mot · GO02Ub316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub316av , ()En skola som ger lust att lära och leva1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om specialdestinerade statliga bidrag till skolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans värdegrund i såväl förskola som obligatorisktskolväsende.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kristendomens ställning i religionsämnet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av blivande lärares utbildning i värdegrund och etik.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibilitet och fortsatt nioårig skolplikt med möjlighet tillförlängning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att hjälpa barn med behov av särskilt stöd.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt till skolgång för barn med asylsökande föräldrar.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt till teckenspråkslärare för barn med grav hörselskada.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt drift av och Hällsboskolan.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibel skolstart.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen iskolan.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottens betydelse för barns utveckling.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornasbetydelse för barns utveckling.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av utvecklingssamtalen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betygssystemets utformning.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolors skyldighet att utarbeta skriftliga omdömen om elev iåk 9 som saknar godkänt betyg.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att uppvärdera lärarrollen.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mentorer för nyutexaminerade lärare.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att nya forskningsresurser till skolområdet möjliggörför lärare att forska.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en väl fungerande elevvård.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolledares möjligheter att kunna verka som pedagogiskledare.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av ett ökat elevinflytande i takt med stigande ålder.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldrars rätt till information och inflytande i skolan.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten för vårdnadshavare att avgöra om elev skall placeras isärskola.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet i skolan.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den fysiska miljön i skolan.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att elever lär sig sovra och värdera informationen påInternet.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samverkan mellan skola och samhälle.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas och skolledares roll för utvecklingen av denmålstyrda skolan.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristande tillsynsverksamhet.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av uppföljning och utvärdering av tidsutrymmet förblockämnen och för praktisk-estetiska ämnen, omfattningen av ochkvaliteten på elevinflytande och jämställdhetsarbete samt arbete motmobbning.1 Yrkande 7 hänvisat till SfU.2 InledningSkolans huvuduppgift är att stimulera elever att utvecklas optimalt vadgäller kunskapsinhämtande och personlighetsutveckling. Skolan ärsamhällets spjutspets mot framtiden. Det är av största vikt att skolanlyckas med sitt uppdrag.Skolan är ett kommunalt uppdrag. Kommunerna har ansvar förverksamhetens kvalité, för att mål och riktlinjer i läroplanen uppnås. Statensuppgift är att besluta om skollag och läroplan. När nya uppgifter läggs påskolan måste finansieringsprincipen tillämpas. harvarken kommunerna eller staten levt upp till sina åtaganden. Det har lett tillatt skolorna tvingats göra alltför kraftiga nedskärningar.Kristdemokraterna ser med oro på att regeringen i årets budgetpropositionåtergår till specialdestinerade bidrag till skolor. Den resursförstärkning somaviseras till skolan får endast användas tillpersonalförstärkningar i skolan. Kommunerna måste dessutom ansöka ompengarna och verifiera användningen. anser detta vara ettintrång i det kommunala självstyret och menar att kommunerna själva bästkan bedöma hur behoven ser ut i den egna kommunen. ska sedanutöva en aktiv tillsyn vad gäller såväl kvalitet som kvantitet. måsteutvecklas i sin kvalitetsgranskning och kunna ge erforderlig hjälp. I dettauppdrag har man misslyckats.Rapportproduktionen inom skolväsendet är omfattande, men problemen iskolan förvärras. noterar också att regeringen i snart sagtvarje fråga som är föremål för diskussion väljer att tillsätta internaarbetsgrupper i . Oavsett om skälen är att i debatter kunnahänvisa till att utredning pågår, eller att man är intresserad av förändring, såär det problematiskt att så mycket arbete sker internt. Skolans stora problemborde föranleda regeringen att ta tillvara också andra partiers kunskap ochförslag.Det finns många väl fungerande skolor i . Men det finns ocksåalltför många skolor som inte håller måttet och som inte ger elever denutbildning de har rätt till. För oss kristdemokrater är det en helt oacceptabelsituation. Vi har anslagit mer pengar än regeringen tillkommunerna i våra budgetförslag, bland annat för att förbättra situationeninom skolan. Men då skolan är ett kommunalt ansvar måste den lokala nivånavgöra var resurserna bäst behövs.Att börja skolan innebär en ny fas i barnets liv. Det är viktigt att detta intebara blir en angelägenhet för barnet utan att även föräldrar på ett naturligtsättblir delaktiga i den nya situationen. Skolan behöver föräldrarna som aktivamedspelare i barnets kunskapsinhämtande. Skolans uppgift att kompletteraföräldrarnas fostran nödvändiggör också ett gott /2000 fanns det totalt 1 034 881 elever i , enökning mot föregående läsår . Elevantalet är det högsta igrundskolan /80. Av dryga 5 000 grundskolor var 371 friståendeskolor.Alla barn tillbringar i skolan. är en obligatoriskverksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del avundervisningen. Målsättningen är att alla ska fånödvändig livskunskap, de grundläggande kunskaper som krävs för attorientera sig i samhället. Målet uppfylls dessvärre inte . av elevernasom slutade hade då inte nått målen i ett eller fleraämnen. Det är en förfärande siffra. ökar antalet eleversom inte får godkänt i kärnämnena. Tendensen är mycket oroande. Än flermisslyckas med att uppnå betyget godkänd i ett eller flera ämnen igymnasieskolan. Det individuella programmet, som är avsett för dem sominte klarar något av de nationella programmen, är det tredje största. Omdet överhuvudtaget ska vara möjligt att klara målsättningen att alla elever skauppnå de mål som fastställts i läroplaner och kursplaner krävs en omfattandekvalitetshöjning i grundskolan.3 En värdeförankrad skolaAll utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedlaett kulturarv, att föra över värderingar och normer till kommandegenerationer. Man kan jämföra behovet av gemensamma etiska normermed behovet av trafikregler. För att trafiken skall fungera krävs ettgemensamt regelsystem, som alla känner till och som alla måste följa föratt inte kaos skall uppstå. På liknande sätt är det med förhållandet mellanmänniskor i ett samhälle. Utan en gemensam etisk grund blir samhället ettslags "vilda västern", där uppfattningen om rätt och orätt i storutsträckning skiljer sig från person till person. Det är de etiska principernasom talar om för oss hur vi skall handla mot varandra i olika situationer.Det finns därför ingen neutral uppfostran och ingen neutral kultur. Viöverför värden och värderingar till barn och ungdomar, både medvetet ochomedvetet. Det som de flesta av oss ser som goda normer, goda värden ochsom grunden för en god etik, så som människolivets okränkbarhet, allamänniskors lika värde och varje människas unika värde samt solidaritet medsvaga och utsatta har en djup förankring i den judisk-kristna etiken. Dennaetiska grund finns fastlagd i läroplanen.I ett samhälle som levt i en kulturtradition harallmängiltiga kristna värden och värderingar blivit en del av tänkandet. Ikulturarvet ingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk,etiska och moraliska normer. Kulturarvet är också dynamiskt genom att detständigt berikas av nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med ochinflytande från människor från andra länder och kulturer. En viktigförutsättning för att kunna respektera andras åsikter och kulturyttringar är attden egna identiteten är stark. Skolan har en stor uppgift i att aktivt kunnamedverka till integration.I läroplanen för förskolan som tagit beslut om uttrycksvärdegrunden mycket diffust då man nöjer sig med att tala om demokratiskavärderingar utan att det kopplas till något etiskt synsätt. Det äranmärkningsvärt att förskola och grundskola har olika etisk värdegrundsom bas för sina respektive verksamheter. anser attläroplanen för förskolan i likhet med läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet ska hänvisa till den kristna traditionen i vårt land och den etiksom bygger på denna tradition.Skolan bör tillsammans med föräldrarna föra samtal om vilka värderingarsom är viktiga att föra vidare till nästa generation. Skolan kan stödjaföräldrarna i att lära eleven att leva ett gott och rätt liv. Eleverna måste fåträning i att utifrån människovärdesprincipen fundera över s.k. etiskadilemman för att på så sätt tränas till etisk reflexion i vardagen. Värdegrundenmåste finnas mitt i skolans vardag, och kopplas till den egna situationen ochdet egna beteendet. Såväl samhälleliga företeelser som raskonflikter ochmobbning kan ge upphov till etiska samtal.Skolans värdeförmedling måste ske i alla ämnen. Religionsämnet har dockett särskilt ansvar för förmedling av vårt kristna kulturarv. För att kunnadiskutera värdegrunden och etiska frågor men också för att kunna jämföramed och förstå andra kulturer och religioner är det viktigt att alla elever gesgoda baskunskaper i det svenska kulturarvet, där kristendomen utgör en viktigkärna.Värdegrundsåret är nu avslutat. Det är av yttersta vikt att detta inte blir ettav alla regeringens tidsbegränsade projekt som upphör. Arbetet medvärdegrunden måste fördjupas och fortsatt inta en central plats i de allmännasamtalen. De nya värdegrundscentra som skapats vid isamarbete med respektive vid universitethar en viktig uppgift att bredda och fördjupa värdegrundssamtalet.Det är angeläget att den nya lärarutbildningen ger blivande lärare godamöjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. I dagkan en blivande lärare passera genom hela lärarutbildningen utan att arbetamed begreppet värdegrund. Detta är oacceptabelt.4 Skolan ska erbjuda en positiv och tryggarbetsmiljöVarje elev har rätt att kunna gå till skolan och känna sig trygg underskoldagen. De har rätt att mötas av vuxna som ser dem och vill dem väl.Många skolor lyckas skapa en skolanda, en positiv atmosfär där mansvetsas ihop av gemensamt arbete och har en generös syn på varandrasolikheter. Skolor där elever och personal är stolta över sin skola och därman samlas kring gemenskapsfrämjande aktiviteter. Kristdemokraternamenar att det är ansvar att de goda exemplen lyfts fram ochsprids.Skolverkets attitydundersökningar visar dock att både elever och lärareanser att klimatet i skolorna har hårdnat. Problem med mobbning, våld ochrasism har ökat. Här behöver hela vuxenvärlden mobiliseras för att visa pågoda föredömen. Föräldrars medverkan är ofta nödvändig för att få stopp påmobbning och rasism. Alla vuxna i skolan behövs som förebilder. Enkombination av medmänsklighet och tydlig gränssättning bidrar till att skapaen lugn och harmonisk arbetsmiljö. Särskilt viktigt är att tendenser till våld,mobbning, kränkande tillmälen och uttryck för främlingsfientlighet ochrasism på ett tidigt stadium observeras och motverkas med konsekvens ochtydlighet. Detta är en grundläggande förutsättning för en god lärandemiljö.Lärare och övriga vuxna i skolan har en viktig uppgift i att bekräfta ochförstärka vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra, ärlighet och pålitlighet.Könsdiskriminerande eller främlingsfientlig vokabulär får aldrig passera utanatt det uppmärksammas och diskuteras. Eleverna måste få lära sig att manska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskarbli behandlad. Respekt för lag och rätt och förståelse för vad ett rättssamhälleär och vad det kräver av medborgarna bör uppmärksammas tidigt.Vid varje skola skall det finnas tydliga handlingsplaner för att förhindramobbning och annan kränkande behandling. Rektor har ansvar för att dessaregelbundet följs upp och utvärderas. Fungerande handlingsplaner är enförutsättning för förverkligande av en nollvision mot mobbning,könsdiskriminering och rasism.5 Barn är olikaVarje barn är en unik människa som kommer till skolan med sinakunskaper och sin begåvning. Lärande sker inte bara i skolan utan imånga andra miljöer. Skolan måste identifiera och bygga vidare på varjebarns begåvning och styrka. Områden där eleven behöver särskilt stödmåste också snabbt identifieras för att specialpedagogisk resurs ska kunnasättas in. Detta kräver ett individinriktat synsätt och arbete och ennoggrann dokumentation om varje elev. Varje elev måste få utvecklasoptimalt utifrån sina förutsättningar, det är skolans huvuduppgift.Vi kristdemokrater är kritiska till ett system som bygger på att alla eleverska lära ungefär lika mycket på ungefär och på ungefär sammasätt. Skolan har allt för länge präglats av ett kollektivistiskt tänkande. Vårgrundsyn, som innebär att alla är olika och lär på olika sätt och , för med sig att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olikaförutsättningar.Läroplanen anger de mål som eleven ska ha uppnått efter avslutadskolgång. Det är orimligt att utgå ifrån att alla elever behöver just föratt nå målen. Därför bör ytterligare tid erbjudas då behov föreligger. Ett extraskolår ska kunna läggas in så fort behov uppstår. Specialpedagogiskt stöd skages under barnets skolgång så att inte ytterligareproblem uppstår. Risken finns annars att elever med läs- och skrivsvårigheterutvecklar sociala problem, eller att elever med sociala svårigheter inte kanutvecklas kunskapsmässigt. Det är också viktigt att de elever som lär sigfortare än andra får stöd, uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter.Dessa elever ska också kunna gå igenom i snabbare takt.Målsättningen är att alla elever som går ut ska kunna klara avgymnasiets inträdeskrav. Men vi vet också att elever ibland har problem ochbekymmer på det privata planet som inverkar negativt på skolarbetet. Därförska man alltid ha en chans till att komma tillbaka och göra om kurser för att fågodkänt betyg. Likaledes ska man på gymnasiet ha möjlighet att fullfölja sinastudier upp till ålder.6 Barn med behov av särskilt stödBarn med behov av särskilt stöd utgör egentligen inte en särskildavskiljbar grupp. Alla barn har i någon mån och under vissa tidersärskilda behov. En del behov är dock mer urskiljbara och det är viktigtatt de uppmärksammas, särskilt om alla elever ska få del av den allmännakompetenshöjning som skolan förväntas ge. Därför måste all skolanspersonal, men främst lärarna, vinnlägga sig om att alla elever fårtillräckliga läs- och skrivkunskaper. Brister i läsförmåga och språkligutveckling leder till kunskapssegregering, vilket i sin tur kan leda tillutslagning och att många senare i livet, med betydligt större kostnaderoch besvär, måste komplettera sin grundutbildning. Här vill vi specielltuppmärksamma dyslektikers särskilda behov.Alla lärare bör få grundläggande specialpedagogiska kunskaper för attförstå och kunna hjälpa barn med behov av särskilt stöd. Nödvändigt är ocksåkunskaper om kulturskillnader och kunskap om hur man arbetar med barnmed utländsk bakgrund. ser positivt på despecialpedagogiska resursteam som finns i många kommuner. Deinnehåller skilda professioner som t.ex. specialpedagog, kurator, psykolog,logoped, socialtjänst som kan samverka för att göra en helhetsbedömning aveleven samt erbjuda bästa hjälp.Barn och ungdomar med utländsk bakgrund utgör en stor andel avelevantalet. Många av dessa barn behöver i skolan stöd såväl språkligt som isin kulturidentitet. En grupp som särskilt kommit i kläm är barn tillasylsökande föräldrar. anser att asylsökandes barn ska gesrätt till reguljär skolundervisning i samma omfattning som svenska barn imotsvarande ålder. Barn och ungdomar som invandrar till mitt iskoltiden har ibland problem att både hämta in ett nytt språk och nödvändigämneskunskap innan grundskoletiden är slut. Risken är uppenbar att de gårvidare till gymnasiet med otillräckliga kunskaper. Endast hälften av de eleversom kommit till efter lämnade medfullständiga betyg. Barn och ungdomar födda utomlands ska erbjudastillräcklig utbildningstid i för att bli rustade förgymnasiestudier.Även barn med funktionshinder och mindre synliga handikapp, t.ex.neurologiska handikapp, måste få den hjälp och den uppmärksamhet somderas speciella handikapp kräver. Föräldrarnas kunskaper om det egna barnetsbehov måste tas till vara och deras påverkansmöjligheter när det gällerbarnens integrering eller eventuella placering i särskola eller särskoleklassmåste garanteras. Skolans personal måste tydligt meddela hur resurserna serut. Barn och ungdomar med funktionshinder skall så långt det är möjligterbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun. Barn med olikahandikapp måste tillförsäkras tillgång till anpassade läromedel och barn medgrav hörselskada måste tillerkännas behov av teckenspråkslärare.I vissa fall kan staten behöva ta ett större ansvar för att minimera risken attelever i behov av särskilt stöd inte ges tillräckliga möjligheter tillutbildningutifrån sina specifika förutsättningar. Detta gäller i de fall där osäkerhetenärstor om hur omfattande och vilken form av resurser som krävs för attundervisningen skall kunna bedrivas i vanliga kommunala skolor. Därför harKristdemokraterna avvisat regeringens förslag att avveckla de fasta delarnavid de s.k. specialskolorna. vill se en fortsatt drift avEkeskolan och och har därför anslagit 5 miljoner respektive 15och under för att säkerställa driftenvid skolenheterna. De som föreslås få att fördelatill forskning inom området specialskolor och resurscentra kan intekompensera bortfallet av väl fungerande specialskolor. Vi utvecklar detta i ensärskild motion.7 FörskoleklassKommunerna är skyldiga att erbjuda förskoleklass, men deltagandet ärfrivilligt. är positiva till att integreringen avverksamheten för sexåringar i skolan också formaliseras. Varje barn är enunik varelse, med ett unikt, lika och okränkbart värde. Samma regler skagälla oavsett kön, ras, hudfärg, religion, handikapp, ålder, socialaförhållanden eller prestationsförmåga. Utgångspunkten skall vara att mötavarje barn utifrån dess behov.Det är viktigt att barndomens egenvärde respekteras och att utrymmeskapas för både omsorg, lek, fritid och kultur. Därför måste förskoleklassensinriktning vara en kombination av inlärning, nyfiket sökande, lek, skapandemen också social samvaro där möjlighet att uttrycka känslor, tankar,frågeställningar o.s.v. ges utrymme.Lekens betydelse kan inte nog betonas. I leken får barnet möjlighet attspegla sig själv och sin personlighet tillsammans med andra barn, möjlighetatt bearbeta olika upplevelser och frågeställningar, men också att utveckla sinempatiska förmåga, fömågan till inkännande.Mot bakgrund av vårt resonemang om barndomens egenvärde vänder vioss mot regeringens ofta förekommande begreppsglidningar i frågor som rörsexåringar men även de yngre barnen. Regeringen förändrar gång på gångt.ex. begreppet verksamhet till utbildning. Man för alltså in skolansterminologi i förskolan och förskoleklassen. Regeringens ambition att såtidigt som möjligt få komma in i barnets liv och styra och ställa är uppenbar.Detta motsätter sig bestämt. När det gäller förskoleklasserser vi dem som frivilliga och vill därför konsekvent använda begreppenpedagogisk verksamhet istället för utbildning och ordet barn istället förelever.Alla beslut som gäller barn ska utgå från principen om barnets bästa. Ingenkan bedöma dem bättre än de som känner barnet bäst, vilket i normalfallet ärbarnets föräldrar. Det är föräldrarnas perspektiv och önskemål som ska utgörautgångspunkten och de ska ges en reell möjlighet att kunna väljaverksamhetsform för sitt/sina barn.Varje förälder skall alltså kunna välja verksamhetsform för sitt/sina barn.Detta val gäller såväl som fristående förskola/familjedaghem ochförskoleklass. svarar för tillståndsgivning och tillsyn av defristående förskolornas förskoleklasser. har drivit detta,och vi anser även att det ska gälla andra som vill anordna verksamhet sommotsvarar förskoleklass. Tillståndsgivningen bör utgå från en enhetligbedömning. Det underlättar för samtliga berörda, om medgertillstånd och bidragsberättigande samt svarar för tillsyn även i de fall enenskild förskola är huvudman.8 Flexibel skolstart och skolgångBarn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller sex årsålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder tillslutsatsen att övergången mellan förskola och skola bör ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel ochske successivt. Det är viktigt att föräldrar, förskollärare och läraregemensamt fattar beslutet och att övergången görs mjuk och anpassas tillvarje barns behov och individuella förutsättningar. Vi avvisarobligatorisk skolstart för sexåringar. Vi ser positivt på attförskoleklasserna är obligatoriska för kommunerna men frivilliga föreleverna. Möjligheten att om det finns särskilda skäl skjuta framskolstarten till det år barnet fyller åtta är också positiv därför att den gerytterligare en möjlighet att anpassa sig efter det enskilda barnets behov.Vi anser att skolplikten även i fortsättningen ska vara nioårig. I praktikenär den redan tolvårig eftersom av eleverna fortsätter tillgymnasiet. Det ska dock finnas möjlighet att förlänga skolgången pågrundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms habehov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning avskolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöverytterligaretid.9 Kunskap i teoretiska och praktiska ämnenBarn har olika talanger och intressen. Några är mer teoretiskt lagda, andramer praktiskt inriktade. Det är den verklighet som måste få återspeglasockså i skolans sätt att arbeta med eleverna. Alla elever måste få utvecklasina talanger så att de kan använda sin kunskap aktivt. Praktisk ochteoretisk förmåga måste värderas lika. Många elever med praktiskinriktning kommer senare att ta till sig teoretiska kunskaper med störremotivation och vice versa.Det är viktigt att varje elev får möjlighet att utveckla hela sin personlighet.Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever. Attfå använda alla sinnen stimulerar en god inlärning och förstärker elevernassjälvkänsla.