mot · GO02Ub404 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub404av , ()Flyktingars och invandrares hälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av forskning om flyktingars och invandrares psykiskahälsa.MotiveringUppskattningsvis har ca en halv miljon människor sökt sig en ivårt land . Många har i sitt bagage svåratraumatiska krigsupplevelser. Kunskapen visar att sådana upplevelser ären tydlig riskfaktor för psykisk ohälsa. En folkhälsorapport förStockholms län (1998) visar bl.a. att den psykiska ohälsan ökar och attsegregation och sociala förhållanden är avgörande faktorer. Härkomstenfrån länder som drabbats av krig, inbördeskrig och därmedsammanhängande politiskt förtryck och fattigdom förefaller vara faktorersom påverkar flyktingars utnyttjande av vård och socialförsäkringar.Vidare förefaller exponering för tungt arbete i Sverigevara en viktig faktor bakom socialförsäkrings- och vårdutnyttjandet.Socialstyrelsens studie om levnadsförhållanden hos fyra invandrargrupper(1998) visar att kvinnorna i de undersökta invandrargrupperna (polacker,turkar, iranier och chilenare) lider av sömnbesvär, ängslan, oro och ångesti större omfattning än männen. Kvinnor med svaga familjeband är enuttalad riskgrupp. Uppenbart är att kvinnorna får sämre stöd än männen.Det finns således en del studier över flyktingars hälsa men vår kunskap ärlångt ifrån tillräcklig för att vi skall kunna erbjuda flyktingar och invandraredet stöd de behöver så att de kan återvinna och bevara inte minst den psykiskahälsan.Epidemiologiska rikstäckande representativa undersökningar saknas ominvandrares och flyktingars hälsotillstånd i . Eftersom invandrare somgrupp är mycket heterogena behöver vi nyansera bilden och utforska debakomliggande orsakerna till sjukdom och speciellt psykisk ohälsa som harsamband med migration. Vi behöver dessutom finna vetenskapligt välunderbyggda preventiva strategier och vilka metoder som är de mest effektivanär det gäller rehabilitering.Metoder behöver utvecklas för att få kunskap om och nå personer som inteär folkbokförda. Det behövs ökad kunskap om de nyanländas medicinska,psykologiska och sociala behov för att kunna sätta in adekvatabehandlingsåtgärder, individualiserade mål för svenskundervisning, arbeteoch studier.Det är en brist att det inte finns tillräckligt med fakta om sociala skillnaderi dödlighet mellan olika etniska grupper. Forskning saknas också omlevnadsvanor i olika etiska grupper. Det gäller t.ex. kostvanor, alkohol ochnarkotika, fysisk aktivitet, tobaksvanor, som alla har betydelse för vårafolksjukdomar. Ytterligare ett område som framhållits är behovet avlongitudinella studier över psykiska besvär bland invandrade flyktingbarn ochvuxna.Ett annat forskningsbehov är epidemiologisk kartläggning avposttraumatiska stressreaktioner (PTSD). PTSD uppträder ofta tillsammansmed en rad andra psykiska störningar framför allt depressioner,ångesttillstånd, missbruk, aggressiva affekttillstånd och psykosomatiskasjukdomar. De utgör ett betydande samhällsekonomiskt problem och gerupphov till bl.a. svårigheter i föräldrafunktionen med återverkningar i nästageneration. Forskning kring PTSD växer nu snabbt internationellt. Den är avstor betydelse även för den svenskfödda befolkningen. Genom att studeraPTSD hos flyktingar kan vi få ökad kunskap om vad som händer i sambandmed andra former av trauman, t.ex. olyckor, våld, incest, separationer etc. ochsom svenskfödda möter. Kunskapen visar att det finns grundläggandegemensamma drag i de olika traumatiska följdtillstånden efter olika slagsvåld. Tillfrisknandeprocessen följer en gemensam linje.Det vi också har mycket liten kunskap om är vilka framgångsfaktorerna ärbland de nyanlända flyktingar som lyckas i vårt samhälle och om de ärannorlunda än för befolkningen i övrigt. Vår identitet byggs upp genom att vitillhör familj, arbetsliv, föreningar och samhället i stort.Att ha arbete utifrån sin kompetens samt att ha socialt stöd i omgivningenär skyddande faktorer för hälsan. Bland tortyröverlevande förefaller mentalförberedelse och att ha upplevelsen av att kunna hantera och kontrollera sinlivssituation vara av stor betydelse för hälsan.Vår kunskap om flyktingars hälsa inklusive deras psykiska hälsa och vilkaåtgärder som är mest effektiva för att återställa och bevara den är såledesofullständig. Det är både mänskligt och samhällsekonomiskt fel att inte satsapå forskning för att ta fram denna kunskap. Ett forskningsprogram behövsliksom medel för att fylla de kunskapsluckor vi har.Ett sådant program bör innehålla följande delar:- Öka kapaciteten att möta de nyanlända flyktingarnas inklusive deasylsökandes och anhörigas medicinska, psykologiska och sociala behov iett gender- och livscykelperspektiv och utvärdera tillgängliga ochutnyttjade resurser inom kommun och sjukvård.- Utveckla modeller för långsiktig samverkan mellan kommunernasflyktingmottagningar, näringsliv och sjukvård för att förebygga psykiskohälsa, s.k. lotsningsprogram.- Initiera och stödja epidemiologisk forskning kring vilken betydelsetraumatiska händelser har för den psykiska och somatiska hälsan samt densociala situationen.- Initiera en jämförande studie av integrerade, utelåsta och marginaliseradesvenskfödda och utrikesfödda grupper och därvid särskilt undersökapsykisk ohälsa och arbetslöshetens betydelse. I arbetet bör också ingå attstudera mekanismer i samhället och tidigare exponering i hemlandet somkan generera utelåsning.- Initiera en studie kring selektion och framgångsfaktorer hos utlands- ochsvenskfödda.- Undersöka och stödja grupper med förhöjda skaderisker.Ett sådant program behöver både medel och säte vid enforskningsinstitution. Inom pågår redan idagforskning inom detta område, och det vore därför naturligt att förläggaansvaret för ovanstående forskning dit. Detta bör tas upp i den kommandeforskningspolitiska propositionen.Stockholm den 21 september 2000Kerstin ()