mot · GO02U630 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U630av , ()Mänskliga rättigheterInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av mänskliga rättigheter i Afrika.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av mänskliga rättigheter i Asien.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av mänskliga rättigheter i Mellanöstern.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av mänskliga rättigheter i Latinamerika.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om främjande av mänskliga rättigheter i USA.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom FN verka för en reformerad folkrätt och bättreförutsättningar för humanitära interventioner.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om internationellt arbete mot tortyr.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i internationella forum aktivt verka för dödsstraffetsupphörande.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka EU:s engagemang för barnens rättigheter i världen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärkandet av kvinnors ställning skall integreras ibiståndsarbetet.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stödja organisationer som arbetar mot kvinnligkönsstympning.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i internationella forum lyfta fram respekten för sexuelltavvikande gruppers mänskliga rättigheter.Mänskliga rättigheterInför vill i internationellsamverkan sätta människovärdet i centrum och föra enmoralisk och ansvarsfull utrikespolitik för mänskligarättigheter. Inga geografiska gränser rättfärdigar att vivänder ryggen till medmänniskors situation. Vi har ansvarför medmänniskor var de än är födda eller bor. Alla sombygger och bor på jorden är våra medmänniskor.Mänskliga rättigheter kränks runt om i världen. är detviktigt att framhålla att många av de viktigaste somgenerellt rör mänskliga rättigheter alltmer vinner gehör. Men när det gällerimplementeringen kvarstår ett mycket stort arbete. Utan demänniskorättsorganisationer och alla de orädda enskilda, som utan attförtröttas och med fara för egen säkerhet fört kampen för mänskligarättigheter vidare, skulle långt mindre ha uppnåtts än vad som är fallet idag.Detta borde inspirera regeringar och parlamentariker att göra allt som står ideras makt för att finslipa tillgängliga instrument i form av konventioner,internationella rättsliga instanser samt FN:s och Europarådetsmänniskorättsinstitutioner för att de skall kunna fungera så effektivt sommöjligt. Men frågan är om den politiska viljan är tillräckligt stark för attregeringar i demokratiska länder konsekvent skall engagera sig då mänskligarättigheter förtrampas. brister både konsekvensen i agerandetoch uthålligheten.Kristdemokraterna har länge uppmanat regeringen att utveckla enhandlingsplan för främjandet av mänskliga rättigheter både på hemmaplanoch i världen. Det är glädjande att regeringen beslutat upprätta ensådan handlingsplan.Kristdemokraterna anser att positivt bistånd för mänskliga rättigheterbör riktas just till de länder där de mänskliga rättigheterna kränks. Generelltär det viktigt att engagera det civila samhället och att samverka med svenskaoch internationella företag i arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna.Situationen i AfrikaDen generella bilden av världsdelen är oftast ensidigoch pessimistisk. ses som ett enda landdrabbat av svält, sjukdomar, inbördeskrig ochnaturkatastrofer. De olika länder som tillsammans utgörAfrika har dock fler sidor än de till synes hopplösa. Dettabör vara en uppmuntran för oss att hoppet inte är ute fördessa länders medborgare. Det lönar sig att engagera sig förförändring i de många fall där människors rättigheter kränks.Risken är att det ibland kan bli för mycket pekpinnar utifrån,istället för aktivt förändringsarbete i de afrikanska ländersom bryter mot mänskliga rättigheter. Bäst lyckasförändringsarbetet om det kan utföras i samverkan medländernas egna frivilliga och bärande institutioner ochorganisationer.KenyaKenya var länge hopp. Snabb utveckling avinfrastruktur, utbildning och en stark ekonomisk tillväxtledde många till slutsatsen att landet snart skulle vara bevisetför att en levande demokrati kunde fungera i denna del avvärlden. Tyvärr har historien visat att så inte blev fallet.President regering utgör i praktiken enenvåldsmakt. Den reform av konstitutionen som alla harväntat på sedan Moi skrev under Commission Act har karakteriserats av misstro,konkurrens och brist på samstämmighet. Det regerandepartiet och oppositionspolitiker gavs i uppdrag av regeringenatt göra en översyn av konstitutionen, medan NCEC(), med sin breda basav NGO:er, religiösa organisationer ochmänniskorättsorganisationer, hindrades från att deltaga iarbetet.De internationella givarländerna har alltmer kommit i kontakt medkorruptionen i landet. Den medför oundvikligen minskad respekt förmänniskors rättigheter. Detta är särskilt tydligt i domstolsväsendet. Iseptember 1999 ersatte den allmänne åklagaren , känd försina nitiska åtal mot regimkritiker, den tidigare innehavaren avöverdomarämbetet.Polisövergrepp, överdrivet våldsanvändande, tortyr och dödsfall underarrest fortsätter. dömdes minst 55 fångar till döden - många efterbristfälliga rättegångar. Trots mer än hundratals dödsdömda har dock ingenavrättats i landet . Fängelseförhållandena är omänskliga ochinbegriper grym och förnedrande behandling.Stammotsättningar har pågått och underblåses av staten, somunderstöder våld mot etniska grupper. De anses tillhöra den politiskaoppositionen. Resultatet har blivit att 400 000 människor omflyttats. De harinte fått någon hjälp och våldsutövarna har inte hållits ansvariga.Mötesfriheten är också starkt inskränkt. Regeringsunderstödda gäng harsom uppgift att störa de möten som kommer till stånd och som är arrangeradeav regeringskritiker. Yttrandefriheten kränks även på andra områden och gereffekter på vad som rapporteras, respektive inte rapporteras, i tidningar och iTV-nyheterna.Kristdemokraterna anser att de mänskliga rättigheterna i böruppmärksammas betydligt mer och att bör verka på deninternationella arenan för att främja en ökad öppenhet, demokrati ochmänskliga rättigheter i Kenya.SudanMänniskorna i de södra och östra delarna samt i Nubabergeni har plågats av stridernamellan regeringen och NDA (National DemocraticAlliance), som består av beväpnade oppositionsgrupper.Utan att på något sätt vara inblandade i kriget utsätts civilamänniskor för allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna. Nästan två miljoner har dödats i striderna.Barnsoldater tvångsrekryteras av både regeringsstyrkornaoch NDA. Bland maasalitfolket har tusentals människordödats i strider med en regeringsunderstödd milis.Landet har världens största antal människor på flykt; flera miljoner avinvånarna i södra delarna av landet är på flykt inom landet och ett par hundratusen har flytt till andra länder. uppskattades antalet flyktingar ilägren runt huvudstaden till över två miljoner. Det har funnitsplaner på att flytta 200 000 av dessa till platser längre från staden därvatten,ved, skydd och utbildning saknas.De människor som råkar vara bosatta i områden med oljefyndighetertvångsförflyttas. Hundratals kvinnor och barn har förts bort, många kvinnorhar våldtagits, medan andra har dödats av regeringsvänliga styrkor. Byarplundras och humanitär hjälp hindras att nå den civila befolkningen.SPLM/A, en av NDA:s fraktioner, har kidnappat och dödat anställda vidRöda halvmånen. Inte bara etniska motsättningar utan även religiösa sådanamellan muslimer och kristna, särskilt i landets södra delar, är väsentliga attnämna som förklaring till spänningarna i landet.Tortyr är vanligt förekommande på båda sidor i kriget. Många kvinnor ochbarn som förs bort utnyttjas som slavar. Journalister fängslas och utsätts förtortyr och tidningsutgivningen hindras av regeringen. Tidningar tvingas lägganer.Kristdemokraterna anser att regeringen bör uppmärksamma situationen iSudan och verka för ett ökat internationellt stöd framför allt fördemokratiutveckling, religiös tolerans och kvinnors rätt i samhället.BurundiDet inbördeskrig som pågått fortsätter att plågacivilbefolkningen. Likhetstecken har med rätta dragitsmellan situationen i och den som resulterade i detfruktansvärda massmordet i . harunder åratal styrts av minoriteten tutsier, medan hutuerna,som i antal är i majoritet, försöker få ett större inflytande.Ständiga attacker på civila har resulterat i att i stort sett alla burundierdrabbas av etniskt våld. har rebeller stympat, våldtagit ellerpå annat sätt skadat tusentals människor och drivit tiotusentals på flykt frånsina förstörda hem. Hundratusentals människor tvingas in i s.k.omgrupperingsläger. De två starkaste rebellgrupperna, CNDD-FDD (NationalCouncil for Defense of Democracy-Forces for the Defense of Democracy)och PALIPEHUTU (Party for the Liberation of the Hutu People) har underårens lopp mördat tusentals människor, både tutsier och hutuer.Det juridiska systemet är fortsatt dominerat av tutsier. Fängelserna hållertredubbla antalet fångar mot vad de är byggda för. Dålig behandling och bristpå mat och medicinsk assistans bidrar till den i övrigt omänskliga ochlivshotande situation de fängslade befinner sig i.Myndigheterna håller pressen under noggrann uppsikt. Redaktörerarresteras och försvarsministern har till soldater uttryckt att journalister ärattbetrakta som fiender, som understödjer rebellerna. Försvarsministern togsenare tillbaka sitt uttalande efter internationella protester.Kristdemokraterna anser att regeringen bör verka för försoning iBurundi, genom att verka för rättegångar mot krigsförbrytare och därigenomge offren upprättelse och skapa och utfrågning. Det ärangeläget att ta till vara erfarenheter från i fråga om försoningmellan olika folkgrupper.VästsaharaVästsahara lyder, trots upprepade löften från denmarockanska regeringen om en folk-omröstning, fortfarandeunder . De mänskliga rättigheterna, främstvästsahariernas, fortsätter att kränkas. Ett otal människor har"försvunnit" och anhöriga har förgäves väntat påförklaringar om vad som hänt. Godtyckliga fängslanden harockså skett. En utredning som tillsattes för attutreda ekonomisk ersättning för materiell och psykiskaskada som anhörigas "försvinnanden" och fängslandenorsakat har ännu inte avslutats.Särskilt yttrande- och föreningsfriheten är inskränkt. Demonstrationer slåsner med överdrivet våld av säkerhetsstyrkorna. Demonstranter grips ochutsätts för tortyr och misshandel i häktena. Undermåliga rättegångar har letttill att demonstranter, politiskt aktiva och religiösa ledare hålls som fångarmedan ansvariga för grova övergrepp, som tortyr och misshandel, går fria.Kristdemokraterna anser att regeringen bör arbeta intensivt för att denutlovade folkomröstningen i kommer till stånd och attvästsaharierna ges möjligheter att själva välja sin framtid.Sierra LeoneSierra har varit härjat av inbördeskrig,med kanske de värsta kränkningarna av de mänskligarättigheterna . tog rebeller frånRUF () över huvudstadenFreetown från regeringstrupperna och fredsstyrkorna frånECOMOG (Economic Community of ), som leddes av nigerianer. Den treveckor långa ockupationen innehöll alla sorters grymhet somkan begås mot en civil befolkning. När rebellerna drogösterut i landet fortsatte övergreppen mot civilbefolkningendär. Trots att dialog har förts mellan regeringsstyrkorna ochRUF fortsätter övergreppen mot befolkningen.RUF utövar systematiskt, organiserat och omfattande sexuellt våld motflickor och kvinnor, som tvingas med till befälshögkvarter där de utsätts försåväl individuella som gruppvåldtäkter. Många flickor har dötttill följd av våldtäkterna. Hundratals flickor hålls i sexuellt slaveri efteratt ha"gifts bort" med rebellkämpar.Ett oräkneligt antal barn och vuxna har "försvunnit". Dessa utsätts förtvångsarbete, tvångsrekryteras av militären och blir sexuellt utnyttjade. Civilaanvänds som mänskliga sköldar. RUF bränner systematiskt ner hela byar därde drar fram. De hindrar också humanitära hjälpsändningar till de miljontalsmänniskor som lever i rebellkontrollerade områden. Hjälparbetare, religiösaledare och journalister har kidnappats. ECOMOG:s godtyckliga bombningarhar orsakat förstörelse i delar av landet. Alla sidor som är inblandade ikonflikten visar mycket liten eller ingen respekt för krigsfångar.ECOMOG avrättar rutinmässigt och utan rättegång RUF-fångar ochmisstänkta sympatisörer. Man känner till minst 180 sådana avrättningar. Högtuppsatta militärer har varit närvarande och själva deltagit i avrättningarna.Flyktingar från , som lever i och , riskerar attackerfrån både rebellgrupper i och från och Liberia.Journalister riskerar sina liv och utsätts för trakasserier och övergrepp frånalla sidor. Flera journalister, både inhemska och utländska, har dödats. Andrajournalister häktas och trakasseras för artiklar de har skrivit.Kristdemokraterna anser att det internationella samfundet bör göra enkraftansträngning för att få till stånd en vapenvila och en varaktig fred iSierraLeone, och verka för demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet.Situationen i AsienÖsttimorDen röstade av väljarna, med ettvaldeltagande på99 %, för ett självständigt . Lokal milis, somunderstödjs av den indonesiska militären, trakasserar,terroriserar och dödar östtimoreser som misstänks stödjasjälvständighetssträvanden. Ingen av dem som är ansvarigaför det våld som har pågått och framåt har ställtsinför rätta. Utsikterna för att en nationell domstol upprättasär mycket små. hardärför framfört krav till FN:s generalsekreterare ,att en internationell domstol ska upprättas.I Västtimor hålls cirka 100 000 östtimoreser kvar som gisslan iflyktingläger, vilka också fungerar som baser för den av indonesisk militärunderstödda milisen. Den har utfört destabiliserande aktioner längs medgränsen till , men även inom Västtimor. Två FN-soldater har dödatsav milisen. En attack mot i i Västtimor är synligtbevis för hur osäker situationen är. dödades fyra av FN:shjälparbetare. UNHCR har därför tvingats lägga ner sitt arbete med att biståde 120 000 flyktingarna från Östtimor.Kristdemokraterna anser att FN måste förstärka sitt engagemang iÖsttimor, och se till så att relationer med lokalbefolkningen förbättras. Entillfällig internationell domstol bör upprättas i avvaktan på inrättandet av enpermanent.Sri LankaDen fortsatta konflikten mellan säkerhetsstyrkoroch Tamilska befrielsetigrarna, LTTE, gör attundantagstillstånd fortfarande råder i landet, liksompresscensur. Ett flertal journalister har överfallits.Tvångsförflyttningar och "försvinnanden" har plågat landets befolkningoch fallen utreds mycket långsamt. Tusental tamiler har gripits av politiskaskäl med stöd av undantagsbestämmelserna och terroristlagen, som möjliggörfängslande av människor utan rättslig prövning. Rykten omhemliga häkten florerar. Tortyr, bl.a. i form av våldtäkter och slag motkroppen, är vanligt förekommande och utövas både under polisensrutinoperationer och i samband med den väpnade konflikten.Varken LTTE eller säkerhetsstyrkorna vidtar åtgärder för att förhindra attcivila dödas i konflikten. har LTTE visat tecken på att återinrikta sina angrepp avsiktligt mot civila i huvudstaden och i delarsom gränsar mot de norra och östra delarna av landet. Angreppen är numeraofta riktade mot parlamentsledamöter och kommunpolitiker, som tillhörtamilska partier representerade i landets parlament. LTTE värvar aktivtbarnsoldater.Förändringar infördes av , som innebar att dödsstraffet,som inte har tillämpats i praktiken, inte längre automatisktöverklagas av presidenten, om riksåklagaren och justitieministern enhälligtförespråkar avrättning.Kristdemokraterna kommer att fortsätta sitt engagemang för Sri Lankasfolk och driva på regeringen att verka för ökad respekt för mänskligarättigheter på Sri Lanka.KinaDen kinesiska regeringen fortsätter att kränka de mänskligarättigheterna. ledare har öppet sagt att inget politisktsystem som inte godkänner det kommunistiska partietsledarskap kan tolereras i Kina.De juridiska myndigheterna har krossat CDU (Development Union),en frivillig organisation, som ägnar sig åt att verka för miljömässiga ochpolitiska reformer, och CDU:s ledare hölls i arrest i . Arbetar-och jordbruksaktivister döms till långa straff. Exempelvis dömdes niolantbrukare, som protesterade mot påläggande av orimligt höga skatter, tillupp till fängelse.Oliktänkande kontrolleras hårt. Kontakter mellan oliktänkande i ochutomlands förhindras med beslutsamhet. En dataentreprenör dömdesexempelvis till fängelse för att ha förmedlat 30 000 e-postadresser utländsk skrift för oliktänkande. Regeringen skärper löpande kontrollenöver publicering av artiklar i olika tidskrifter och trycksaker.Religionsutövandet fortsätter att inskränkas. Falungongrörelsensmedlemmar är utsatta för systematiska repressalier från regeringens sida.Rörelsen har förklarats vara illegal och anklagas för att sprida vidskepelse,vilket skulle hota samhällets stabilitet. Polisen har arresterat tusentalsutövaresom placeras i omskolning och över en miljon böcker har konfiskerats ochförstörts. Minst tre andra sekters medlemmar har arresterats under fjolåret.Regeringen fortsätter också sina försök att få katolska församlingar attregistrera sig hos religionsämbetsverket. I provinser med stort antal katolikeroch andra kristna präglas tillvaron av arresteringar, "försvinnanden", dåligbehandling, böter och trakasserier. En präst hittades död på en gata i Beijingsamma dag som han arresterats.Dödsstraff används fortfarande flitigt och massavrättningar är vanliga.Kristdemokraterna anser att fortsatt skall verka för att demänskliga rättigheterna efterlevs i . Speciellt viktigt är att upprättasamtalsforum mellan och andra internationella aktörer, för att diskuteradet kinesiska folkets mänskliga rättigheter.TibetKinas kamp för att befria tibetaner bosatta i landsbygdenfrån "religionens negativa påverkan" fortsätter. Likasåfortsätter kampen mot "splittrande" kamp. Dentioårige pojke som av utsetts till att vara Panchenlama, en av de viktigaste personerna i tibetansk buddhistisktradition, har inte setts till . har utsett enannan pojke, bosatt i , och vägrar att erkänna Dalailamas val.Tibetaner som öppet förespråkar självständighet för fortsätter attbehandlas hårt av kinesiska säkerhetsstyrkor. Munkar och nunnor arresterasefter fredliga demonstrationer och utsätts för tortyr i häktet. Två tibetanskamunkar som demonstrerade , på fyrtioårsdagen av ettmisslyckat uppror mot , dömdes till tre respektive fängelse. Föredetta datum hade cirka åttio människor häktats som en förutseende åtgärd.Den viktigaste religiösa platsen i stängdes p.g.a. "städning".Fängelserna är under all kritik. Tortyr fortsätter att utövas, vilket emellanåtleder till döden för offret. dog en munk, som motsattesig omskolning, efter att han hade släppts ur häktet. En annanmunk dog efter avtjänat, fyraårigt fängelsestraff och en tredjemunk dog efter han hade utsatts för så allvarlig misshandel i fängelsetatt hans njurar fick bestående skador. Dessa tre munkar var i tjugoårsåldern.En 23-årig nunna som från början dömdes till ett treårigt fängelsestraff för enfredlig demonstration, misshandlades svårt i fängelset och har fått sitt straffförlängt för tredje gången till totalt 21 år.Kristdemokraterna anser att regeringen vid sina internationella kontakteroch vid samtal med kinesiska representanter skall ta upp frågan omsituationen i Tibet.Situationen i MellerstaÖsternIranDe politiska processerna fortsätter att till stor del styras avanhängare till det religiösa ledarskapet, som har styrt Iransedan revolutionen . Reformisterna med presidentKhatami i spetsen vann en seger , då deraskandidater tilläts kandidera i lokala och regionala val. Demänskliga rättigheterna fortsätter dock att kränkas.Oppositionspolitiker, förespråkare för yttrandefrihet och författare "för-svinner" eller mördas. Att politiskt oliktänkande har dödats är inte något nyttiIran, men protesterna från befolkningen har varit tydliga. Närden reformistiska tidningen , , tvingades stänga markeradestudenter vid sitt missnöje genom en fredligt genomfördprotest. Natten efter denna trängde oidentifierade milismän in i universitetetssovsalar och attackerade de sovande studenterna. Minst fyra studenterdödades, 300 skadades och 400 arresterades. Händelserna mynnade ut i enorosfylld tid och skylldes på fientliga, av utlandet stödda krafter.Konservativ press uttryckte att president "farligademokratiexperiment" måste stoppas. Hundratals studenter kvarhölls i arrestmedan andras öde förblev oförklarade. Fyra icke namngivna individerdömdes till döden för att ha deltagit i demokratiprotesterna.Många tidningar har förbjudits och redaktörer fängslas och trakasseras. Iflera pressrättegångar har domare gått emot juryns beslut och dömt tilltidningarnas, och därmed pressfrihetens, nackdel. Flera tidningar fortsätterändå sin utgivning, då man anser att ingen formell stängningsorder harutfärdats. Religionsfriheten har kränkts i en rad fall. , som erbjudit högre utbildning då anhängareav Bahai-rörelsen nekats tillträde till landets universitet, utsattes förhusrannsakan. Minst sjutton anhängare har dömts till fängelsestraff p.g.a. sinreligionstillhörighet.Kristdemokraterna vill genom utbyten mellan och ,exempelvis genom vänortsprojekt, stödja de mänskliga rättigheterna.Kristdemokraterna anser också att regeringen bör se över möjligheterna tillökat bistånd till riktat till demokratiseringsutvecklingen och mänskligarättigheter, samt verka för dessa frågor inom EU:s ram.IrakDet råder inget tvivel om att ledare, ,är den som bär det högsta ansvaret för de omfattandeförbrytelser mot de mänskliga rättigheterna som förekommeri . Dock måste man nu se över sanktionspolitiken, ochöverväga hur omvärlden bäst kan agera för att åstadkommaen demokratisk utveckling i landet.Dödsstraffet används fortfarande flitigt i . avrättades flerahundra människor och i många fall var det omöjligt att avgöra omavrättningen hade föregåtts av en rättegång. En del höga officerare sommisstänktes för sammansvärjning mot regeringen eller samröre med irakiskopposition utomlands hörde till offren. De flesta var dock shiamuslimer, vilkamisstänktes för regeringsfientlig verksamhet. avrättadesunder minst hundra män. Bland dem fanns 19 politiska fångar,bl.a. Shiamuslimer är också i majoritet bland de mångagodtyckligt gripna samvetsfångarna.Tortyr och misshandel används systematiskt i irakiska fängelser trotsförbud i den irakiska grundlagen. Elchocker, att hänga upp fångarna underlång tid i armar eller ben, slag mot fotsulorna, slag med elkablar, att dra utoffrens fingernaglar, genomborra händerna med elborr, utsätta dem förskenavrättningar och hot om att våldta kvinnliga släktingar är bara några avde vanligaste fysiska och psykiska metoderna.I norra ska situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna haförbättrats något. Men fortfarande kommer exempelvis assyrierna i klämmellan olika kurdiska grupper. Enstaka fall av godtyckliga gripanden ochpolitiska mord har skett. Ingen förklaring till vad som hänt det stora antalpolitiska fångar, som "försvunnit", har getts.Kristdemokraterna anser att sanktionspolitiken nu bör ses över eftersomde sanktioner som varit i kraft inte gett önskat resultat. Sanktionernabör fokuseras mot den politiska eliten i för att lindra sanktionernasnegativa effekter för den civila befolkningen.