mot · GN02Fi15 · 2000-04-28 00:00:00 — RÃ¤tt till en vÃ¤l fungerande fÃ¤rdtjÃ¤nst. RÃ¤tt till en vÃ¤l fungerade hemtjÃ¤nst. RÃ¤tt att veta att viktminskning och fallskador utreds och Ã¥tgÃ¤rdas. RÃ¤tt till valfrihet. RÃ¤tt till eget rum. RÃ¤tt att flytta Ã¤ven fÃ¶r de Ã¤ldre som bor i sÃ¤rskilt boende. RÃ¤tt till hjÃ¤lpmedel . RÃ¤tt till bra vÃ¥rd i livets slutskede. 7.6Â BistÃ¥ndet Det svenska bistÃ¥ndet har varit utsatt fÃ¶r hÃ¥rda neddragningar de senaste Ã¥ren. har svenskt bistÃ¥nd minskat med nÃ¤r det gÃ¤ller faktiska bistÃ¥ndsutbetalningar. Det var precis pÃ¥ hÃ¥ret som regeringen fÃ¶rra Ã¥ret klarade av att komma upp till det av beslutade anslaget om av BNI, en nivÃ¥ som av kallats fÃ¶r âskammens grÃ¤nsâ. Regeringen tvingades att i sista sekunden skjuta till extra medel fÃ¶r att Ã¶verhuvudtaget nÃ¥ dit. BistÃ¥ndet har under de senaste Ã¥ren Ã¤ven varit ett av de omrÃ¥den som drabbats hÃ¥rdast av de begrÃ¤nsningsbelopp som infÃ¶rts fÃ¶r att klara statens utgiftstak. Det har skapat en svÃ¥r situation fÃ¶r frÃ¤mst Sida, men Ã¤ven fÃ¶r enskilda organisationer. Ã¥taganden har tvingats skjutas upp och mÃ¶jligheter att agera vid hastigt uppkomna situationer har fÃ¶rsvÃ¥rats eller omintetgjorts. liberalerna stÃ¥r inte bakom den nedprioritering av bistÃ¥ndet som skett de senaste Ã¥ren. Vi kan heller inte acceptera att bistÃ¥ndet, enligt regeringens fÃ¶rslag, endast skall uppgÃ¥ till 0,73 respektive av BNI fÃ¶r Ã¥ren 2001 och 2002. Behoven av katastrofhjÃ¤lp och demokratiska och ekonomiska reformprocesser i tredje vÃ¤rlden Ã¤r omedelbara. De fÃ¶rÃ¶dande konsekvenserna av Ã¶versvÃ¤mningskatastrofen i MoÃ§ambique och svÃ¤ltÂkatastrofen pÃ¥ Ã¤r bara nÃ¥gra exempel. Solidariteten med vÃ¤rldens fattiga fÃ¥r inte skjutas pÃ¥ framtiden. fÃ¶reslÃ¥r att bistÃ¥ndet hÃ¶js med utÃ¶ver regeringens fÃ¶rslag Ã¥r 2001. Den totala bistÃ¥ndsramen uppgÃ¥r dÃ¤rmed till av BNI. Med vÃ¥rt fÃ¶rslag kommer bistÃ¥ndet Ã¤ven att hÃ¶jas successivt Ã¥ren dÃ¤refter. FÃ¶r Ã¥ren 2002 och 2003 anslÃ¥r vi drygt 2 100 respektive utÃ¶ver regeringens fÃ¶rslag. Den totala bistÃ¥ndsramen kommer dÃ¤rmed att uppgÃ¥ till 0,84 respektive av BNI fÃ¶r Ã¥ren 2002 och 2003. har ett klart utsatt mÃ¥l fÃ¶r nÃ¤r det svenska bistÃ¥ndet, enligt uttalade ambition, Ã¥ter skall nÃ¥ av BNI. VÃ¥r fÃ¶reslagna Ã¶kningstakt innebÃ¤r att det kommer att ske . Regeringen aviserar i vÃ¥rpropositionen en hÃ¶jning av bistÃ¥ndet frÃ¥n av BNI Ã¥r 2002 till Ã¥r 2003. Trots denna Ã¶kning redovisar regeringen ingen tidsplan fÃ¶r nÃ¤r enprocentsmÃ¥let ska uppnÃ¥s. Det Ã¤r bara att beklaga. Man sÃ¤ger att bistÃ¥ndsmÃ¥let skall uppnÃ¥s ânÃ¤r de statsfinansiella fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r detta fÃ¶religgerâ. finns fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r att hÃ¶ja ambitionen och pÃ¥skynda Ã¥terstÃ¤llandet av enprocentsmÃ¥let. Men av detta mÃ¤rks fÃ¶ga i regeringens budgetfÃ¶rslag fÃ¶r de nÃ¤rmaste tvÃ¥ Ã¥ren. FÃ¶rst Ã¥r 2003 skall dagens Ã¶verskott i statsfinanserna ge effekter pÃ¥ bistÃ¥ndsanslaget. anser att regeringen bÃ¶r fastslÃ¥ en konkret tidsplan fÃ¶r nÃ¤r enprocentsmÃ¥let skall uppnÃ¥s. FÃ¶rst dÃ¥ kan den utlovade hÃ¶jningen av bistÃ¥ndsanslaget Ã¥r 2003 anses vara trovÃ¤rdig. En successiv och konsekvent hÃ¶jning vore att fÃ¶redra framfÃ¶r en plÃ¶tslig Ã¶kning om tre Ã¥r. Det uppstÃ¥r en ryckighet i bistÃ¥ndsarbetet nÃ¤r man ena dagen infÃ¶r begrÃ¤nsningar pÃ¥ bistÃ¥ndsanslaget och utlovar plÃ¶tsliga hÃ¶jningar. Denna ryckighet fÃ¶rsvÃ¥rar planeringen fÃ¶r de organisationer som arbetar med bistÃ¥nd. Det kommer att gÃ¥ ut Ã¶ver kvaliteten pÃ¥ bistÃ¥ndet och fÃ¶rstÃ¶ra organisationernas relationer med sina samarbetspartners i utvecklingsÂlÃ¤nderna. 7.7Â Kvinnofrid har antalet anmÃ¤lningar om misshandel och sexuella Ã¶vergrepp mot kvinnor Ã¶kat och dÃ¥ i synnerhet mot nÃ¤rstÃ¥ende kvinnor. Att minska vÃ¥ldet mot kvinnor, och att ta hand om misshandlade kvinnor, mÃ¥ste vara en prioriterad uppgift fÃ¶r rÃ¤ttsvÃ¤sendet och det Ã¶vriga samhÃ¤llet. I budgetalternativ ingÃ¥r en kraftig satsning pÃ¥ kvinnofrid och hjÃ¤lp till fÃ¶rfÃ¶ljda kvinnor. Vi vill bl.a. anslÃ¥ mer pengar fÃ¶r ombyggnad av domstolarna sÃ¥ att mÃ¥lsÃ¤gandena inte ska behÃ¶va vÃ¤nta tillsammans med de Ã¥talade, vi vill utÃ¶ka besÃ¶ksfÃ¶rbudet, vi vill erbjuda brottsofferjourerna statsstÃ¶d och anslÃ¥r fÃ¶r detta samt i Ã¶kat statsstÃ¶d till kvinnojourerna. 8Â budgetalternativ 8.1Â Spara mera Det svenska skattetrycket Ã¤r mycket hÃ¶gt. Trots att den genomsnittliga realinkomsten stigit de senaste Ã¥ren har mÃ¥nga hushÃ¥ll fortfarande mycket smÃ¥ eller inga marginaler. Detta talar fÃ¶r att det Ã¤r viktigt att fortsÃ¤tta att spara pÃ¥ statsutgifter fÃ¶r att dÃ¤rmed mÃ¶jliggÃ¶ra skattesÃ¤nkningar. Sparsamhet med allmÃ¤nna medel Ã¤r en dygd. Skattefinansierade utgifter mÃ¥ste prÃ¶vas kontinuerligt. Vi anser att det Ã¤r fel nÃ¤r ledande socialdemokrater talar om att âbesparingarna ligger bakom ossâ. Vi anser att det fortfarande finns anledning att spara pÃ¥ statsutgifterna. Vi vill anfÃ¶ra tvÃ¥ skÃ¤l. FÃ¶r det fÃ¶rsta anser vi att det alltid finns anledning att fÃ¶rsÃ¶ka pressa ner de offentliga utgifterna. torde fortfarande ha en av de hÃ¶gsta utgiftskvoterna i vÃ¤rlden. MÃ¥nga utgiftsprogram utformades fÃ¶r lÃ¤nge sedan. Det skulle vara mÃ¤rkligt om varje krona pÃ¥ budgetens utgiftssida fortfarande var lika nÃ¶dvÃ¤ndig. Vi fÃ¶rsvarar fÃ¶rvisso ett relativt hÃ¶gt skattetryck, men just fÃ¶r att kunna gÃ¶ra det mÃ¥ste vi kunna sÃ¤ga till skattebetalarna att vi bedriver ett arbete fÃ¶r att skatterna inte ska behÃ¶va vara hÃ¶gre Ã¤n absolut nÃ¶dvÃ¤ndigt. FÃ¶r det andra tror vi att det Ã¤r att Ã¶verskatta styrkan i den ekonomiska uppgÃ¥ngen i att avskriva behovet av politiska omprioriteringar. Vi Ã¤r Ã¶vertygade om att det Ã¤r klokt att just nu genomfÃ¶ra sÃ¥dana strategiska skattesÃ¤nkningar som minskar flaskhalsproblem i ekonomin och dÃ¤rmed fÃ¶rlÃ¤nger konjunkturuppgÃ¥ngen. FÃ¶r att minska risken fÃ¶r att skatteÂsÃ¤nkningarna Ã¤ndÃ¥ bidrar till att spÃ¤ pÃ¥ en Ã¶verhettning Ã¤r det viktigt att de till stor del Ã¤r finansierade genom besparingar. Vi fÃ¶reslÃ¥r i det fÃ¶ljande betydande minskningar av statens utgifter och andra fÃ¶rstÃ¤rkningar av statens budget. VÃ¥ra fÃ¶rslag kan indelas i nÃ¥gra olika grupper. Vissa budgetfÃ¶rstÃ¤rkningar har att gÃ¶ra med vÃ¥r syn pÃ¥ grÃ¤nslinjen mellan den politiska och den privata sektorn. Vi tror att privata fÃ¶retag praktiskt taget alltid Ã¤r en bÃ¤ttre metod att lÃ¶sa uppgifter pÃ¥ en marknad Ã¤n statligt fÃ¶retagande och andra varianter av socialistisk nÃ¤ringspolitik. har en prisnivÃ¥ som ligger Ã¶ver genomsnittet fÃ¶r Ã¶vriga EU-lÃ¤nder just fÃ¶r att vÃ¥rt land, pÃ¥ grund av socialdemokratins lÃ¥nga maktinnehav, kÃ¤nnetecknats av en Ã¶vertro pÃ¥ statliga regleringar av ekonomin. Vi fÃ¶reslÃ¥r omfattande fÃ¶rsÃ¤ljningar av statliga fÃ¶retag och minskningar av statliga subventioner till enskilda fÃ¶retag. Andra budgetfÃ¶rstÃ¤rkningar kommer frÃ¥n systemfÃ¶rÃ¤ndringar. Vi Ã¤r Ã¶vertygade om â och har ett gott empiriskt stÃ¶d fÃ¶r â att vissa skatte- och regelfÃ¶rÃ¤ndringar skulle leda till att ekonomin fungerade bÃ¤ttre och statsÂbudgeten blev starkare. Att satsa pÃ¥ rehabilitering av lÃ¥ngtidssjuka, som vi lÃ¤nge fÃ¶resprÃ¥kat, innebÃ¤r en hÃ¶gre utgift pÃ¥ ett konto, men en nettofÃ¶rstÃ¤rkning av statens ekonomi, ocksÃ¥ pÃ¥ relativt kort sikt. VÃ¥rt system fÃ¶r auktioner av tillgÃ¤ngliga eterfrekvenser fÃ¶r radio, TV och mobiltelefoni skulle tillfÃ¶ra statskassan betydande belopp. Om bilÃ¤garna betalade sjukskrivningskostnader vid trafikolyckor Ã¶ver trafikfÃ¶rsÃ¤kringen skulle det ha positiva incitamentseffekter. En tredje grupp Ã¤r nedskÃ¤rningar som vi gÃ¶r fÃ¶r att vi helt enkelt anser att det Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt att fÃ¥ fram ekonomiska resurser till annat: avbetalning pÃ¥ statsskulden, sÃ¤nkta skatter eller Ã¶kning av andra utgifter. Vi Ã¤r medvetna om att sÃ¥dana nedskÃ¤rningar aldrig Ã¤r problemfria, men vi har sjÃ¤lvfallet valt just dessa konton fÃ¶r att vi anser att skadeverkningarna dÃ¤r Ã¤r minst. finns det nÃ¥got tillkommande argument. NÃ¤r vi, exempelvis, anser att de vuxenstuderande som fÃ¥r sina studier finansierade med bidrag istÃ¤llet ska finansiera med studiemedel, Ã¤r det en besparing men ocksÃ¥ en Ã¥tgÃ¤rd som kan motiveras med rÃ¤ttviseskÃ¤l. De flesta vuxenstuderande fÃ¥r trots allt finansiera sina studier med lÃ¥n. Arbetsmarknadspolitiken Ã¤r ett annat exempel. Om den krÃ¤ver sÃ¥ stora skatteresurser att den i sig hindrar tillkomsten av nya, riktiga jobb utgÃ¶r den enligt vÃ¥r mening en felÂprioritering. Vi fÃ¶rordar alltsÃ¥ relativt kraftiga nedskÃ¤rningar i arbetsÂmarknadspolitiken i medvetande om att det innebÃ¤r att enskilda individer inte fÃ¥r samma mÃ¶jlighet att komma in pÃ¥ AMS-kurser etc, men Ã¥ andra sidan fÃ¥r stÃ¶rre chans att fÃ¥ ett jobb. Slutligen finns punkter dÃ¤r vi helt enkelt har en annan politisk uppfattning, dÃ¤r vÃ¥r uppfattning ocksÃ¥ Ã¤r bÃ¤ttre ur ekonomisk synvinkel. Det gÃ¤ller till exempel snabbavvecklingen av BarsebÃ¤ck, som vi Ã¤r emot. Det sparar betydande belopp fÃ¶r statsverket. (Mot dessa punkter stÃ¥r givetvis andra dÃ¤r vi har en Ã¥sikt som fÃ¶rsvagar statens budget.) 8.2Â budgetfÃ¶rstÃ¤rkningar, skattesÃ¤nkningar och satsningar i tabellform FÃ¶ljande tabell upptar fÃ¶rst fÃ¶rstÃ¤rkningarna â finansieringen â i budgetalternativ. Den avser effekterna Ã¥r 2002. Vi har valt att redovisa det som huvudalternativ snarare Ã¤n 2001, fÃ¶r att undvika den tidigare nÃ¤mnda debatten om att vissa effekter av vÃ¥ra fÃ¶rslag till politiska beslut inte skulle hinna uppstÃ¥. Vi menar att detta ger den mest rÃ¤ttvisande bilden av vÃ¥rt politiska alternativ i ett medellÃ¥ngt perspektiv. Beloppen redovisas i miljarder kronor. Nej till nedlÃ¤ggning av BarsebÃ¤ck och lÃ¤gre investeringstakt i energiomstÃ¤llningsprogrammet. Â Â 2,1 2. IntÃ¤kter genom auktionsfÃ¶rfarande vid fÃ¶rdelning av koncessioner fÃ¶r radio, TV och mobiltelefoni, avbrytande av digital-TV-fÃ¶rsÃ¶ket, nej till den nu fÃ¶reslagna bredbandssatsningen samt lÃ¤gre presstÃ¶d. Mindre central byrÃ¥krati. NedskÃ¤rningar i genom decentralisering och mindre politisering av statsfÃ¶rvaltningen, inklusive nÃ¥got lÃ¤gre partistÃ¶d och nej till ny folk- och bostadsrÃ¤kning samt vissa myndighetsbesparingar, t.ex. nedlÃ¤ggning av . Nej till fÃ¶retagsstÃ¶d. Avveckling av traditionell regionalpolitik och vissa andra selektiva fÃ¶retagsstÃ¶d samt nej till ÃstersjÃ¶miljarden. Avveckling av ett antal selektiva inslag i arbetsmarknadspolitiken och allmÃ¤nt lÃ¤gre volym (inkl ) och neddragning av AMS administration. SystemfÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¶r mindre fusk. EkonoÂmiska pluseffekter av ett antal regelfÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¶r att motverka fusk i bidrags- och skattesystemen. FÃ¤rre lÃ¥ngtidssjukskrivna och fÃ¶rtidsÂpensionÃ¤rer. Ekonomiska pluseffekter inom sjukfÃ¶rsÃ¤kringen av Ã¶kade satsningar pÃ¥ rehabilitering. Nej till subventioner till kommunala bolag. Avveckling av Kommunakuten och ett antal andra selektiva bidrag till kommunsektorn, som Storstadssatsningen, Kretsloppsmiljarden m m. Nytt system fÃ¶r trafikfÃ¶rsÃ¤kringen. Betala kostnaderna fÃ¶r trafikolycksfall pÃ¥ fÃ¶rsÃ¤kringen istÃ¤llet fÃ¶r pÃ¥ skatten. Studiemedel istÃ¤llet fÃ¶r bidrag till vuxenstuderande. Staten sparar pengar om de som fÃ¥r hela studiestÃ¶det som bidrag mÃ¥ste ta en del som studiemedel â det blir ocksÃ¥ rÃ¤ttvisare. LÃ¤gre investeringstakt i . Investeringsprogrammet fÃ¶r nya jÃ¤rnvÃ¤gar kan genomfÃ¶ras, men i lÃ¥ngsammare takt. Avveckling av statligt fÃ¶retagande. FÃ¶rsÃ¤ljning av statliga bolag samt stÃ¶rre amortering pÃ¥ statsskulden, rÃ¤nteeffekt. SkattevÃ¤xling fÃ¶r miljÃ¶n. HÃ¶jd kvÃ¤veavgift och sopfÃ¶rbrÃ¤nningsskatt. Nej till maxtaxa. ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens familjepolitik till . ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens âberÃ¤kningstekniska utrymmeâ fÃ¶r Ã¥ren 2001 och 2002 samt frÃ¥n den s k egenavgiftskompensationen Ã¥r 2000 till inkomstskattesÃ¤nkningsprogram 27,3 16. VÃ¤xling frÃ¥n barnbidrag och bostadsbidrag till sÃ¤nkt skatt fÃ¶r barnfamiljer 2,8 17. FullfÃ¶ljande av momskompensationssystemet i avvaktan pÃ¥ regelÃ¤ndringar 3,0 18. Nytt system fÃ¶r a-kassans finansiering. VÃ¤xling hÃ¶jd egenavgiftâ sÃ¤nkt skatt. 6,7 Ãvrigt 2,8 Summa 81,7 SKATTESÃNKNINGAR 1. Steg 2 i en skattereform, inklusive justering av beslutet fÃ¶r Ã¥r 2000. Beloppet inkluderar Ã¤ven den ackmulerade kostnaden fÃ¶r det fÃ¶rsta steget, som tas 2001. Ãr 2002 ingÃ¥r i reformen, som avses fullfÃ¶ljas med ett tredje steg, slopad vÃ¤rnskatt, hÃ¶jd brytpunkt till , utfasning av den s k LO-puckeln samt en skattereduktion, lika fÃ¶r alla. SÃ¤nkt skatt som kompensation fÃ¶r hÃ¶jd egenÂavgift till a-kassan 6,7 3. SÃ¤nkt skatt fÃ¶r barnfamiljer 2,8 4. SÃ¤nkta arbetsgivaravgifter 8,7 5. SÃ¤nkt fastighetsskatt (Till detta kommer de Ã¥tgÃ¤rder som krÃ¤vs fÃ¶r att skatten inte ska hÃ¶jas pÃ¥ grund av hÃ¶jda fastighetspriser.) SÃ¤nkt skatt pÃ¥ hushÃ¥llstjÃ¤nster 1,9 7. Avskaffad dubbelbeskattning (steg 1) 1,6 8. Individuella utbildningskonton, skatteeffekt 0,8 7. FÃ¥mansbolag, lÃ¤gre skatt 1,0 8. Avskaffad fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt (steg 1) 1,9 9. Vinstdelningssystem, ej sociala avgifter. SÃ¤nkt bokmoms 0,7 11. Nya regler fÃ¶r skatteinbetalning 0,1 Summa skattesÃ¤nkningar 66,0 SATSNINGAR 1. BistÃ¥nd 2,1 2. Utbildning och forskning 0,7 3. TillgÃ¤nglighetsreform fÃ¶r handikappade 1,0 4. ÃterstÃ¤llande av handikappreformen 0,3 5. ÃtgÃ¤rder fÃ¶r arbetshandikappade 0,1 6. Barnkonto 4,9 7. HÃ¶gkostnadskyddet fÃ¶r lÃ¤kemedel 0,3 8. Insatser pÃ¥ rÃ¤ttssÃ¤kerhetsomrÃ¥det, fler poliser m m 0,3 9. FÃ¶rsÃ¤kringskassorna 0,1 10. FÃ¶rsvaret 1,0 12. BÃ¤ttre vÃ¤gar 0,75 13. Statlig tvÃ¥Ã¥rssatsning (1 miljard Ã¥r 2001) fÃ¶r att stimulera infrastrukturlÃ¶sningar i tillvÃ¤xtregioner 3,0 14. Ãnkepensionerna 0,4 15. FÃ¶rbÃ¤ttrad omstÃ¤llningspension m m 0,1 16. NÃ¤rstÃ¥endepeng () 0,1 17. HÃ¶jd ersÃ¤ttning i befintliga pappa/mamma-mÃ¥nader 0,1 19. Ãkat kulturstÃ¶d () 0,1 20. Biologisk mÃ¥ngfald och djurskydd () 0,1 21. KÃ¤rnsÃ¤kerhet i Ã¶st () 0,1 Summa satsningar 15,6 Summa skattesÃ¤nkningar och satsningar 81,7 8.3Â Motiveringar fÃ¶r budgetfÃ¶rstÃ¤rkningar 8.3.1Â FÃ¶r mindre vÃ¤xthusgaser och bÃ¤ttre ekonomi: Snabbavveckla inte kÃ¤rnkraften Snabbavvecklingen av framstÃ¥r alltid tydligare som en miljÃ¶mÃ¤ssig katastrof. Sedan det fÃ¶rsta aggregatet stÃ¤ngdes har importerat el frÃ¥n fossileldade kraftverk i andra lÃ¤nder, frÃ¤mst . har den svenska staten ocksÃ¥ kÃ¶pt in sig i fyra andra kÃ¤rnkraftverk, i . Vilken Ã¤r logiken i svensk energipolitik? VÃ¤xthuseffekten framstÃ¥r som en miljÃ¶politisk huvudfrÃ¥ga. Det Ã¤r helt fel att prioritera en avveckling av kÃ¤rnkraften till priset av Ã¶kade koldioxidÂutslÃ¤pp. Som vi utvecklade i vÃ¥r motion med anledning av propositionen om BarsebÃ¤cks stÃ¤ngning Ã¤r den av regeringen redovisade kostnaden en kraftig underskattning av den verkliga kostnaden. VÃ¥rt alternativ Ã¤r att starta om BarsebÃ¤ck 1, vilket fortfarande Ã¤r tekniskt mÃ¶jligt, och avbryta alla planer pÃ¥ att stÃ¤nga BarsebÃ¤ck 2. Vi har med utgÃ¥ngspunkt frÃ¥n uppgifterna i den nÃ¤mnda propositionen berÃ¤knat att den statsfinansiella effekten av en sÃ¥dan politik Ã¤r minst 1,2 miljarder per Ã¥r i flera Ã¥r framÃ¥t. Vi stÃ¶der de flesta program som finns fÃ¶r att frÃ¤mja alternativa energiÂkÃ¤llor och hushÃ¥llning med energi, men anser att dessa investeringsprogram kan bedrivas i lÃ¥ngsammare takt om inte snabbavvecklas. 8.3.2Â medie- och IT-politik ger stÃ¶rre inkomster och lÃ¤gre utgifter stÃ¥r fÃ¶r en alternativ mediapolitik byggd pÃ¥ begreppen frihet, mÃ¥ngfald och kvalitet. FÃ¶rutom att den frÃ¤mjar dessa vÃ¤rden har den dessutom effekten att fÃ¶rstÃ¤rka statskassan. Vi infÃ¶rde under vÃ¥r tid i regeringen systemet med auktioner av tillgÃ¤ngliga frekvenser fÃ¶r privat lokalradio. Systemet blev en stor succÃ© och tillfÃ¶r Ã¥rligen statsverket mer Ã¤n . Den privata marksÃ¤nda TV-kanalen betalar Ã¤nnu mera fÃ¶r sitt sÃ¤ndningstillstÃ¥nd. Eftersom vi fÃ¶rordar auktioner av Ã¥terstÃ¥ende lokalradiofrekvenser, ytterligare analoga och/eller digitala TV-kanaler, en rikstÃ¤ckande radiokanal samt frekvenser fÃ¶r mobiltelefoni (UTMS-tillstÃ¥nd) tillfÃ¶r vÃ¥r politik ett betydande belopp till statskassan. PoÃ¤ngen med auktioner â eller nÃ¥gon typ av anbudsfÃ¶rfarande â vid fÃ¶rÂdelningen av nyttigheter som radiofrekvenser Ã¤r att ett marknadsekonomiskt element byggs in frÃ¥n bÃ¶rjan i verksamheten. Den som tror sig kunna driva verksamheten effektivast Ã¤r redo att bjuda mest fÃ¶r tillgÃ¥ngen. Det Ã¤r alltsÃ¥ alldeles fÃ¶r enkelt att pÃ¥stÃ¥ att om mobiltelefonioperatÃ¶rerna efter en auktion mÃ¥ste betala hÃ¶gre koncessionsavgifter skulle detta automatiskt innebÃ¤ra hÃ¶gre avgifter fÃ¶r abonnenterna. () avser att fÃ¶rdela fyra UTMS-tillstÃ¥nd genom vad som brukar benÃ¤mnas skÃ¶nhetstÃ¤vling, dÃ¤r de ansÃ¶kande operatÃ¶rerna bedÃ¶ms efter uppfyllandet av kriterier som PTS stÃ¤llt upp. Vi anser istÃ¤llet att licenserna, som i flera andra lÃ¤nder, bland andra , NederÂlÃ¤nderna, Ãsterrike och , fÃ¶rdelas genom auktionering. Licenserna fÃ¶r de nya UMTS-mobiltillstÃ¥nden bÃ¶r auktioneras ut till de fÃ¶retag som erbjuder sig att betala hÃ¶gst Ã¥rlig avgift. Detta bÃ¶r ske redan nu i hÃ¶st. FÃ¶r att fÃ¥ vara med och bjuda fÃ¶r ett tillstÃ¥nd kan staten sÃ¤tta upp krav som ska uppfyllas av fÃ¶retaget â krav sÃ¥som viss tÃ¤ckning och service, nummerportabilitet etc. Auktionssystemet Ã¤r en metod att Ã¤ven i en situation med ett begrÃ¤nsat antal aktÃ¶rer upprÃ¤tthÃ¥lla goda konkurrensvillkor. Genom auktionsfÃ¶rfarande och Ã¶verlÃ¥tbarhet kan nya aktÃ¶rer intrÃ¤da, vilket Ã¤r en viktig fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r en fungerande marknad till konsuÂmenternas bÃ¤sta. Vi rÃ¤knar med att detta kan ge 2â2,5 miljarder till statsÂkassan Ã¥rligen. Det ligger i sakens natur att summan Ã¤r svÃ¥r att uppskatta. VÃ¥ra berÃ¤kningar bygger pÃ¥ internationella erfarenheter och kontakter med branschfolk i . Vi har frÃ¥n bÃ¶rjan bestÃ¤mt avvisat statliga subventioner till digital-TV-utbyggnaden. SÃ¥dana fÃ¶rekommer emellertid genom det statliga bolaget och dotterbolaget . Om bolagen har rÃ¥d att syssla med subventionering i miljardklassen av TV-boxar bÃ¶r deras inleveranser till staten â i avvaktan pÃ¥ fÃ¶rsÃ¤ljning â kunna vara betydligt stÃ¶rre Ã¤n . I vÃ¥r IT-motion utvecklar vi vÃ¥r syn pÃ¥ en modern . Staten har en rad uppgifter i IT-politiken, som att motverka monopol, sÃ¤kra kunskapsÂfÃ¶rsÃ¶rjningen, skydda integritet m m. Staten kan ocksÃ¥ sÃ¤gas ha ett slags Ã¶vergripande ansvar fÃ¶r att exempelvis utbyggnaden av bredband â datakommunikation med hÃ¶g Ã¶verfÃ¶ringskapacitet â inte skapar nya regionala orÃ¤ttvisor. Men fÃ¶r nÃ¤rvarande sker bredbandsutbyggnaden i snabb takt och tekniken gÃ¥r framÃ¥t. Det saknas med andra ord anledning att nu satsa skattepengar i en statlig bredbandsutbyggnad. Budgeteffekterna av denna politik Ã¤r svÃ¥ra att berÃ¤kna. Regeringen har inte anvisat hur den fÃ¶reslagna statliga satsningen ska fÃ¶rdelas Ã¶ver Ã¥ren. Vi har gjort en schablonmÃ¤ssig sÃ¥dan fÃ¶rdelning. En mycket fÃ¶rsiktig berÃ¤kning av intÃ¤kterna frÃ¥n frekvensauktioner tyder pÃ¥ en betydande Ã¥rlig fÃ¶rstÃ¤rkning av statskassan. Ã¤r vÃ¤rderat till och eftersom den av oss kritiserade TV-boxsubventionen uppgÃ¥r till berÃ¤knar vi att inleveranskravet under nÃ¥gra Ã¥r kan skÃ¤rpas med om boxsubventionen avbryts. PresstÃ¶det har sedan ett trettiotal Ã¥r tillbaka haft i stort samma inriktning. har medialandskapet fÃ¶rÃ¤ndrats dramatiskt. Vi Ã¤r inte frÃ¤mmande fÃ¶r att genom politiska Ã¥tgÃ¤rder frÃ¤mja lÃ¤sning och fÃ¶rutÂsÃ¤ttningar fÃ¶r en allsidig nyhetsfÃ¶rmedling. Men metoderna fÃ¶r detta bÃ¶r i stÃ¶rsta mÃ¶jliga utstrÃ¤ckning vara generella. Det nuvarande presstÃ¶det konserverar en viss mediastruktur och snedvrider konkurrensen. En rad mÃ¤rkliga fÃ¶rhÃ¥llanden uppstÃ¥r nÃ¤r ett subventionssystem blir lÃ¥ngvarigt. , som inte skulle existera utan presstÃ¶d, gÃ¥r med vinst och anvÃ¤nder den vinsten till att kÃ¶pa upp andra tidningar! Vi anser att presstÃ¶det bÃ¶r kunna skÃ¤ras ner kraftigt och fÃ¶reslÃ¥r en besparing pÃ¥ . 8.3.3Â Ãkad decentralisering och mindre politisering mÃ¶jliggÃ¶r mindre regeringskansli, m.m. har under den socialdemokratiska regeringens tid expanderat kraftigt. har antalet tjÃ¤nster Ã¶kat . Inte minst de politiskt tillsatta tjÃ¤nsterna har Ã¶kat i antal. Enligt nuvarande expansionsplaner ska antalet stiga ytterligare. Vi har i vÃ¥r budgetmotion hÃ¶sten 1999 utvecklat varfÃ¶r vi anser denna utveckling vara problematisk. Vi fÃ¶rordar en decentralisering av makt och inflytande, en nationell subsidiaritetsprincip. Expansionen av den centrala statsmakten Ã¤r ytterst ett uttryck fÃ¶r centralisering och i den nuvarande regeringens fall ocksÃ¥ politisering. Eftersom vi Ã¤r emot denna utveckling avvisar vi ocksÃ¥ expansionen av den centrala statsmaktens kansliresurser. DÃ¤remot godtar vi sjÃ¤lvfallet de extra kostnader som det svenska EU-ordfÃ¶randeskapet medfÃ¶r. Vi tillgodogÃ¶r oss en besparing pÃ¥ . har motsatt sig en ny allmÃ¤n Folk- och bostadsrÃ¤kning. Motiven fÃ¶r detta framgÃ¥r exempelvis i vÃ¥r kommittÃ©motion 1995/96:Fi6. Statliga bidrag till partivÃ¤sendet Ã¤r ett viktigt inslag i demokratin. Vi motsatte oss emellertid den senaste hÃ¶jningen, med tanke pÃ¥ att de flesta skattefinansierade verksamheter tvingats till betydande Ã¥terhÃ¥llsamhet. Vi vidhÃ¥ller att partistÃ¶det bÃ¶r sÃ¤nkas nÃ¥got. Vi menar ocksÃ¥ att den centrala byrÃ¥kratin kan minskas. Det gÃ¤ller bl.a. och . 8.3.4Â Avveckling av selektiva inslag i regionalpolitiken och vissa fÃ¶retagsstÃ¶d Den fÃ¶rda regionalpolitiken har inte varit framgÃ¥ngsrik. Ã¤r kritisk emot den, liksom till delar av EU:s regionalpolitik. FÃ¶retag ska inte drivas med bidrag. Det Ã¤r osunt och ger mycket snart snedvridande effekter. Vi fÃ¶rordar i nyantagna program âBo dÃ¤r Du villâ en avveckling av den traditionella regionalpolitiken och fÃ¶reslÃ¥r istÃ¤llet en rad andra Ã¥tgÃ¤rder, som bÃ¤ttre vÃ¤gar, regionala hÃ¶gskolor, en modern , statlig service i alla delar av landet etc. RederistÃ¶det utgÃ¶r en mycket liten del av den svenska rederinÃ¤ringens inkomster. VÃ¥r bedÃ¶mning Ã¤r att vÃ¥ra generella fÃ¶rbÃ¤ttringar av fÃ¶retagsÂklimatet ocksÃ¥ fÃ¶r rederierna uppvÃ¤ger ett avskaffande av det sÃ¤rskilda rederistÃ¶det. Det Ã¤r mycket positivt att Ã¤ntligen bÃ¶rjar ta sig ur subventionsÂtrÃ¤sket i bostadspolitiken. Att Socialdemokraterna genomfÃ¶rt det s k Danellsystemet Ã¤r ett exempel pÃ¥ att den budgetsanering, som SocialÂdemokraterna tar Ã¥t sig Ã¤ran av, i stor utstrÃ¤ckning var initierad av den borgerliga regeringen. Ãven om systemet snart Ã¤r avvecklat vidhÃ¥ller vi det vi sagt , nÃ¤mligen att den ursprungliga tidplanen bÃ¶r hÃ¥llas. Det ger Ã¤nnu denna gÃ¥ng en viss besparingseffekt. 8.3.5Â Neddragning av AMS-Ã¥tgÃ¤rder och det s k och motsvarande besparing pÃ¥ AMS administration â avveckling av ÃstersjÃ¶miljarden I en konjunkturuppgÃ¥ng Ã¤r det rimligt att minska de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rdernas omfattning. Det Ã¤r mÃ¤rkligt att regeringen istÃ¤llet rÃ¤knar med att de ska Ã¶ka i omfattning, bÃ¥de vad gÃ¤ller antalet berÃ¶rda personer och som andel av arbetskraften. Ett av den svenska arbetsÂmarknadens problem, som ofta lett till Ã¶verhettning, har varit svÃ¥righeterna att anpassa offentliga Ã¥tgÃ¤rder till konjunkturutvecklingen. I Ã¥r berÃ¤knas enligt regeringen av arbetskraften befinna sig i arbetsÂmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rder, vilket Ã¤r anmÃ¤rkningsvÃ¤rt hÃ¶gt. I vÃ¥rt budgetÂalternativ rÃ¤knar vi med att antalet personer i Ã¥tgÃ¤rder hÃ¶gkonjunkÂturÂÃ¥ret 2001 kan vara ca 20 000 fÃ¤rre Ã¤n Ã¥r 2000. Det som sagts om de arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rderna gÃ¤ller ocksÃ¥ fÃ¶r de sÃ¤rskilda utbildningsÃ¥tgÃ¤rder som sÃ¤tts in i lÃ¥gkonjunktur. Till viss del Ã¤r detta sjÃ¤lvreglerande. NÃ¤r efterfrÃ¥gan pÃ¥ arbetsmarknaden Ã¶kar pÃ¥verkas ocksÃ¥ storleken pÃ¥ t.ex. genom att tillstrÃ¶mningen dÃ¤mpas och mÃ¤nniskor sÃ¶ker sig ut pÃ¥ arbetsmarknaden. Regeringen har ocksÃ¥ fÃ¥tt ta konsekvenserna genom att sjÃ¤lv rÃ¤kna ned omfattningen.