ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K229av , Per (mp)ReligionsfrihetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avsuccessionsordningen vad gäller bekännelsekravet riktat till den kungligafamiljen.Reformera grundlagarnaDet finns i rådande grundlagar både föråldrade och opraktiska tänkesättför en modern demokrati. Detta gäller inte minst successionsordningen.Representanter för har i andra enskilda motioner hemställt omavveckling av monarkin samt att ministrar, som statsministern utser i sinregering, inte skall behöva ha varit i i minst tio år.Den här motionen tar upp frågan om vår grundlagsfästa religionsfrihet ochvarför denna inte gäller kungahuset.Successionsordningen § 4§ 4 i successionsordningen är värd att citera: "Såsom 2 § i 1809 årsregeringsform uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall vara av denrena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiskabekännelsen, samt mötes beslut av , antagen ochförklarad är, sålunda skola ock prinsar och prinsessor av det kungl. husetuppfödas i samma lära och inom riket. Den av kungl. familjen som ej sigtill samma lära bekänner, vare från alla successionsrätt utesluten. "Religionsfrihet för allaEnligt grundlagen får alltså inte kungen, prinsar eller prinsessor tro vad devill. som vår grundlag stadgar religionsfrihet (i regeringsformenkap. 2 § 1 och § 2) ålägger den kungafamiljen ett specifikttrosbekännelsekrav. Successionsordningen innebär en uppenbar ofrihetför vår statschef och hans familj. En sådan inkonsekvens och intolerans iett samhälle med självklara fri- och rättigheter för alla medborgare, börsnarast tas bort. Det är svårt att tänka sig att denna kvarblivna ordningöver huvud taget skulle kunna användas i praktiken. Hur skulle det gå till?Har någon frågat statschefen vad han tror på? Har någon frågatkronprinsessan eller de andra barnen i familjen? Skulle det varaKU/som avgör om den eventuella religiösa tro somkungafamiljens medlemmar bekänner sig till är just den som beskrivs i §4? Det vore i sanning en grannlaga för att inte säga omöjlig uppgift.Stockholm den 27 september 2000Per ()()()()
mot · GO02K230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K230av , ()Diskriminerande inslag i grundlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att återkomma med förslag till ny lagtext som lik-ställer alla medborgare vid bildande av regering så att ett första beslutkan fattas före riksdagsvalet år 2002.MotiveringMedborgarskapet har en central juridisk och folkrättslig innebörd. Allamedborgare måste rimligen räknas som fullvärdiga samhällsmedlemmaroch därmed erhålla ett antal grundläggande rättigheter. Det är märkligt attstaten lagfäster att medborgare skall behandlas olika, beroende på varman är född och har levt.Regeringsformen gör således skillnad på medborgare och medborgare närstatsministern skall tillsätta ministrar. Här räcker det inte att vara svenskmedborgare; det krävs dessutom att man har varit det sedan minst tio årtillbaka (regeringsformen 6 kapitel 9 §). Paragrafen uppfattas av många, medrätta, som diskriminerande.Förutom att grundlagen misstror statsministerns förmåga att utse lämpligaministrar innebär lagstiftningen ett misstänkliggörande av främst medborgarefödda i annat land. Lagen har tillkommit i en annan tid, med motiveringarsom är föga relevanta i ett land där alltfler med invandrarbakgrund bor ochverkar.Det är hög tid att ändra grundlagen så att statsministern ges rätt att utsestatsråd på samma sätt som medborgarna har rätt att utse riksdagsledamöter.Regeringen bör utarbeta förslag till lagändring som i ett första stegkan anta före riksdagsvalet år 2002.Stockholm den 27 september 2000Birger ()Per ()()
mot · GO02K234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K234av , ()Förändring av rösträttsvillkorenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avvallagen så att de som fyller då allmänna val hålls blirröstberättigade.MotiveringSedan 1994 gäller den fyraåriga mandatperioden för val till riksdag,kommuner och landsting. val var en stor del av de röstandeförstagångsväljare, ca 400 000 ungdomar mellan . Ett ganskastort antal elever i årskurs 3 på gymnasiet var inte röstberättigade för attde var födda på fel sida av valdagen.Införandet av fyraåriga mandatperioder har för övrigt lett till att ungdomarsom är födda sent får vänta ännu längre innan de får rösta förstagången. Det är därför viktigt att vallagen ändras så att man får rösträtt det årman fyller 18 år.Stockholm den 22 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()
mot · GO02K236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K236av Strömbom, ()NärradionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av radio-och TV-lagen enligt vad i motionen anförs om generösare regler förprogramutbyte i närradion.MotiveringRadio- och TV-lagen innehåller för närradion, utöver reglerför reklam, sponsring och angivande av stationsbeteckning,endast en programregel för den enskilda tillståndshavaren,det så kallade riksförbudet. Regeln, vars syfte är attmotverka nätverkssändningar, innebär att entillståndshavares programutbud endast får innehålla programsom har framställts särskilt för den egna verksamheten.Det finns ett undantag från bestämmelsen. Undantaget innebär att entillståndshavare, under , får sända program sominte framställts för den egna verksamheten om innehållet i sändningarna:a) är av särskilt intresse för tillståndshavarens medlemmar,b) främjar kunskap och bildning, ellerc) utgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar.Undantaget som gäller är en utvidgning av det tidigare undantaget frånriksförbudet. Syftet med utvidgningen är att göra det möjligt förtillståndshavarna att i viss omfattning kunna utbyta material som kanstimulera till kunskapsutveckling och kulturellt utbyte. Exempel på sådantmaterial kan vara föreläsningar från högskolor, nyhetssändningar, samhälls-eller debattprogram. Exempel på lokala kulturella tillställningar kan varaupptagningar från konserter, gudstjänster, teaterföreställningar, etc. medanknytning till tillståndshavaren. Program av den typ som ofta förekommer iden kommersiella lokalradion, där modern musik på skiva blandas medkommentarer om t.ex. lokala kulturella evenemang, trafikupplysningar ochlyssnartävlingar bör, enligt förarbetena, inte omfattas av undantaget.Den s k 10-timmarsregeln hindrar ett smidigt utbyte av programmaterialmellan föreningar som inte i första hand baseras på lokal anknytning, utan därdet snarare är kultur eller intresse som utgör den gemensamma grunden förprogrammen. Detta kan till exempel gälla språkliga minoriteter, föreningareller kyrkor och samfund. Vidare bör föreningar som sänder närradio inom enregion med intresse av att samarbeta och utbyta programmaterial i vissafrågor kunna göra detta i större omfattning.Man kan jämföra med förslaget till kommersiell lokalradio, där kraven påproducerat eget material föreslagits bli avsevärt sänkta. Varje tillståndshavareskall sända minst eget material, enligt det nu vilandelagförslaget.Naturligtvis bör huvuddelen av det som sänds i närradio ävenfortsättningsvis vara producerat för den egna verksamheten.Regeringen bör alltså återkomma till med förslag om generösareregler för programutbyte i närradion, förslagsvis en regel som tillåterutbytbara program , möjligen kombinerat med enminimiregel (andel) för program med lokal anknytning av den tid somtillståndshavaren disponerar.Stockholm den 26 september 2000Inger Strömbom (kd)()
mot · GO02K237 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K237av , ()Kommunallagens lokaliserings- principFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamheten, kommunallagens lokaliseringsprincipsamt laglighetsprövning av verksamhet i kommunala bolag.Motiv för vårt förslagSedan 1996 har det funnits ett tillfälligt undantag som gjortdet möjligt för kommuner och deras bussbolag att i strid medkommunallagens lokaliseringsprincip ta uppdrag utanförkommunens gränser. Enligt uppgift är det fyra kommunalabolag som utnyttjat möjligheten: spårvägar,omnibus, busstrafik och Skelleftebuss.Det fanns flera särskilda villkor för försöksverksamheten.Ett av dem är att intäkter och resultat avuppdragsverksamheten redovisas i särskild ordning iårsredovisningen, för att göra det lättare att se attverksamheten inte snedvrider konkurrensen. Inget av de fyrabolagen har gjort en sådan redovisning. Det har alltså intevarit möjligt, vare sig för kommuninvånare som är delägare ibolagen eller för dem som i andra kommuner drabbas aveventuell snedvridande konkurrens, att kontrolleraförsöksverksamhetens effekter. Kommunmedborgare är förhindrade att laglighetspröva verksamhet som bedrivsi kommunala bolag även om det som i detta fall är uppenbartatt bolagen bryter mot gällande regler. Det är enligt våruppfattning stötande att kommunala bolag på detta sättnonchalerar reglerna för försöksverksamheten. Ovanståendeexempel är ytterligare ett bra argument varför en rätt attlaglighetspröva verksamhet i kommunala bolag bör införas.Vidare bör försöksverksamheten avslutas ochlokaliseringsprincipen stärkas.Stockholm den 26 september 2000Ola ()()
mot · GO02K238 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K238av , ()Statens roll på etermedieområdetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens uppgifter inom etermedieområdet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satellitsändningar av program.Motiven för våra förslagTidigare har staten varit den stora monopolisten inometermedierna genom att vara den enda aktören som hafttillstånd att sända radio och TV i . Genom trägetarbete, från främst Moderata samlingspartiet, har dennaskadliga maktkoncentration begränsats. TV3 bröt upp statenstv-monopol och öppnade även för TV4 i marknätet. Sedandess har framför allt kabel- och satellitsändningarrevolutionerat TV-marknaden genom en mångfald aktöreroch kanaler. öppnade den borgerliga regeringen förden fria radion, privat lokalradio. Fram till dess attsocialdemokraterna drev igenom stopplagen startades över80 nya radiostationer.Sedan regeringsskiftet har en rad åtgärder vidtagits för att stärka denpolitiska styrningen av etermedierna. Nya bolag har startats och marknätet fördigital TV har etablerats. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning förstaten att äga och driva bolag som , och , vilkas syfteidag verkar vara att återerövra en statlig maktkoncentration överetermedierna. Det blir extra tydligt när de som ska sända digital TV imarknätet tvingas att nyttja de statliga bolagen, vilket regleras i desändningstillstånd regeringen utfärdat. Det bör i stället överlåtas åt SverigesTelevision och andra TV-aktörer att upphandla sändnings- och annandistributionsverksamhet utan tvång att gå till de av staten ägda aktörerna. Detfinns vidare ingen anledning för staten att starta uthyrningsverksamhet avdigital-TV-dekodrar och därmed riskera av licens-och skattepengar. Det finns heller ingen anledning att med statligtkontrollerade miljardbelopp driva igenom marknätet för digital TV.Den nya mediemarknaden med mängder av aktörer ställer nya krav påstatens agerande. Staten bör renodla sina roller till att dels fastställa lagarochregler, dels reglera finansiering och produktion av public service-uppdraget,som kan koncentreras till det som fattas i det övriga utbudet. Dit hör enstark kulturprofil, barnprogram och fullgod nyhetsbevakning. Staten börockså se till att licensbetalare kan ta del av public service-utbudet på ettgodtagbart sätt.Tidigare har de som velat se SVT:s program varit hänvisade till marknäteller kabelnät. Kabelbolagen har varit ålagda att utan särskild kostnaddistribuera licensbetalda kanaler samt TV4. Det var länge förbjudet förSveriges Television att sända sina program via satellit. hävdesförbudet och SVT är nu skyldigt att sända de digitala sändningarna viasatellit. Enligt vår uppfattning borde SVT även åläggas att tillhandahålla såvälde analoga som de digitala sändningarna via satellit. Satellitoperatörer börerbjudas SVT:s kanaler under förutsättning att mottagarna kan se dessa utanvillkor om särskild betalning. Det bör regleras antingen i sändningstillståndeneller i anslagsvillkor. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 26 september 2000Ola ()()
mot · GO02K239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K239av , ()LobbningsregistreringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa lobbningsregistrering.Motivet för mina förslagEuropaparlamentet har införtlobbningsregistrering. har det sedan länge.Lobbyismen i det svenska parlamentet är förvisso inte mindre omfattande,och den ökar snabbt i omfattning.Parlamentarikerns viktiga uppgift är att väga motstående intressen motvarandra och fatta beslut grundade på denna avvägning. Lobbyistens affärsidéär däremot att få den egna gruppens särintressen att framstå som tvinganderiksangelägenheter.Det är viktigt även för svenska parlamentariker att kunna få veta vem somär den ursprungliga intressenten bakom och egentliga avsändaren av debudskap de dagligdags möter. Det är också viktigt att professionellt spridandeav vilseledande information och felaktiga uppgifter kan försvåras.Därför behövs även här en registrering. En sådan skulle också underlättaarbetet för de många seriösa och väletablerade lobbningsföretagen, i relationtill de övriga.De regelverk som man i och redan har mycketpositiva erfarenheter av kan härvid vara en utgångspunkt.Stockholm den 26 september 2000Bertil ()
mot · GO02K240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K240av , ()MiljöutskottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att Riksdagsstyrelsen lägger fram förslag till sådanaförändringar i riksdagsordningen att miljö- och jordbruksutskottet ändrastill miljöutskottet.MotiveringMiljö- och jordbruksutskottet har att bereda frågor som intesällan helt saknar koppling till varandra men som också påett olyckligt sätt skapar intressekonflikter.Regeringen skriver i budgetpropositionen bl.a.:Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbarutveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärderför en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andrautgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd,Kultur, medier, trossamfund och fritid, Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggande, Regional utjämning och utveckling, Energi,Kommunikationer, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar ochNäringsliv.Regeringen har med denna skrivning starkt argumenterat för att beredanatur- och miljöfrågor fristående från såväl t.ex. bostads- och kulturfrågorsom jordbruks- och skogsfrågor.Mot bakgrund härav och mot bakgrund av betoningen av miljöfrågorna iregeringsdeklarationen är det angeläget att miljö- och jordbruksutskottetändras till miljöutskottet och att jordbruks-, skogs- och fiskefrågor överförstill näringsutskottet.Stockholm den 27 september 2000Harald ()
mot · GO02K241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K241av Rindborg, ()Statens person- och adressregisternämndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en avveckling av Statens person- och adressregisternämnd.Motiv till vårt förslagDen omfattande datoriseringen hos svenska myndigheter,vår välutvecklade byråkrati och användningen avpersonnummer som sökbegrepp har gjort det möjligt attsnabbt sammanställa uppgifter om enskilda medborgare urde allmänna registren. Uppgifter om enskilda medborgaresom hämtas ur de allmänna och offentliga registren säljssedan länge av myndigheterna själva i mer eller mindreförädlat skick. Sammanställningar av personuppgifter harsåledes blivit en affärsidé. I intar Statens person-och adressregisternämnd (SPAR) en särställning, vars endauppgift är att förvalta ett personregister utan särskiltändamål. Den som får tillstånd att köpa uppgifter av SPARkan skapa profiler om i princip alla bosatta i . Ju flerpersonuppgifter som finns tillgängliga desto tydligare blirprofilerna. Ett bevis på detta är just dedirektreklamförsändelser som medborgarna får.Kommersialiseringen av offentliga uppgifter, dvs. behandling förkommersiella ändamål av personuppgifter som man inte kan underlåta attlämna till myndigheter, är ett allvarligt integritetsproblem. En sådanbehandling strider också mot grundtanken i det EG-direktiv som ligger bakompersonuppgiftslagen, vilket stadgar att behandling av personuppgifter skallske efter på förhand bestämda ändamål. Även om det rör sig om uppgiftersom kan vara harmlösa i sig kan en behandling komma att ske på ett sätt somkränker enskildas personliga integritet och där den enskilde har mycket svårtatt värja sig särskilt vid behandling utanför gränser.Mot bakgrund av EG-direktivets syfte och kravet på att behandling avpersonuppgifter skall ske efter på förhand bestämda ändamål är det enligt våruppfattning inte förenligt med direktivet att låta SPAR, som saknarmotsvarighet både inom och utom EU, finnas kvar. Regeringen bör därförskyndsamt ta de initiativ som behövs för att avveckla SPAR.Stockholm den 28 september 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()
mot · GO02K243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K243av Silfverstrand, ()Registrering av ledamöters ekonomiska intressenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att registret över riksdagsledamöternas åtaganden ochekonomiska intressen skall göras obligatoriskt.Motivering1995/beslutade, på förslag av en arbetsgruppinom (bet. 1995/96:KU13), attinföra ett offentligt register omfattanderiksdagsledamöternas ekonomiska åtaganden och intressen.Ändamålet med registret angavs vara att tillgodoseallmänhetens behov av information om de olika bindningaroch ekonomiska intressen som kan tänkas påverka uppdragetsom riksdagsledamot. Utformningen avändamålsbestämmelserna måste enligt utskottet tolkas så attsyftet är att redovisa förhållanden som kan tänkas skapalojalitetskonflikter för en riksdagsledamot och som av justdet skälet kan komma att påverka det politiska uppdraget.Systemet med denna registrering bygger på frivillighet. Den enskildeledamoten avgör sålunda själv om han eller hon vill förekomma i registret.Följden härav är att en ledamot när som helst kan återkalla en anmälan omregistrering. Registreringen omfattar i första hand de ordinarie ledamöternasamt de ledamöter som tjänstgör som ersättare för statsråd och talman. Annanersättare för ledamot skall ingå i registret, då det beräknas att ledamotenkommer att tjänstgöra i följd. Tanken bakominförandet av ett icke-obligatoriskt register måste uppenbarligen ha varit atten frivillig registrering skulle vara ett tillräckligt incitament förriksdagsledamöterna att känna den moraliska förpliktelsen att ansluta sig.En genomförd undersökning av visaremellertid att en femtedel av ledamöter helt enkelt nonchalerarriksdagsbeslutet och sålunda avstår från att redovisa sina privata ekonomiskaintressen och sina styrelseuppdrag i det offentliga register som togs i bruk . Trots att de regler som har antagit ställer som absolutkrav att ändringar ska anmälas är de flesta uppgifterna iregistret gamla.Inte minst mot bakgrund av allmänhetens sviktande förtroende för politikeroch det orealistiska i att dra klara gränser mellan det offentliga uppdraget ochprivatintresset, har en öppen redovisning av alla sidouppdrag/intressen somkan tänkas påverka uppdraget som riksdagsledamot en stor och oftaavgörande betydelse för bedömningen av dennes integritet. Av detförhållandet, att ett stort antal ledamöter avstår från att redovisa sinaprivataekonomiska intressen och sidouppdrag, kan man bara dra en slutsats: Enenbart frivillig registrering är inte tillfyllest för att uppnå det av riksdagenuttalade syftet med det offentliga registret. Mot denna bakgrund föreslår jagatt den registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiskaintressen som är frivillig skall göras obligatorisk.Stockholm den 26 september 2000Bengt Silfverstrand (s)
mot · GO02K244 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K244av , ()Folkomröstning om statsskicketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om en folkomröstningi enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för våra förslagSverige har varit en monarki så länge den svenska nationenhar existerat. valde man kung menfrån 1544 har kungamakten ärvts. En kvinna på tronen fannsredan under medeltiden och kvinnlig tronföljd infördes isamband med drottning trontillträde för att senareåtergå till enbart manlig tronföljd.Den nuvarande regeringsformen innehåller bestämmelser om attSverige skall vara en monarki. Grundlagsberedningen hade kommit fram tilldetta vid ett sammanträde i , varför förslagetkallades Torekovskompromissen. Beredningen enades i denna kompromissom att monarkin skulle behållas, att statschefen endast skulle harepresentativa uppgifter samt att förslag till ny statsminister skulle läggasfram av talmannen och underställas omröstning i riksdagen.Successionsordningen ändrades 1979, så att även kvinnliga medlemmar avkungahuset blev arvsberättigade till tronen. Successionsrätt tillkommer såvälmanliga som kvinnliga efterkommande till kung och äldresyskon och äldre syskons efterkommande har företräde framför yngre syskonoch yngre syskons efterkommande, s.k. kognatisk tronföljd.I regeringsformens första kapitel § 5 står följande: Konungen ellerdrottning, som enligt successionsordningen innehar tron, är riketsstatschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall, omdrottning är statschef, gälla henne.Det finns givetvis enskilda och organisationer som vill införa republik iSverige och låta rikets högsta ämbete innehas av en president. som har målet att avskaffa monarkin har funnits och blandde politiska partierna har Socialdemokraterna och Vänsterpartiettagit ställning för republik. med sina två miljonermedlemmar tog ett liknande beslut vid sin kongress hösten 2000.Portalparagrafen i regeringsformen säger: All offentlig makt i Sverigeutgår från folket. Frågan om vem som skall utöva statschefens ämbete, enkung/drottning eller en president borde därför få avgöras av folket i enfolkomröstning. Omröstningen skulle vara enkel att genomföra med två klaraalternativ och den skulle säkert väcka stort intresse med ett högtvaldeltagande som följd, till gagn för demokratin i vårt land.Stockholm den 28 september 2000Lars ()()