdrag att samlat utvärderaerfarenheterna och konsekvenserna av den stora satsningen i landet påöppenvård i syfte att säkerställa en utveckling som innebär attdet finns ett varierat och kvalitativt bra behandlingsutbud över landet somsvarar mot de enskilda människornas behov. En sådan utvärdering bör ocksåha ett tydligt klientperspektiv innefattande intervjuer med berörda. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.SpelberoendeSpelberoende är ett växande problem i . Det haralltid funnits, det finns det många belägg för. Spel ompengar har en baksida som består av ökande insatser,växande skulder och anhöriga som glöms bort. Det är baranågra av de beteenden som är typiska för spelare sompasserat gränsen och inte kan sluta spela, trots att det ärprecis vad de borde göra. Det kallas för spelberoende och fördessa är spel i det närmaste att betrakta som ett missbruk.Det har etablerats behandlingshem som erbjuder hjälp ochbehandling för spelberoende. Problemet är att despelberoende sällan eller aldrig har möjlighet att självabekosta sin behandling, eftersom de i regel har stora skulder.I dag finns det ingen laglig rätt att begära att samhället skall erbjuda ellerstå för kostnaderna för en behandling. I socialtjänstlagen (SoL) 11 § nämnsalkoholmissbruk, narkotikamissbruk m.m. men inte spelberoende. Detinnebär att vissa kommuner väljer att neka spelberoende hjälp medbehandling för sitt beroende, andra kommuner väljer att upphandla ochbekosta en behandling. menar att individens rätt att få hjälpmed sitt spelberoende borde återfinnas i socialtjänstlagen, dvs. att 11 § i SoLska kompletteras på ett sådant sätt att spelberoende omfattas. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Konsultverksamhet inomsocialtjänstenUnder har nya verksamhetsformer inomsocialtjänsten vunnit spridning. Socialtjänstutredningar läggsut på privata konsulter och bolag. De gör utredningar ochlämnar förslag till åtgärder som sedan Socialtjänstenanvänder som underlag i sin myndighetsutövning. Här ärrättsläget oklart, har i sina råd ochanvisningar slagit fast att utredningsförfarandet ärmyndighetsutövning. Det är också viktigt att föra fram attför privata utredare gäller inte sekretesslagen ochoffentlighetsprincipen i full utsträckning. har ien separat motion begärt en översyn av lagstiftningen så attden enskildes integritet och rättsäkerhet tryggas.Rätten till boendeDen kartläggning av hemlösheten i som gjorts inomramen för en , (Ds 1999:46) visar atthemlösheten i trots all uppmärksamhet bitit sig fastpå en hög nivå. De hemlösa är ungefär lika många nu som år1993, och även andelen uteliggare är oförändrad. I rapportenredovisas att tre av fyra hemlösa har missbruksproblem.Såväl hemlösa missbrukare som hemlösa med psykiskafunktionshinder har relativt sett blivit flera under 1990-talet.Samtidigt tycks andelen kvinnor ha blivit större. Vi har inte,trots höga socialpolitiska ambitioner, lyckats förhindra att dehemlösa fortfarande utgör en stor grupp.I dag ordnar välgörenhetsorganisationerna soppkök och härbärgen. Det är ioch för sig mycket vällovliga initiativ som underlättar för de människor somhamnat utanför bostadsmarknaden. Staten har också tagit ett ansvar och avsattprojektmedel för de kommuner som aktivt arbetar med gruppen hemlösa föratt säkerställa ett boende, men vi menar att detta inte räcker. Visserligen stårdet i regeringsformen att "Det skall åligga det allmänna att trygga rätten tillarbete, bostad, utbildning och en god levnadsmiljö", men i socialtjänstlagenär det bara eventuellt boende som kan intolkas. Vad man har rätt till ärekonomiskt bistånd till hyreskostnad.Det är ingen enkel uppgift att säkra rätten till bostad för alla. En sådanrättighet kan t.ex. komma i konflikt med andra personers rätt till en lugnboendemiljö. Ändå menar vi att man måste försöka hitta en långsiktig lösningpå hur samhället skall kunna uppfylla regeringsformens ambitioner. Då räckerdet inte med projektverksamhet för att lindra och lösa akuta problem.Regeringen har också tillsatt en bostadssocial beredning (nuvarande ) som skall följa utvecklingen på det bostadssociala området ochföreslå åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper. I direktiven hänvisasdettill att kommunerna ansvarar för bostadsförsörjningen på lokal nivå och attbåde socialtjänst och bostadsföretagen har viktiga roller för att stödja ochhjälpa människor som vräks eller riskerar att vräkas. Direktiven lämnar intenågot uppdrag att utreda eller föreslå lagändringar för att trygga individensrätt till bostad. En sådan lagändring skulle kunna vara att förstärkasocialtjänstlagen.Vänsterpartiet kommer med stor uppmärksamhet att ta del avAllboutredningens förslag, men anser att en ny utredning bör tillsättas för attutreda och föreslå lagändringar för att trygga individens rätt till bostad.Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Gudrun ()()()()()()()()()