mot · GN02Fi15 · 2000-04-28 00:00:00 — FrÃ¥gan fÃ¶r Ã¤r om det om nÃ¥gra Ã¥r kan intrÃ¤ffa en stor brain drain frÃ¥n vÃ¥rt land nÃ¤r Ã¶vriga fattat galoppen med den nya ekonomin? De som vÃ¤rper den nya ekonomins guldÃ¤gg kan kaxigt, och med hot om utflyttning av produktion, forskning etc, begÃ¤ra internationellt konkurrenskraftiga lÃ¶ner, god yttre miljÃ¶, gott skol- och kulturutbud och valuta fÃ¶r skattepengarna. Detta spiller positivt Ã¶ver pÃ¥ oss andra, den nya ekonomins hjÃ¤ltar och hjÃ¤ltinnor stÃ¤ller krav pÃ¥ det offentliga, som â om de uppfylls â Ã¤ven gynnar konsumenterna av den offentliga sektorns tjÃ¤nster. Ãr villkoren inom vÃ¥rden och skolan inte tillrÃ¤ckligt bra, vÃ¤ljer de som kan nÃ¥got annat. Detta betyder att skatter och de offentliga vÃ¤lfÃ¤rdssystemen konkurrerar med och kontinuerligt jÃ¤mfÃ¶rs med alternativa stÃ¤der och lÃ¤nder. Vad lokalpolitiker jÃ¤mfÃ¶rs med och , inte GÃ¶teborgs, LuleÃ¥s eller NorrkÃ¶pings lokalÂpolitiker. De vÃ¤xande klyftorna i lÃ¶ner och arbetsvillkor Ã¶kar incitamenten fÃ¶r utbildning i livets alla skeden. Att utbilda sig i till lÃ¥ga privatÂekonomiska kostnader fÃ¶r att sedan flytta ut till stÃ¤der och lÃ¤nder med bÃ¤ttre levnadsvillkor kan visa sig oerhÃ¶rt privatekonomiskt lÃ¶nsamt fÃ¶r individen. Eftersom varken regering eller â tack och lov! â kan kedja fast nÃ¥gon eller nÃ¥got i â finns det bara en vÃ¤g att gÃ¥: att gÃ¶ra vÃ¥rt land attraktivt fÃ¶r individer att stanna kvar i fÃ¶r att hÃ¤r skapa vÃ¤lstÃ¥nd fÃ¶r sig sjÃ¤lva och oss andra. Hur samhÃ¤llet ska hantera situationen fÃ¶r dem som inte kan eller vill hÃ¤nga med i en ny utbildningsvÃ¥g och fÃ¶rblir underutbildade Ã¤r ett vÃ¤xande problem, som fÃ¶rvÃ¤rras av skolans kvalitetsproblem och arbetsmarknadens inflexibilitet fÃ¶r lÃ¥ginkomstgrupper. 3.4.4Â Rusta fÃ¶r lÃ¥ngsiktig tillvÃ¤xt Globaliseringen innebÃ¤r stora utmaningar fÃ¶r skattesystemen hos och Ã¶vriga vÃ¤lfÃ¤rdsstater. Genom att hindren mot rÃ¶rlighet fÃ¶r sÃ¥vÃ¤l mÃ¤nniskor, fÃ¶retag som kapital har fÃ¶rsvunnit har rÃ¶rligheten Ã¶kat i motsvarande grad. Ã¤r sÃ¥vÃ¤l affÃ¤rsmÃ¤ssiga ekonomiska som stÃ¶rre privatekonomiska beslut mer kÃ¤nsliga fÃ¶r skattesystemens utformning Ã¤n nÃ¥gonsin. Det Ã¤r dessutom en utveckling som sannolikt kommer att Ã¶ka. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r relevant att beteckna den internationella skattekonkurrensen som en allvarlig utmaning mot hÃ¶ga skatter. Det gÃ¤ller inte bara den illojala konkurrensen utan Ã¤ven den hyggliga frÃ¥n stater som valt en annan ambition pÃ¥ de offentliga Ã¥tagandena Ã¤n vad och de flesta andra EU-stater gjort. PÃ¥ nÃ¥got lÃ¤ngre sikt Ã¤r det troligt att mÃ¥ste sÃ¤nka sitt skatteuttag i betydande omfattning. DÃ¥ Ã¤r det viktigt att vi finner nya sÃ¤tt att garantera en rimlig fÃ¶rdelning av vÃ¤lfÃ¤rden. Genom den Ã¶kade internationella skattekonkurrensen har de sÃ¥ kallade skattebaserna blivit lÃ¤ttrÃ¶rliga. Det har mest resulterat i att svenska fÃ¶retag flyttat sin verksamhet till andra lÃ¤nder, nÃ¥got som visserligen inte endast har haft med skattereglerna fÃ¶r fÃ¶retag att gÃ¶ra utan i minst lika stor omfattning har att gÃ¶ra med den hÃ¶ga individbeskattningen av ledande personer inom fÃ¶retagen. Sedan lÃ¤nge har det varit vanligt att extrema hÃ¶ginkomsttagare i form av idrottsstjÃ¤rnor och storfÃ¶retagsledare flyttat utomlands. Att grundarna av sÃ¥vÃ¤l Tetrapak som har sina fÃ¶rmÃ¶genheter utomlands beror sannolikt inte pÃ¥ att man inte gillar utan pÃ¥ att deras utveckling inte hade varit mÃ¶jlig i det svenska skattesystemet. PÃ¥ senare Ã¥r har det Ã¤ven gjorts uppskattningar om att sÃ¥ mycket som 350 miljarder eller mer av svenska privatpersoners fÃ¶rmÃ¶genheter Ã¤r placerade utomlands till fÃ¶ljd av den svenska extrema kombinationen av kapital- och fÃ¶rmÃ¶genÂhetsbeskattning. Till detta skall lÃ¤ggas effekterna av privatpersoners fysiska rÃ¶rlighet i spÃ¥ren av ett allt Ã¶ppnare . Bara i finns det uppskattningsvis mer Ã¤n 40 000 svenskar enligt Handelskammaren. En orsak till detta Ã¤r sannolikt den betydligt lÃ¤gre inkomstbeskattningen tillsammans med det hÃ¶gre lÃ¶nelÃ¤get. NÃ¤r engelska Ã¤r arbetssprÃ¥k i alltfler internationaliserade fÃ¶retag i vÃ¥rt land minskar barriÃ¤ren mot att faktiskt mer Ã¤n sprÃ¥kligt flytta sin arbetsplats till ett annat land. MÃ¥nga av vÃ¥ra grannlÃ¤nder i Ã¶st har skattesystem som tilltalar mÃ¤nniskor med hÃ¶ga inÂkomster. NÃ¤r den sÃ¥ kallade elektroniska handeln, bÃ¥de den verkliga och den avanÂceÂrade postorderbaserade, fÃ¥r genomslag kommer trycket pÃ¥ mervÃ¤rdesskatten att Ã¶ka. Kontrollproblemet Ã¤r stort nÃ¤r privatpersoner handlar. Att fÃ¶r fÃ¶retagen faststÃ¤lla beskattningsland och korrekt internÂprissÃ¤ttning blir allt svÃ¥rare i de mer eller mindre virtuella fÃ¶retagen. De gamla principerna fÃ¶r internationell beskattning har svÃ¥rt att Ã¶versÃ¤ttas till nya former av den internationella ekonomin. Effekten blir att alltfler fÃ¶retag och privatpersoner fokuserar pÃ¥ stater med lÃ¥g mervÃ¤rdesskatt eftersom detta alltmer liknar en kostnad bland alla andra fÃ¶r en vara eller tjÃ¤nst. mÃ¥ste i allt stÃ¶rre omfattning ta hÃ¤nsyn till internationella aspekter nÃ¤r vi formar vÃ¥rt skattesystem. Vid denna analys menar att mÃ¥ste ha tre utgÃ¥ngspunkter. Utan ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem kommer investerare och privatpersoner att placera sig utomlands. mÃ¥ste ha fullt kommunicerande skattesystem med de stater som ligger nÃ¤ra , bÃ¥de fysiskt och virtuellt, sÃ¥ att inte skatteflykt mÃ¶jliggÃ¶rs. â och andra lÃ¤nder inom â mÃ¥ste vara pÃ¥ sin vakt mot de offensiva sÃ¥ kallade skatteparadis runt om i vÃ¤rlden som, trots bristande elementÃ¤ra offentligrÃ¤ttsliga och associationsrÃ¤ttsliga regelverk, drar till sig mycket kapital. Dessa stater eller regimer har inte sÃ¤llan noll i skatt. Antalet skatteparadis har fÃ¶rdubblats pÃ¥ tjugo Ã¥r. FÃ¶r att mÃ¶ta dessa utmaningar krÃ¤vs arbete pÃ¥ tvÃ¥ fronter. mÃ¥ste justera de skatter som utsÃ¤tts fÃ¶r vanlig hygglig skattekonkurrens frÃ¥n framfÃ¶r allt andra EU-lÃ¤nder. Det gÃ¤ller inkomstskatter, kapitalskatter och beskattning av riskkapital. Vidare mÃ¥ste med full kraft delta i det internationella samarbetet inom fÃ¶r att motverka illojal skatteÂkonkurrens bÃ¥de inom och utom OECD-omrÃ¥det. Ett framgÃ¥ngsrikt arbete pÃ¥ detta omrÃ¥de skulle kunna avvÃ¤rja de vÃ¤rsta hotbilderna nÃ¤r det gÃ¤ller bland annat mervÃ¤rdesskattenivÃ¥n. HÃ¶sten 1998 inbjÃ¶d dÃ¥varande finansministern partier till Ã¶verlÃ¤ggningar om en bred skattereform. Dessa har, efter att i praktiken varit djupfrysta sedan tilltrÃ¤dde, nu formellt avslutats med det lÃ¤tt bisarra argumentet att det finns partier som vill sÃ¤nka skatterna. NÃ¥got fÃ¶rvÃ¥nande fÃ¶reslÃ¥r regeringen istÃ¤llet en ny samtalsgrupp om skatterna. Denna gÃ¥ng i form av en utredning om internationaliseringens krav pÃ¥ det svenska skattesystemet. Just det som i praktiken ville diskutera med de andra partierna. Det kan vara bra med ytterligare en analys, men det finns hyllmeter om detta Ã¤mne bÃ¥de pÃ¥ svenska och engelska. Det Ã¤r dags att gÃ¥ frÃ¥n ord till handling. 4Â Rusta fÃ¶r lÃ¥ngsiktig tillvÃ¤xt 4.1Â En liberal skattepolitik 4.1.1Â Inkomstskattereform âDet mÃ¥ste lÃ¶na sig att arbetaâ Inte heller fÃ¶r inkomstskatterna presenteras i vÃ¥rpropositionen nÃ¥gon rimlig inriktning. Regeringen har tillsammans med sina stÃ¶dpartier genomfÃ¶rt en inkomstskattefÃ¶rÃ¤ndring fÃ¶r Ã¥r 2000. Det koncentrerar sig framfÃ¶r allt pÃ¥ det regeringen kallar âkompensation fÃ¶r egenavgifterâ. Vi hoppas naturligtvis att nÃ¥got ska intrÃ¤ffa som gÃ¶r att kan ta sig ur den skattepolitiska Ã¥tervÃ¤ndsgrÃ¤nd landet nu hamnat i. fÃ¶reslÃ¥r en skattereform med inriktning pÃ¥ sÃ¤nkt skatt pÃ¥ arbete och risksparande. Vi fÃ¶reslÃ¥r att de grundlÃ¤ggande principerna fÃ¶r 1990â1991 Ã¥rs skattereform, nÃ¤mligen âhÃ¤lften kvarâ och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt, Ã¥terupprÃ¤ttas. Vi vill koncentrera skatteÂfÃ¶rÂÃ¤ndringarÂna pÃ¥ de fÃ¶r tillvÃ¤xt och jobb mest skadliga inslagen, nÃ¤mligen marginalÂskatterna. Genom avskaffad vÃ¤rnskatt, hÃ¶jd brytpunkt fÃ¶r statlig skatt och borttagande av den s k LO-puckeln vill vi uppnÃ¥ den grundÂlÃ¤ggande prinÂciÂpen â att de flesta bara ska betala i skatt, och att de med hÃ¶ga inÂkomster ska betala . Marginaleffekterna minskas sÃ¥vÃ¤l genom inkomstÂskattesÃ¤nkningar som genom vÃ¤xling av inkomstprÃ¶vat bostadsÂbidrag mot generellt barnstÃ¶d. FÃ¶r att betona att barnstÃ¶det ska innebÃ¤ra att hÃ¤nsyn i beskattningen tas till den extra fÃ¶rsÃ¶rjningsbÃ¶rda fÃ¶rÃ¤ldrar har, vill vi att utÃ¶kningen av barnstÃ¶det sker i form av skattereduktion. DÃ¤rutÃ¶ver vill vi sÃ¤nka den skatt mÃ¤nniskor betalar genom att infÃ¶ra en skattereduktion, lika fÃ¶r alla. Det betyder allra mest fÃ¶r dem som har lÃ¥ga inkomster, men bidrar inte till Ã¶kade marginaleffekter, vilket regeringens avtrappade skattereduktion gÃ¶r. 4.1.1.1Â Pensionsavgiften FÃ¶r sÃ¥vÃ¤l egenavgiften som arbetsgivaravgiften gÃ¤ller att skatt inte tas ut pÃ¥ avgiften nÃ¤r den erlÃ¤ggs utan att det Ã¤r den framtida pensionen som skattebelÃ¤ggs. Regeringens begrÃ¤nsning av denna avdragsrÃ¤tt Ã¤r i sak ett brott mot denna princip, och dessutom Ã¤r det anmÃ¤rkningsvÃ¤rt att detta steg tas utan att samrÃ¥d i pensionsarbetsgruppen skett. anser att regeringens argumentation om âkompensation fÃ¶r egenavgifternaâ Ã¤r mÃ¤rklig. Vi tycker det Ã¤r bra att vi fÃ¥tt ett system med synliga fÃ¶rsÃ¤kringsavgifter i stÃ¤llet fÃ¶r anonyma skatter. Det lÃ¶ntagarna ska kompenseras fÃ¶r Ã¤r ju att skatterna trots detta Ã¤r fÃ¶r hÃ¶ga. Det Ã¤r bra med inkomstskattesÃ¤nkningar. Metoden majoriteten valt Ã¤r dock inte bra. Vi Ã¥terfÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r dessa och lÃ¤gger ett annat fÃ¶rslag. Vi fÃ¶rutsÃ¤tter att denna Ã¥terlÃ¤ggning och vÃ¥ra inkomstskattefÃ¶rslag i teknisk mening neutraliseras fÃ¶r de effekter som uppstÃ¥r i fÃ¶rdelningen mellan den kommunala sektorn och staten sÃ¥ att kommunernas ekonomi inte pÃ¥verkas. 4.1.1.2Â FÃ¶rsÃ¤kringsavgifter I den stora socialfÃ¶rsÃ¤kringsreform som vi efterstrÃ¤var ingÃ¥r att arbetsÂlÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kringen blir obligatorisk och att de fÃ¶rsÃ¤krade sjÃ¤lva fÃ¥r svara fÃ¶r ungefÃ¤r 1/4 av premien. Dagens frivilliga arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kring betalas enbart i mycket liten utstrÃ¤ckning av de fÃ¶rsÃ¤krade. HÃ¶jningen av premien innebÃ¤r dÃ¤rfÃ¶r en betydande avlastning fÃ¶r statskassan. FÃ¶r att den hÃ¶jda premien i sig inte skall leda till Ã¶kade kostnader fÃ¶r de fÃ¶rsÃ¤krade bÃ¶r de vanliga skatterna sÃ¤nkas i motsvarande mÃ¥n. Vi vill betona att man inte ska missbedÃ¶ma effekterna av vare sig infÃ¶randet av riktiga fÃ¶rsÃ¤kringsavgifter eller de dÃ¥ mÃ¶jliga skatteÂsÃ¤nkningarna genom att titta pÃ¥ dem var fÃ¶r sig! De mÃ¥ste ses i ett sammanhang, och vi genomfÃ¶r fÃ¶rÃ¤ndringarna fÃ¶r att skapa fÃ¶rsÃ¤kringar som blir vÃ¤l fungerande, robusta och bidrager till en bÃ¤ttre fungerande arbetsmarknad. 4.1.1.3Â Fastighetsbeskattning Vi anser vidare att nivÃ¥n pÃ¥ fastighetsbeskattningen Ã¤r fÃ¶r hÃ¶g och att dagens beskattningsform Ã¤r oacceptabel. anser att sÃ¤nkningen av fastighetsbeskattningen ska ske stegvis och inledas omgÃ¥ende. VÃ¤gen till sÃ¤nkt beskattning av fastigheter ska innehÃ¥lla â avskaffande av den nuvarande fastighetsskatten, â infÃ¶rande av s.k. schablonintÃ¤ktsbeskattning fÃ¶r egnahem samt â bibehÃ¥llen rÃ¤tt till avdrag fÃ¶r lÃ¥nerÃ¤ntor. Det Ã¶kade fastighetsskatteuttag som ligger i att frysningen av taxeringsÂvÃ¤rdena slÃ¤pps avvisas. I stÃ¤llet anvisas budgetutrymme fÃ¶r en successiv sÃ¤nkning av skatteuttaget. 4.1.2Â inkomstskattereform Vid god tillvÃ¤xt kan reformen genomfÃ¶ras i sin helhet . MÃ¥let ska vara att Ã¶ka fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r nya jobb, Ã¶ka tillvÃ¤xten och minska bidragsberoendet. Reformen fÃ¶reslÃ¥s finansierad genom besparingar och ekonomisk tillvÃ¤xt. En viktig princip Ã¤r att de delar som betyder mest fÃ¶r tillvÃ¤xten skall genomfÃ¶ras fÃ¶rst och finansieras genom besparingar. Vi har skissat pÃ¥ reformens genomfÃ¶rande utifrÃ¥n de kalkyler regeringen anger men inte vÃ¥gar redovisa hur de tÃ¤nker fÃ¶rfara med. Den nya skattreformen ska fÃ¶r individbeskattningen, det som vi ser pÃ¥ vÃ¥r egen deklaration, framfÃ¶rallt innehÃ¥lla fÃ¶ljande inslag: SÃ¤nkta inkomstskatter genom infÃ¶rande av en skattereduktion, hÃ¶jt barnstÃ¶d, Ã¥terinfÃ¶rande av principen 30/50, slopad vÃ¤rnskatt, slopad dubbelbeskattning och slopad fÃ¶rÂmÃ¶genhetsskatt. vill fullfÃ¶lja skattereformen och stÃ¥r fast vid principen om âhÃ¤lften kvarâ. Vi motsÃ¤tter oss fÃ¶ljaktligen regeringens extra vÃ¤rnskatt. Den s k brytpunkten fÃ¶r statlig skatt bÃ¶r hÃ¶jas i tvÃ¥ steg, fÃ¶rst Ã¥terstÃ¤llas till den nivÃ¥ det var tÃ¤nkt sÃ¥ att betalar statlig skatt, dÃ¤refter ett steg till inkomster pÃ¥ 7,5 basbelopp (304 200 i Ã¥rsinkomst), sÃ¥ att den statliga skatten intrÃ¤der dÃ¥ de obligatoriska fÃ¶rsÃ¤kringsavgifterna upphÃ¶r. En sÃ¥dan rejÃ¤l skattereform kan genomfÃ¶ras Ã¶ver en treÃ¥rsperiod och blir avhÃ¤ngig av att utgiftsbegrÃ¤nsningar verkligen gÃ¶rs och att den ekonomiska tillvÃ¤xten blir god. medverkar reformen till att skapa fÃ¶rutÂsÃ¤ttningar fÃ¶r lÃ¥ngsiktigt god ekonomisk utveckling. Den bÃ¶r, med det ytterÂligare barnstÃ¶d som vill genomfÃ¶ra via skattesystemet, omfatta bortÃ¥t . De ca som reformen gÃ¤ller exklusive barnstÃ¶det bÃ¶r anvÃ¤ndas fÃ¶r tre rejÃ¤la Ã¥tgÃ¤rder mot marginalskatterna: Brytpunkten bÃ¶r hÃ¶jas upp till grÃ¤nsen fÃ¶r egenavgifterna fÃ¶r att undvika att, som sker, personer som betalar bÃ¥de statlig skatt och egenavgifter fÃ¥r marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bÃ¶r avskaffas. I inkomstlÃ¤gen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avÂtrappas. Denna avtrappning bÃ¶r avskaffas vilket leder till en marginalÂskattesÃ¤nkning fÃ¶r lÃ¥gavlÃ¶nade heltidsarbetande och stora grupper deltidsÂarbetande, vilket sÃ¤rskilt gynnar kvinnor. Vidare bÃ¶r den s.k. vÃ¤rnskatten avskaffas. Den Ã¤r ett brott mot skatteÂreformen. VÃ¥r fÃ¶rÃ¤ndring sÃ¤nker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. FÃ¶r att garantera att alla fÃ¥r del av en skattesÃ¤nkning bÃ¶r en skattereduktion, lika fÃ¶r alla, infÃ¶ras. Om 30 miljarder av skattesÃ¤nkningsutrymmet anvÃ¤nds fÃ¶r detta blir det frÃ¥ga om en skattereduktion om fÃ¶r varje skattebetalare. DÃ¤rutÃ¶ver tillkommer skattesÃ¤nkningen som motsvarar de infÃ¶rda egenavgifterna till arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kringen, vilket netto blir lika stora belopp men alltsÃ¥ innebÃ¤r att det blir tydligt fÃ¶r oss alla vad vi betalar till fÃ¶rsÃ¤kringen. LO puckeln bort, (avtrappade grundavdraget mellan 150 000â200 000) Brytpunkten hÃ¶js (till 7,5 basbelopp â ) VÃ¤rnskatten bort, Skattereduktion, per person Summa 4.1.3Â Villkor fÃ¶r fÃ¶retagandet Villkoren fÃ¶r fÃ¶retagandet mÃ¥ste bli bÃ¤ttre. Visst Ã¤r mycket bra, mycket har gjorts, men vunna segrar Ã¶vertygar inte dem som jÃ¤mfÃ¶r fÃ¶retagsklimatet i med det i andra tÃ¤nkbara lÃ¤nder, lika lite som den som vÃ¤ljer att avstÃ¥ frÃ¥n att realisera en affÃ¤rsidÃ© fÃ¶r att det Ã¤r fÃ¶r krÃ¥ngligt, fÃ¶r hÃ¶g skatt pÃ¥ arbete, fÃ¶r lite incitament att ta risker. FÃ¶retagsklimatet mÃ¥ste bli mycket bÃ¤ttre. Det Ã¤r sÃ¤kert en fÃ¶retagsekonomiskt korrekt hantering att mÃ¥nga av vÃ¥ra internationellt verksamma storfÃ¶retag fusionerar med andra liknande, men varfÃ¶r vÃ¤ljer det nya bolaget praktiskt taget aldrig som sÃ¤te och till lokalisering av huvudkontor? Nya och vÃ¤xande fÃ¶retag lÃ¤gger Ã¤ven dessa i allt snabbare takt sitt sÃ¤te i andra lÃ¤nder. Nyckelpersonal vÃ¤ljer att flytta ut. Regeringens fÃ¶rslag till vÃ¥rbudget Ã¤r nÃ¤st intill kemiskt ren frÃ¥n fÃ¶rslag pÃ¥ strategiska skattesÃ¤nkningar. Inte ens kan vÃ¤l tro att âenklare avdragsregler fÃ¶r utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgÃ¤stâ tillhÃ¶r det som avses med strategiska skattesÃ¤nkningar? Av s. 35 under Skattepolitik fÃ¶r fÃ¶retagsamhet framgÃ¥r att regeringen âavÂser fortsÃ¤tta fÃ¶renkla regler, medverka till sund konkurrens och pÃ¥ andra sÃ¤tt fÃ¶rbÃ¤ttra villkoren fÃ¶r fÃ¶retagande och sysselsÃ¤ttningâ. Att det med en viss nÃ¶dvÃ¤ndighet mÃ¥ste inbegripa sÃ¤nkt skatt pÃ¥ arbete och risktagande i fÃ¶retag verkar inte rymmas i planerna. Detta Ã¤r allvarligt. Det regeringen Ã¥stadkommit pÃ¥ omrÃ¥det âfÃ¶rbÃ¤ttra villkoren fÃ¶r fÃ¶retagandeâ imponerar fÃ¶ga. Haveriet med den s k Simplexgruppen inom NÃ¤ringsdepartementet kan sÃ¤kert symbolisera vilket fÃ¶rvÃ¤ntningsvÃ¤rde fortsatta s-fÃ¶renklingar fÃ¶r fÃ¶retagandet kan ha. FÃ¶r att inte tala om alla mer eller mindre avsomnade eller upplÃ¶sta samtalsgrupper med fÃ¶retrÃ¤dare frÃ¥n nÃ¤ringslivet. FÃ¶r att fÃ¥ fler och vÃ¤xande fÃ¶retag pÃ¥ svensk botten krÃ¤vs rejÃ¤la skattÂeÂÃ¤ndringar: lÃ¤gre skatter och en fÃ¶rÃ¤ndrad mix av existerande skatter. De skatter som Ã¤r skadligast mot jobb och fÃ¶retagande bÃ¶r angripas fÃ¶rst. Arbetsgivaravgifterna i tjÃ¤nstesektorn bÃ¶r sÃ¤nkas i syfte att stimulera en uthÃ¥llig tillvÃ¤xt inom denna sektor. Dubbelskatten pÃ¥ aktiesparande bÃ¶r avskaffas. Vi fÃ¶reslÃ¥r hÃ¤r ett successiv avskaffande av dubbelbeskattning av aktieutdelningar. Beskattningen av personaloptioner mÃ¥ste ses Ã¶ver, sÃ¤rskilt Ã¤r de sociala avgifterna en tung belastning fÃ¶r vÃ¤xande fÃ¶retag som anvÃ¤nder personalÂoptioner som ett sÃ¤tt att attrahera och knyta kunskapskapital till sitt fÃ¶retag. De sociala avgifterna pÃ¥ vinstandelar bÃ¶r avskaffas. Skattereglerna fÃ¶r fÃ¥mansbolag, sÃ¤rskilt de s k 3:12 reglerna, mÃ¥ste Ã¤ndras. De som vill starta eget fÃ¶retag eller vidareutbilda sig bÃ¶r fÃ¥ mÃ¶jlighet att ta ut ett pensionsÃ¥r i fÃ¶rvÃ¤g. Vi vill ha enklare avdragsregler fÃ¶r fÃ¶retagare med hemmet som arbetsplats. Det borgerliga trepartifÃ¶rslaget om skattelÃ¤ttnader i hushÃ¥llssektorn bÃ¶r genomfÃ¶ras. Det handlar om bÃ¥de skattelÃ¤ttnader i syfte att ge flera jobb och om att gÃ¶ra det lÃ¤ttare fÃ¶r mÃ¤nniskor att vara Ã¤rliga. Det Ã¤r mycket beklagligt att regeringen tydligen inte Ã¤r intresserad av att delta i den fÃ¶rsÃ¶ksÂverksamhet med lÃ¤gre moms fÃ¶r vissa tjÃ¤nster som EU Ã¶ppnat mÃ¶jlighet till. Trots att det tycks rÃ¥da stor enighet Ã¶ver partigrÃ¤nserna om att det behÃ¶ver bli enklare att starta och driva fÃ¶retag i har alldeles fÃ¶r litet skett fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra villkoren fÃ¶r fÃ¶retagarna. Inte ens nÃ¤r det gÃ¤ller i stort sett kostnadsfria regelfÃ¶renklingar â som fÃ¶renklade blanketter, att infÃ¶ra ett enkelt bokfÃ¶rings- och deklarationspaket fÃ¶r egenfÃ¶retagare, vettigare F-skattregler eller solnedgÃ¥ngsparagraf fÃ¶r umbÃ¤rliga fÃ¶retagsregler â har regeringen lyckats Ã¥stadkomma nÃ¥gonting konkret. Det Ã¤r dags att gÃ¥ frÃ¥n ord till handling och genomfÃ¶ra de fÃ¶renklingar av deklarationer, utfÃ¤rdande av F-skattsedel, betalning av preliminÃ¤rskatt, rensning i uppgiftslÃ¤mnande, fÃ¶rbÃ¤ttring av skattekontot, infÃ¶rande av servicecheckar och mÃ¥nga andra fÃ¶rslag som framfÃ¶rts av liberalerna i andra sammanhang. 4.2Â VÃ¥rden och skolan â tillvÃ¤xtomrÃ¥den Under de senaste 20 Ã¥ren har merparten av internationellt verkÂsamma storfÃ¶retag i en eller annan form lÃ¤mnat vÃ¥rt land. Detta leder till att forskning, utveckling och andra strategiska funktioner inom fÃ¶retagen i hÃ¶g grad fÃ¶rflyttas. har haft en ovanligt hÃ¶g andel FoU i fÃ¶rhÃ¥llande till produktion just pÃ¥ grund av den hÃ¶ga andelen stora internationellt verksamma fÃ¶retag med sÃ¤te i , vilket i sin tur haft mÃ¥nga andra positiva effekter. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r mycket allvarligt att sÃ¥ fÃ¥ av dessa stora fÃ¶retag finns kvar i . Medvetet eller omedvetet har IT- och telecomsektorerna fÃ¥tt gynnsamma tillvÃ¤xtvillkor i och vi tillhÃ¶r de vÃ¤rldsledande inom detta omrÃ¥de. Dock flyttar fÃ¶retagen i snabb takt till andra lÃ¤nder, bland annat pÃ¥ grund av de svenska skatterna. Kunskapsbranscherna vÃ¥rd och utbildning kommer att bli Ã¤nnu stÃ¶rre och viktigare . VÃ¥rden och skolan har den stÃ¶rsta andelen hÃ¶gÂutÂbildade, varav en stor andel Ã¤r kvinnor. Om de ska tillÃ¥tas vÃ¤xa och utvecklas i eller inte Ã¤r en Ã¶ppen frÃ¥ga. Kvaliteten behÃ¶ver hÃ¶jas, entreprenÃ¶rsanda, idÃ©er och kunnande tas tillvara. Kvinnor behÃ¶ver fler olika arbetsgivare att vÃ¤lja pÃ¥, kvinnor behÃ¶ver Ã¶kade mÃ¶jligheter att fÃ¶rverkliga sina idÃ©er och drÃ¶mmar. Den nuvarande regeringen vill tillsammans med sina stÃ¶dpartier pÃ¥ olika sÃ¤tt fÃ¶rhindra och fÃ¶rsvÃ¥ra detta. Sektorerna Ã¤r hÃ¶ggradigt reglerade, och det man aviserar Ã¤r sÃ¥dant som ytterligare kommer att fÃ¶rhindra skaparkraft och entreprenÃ¶rsanda inom vÃ¥rd och utbildning. SÃ¥ vill regeringen pÃ¥ olika sÃ¤tt fÃ¶rsvÃ¥ra fÃ¶r friskolor och privata vÃ¥rdgivare. Att pÃ¥ olika sÃ¤tt kunna utveckla verksamheterna dels fÃ¶r att fÃ¥ mer valuta fÃ¶r skattepengarna, dels fÃ¶r att bygga upp ett tillvÃ¤xtorienterat exportÂfÃ¶reÂtagande vore mycket angelÃ¤get. Det Ã¤r ett avstamp fÃ¶r att bli vÃ¤rldsledande. Det Ã¤r dessutom i hÃ¶g grad en jÃ¤mstÃ¤lldhetsfrÃ¥ga. Kvinnor Ã¤r ofta verksamma inom dessa sektorer och har dÃ¤rigenom sÃ¤mre mÃ¶jligheter Ã¤n vad mÃ¤n generellt har att bli sin egen, att fÃ¥ flera arbetsgivare att vÃ¤lja mellan, att kunna styra sitt arbete och arbetssituation, att fÃ¥ vettigt betalt. Ur tillÂvÃ¤xtÂsynpunkt Ã¤r det vansinne att inte fullt ut slÃ¤ppa loss den potential som finns hos svenska kvinnor. Det kommer att gÃ¥ sÃ¤mre Ã¤n nÃ¶dvÃ¤ndigt fÃ¶r ett land om man inte utnyttjar hela tillvÃ¤xtpotentialen. Genom en fortsatt genomreglerad sjukvÃ¥rd och utbildning blir onÃ¶digt fattigt och kvinnorna betalar i hÃ¶g utstrÃ¤ckning priset fÃ¶r detta. 4.3Â LÃ¥ngt liv â Ã¶kat arbetsutbud I Ã¶verenskommelsen om det nya pensionssystemet ingick ocksÃ¥ att en lÃ¶ntagare inte lÃ¤ngre skulle kunna tvingas sluta pÃ¥ grund av att han eller hon fyllt 65 Ã¥r utan att den Ã¥ldersgrÃ¤nsen skulle hÃ¶jas till 67 Ã¥r. Efter flera Ã¥rs fÃ¶rsening utlovar regeringen nu i vÃ¥rpropositionen att lagstiftningsarbetet skall pÃ¥skyndas, och en proposition har aviserats till bÃ¶rjan av hÃ¶sten. I och med pensionsreformen har sÃ¥ledes flera nÃ¶dvÃ¤ndiga steg tagits fÃ¶r att vÃ¤nda utvecklingen mot allt lÃ¤gre faktisk pensionsÃ¥lder. LivsÂinkomstÂprincipen och den Ã¥rliga informationen om de ekonomiska effekterna av pensionering vid olika Ã¥ldrar fr o m 61 Ã¥r Ã¶kar sÃ¤kert intresset att arbeta lÃ¤ngre. Den kommande lagÃ¤ndringen om rÃ¤tten att stanna till 67 Ã¥r Ã¶kar mÃ¶jligheten. Att Ã¶ka intresset och mÃ¶jligheten Ã¤r bra, men det rÃ¤cker inte. Vad som dÃ¤rutÃ¶ver behÃ¶vs Ã¤r djupgÃ¥ende fÃ¶rÃ¤ndringar i hela vÃ¥rt samhÃ¤lle, frÃ¤mst i arbetslivet. VÃ¥rt sÃ¤tt att se pÃ¥ oss sjÃ¤lva och pÃ¥ varandra mÃ¥ste Ã¤ndras. SÃ¤ttet att organisera arbetet mÃ¥ste fÃ¶rÃ¤ndras sÃ¥ att mÃ¤nniskor som fyllt 55 Ã¥r vill och kan arbeta kvar. Ett sÃ¤tt att Ã¶ka mÃ¶jligheten fÃ¶r fler att stanna kvar i arbetslivet vore om det fanns bÃ¤ttre chanser till att vidareutbilda sig fÃ¶r dem som mitt i livet skulle vilja utbilda sig till nÃ¥got nytt eller âbaraâ Ã¶ka sin kompetens i det yrke man har. har sedan flera Ã¥r fÃ¶reslagit att pensionssparandet ska kunna vidgas och liberaliseras till att inkludera utbildningskonton, sÃ¥ att det vore mÃ¶jligt att ta ett friÃ¥r eller studieÃ¥r och betala sitt uppehÃ¤lle under det Ã¥ret genom att dra frÃ¥n sitt privata, fackliga eller allmÃ¤nna pensionssparande. Det skulle fÃ¶rstÃ¥s leda till att behÃ¥llningen minskade, men kunna leda till hÃ¶gre lÃ¶n och dÃ¤rmed hÃ¶gre pension eller att man valde att pensionera sig ett knappt Ã¥r . Vi kommer â liksom tidigare â att i vÃ¥rt budgetfÃ¶rslag ge utrymme fÃ¶r en kraftig hÃ¶jning av det Ã¥rliga pensionsÂavdraget. 4.4Â Reformera arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt En modernare arbetsmarknad Ã¤r en stor frihetsfrÃ¥ga. stÃ¤ngs mÃ¤nniskor ute frÃ¥n arbetsmarknaden fÃ¶r att reglerna i praktiken hÃ¤mmar tillkomsten av nya arbeten. Utrymmet fÃ¶r individuella behov och Ã¶nskemÃ¥l har blivit fÃ¶r litet i ett system dÃ¤r kollektivtÃ¤nkandet drivits till sin yttersta spets. Bristerna i arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt har bidragit till tre mycket stora problem: Misslyckad lÃ¶nebildning.