ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T447 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T447av Rådhström, ()AlkolåsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att omgående göra en utvärdering av alkolåsprojektet och attom skäl föreligger permanenta detta i hela vårt land.Försöken med alkolåsFör trädde lagen om försöksverksamhet med villkorligkörkortsåterkallelse i kraft.Detta försök skall pågå och skall genomföras i ,och Östergötland.Försöket innebär att en person som är dömd för rattfylleri kan om vissaförutsättningar uppfylls få ingå i projektet. Man skall då utrusta sin bil medalkolås. Denna utrustning skall med jämna mellanrum kontrolleras av SvenskBilprovning för att se att man inte försökt att starta sin bil med alkohol ikroppen. Föraren skall också regelbundet besöka läkare för att där lämnaprover på att man ändrat sitt leverne och är mottaglig för denna behandling.De erfarenheter man har är goda, men ett problem är att det är fåtillräckligt många personer som deltar i försöket.Den tekniska utrustningen har funnits och använts på deninternationella marknaden - som exempel kan nämnas och -och då kan det förefalla något egendomligt att vi i måste ha så långtid som försök innan vi kan ta ställning till om det går att permanentaförsöksverksamheten.En relevant fråga man kan ställa sig är vad det är som gör såspeciellt. Vi har samma bilar som andra länder. Vi har samma alkohol somandra länder och det föreligger heller ingen genetisk skillnad mellan förarefrån olika länder.Under alla dessa år som försöket pågår riskerar många människolivonödigtvis att gå till spillo på våra svenska vägar.Vi vet enligt officiell statistik att av dödsolyckorna äralkoholrelaterade. Sannolikt är den siffran dubbelt så hög, eftersom vi intekontrollerar om det finns alkohol i kroppen med mindre än att vi misstänkerbrott. Det är ofta personer som varit inblandade i rattfylleribrott somåterigen förekommer i dessa olyckor.Nollvisionen har havererat i sina strävanden att minska dödsolyckorna påvåra vägar. Att inte då nu göra en avstämning och utvärdering avalkolåsförsöket förefaller något märkligt. Det kan vara den absolut enklasteoch billigaste åtgärden man kan vidta för att rädda många liv i trafiken.Ett permanentande av alkolåsverksamheten kan enligt vår uppfattning varaen väg att hjälpa alkoholister till en behandling till ett nyktert liv.Samtidigtkan det innebära en kraftig minskning av alkoholrelaterade olyckor ochhindra människor från att allvarligt skadas eller dö i trafiken.Stockholm den 3 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02T448 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T448av , ()Körkort för EU-moped1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privat utbildning för erhållande av förarbevis för moped klass1 (s.k. EU-moped).2 MotiveringFör att få köra moped klass 1, den s k EU-mopeden, måste man hakörkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass 1.Utbildningen för förarbevis skall vara teoretisk och dessutom innehålla enpraktisk körövning. finns det ca 25 skolor eller bildningsförbund somutbildar för EU-moped på ett tiotal orter i landet.Att utbilda sig privat, som man kan göra för motorcykel och bil, är avnågon outgrundlig anledning inte tillåtet. Detta bör ändras.Stockholm den 3 oktober 2000Mikael ()
mot · GO02T449 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T449av , ()Handledare vid privat övningskörningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en tidsgräns vad gäller körkortsinnehav för den somär handledare vid privat övningskörning.MotiveringFör att kunna bli handledare vid privat övningskörning fordras ettgodkännande från . Det är dess trafikenhet som utfärdargodkännandet. För att få ett godkännande fordras att man fyllt ochatt man haft körkort under . ska vara i obrutenföljd.En person som fått sitt körkort återkallat kan således inte godkännas somprivat handledare vid övningskörning förrän efter det att han/honåterfått sitt körkort. Trots att personen sonat sitt brott belastas han/hon ävensenare med ett ytterligare straff.Det är självfallet viktigt att den som är handledare är en person med gottomdöme och god kunskap om trafik, om hur man beter sig motmedtrafikanter och hur lagstiftningen ser ut. Att intekunna verka som privat handledare kan vara motiverat utifrån att man skavara ett föredöme för den som övningskör. Regeln i oavbrutenföljd är dock mycket hård, med tanke på att man redan fått ett straff i form avindraget körkort . En gräns skulle kunna vara en,fortfarande hård, men rimlig regel för handledare vid privat övningskörning.Under två år skulle denna person då visa att han/hon är en omdömesgill föraresom kan vara ett gott föredöme för den som övningskör.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02T450 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T450av , ()Lag om användande av cykelhjälmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en cykelhjälmslag.MotiveringCyklingen har ökat och cykelvägnätet har successivtbyggs ut. gör svenskarna 1 miljard cykelresor. Cykeln användsmest för resor till och från arbetet, skola och fritidsaktiviteter.Den positiva trenden med en ökning av cyklandet i medför tyvärrockså att cykelolyckorna ökar. Den vanligaste olyckstypen är singelolyckor,dvs att cyklisten själv ramlar av cykeln, t ex när han/hon kör på något ochvinglar till eller blir skrämd. skadas omkring 20 000 cyklister iSverige. Kring 50 personer avlider av skador. Var tredje cyklist som ärinblandad i en cykelolycka får skador i huvudet, dvs skallskador ochansiktsskador. Om cykelhjälm hade använts i större utsträckning än ,hade skallskadorna kunnat minska betydligt.Vetenskapliga studier visar på att skallskadorna kan minska med 50-80 %vid cykelhjälmsanvändning. Många huvudskador skulle också bli mycketmindre allvarliga om cykelhjälmsanvändningen ökade.Det är därför viktigt att man från regeringens sida vidtar åtgärder för attminska både personskaderisken och förhindra skallskador samt att manbeaktar möjligheten att minska sjuk- och rehabiliteringskostnader församhället genom att utforma en cykelhjälmslag.Stockholm den 3 oktober 2000Mona ()()()
mot · GO02T451 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T451av , ()Småbarnsskydd i hyrbilar samt taxibilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hyrbils- och taxiföretags skyldighet att erbjudaskyddsutrustning för små barn.MotiveringBarn utsätts för stora risker när de färdas i hyrbilar eller taxibilar utanbälte eller skyddsutrustning. En undersökning som genomförts () visar atttaxibilar ofta saknar särskild skyddsutrustning för små barn och i den månsådan finns har förarna dålig utbildning i hur den ska användas.Lagen säger att barn till och med det år under vilket de fyller iställetför eller tillsammans med bilbälte skall använda särskild skyddsanordning,d.v.s. babyskydd, bilbarnstol eller bältestol/kudde vid färd i bil. Detstraffrättsliga ansvaret för att barnet sitter fastspänt ligger på föraren omdenne inte kör i yrkesmässig trafik.En bilförare är skyldig att se till att barn sitter bältade ikorrektutrustning. Det gäller även taxiförare, dock med det undantaget att de inte stårunder straffansvar. Vid korta tillfälliga resor kan taxi också undantas regelnatt barnen skall sitta i barnstolar.Men med tanke på den kunskap som finns, borde varje ansvarskännandeyrkeschaufför använda bästa tänkbara utrustning. Forskningsrön visar att barnskall sitta bakåtvänt , helst ända upp till ålder.Vid ett hastigt stopp utsätts barnets rygg och nackmuskulatur för oerhördapåfrestningar eftersom huvudets vikt är betydligt större, i förhållande tillresten av kroppen, jämfört med en vuxen. På en 1-åring utgör huvudet 25procent av kroppsvikten men på en vuxen endast 6 procent.Hyrbils- och taxiföretag är viktiga aktörer i trafiksäkerhetsarbetet. Medtanke på de kunskaper vi har om små barns sårbarhet om de sitterframåtvända i bilar, bör hyrbils- och taxiföretag vara skyldiga att ta ettstörrehelhetsansvar och erbjuda säkra resor för samtliga passagerare, inklusive småbarn, i bilen.Stockholm den 3 oktober 2000Mona ()()
mot · GO02T452 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T452av , ()Dispens för transport med delbart lassFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dispens för transporter med delbart lass.MotiveringVägverkets föreskrifter om vägars bärighetsklassificering innebär storaproblem för och åkare, lant- ochskogsbrukare. Den dåliga vägstandarden i länet har medfört attoproportionellt många vägar i länen fått en låg bärighetsklass, vilket i sintur innebär grava problem och ökade kostnader.I (VVFS 1995:703) slås det fast att dispensför tyngre transporter på vägar med bärighetsklass 2, s k BK2-vägar, endastfår ges till transporter med odelbart lass, d v s lass där det inte är möjligtattdela lassets storlek.Transporter med delbart lass är transporter där det är möjligt att delalassens storlek, t ex timmertransporter, spannmålstransporter o s v. Här är deti dag inte möjligt att få dispens, utan transporterna måste delas upp för attklara viktgränsen för vägen.Detta innebär naturligtvis problem i de områden där de allra flesta vägar,kanske t o m samtliga, är s k BK2-vägar. iMellansverige, , har i en konsekvensutredning uppskattat effekterna avdetta för sitt område till ökade transportkostnader och 20 procentökad trafik. I och befaras siffrorna bli än störredå länen har ett oproportionellt antal BK2-vägar. Förutom de kostnader ochkonkurrensnackdelar det innebär för lant- och skogsbrukare, rimmar dettaockså illa med de miljömål som satt upp.Det som är grundstenen i problematiken är den på många ställenundermåliga vägstandarden, varför arbetet med att klassa upp BK2-vägar tillBK1-vägar måste prioriteras i de områden som saknar alternativa vägar. Idagär det flera områden i och dit bara transporter kanske med reducerad last. Delar av vägnätet bör med relativt små åtgärder gå attklassa upp. Om t ex en bro är nedklassad kan resten av vägen vara BK1. Då ärdet möjligt att nå området från ett håll men inte ha genomfart.I väntan på att välbehövligt underhåll sker på samtliga ställen, vilket medall säkerhet kommer att ta tid, vore det därför lämpligt att ge möjlighet tilldispens, när förhållandena så medger, även för transporter med delbart lass påvägar med låg bärighetsklass.Stockholm den 4 oktober 2000Michael ()()
mot · GO02T453 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T453av , ()Vägskyltar på fler språk än svenskaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av vägskyltar på ett språk utöver svenska.MotiveringTurismen får allt större betydelse som näring, och arbetar påmånga olika sätt för att öka antalet turister som kommer till frånandra länder.Många turister anländer till med bil, och för de flesta är det svårtatt tyda skyltar som informerar enbart på svenska om sevärdheter. Det skulledärför vara värdefullt om skyltar som visar vägen till sevärdheter hade text påett språk utöver svenska, exempelvis engelska i de flesta delar av landet ochkanske på finska i vissa delar.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02T454 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T454av , ()BusshållplatserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ändrad lagstiftning för bussfickor vid vägrenen ochomkörningsförbud av skolskjutsar.Busshållplatser vid vägarI mitt län och i många andra glesbygdslän är det vanligt attbusshållplatserna för av- och påstigning inte ens har en bussficka. skolbarnen skall av och på bussen sker detta direkt vid vägrenen,något som är vanligt förekommande på våra vägar i och innebärför oskyddade bussresenärer en direkt livsfarlig situation. Det börlagstiftningsvägen ändras så att bussfickor alltid skall finnas där av- ochpåstigning skall ske för bussresenärer. Kan inte detta ske inom en snarframtid bör regeringen överväga att lagstifta om en regel att skolskjutsaricke får omköras vid av- och påstigning av skolbarn.Vid skoltransporter, i synnerhet på landsbygden, används en mängd olikatyper av fordon, alltifrån mindre taxibilar till fullstora bussar. Dessutom kanskolskjutsarna vara samordnade med den ordinarie länstrafiken. Detvanligaste med länstrafiken är att av- och påstigning enbart sker på särskildahållplatser. På landsbygden förekommer det fortfarande att bussen hämtareller lämnar passagerna/skolbarn direkt vid vägkant utan särskild hållplats. Isådana situationer förutsätts att övrig trafik på vägen har skärptuppmärksamhet på att skolbarn kan komma att passera antingen framför ellerbakom den stillastående bussen eller att någon/några springer över vägen tillden väntande skolskjutsen.För att något påkalla uppmärksamhet vid sådana tillfällen har flertalet avde fordon som används för skolskjutsar försetts med ett slags "uppmärksam-hetstavla" där det är möjligt att tända två blinkande gula lampor. Vid ettflertal tillfällen när en buss stannat för att släppa av skolbarn vid vägkantutansärskild busshållplats har tyvärr olyckor inträffat med både dödsfall ochallvarlig skada - barnen har inte tänkt på att det kan komma omkörande bilar.Stockholm den 3 oktober 2000Marina ()()
mot · GO02T456 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T456av , Per ()Kostnader för körkortFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnader för körkortsutbildningen.MotiveringAndelen körkortsinnehavare bland 18-åringarna i minskar. För tioår sedan hade lite drygt hälften av 18-åringarna körkort. 1999 hadekörkortsinnehavet sjunkit till en tredjedel. Utvecklingen är likartad bland19-åringarna.Att inneha körkort kan betraktas som en fördel. Mångaarbeten är förenade med resor i tjänsten. Råkar man dessutom bo på annanplats än arbetsorten är tillgång till körkort och bil inte sällan ennödvändighet.Även i det fall allmänna kommunikationer är väl utbyggda kan bilen behövast.ex. för att ta sig in till järnvägsstationen på centralorten. För mångaungdomar i glest befolkade delar av landet där kollektivtrafiken är sämreutbyggd torde tillgången till körkort vara mer eller mindre nödvändig för ettrikt socialt liv.Därutöver medför körkortsinnehavet en oerhörd frihet. Med körkortet ihanden kan man sätta sig i en bil och köra i princip vart som helst. Bilen ärettutmärkt transportmedel för att ta sig till släkt och vänner. Bilen är ettutmärktverktyg för att stilla upptäckarglädje och möta nya platser.Körkortsutbildningen är ett av de få områden i samhället som ännu inte ärgenerellt inordnat i ett offentligt utbildningssystem med gemensamtfinansieringsansvar. Sannolikt är kostnaderna för körkortsutbildningen en avde viktigare förklaringarna till den lägre andelen körkortsinnehav blanddagens unga. Mellan 8.000 och får man räkna med att enkörkortsutbildning kostar. Med förändringarna i utbildningssystemet somredovisades för regeringen beräknas kostnaderna att öka medytterligare ett par tusen kronor.De flesta som skaffar körkort saknar egen inkomst. Vanligt är därför attföräldrar får bekosta körkortsutbildningen. Arbetslösa och inkomsttagare medlåg lön har svårt att betala sina ungdomars körkort. Den dyrakörkortsutbildningen kan få till följd att vissa ungdomar får ett sämreutgångsläge på arbetsmarknaden. Tillgången till körkort och därmed bilensfrihet blir ojämlik. Körkortstillgången blir en klassfråga. Ur ett rättvise- och jämlikhetsperspektiv är det därför angeläget attalla bereds möjlighet att kunna tillgodogöra sig körkortsutbildning utan alltför höga kostnader. De arbetsmarknads- och regionalpolitiska skäl somredovisats ovan förstärker detta behov.Idag ägnas stor kraft åt trafiksäkerhet och krav på att förarutbildningen gerkunskaper och insikter som bidrar till att minska trafikolyckorna. Detta ärnaturligtvis angeläget. Tyvärr ägnas mindre omtanke åt åtgärder för att sänkakostnaderna för dem som genomgår körkortsutbildning.Insatser bör riktas på att utveckla pedagogik, metoder, utrustning m.m.som möjliggör sänkta kostnader på körkortsutbildningen utan att för den skullkraven på utbildningen sänks. En utredning bör genomföras i detta syfte.Stockholm den 29 september 2000Per ()()()()()()
mot · GO02T457 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T457av , ()Trafiksäker cyklingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag i syfte att ökatrafiksäkerheten för cyklister och deras medtrafikanter.MotiveringCykeln är ett fordon. Trots detta finns inget krav i lagen om att cyklistenbehöver avlägga vare sig något teoretiskt eller praktiskt prov itrafikkunskap. Visserligen har skolorna i olika grad trafikundervisning,exempelvis Cykelns dag, men detta blir ändå begränsat.En rad regler finns för cyklister. Det jag närmast tänker på är när cyklisteroch gående skall samsas på samma utrymmen. Enligt reglerna är cyklistenskyldig att vid möte, eller omkörning av gående, ge den gående tid att vika åtsidan eller lämna tillräckligt utrymme. Följer inte cyklisten detta skall böterutgå med . I praktiken är det dock få cyklister som blir bötfälldaeftersom det inte finns resurser att följa upp regelsamlingen.Avsikten med motionen är inte att införa ett "körkort" för cyklister. Detfinns smidigare sätt att förbättra situationen och öka trafikkunskapen hoscyklister. Mitt förslag är att cykelhandlaren åläggs att vid försäljning av encykel alltid tillhandahålla en handbok med trafikregler (exempelvis ). Denna skall alltså automatiskt följa med vid köpet. Cykelhandlarenskall dessutom tydligt påtala vikten av att cykelanvändaren tar till siginnehållet i trafikhandboken.En annan mycket viktig säkerhetsaspekt är cykelnstrafiksäkerhetsutrustning. Cykeln säljs nämligen "naken". Föratt cykeln sedermera skall vara fullt laglig måste den kompletteras med vissutrustning. Det rimliga borde i stället vara att innan cykeln lämnar handlarenså skall den vara helt laglig att använda såväl i dagsljus som i mörker.Sammantaget är dessa förslag ett led i att kraftigt öka trafiksäkerheten därcyklister finns med i bilden, och bör begära att regeringenåterkommer med förslag om vad som ovan anförts.Stockholm den 2 oktober 2000Claes ()
mot · GO02T460 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T460av , ()Körkortslagens 21-årsgränsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undantag från tjugoettårsgränsen i körkortslagen.MotiveringDet råder stor brist på bussförare. behöverSveriges bussföretag rekrytera ca 2 500 förare . De mycket storarekryteringsbehoven beror bl.a. på stora pensionsavgångar och denrådande högkonjunkturen som gör det svårt att behålla och locka till signya förare. Därför har det i annat sammanhang framförts förslag om attdet bör införas ett treårigt specialutformat gymnasieprogram förpersontransporter med utbildning av bl.a. bussförare.Enligt körkortslagen krävs det att den som skall erhålla behörighet D, dvs.busskörkort, måste ha fyllt . Det kommer med andra ord att uppstå ettglapp mellan den föreslagna gymnasieutbildningen och arbetslivet.Konsekvensen kommer att bli att många ungdomar lämnar bussföraryrket ochsöker sig till andra branscher efter avslutad utbildning. Den som väljer attexempelvis köra lastbil eller långtradare får göra det redan från och med 18-årsdagen.För att detta glapp inte ska uppstå bör ett undantag införas i körkortslagenangående 21-årsgränsen för de elever som genomgått och blivit godkända pådetta gymnasieprogram. Ett sådant undantag bör kunna ges med stöd avkörkortslagen.Genom detta undantag kommer branschen att få möjlighet att rekryteraungdomar direkt från gymnasieskolan för att klara av sina storarekryteringsbehov. Statusen att vara bussförare kommer att öka ochbussföraryrket bli mer attraktivt, vilket i förlängningen skulle leda tillbättreoch högre service till resenärerna.Det har i olika sammanhang framförts synpunkter som gör gällande att 18-och 19-åringar av trafiksäkerhetsskäl inte skulle vara mogna att köra tungtrafik. Såväl en utländsk studie som en studie av elever som tagitlastbilskörkort inom ramen för gymnasieskolans fordonsprogram visar attunga yrkesförare som genomgått en yrkesförarutbildning inomgymnasieskolan inte medför någon förhöjd olycksrisk.Stockholm den 5 oktober 2000Torgny ()
mot · GO02T461 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T461av , ()Översyn av bötesföreskrifternaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bötesföreskrifterna för förare som låter barn färdasbälteslösa i en bil bör ses över.MotiveringVarje år inträffar ett antal tragiska olyckor i trafiken då barn omkommerför att de inte har suttit fastspända i barnbilstol eller bilbälte. Mångagånger handlar det om olyckor där barnen förmodligen hade klarat sigoskadda om den ansvarige föraren följt bilbältesbestämmelserna.Av trafikförordningen 1998:1276 framgår tydligt att ett barn ska användabarnbilstol, bälteskudde eller annan särskild skyddsanordning fram till ochmed det år han eller hon fyller sex. Det är föraren av bilen som ska se till attbarnet använder skyddsanordningen (eller bilbältet fram till dess barnet ). En vuxen person kan, och ska, på ett helt annat sätt än barn taansvar för sin säkerhet.Det är angeläget att samtliga i en bil, såväl förare som passagerare, sitterordentligt fastspända under en bilfärd. Likafullt slarvas det på många håll medbarnbilstolar och bilbälten. Den förare som inte följer trafikförordningenskrav på bilbälten och skyddsanordning döms till böter. Dagensbötesbestämmelser är dock utformade på ett sådant sätt att de tyvärrmotverkar vikten av att ha barn fastspända. Ju fler bälteslösa barn i bilen,desto "billigare" blir det för föraren. Bötesbeloppet reduceras för varje nytt,bälteslöst barn.För barnens skull, för deras säkerhet i trafiken bör dessa bötesföreskriftersnarast ses över.Stockholm den 5 oktober 2000Kristina ()()
mot · GO02T462 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T462av , ()Främre underkörningsskydd på tunga lastbilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagkrav på främre underkörningsskydd på lastbilarMotiveringVid frontalkollisioner mellan lastbil och personbil kilas personbilen oftastin under lastbilens stötfångare, vilket oftast resulterar i dödsolyckor ellerorsakar mycket allvarliga personskador på förare och passagerare ipersonbilen. Det är heller inte ovanligt att lastbilen vid sådana kollisionermister styrförmågan och välter. finns lagkrav om bakreunderkörningsskydd på lastbilar som förhindrar att personbilar vidkollision kilas vilket bidragit till att minska antalet skador ochdödsolyckor. Underlag för en europeisk lagreglering om främreunderkörningsskydd togs fram . Tyvärr resulteradedet arbetet inte i några lagkrav om främre underkörningsskydd. Enförklaring kan vara att det då inte fanns någon enkel lösning påproblemet.Idag finns olika tekniska lösningar på effektiva främreunderkörningsskydd. Lösningar som gör lastbilen mer krockvänlig. Lagkravom främre underkörningsskydd har uppskattats spara 10-15 liv iSverige och minska andelen allvarliga personskador drastiskt.Stockholm den 2 oktober 2000Sylvia ()