mot · GO02A256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A256av , ()Tid att leva1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att göra företagen ekonomiskt ansvariga för denökade sjukfrånvaron i särskilda fall.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om inrättandet av fonder för att förebygga och åtgärdastress på arbetsplatsen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ökat löntagarinflytande över arbetstidensförläggning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att utreda hur användandet avtillfällighetsanställningar i samhället kan minskas.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en utredning och översyn av trygghetssystemen förtillfällighetsanställda.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om sänkt övertidstak till 100 timmar.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om sänkt arbetstid i ett första steg.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av ett friår för att komma till rätta medutbrändhet och stress i arbetslivet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en arbetstidsförkortning för att kommatill rätta med utbrändhet och stress i arbetslivet.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om inrättandet av ett friår.4 MotiveringUpptäcktsresanden utforskade inre i mitten av 1800-talet.Det berättas att hans afrikanska bärare vägrade att gå längre.Stanley försökte få veta orsaken och fick till svar: "Vi sitter ner ochväntar på vår själ." De befarade att deras framfart var för snabb så attinte själen skulle hinna med.Stressen bland svenskar ökar med några procent , enligt SCB.Det har forskats kring frågan om stress och utbrändhet ,men någon förbättring av den allmänna psyko-sociala arbetsmiljön tycks inteha blivit resultatet. Utbrändhet är ett tillstånd av psykisk-emotionellutmattning, cynism och upplevelse av otillräcklighet. Orsaker till utbrändhetåterfinns både utom och inom individerna. Den här motionen granskar denarbetsplatsorsakade utbrändheten. De arbetstagare som håller en högarbetstakt, som upplever låg kontroll, som ges otillräckliga resurser för attutföra arbetsuppgiften och utsätts för rollkonflikter och bristfällig feedbacklöper stor risk att drabbas. ökar antalet utbrända, enligt statistiken, detärtroligtvis på grund av det nya och föränderliga arbetslivet som präglas avosäkerhet, gränslöshet samt vaga och höga målsättningar.5 Människan och arbetsplatsen5.1 Arbetets intensitetArbetstakten ökar. En av de viktigaste orsakerna till det ärpersonalrationaliseringarna. rationaliserar arbetsgivarna inte avsamma anledningar som . Då var det för att bemöta densjunkande efterfrågan som lågkonjunkturen genererade. Idagrationaliserar företagen oftare på grund av ökade avkastningskrav, såkallad downsizing. Downsizing uppfattas vanligen som en olycklighändelse för dem som blir avskedade, men det kan faktiskt vara likajobbigt att tillhöra den skara som får behålla sin anställning. KF visadeexempelvis i en uppföljning, efter en rationalisering, att de somhade fått behålla sitt arbete hade minst lika stora psykiska besvär som dengrupp som blivit arbetslös, bl.a. hade övertidsuttaget ökat dramatiskt.Det räcker inte med tekniska investeringar för att öka produktiviteten.Företagen är beroende av arbetskraftens prestationer och kan bara ökaproduktiviteten genom att utnyttja den anställdes arbetsförmåga.Produktivitetshetsen är intimt förknippad med den ständiga jakten på ökadtillväxt. Det är tydligt i finansplanen, september 2000:Den goda tillväxten är inte enbart en tillfällig konjunkturuppgång, utanen anpassning till ett långsiktigt högre resursutnyttjandeDet innebär att människor, för att få ökad tillväxt, måste arbeta snabbareoch effektivare. Det är det pris vi får betala för att tillväxttakten skallkunna upprätthållas.5.2 Inlåsning i arbetslivet - ett nytt begreppEn ny rapport från analyserar effekterna av inlåsning iarbetslivet. Arbetsplatsinlåsning innebär att en person befinner sig i etticke önskvärt yrke eller på en oönskad arbetsplats. Resultaten visade av dem som hade fast arbete vill byta yrke eller arbetsplats.Motsvarande andelen av dem med tillfällig anställning var 62 procent.Undersökningen visade också att de som hamnat på fel ställe i arbetslivetofta har svårt att ta sig därifrån.5.3 Dålig arbetsmiljö kostar pengarFrågan är hur mycket produktiviteten verkligen ökar där nedskärningargjorts. Under utbränningsprocessen förändras engagemanget för arbetetliksom hållningen till omvärld, framtid och den egna personen.Människor kan inte arbeta under stress utan attprestera sämre. Risken för att göra fel ökar dessutom när stressen sänkeruppmärksamheten och koncentrationsförmågan. Resultatet blir att deföretag som inte tar hänsyn till sina anställdas situation med tiden ocksåurholkar värdet för sina aktieägare.I de fall då den försämrade arbetsmiljön leder till att de som inte orkar bytsut kan den ökade personalomsättningen medföra sjunkande produktivitet. Detkostar för företagen att låta kunskaper och erfarenheter gå förlorade.Många har en bild av att ökad ekonomisk tillväxt är något positivt i sig,men det finns olika slags tillväxt. Ökad välfärd går inte alltid att mäta iekonomiska termer. På lång sikt hotas hela samhällsgemenskapen. Stressademänniskor orkar inte ägna sig åt sociala relationer. Om strategierna för att ökaden ekonomiska tillväxten innebär sämre minskat umgänge och ökad ohälsaär tillväxten inte av godo. Det finns indikationer på att förändringarna påarbetsmarknaden gjort folk sjukare:- De psykosociala problemen tar en allt större andel av Yrkesinspektionensoch Arbetarskyddsstyrelsens arbete i anspråk. Enligt Statiska centralbyrånarbetar endast en av tio arbetare fram till ordinarie pensionsålder . Detfinns 400 000 förtidspensionärer.- När nu långtidsjukskrivningarna ökar drabbas vi av ökadesjukförsäkringskostnader, ökade pensionskostnader och ökade utgifter förvård, omsorg och arbetslöshet. ökade antalet dagarmed sjukpenning och den utbetalda ersättningen med 30procent till 24,2 miljarder. RFV räknar med att kostnaderna för år 2001blir 40 miljarder kronor- Den 19/4 presenterade försäkringsbolaget ny statistik somvisade att långtidssjukskrivningarna har ökat det senasteåret.- Det totala antalet förtidspensionerade beräknas bli 44 000 , ochden genomsnittliga pensionsåldern är , enligt RFV.Arbetsgivare behandlar dagens personal som om de vore utbytbaramaskindelar. De delar som förbrukats tar företagen inte ansvar för. Vi vill att regeringen utreder detta, hur företagen kan göras ansvariga,eventuellt ekonomiskt belastas, när sjukfrånvaron där når oacceptablanivåer.5.4 Stress och utbrändhet behöver inte varaindividrelateratMänniskors välbefinnande på arbetsplatser individualiseras ofta. Hur vimår är visserligen individuellt, men problemet är att arbetsplatsensproblem oftast betecknas som individens. har det funnits entendens att skuldbelägga individen för utbrändheten. Det är inte ovanligtatt arbetsgivarna talar om utbrända som att de har en felaktig inställningtill arbetet eller fel "psyke", för att fungera på den sortens arbetsplats.Med ovanstående inställning inriktas också åtgärderna på personen, närde i själva verket bör riktas mot arbetsplatsen. Anställda får gå kurser därde lär sig handskas med stressen och på vissa ställen delas gratisgympakort ut för att personalen ska bli starkare. Läkarkåren, å sin sida,ser också de utbrända och stressade ur ett individperspektiv.Rehabilitering är viktigt och bra, men det är i dagens läge lika viktigt attrikta blickarna mot situationen på arbetsplatserna.5.5 Arbetsplatsen har förändratsKopplingen mellan arbetsorganisation och arbetshälsa är fortfarande intetillräckligt tydlig. Dagens arbetsplatsmiljöer är mycket mer stressande änför bara . Det är inte bara arbetstakten som ökat. Arbetetsart har förändrats. Alla nya tekniska innovationer har skapat en sortsteknostress. Och i det nya kunskaps- och informationssamhället, där detmentala arbetet ökat, har det blivit allt svårare att försvara sig motinformationsflödet och att lämna arbetet när man går hem. Kraven harockså blivit fler. I den slimmade organisationen ska personalen vara merflexibel och klara fler arbetsuppgifter.Gunnar vid ger en ytterligare bild avorsakerna till den ökande stressen. Han talar om hur farligt det är närmänniskor förlorar kontrollen över sitt arbetsliv:Gamla gränser monteras ned och arbetslivet har blivit mer föränderligtoch flexibelt vad gäller tid, rum, organisation och arbetsförhållanden. Detger en oförutsägbarhet som individen måste hantera, som detblir mer och mer upp till denne att själv göra det. har mångaorganisationer omättliga krav och det blir upp till var och en att "försvarasig" mot den stress som uppkommer.På dagens arbetsplatser behövs pauser, speciellt på psykiskt krävandearbetsställen. Alla anställda behöver dessutom bekräftelse, stöd,uppmuntran, klara arbetsinstruktioner och personliga redskap för att lösasina arbetsuppgifter. En tredjedel av alla yrkesverksamma upplever inteatt de får det stöd som de behöver. Något av det viktigaste är inflytande.Att inte ha inflytande över sitt arbete är oerhört nedbrytande förmänniskor. På arbetsplatser bör varje individ ges frihet i tanke ochhandling samt inbjudas att vara med och påverka arbetsmiljön, arbetetsutförande och arbetstidens förläggning över året. Allt det här låter somsjälvklarheter, men tillämpas inte alls av många arbetsgivare.Modern arbetsorganisation måste ta tillvara både teknikens fördelar ochindividens kompetens. Den måste ge medarbetarna goda möjligheter tilllärande och förändring. I arbetsorganisationen måste också ett fungerandesignalsystem vara inbyggt, som både varnar för och förebygger olika formerav ohälsa, som belastningsskador, stress och utbrändhet.Arbetsgivarna har svårt att själva hitta arbetsformer som fungerar. Hur skadå arbetsmiljön blir en prioriterad fråga på arbetsplatserna? Vårt förslag ärattregeringen inrättar speciella arbetslivsfonder för att förebygga och åtgärdastress och utbrändhet, som kan medverka till ett utvecklingsarbete. Härifrånska då grupper eller organisationer kunna söka hjälp till projekt elleråtgärder,för arbete med stress och utbrändhet.5.5.1 Tillfällighetsanställningarna ökar stressenFöretag och myndigheter har mer systematiskt än tidigare börjat utnyttjatillfällighetsanställningar. Med tillfällighetanställningar menas tillexempel projektanställda, personaluthyrda etc. Många företag väljer att tain folk i produktionstoppar, ett fenomen som brukar kallas "just in time",istället för fast anställda. hade 412 000 anställda tillfälligajobb. hade 591 000 anställda tillfälliga jobb. harantalet tillfälligt anställda alltså ökat med 180 000. Under samma periodhar 370 000 jobb försvunnit i . Andelen anställda med tillfälligajobb har ökat från . Den nyaprojektkulturen leder till att allt fler, även yngre, drabbas av stress ochutbrändhet redan i 30-årsåldern.Idag är av arbetskraften tillfälligt anställda. Många arbetsgivare serdet som något positivt. Den som inte orkar kan lätt bytas ut. Rädslan breder utsig. De som ställer krav får gå. De fackligt aktiva har inte mycket att sättaemot.Myten om att vi skulle föredra en flexibel arbetsmarknad med tillfälligaanställningar verkar svår att spräcka. Nästan alla människor tycker attanställningstrygghet är viktigt. Och det är inga skillnader mellan unga ochgamla. Det visar flera undersökningar. En av dem har gjorts av SCB påuppdrag av statliga , . 10 000 ungdomar i åldern20-21 år intervjuades. De fick frågor om vad de tyckte var viktigt när deskulle vara . En fråga rörde anställning. Nästan alla föredrog fastanställning framför tillfälliga flexibla anställningsformer eller att ha egetföretag. De vill snabbt in i en trygg arbetssituation. Synen påanställningstrygghet är i stort sett den samma mellan olika länder. Minstviktigt är anställningstrygghet i , men där anser ändå anser 89 procentatt det är viktigt, medan övriga undersökta länder som ,, , och har andelar kring . Tilloch med i flexibilitetens förlovade land, , är anställningstrygghetbetydelsefullt. Där tycker , alltså ännu fler än i , att det ärviktigt. Frågan är hur den ökade användningen av tillfällighetsanställningarska kunna minskas. Vi vill att regeringen utreder det.För dem som fortsättningsvis kommer att vara tillfällighetsanställdabehövs därtill förändringar för att motverka den stress som den utsattheteninnebär. Det sociala trygghetssystemet måste ses över så att de med oklara,tillfälliga, anställningsförhållanden omfattas av samma trygghet som fastanställda, vid arbetslöshet och sjukdom.5.6 Övertidstak på 100 timmarDen nu gällande arbetstidslagen (ATL) föreskriver att denordinarie arbetstiden skall vara högst . Undantag fårgöras när det behövs med hänsyn till arbetets natur ellerarbetsförhållandena i övrigt av högst fyraveckor, under förutsättning att genomsnittsarbetstiden ej överstiger 40timmar under fyraveckorsperioden.Finns det särskilt behov av ökad arbetstid får s.k. allmän övertid tas ut medhögst per fyraveckorsperiod eller högst under enkalendermånad. Under ett kalenderår tillåts högst övertid.Ytterligare 150 timmar övertid per kalenderår medges i vissa fall genomdispens av Arbetarskyddsstyrelsen. Lagen anger endast att ett särskilt behovskall föreligga, inte de närmare betingelserna för att övertid skall få tas ut,men övertid får inte användas för en permanent förlängning av arbetstiden.Allt fler arbetar övertid. Fler och fler skriver också bort övertiden ianställningskontrakt, frivilligt eller ofrivilligt, hur man nu vill se det. Vivillatt beslutar om en sänkning av övertidstaket från 200h till 100h.6 En arbetstidsförkortningDet är svårt att få företagen att förändra arbetsmiljöförhållandenafrivilligt. Det är i det sammanhanget som en lagstiftning om enarbetstidsförkortning är motiverad. Arbetstidsförkortningen är också envälfärdsreform, motiverad av jämställdhetsskäl, för folks hälsa ochlivskvalitet. Det handlar om att sänka normalarbetstiden. Arbetstiden kansedan via kollektivavtal anpassas till olika branscher. En sänkt arbetstidtill 30 eller skulle kraftigt öka folks möjligheter attorka arbeta.Det är viktigt att genomföra en arbetstidsförkortning av fler anledningar:- för att folk ska orka utnyttja sin fritid när de är lediga- för att folk ska orka arbeta fram till ålder- för att människor ska få mer tid för socialt liv och engagera sig isamhället utanför familjen- för att minska arbetslösheten och den stress som de arbetslösa utsätts för- för jämställdheten. Det skulle ge männen större möjligheter att ta ökatansvar för hemmet och familjen . (Män arbetar på betald arbetstidoch på obetald arbetstid. Kvinnor däremot arbetar på betaldarbetstid och på obetald arbetstid)- för att minska antalet arbetsskador och sjukskrivningar.6.1 Arbetstidsförkortningar i andra europeiska länderDet finns ingen naturlag som säger att arbetstiden måste vara 40 timmar.Sverige har den längsta veckoarbetstiden i , oberoende avom man mäter arbetstiden eller år. I motsats till hararbetstiden fortsatt att vara en prioriterad fråga i andra europeiska länderäven efter . En jämförelse av arbetstiden i 14 europeiska länder1994 placerar på tolfte plats, där endast och Schweizhar längre arbetstid.Inom övriga har arbetstidsfrågan haft högre prioritet än här.Danmark, och har med början under senare halvan av förkortat "den normala" veckoarbetstiden till mellan 37 och 37,9 timmar.I har arbetstiden sänkts med regeringens inblandning. Där sänktesårsarbetstiden i fem steg, mellan 1986 och1990. är veckoarbetstiden 37,9timmar. Holländarna har sänkt arbetstiden.Tyskland är det land som gjort de största förkortningarna av arbetstiden,med framförhandlade avtal om 35 timmars arbetsvecka inom industrin.Volkswagen har sänkt arbetstiden ytterligare. Där har arbetstidsförkortningenkombinerats med flexiblare arbetstider, och i vissa fall lägre löneökningar. ITyskland har inte arbetstidsförkortningen lett till ett ökat övertidsuttag. Enannan iakttagelse är att löneinkomsterna inte har fallit, dvs. att derastimlönerhar ökat i proportion till den kortare arbetstiden.6.2 Svenska arbetstidsförkortningar under 1900-taletArbetstiden har förhandlats och stegvis minskats under hela 1900-talet.- 1919 sänktes arbetstiden för vissa grupper- infördes 45 timmars arbetsvecka- infördes 42,5 timmars arbetsvecka- infördes 40 timmars arbetsvecka som stegvis infördes till 1973.De förkortningar av arbetstiderna som gjordes föregicksofta av att tjänstemannaförbunden tecknade bättre avtal än lagarna och avpolitiska krav på att dessa förbättringar skulle gälla alla. var intepå något sätt ledande i när det gällde att korta arbetstiden,utan följde mönstret. Däremot gick man längre när det gällde semester.Den första semesterlagstiftningen kom 1938 och stadgade två veckorssemester. 1951 förlängdes semestern , 1963 till fyra och1977 slutligen till fem veckor.Men har det inte hänt någonting. harsamhällsutvecklingen skenat iväg, hjulen snurrar allt snabbare ocharbetstakten ökar som kraven på dagens arbetande och föräldrar harökat.6.3 Ingen tvingande lagstiftningVi föreslår inte någon tvingande lagstiftning, utan vill använda oss avdagens dispositiva lagstiftning, men att normalarbetstiden sänks från 40timmar i en första etapp, och sedermera . Engenerell lagstiftad arbetstidsförkortning är rättvis. Den sänkerheltidsnormen för hela arbetsmarknaden, och inte endast för vissapriviligierade grupper. Övertidsuttaget ska också begränsas från dagens200 timmar/år /år. Arbetstidsförkortningen bör genomförasi samspel mellan staten och parterna på arbetsmarknaden, i ettövergripande kontrakt mellan dessa parter, som ger ramarna förarbetstiden.Att ändra dagens normalarbetstid centralt, istället för att överlåta deneventuella sänkningen till andra intressenter, är viktigt eftersom allt färrearbetsplatser omfattas av kollektivavtal. i ökaroch med det också antalet arbetsplatser som saknar kollektivavtal. Attarbetsgivare och fackliga organisationer motarbetat arbetstidsförkortningarvisar historien. Det är en av slutsatserna i en avhandling frånArbetslivsinstitutet, Arbetstidsregleringens utveckling, av , som lades fram i . Där konstateras attdet är staten och inte facken som har drivit på utvecklingen avarbetstidsregleringen. regeringar har sett sig tvungna att genomföraarbetstidsförkortningarna. Det är därför det är befogat att genomföraen arbetstidsförkortning genom en ändring av arbetstidslagen, av rättviseskäl.Detaljerna kan fastställas i avtal; arbetstidens förläggning, lönen etc. Detbehövs alltså både en kombination av ramlagstiftning och avtal enligt våruppfattning.6.4 Hur påverkas samhällsekonomin?Det finns inga tecken på att samhällsekonomin påverkats negativt avarbetstidsförkortningen i andra länder. Den svenska oron är starktöverdriven. Det beror på att de samhällsekonomiska beräkningar somgjorts på området ägnat sig åt minussidan i balansräkningen.Arbetstidsförkortningens motståndare pekar bara på kostnadssidan ochtalar tyst om de samhällsekonomiska vinsterna.6.4.1 Produktionsbortfallet blir inte så stort som kritiker hävdatArbetstidsförkortningens kritiker tror inte att dagens arbetslösa kan ersättaarbetsgivarna för den uppkomna bristen på arbetskraft som enarbetstidsförkortning skulle få. Det stämmer inte och det av fyraanledningar:1) En stor del av dagens arbetslösa kan ersätta en del av den uppkomnaarbetskraftsbristen. Vad många inte räknat med är alla de som önskar öka sinarbetstid. Det finns många, speciellt kvinnor, som önskar arbeta mer änhalvtid, men inte ges den möjligheten för att det saknas arbete. Vissa går ochstämplar på arbetsförmedlingen för de resterande timmar som de skulle viljavara i sysselsättning. Det är bara hälften av de svenska arbetstagarna som har40-timmarsvecka: har kortare arbetstid; längre. Den faktiskamedelarbetstiden var 37.3 timmar/v.2) Många av dagens arbetslösa är inskrivna på universitet och högskola.Här finns en stor arbetskraftsreserv. Flera är inte motiverade att studera,vilketstatistik över studieprestationer visar, och skulle hellre arbeta omsysselsättning fanns.3) Om sänkningen av arbetstiden görs gradvis, under , behöverinte effekterna på den totala produktionen bli nämnvärda. Då finns det tid attutbilda den delen av de arbetslösa som saknar den utbildning ellererfarenhet som arbetsgivarna kräver.4) Försöken med förkortad arbetstid leder ofta till omprioriteringar påföretagen. Kombinerat med flextid kan personalens arbetstid läggas över deperioder då det behövs mest folk. På det viset behöver inteförkortning få så stora konsekvenser för produktionen.6.4.2 Statens intäkter ökarKostnaderna för arbetslösheten är fortfarande en av de störstautgiftsposterna i statens budget. När de arbetslösa börjar arbeta ökarfaktiskt skatteintäkterna 50 000 arbetstillfällen kommer att skapas, enligtstatens utredningar, om man bara ser till antalet saknadeproduktionstimmar. Och arbetstillfällena blir fler om man tar med alla dearbetstillfällen som kommer att skapas inom fritidssektorn,servicesektorn, turistsektorn, biblioteken, idrotten, resebranschen osv.6.4.3 Produktiviteten ökarDagens arbetstakt urholkar i ett längre perspektiv humankapitalet. På kortsikt minskar arbetstagarnas kreativitet och motivation på arbetsplatsen, jatill och med den mentala närvaron. Det kan i sin tur leda till attproduktiviteten minskar. Frågan är hur långt människor kan pressas innande börjar prestera sämre. Vad får det för ekonomiska effekter?Vi räknar med att av arbetstidsförkortningen inte får någraeffekter på produktionen eftersom produktiviteten ökar. Att produktivitetenökat såväl kvantitativt som kvalitativt har flera försök visat, bland annat iSödertälje, och på det finska företaget från annat håll visar på varierande utfall, alltifrån nolltill femtio procents produktivitetsökning. Statens egen utredning, Ds 2000:22,tror att de förändrade arbetssätt och organisationsformer som reformenmedför bara i sig kommer att leda till ökad produktivitet. I samma skriftfinns samhällsekonomiska beräkningar. De har inteutrett huruvida en förkortning kan medföra produktivitetsvinster. I derassamhällsekonomiska kalkyler har den faktorn förbisetts.6.4.4 För att få tid till fortbildningPå många håll minskar nu möjligheterna till fortbildning, speciellt inomden offentliga sektorn. En arbetstidsförkortning ger mer tid för studier.Det tjänar företagen på. Det företag som inte utbildar sin personal tapparsnabbt sin konkurrensstyrka, och att företag som inte satsat påfortbildning även har svårt att behålla personal är också ett faktum. Närskall då personalen få tid för kompetensutveckling utan att behöva avståfrån familj och fritid och ? Hur skall arbetstagarna fåmöjlighet att "utbilda sig hela livet" om inte genom enarbetstidsförkortning?6.4.5 Utgifterna för sjukskrivningar och sjukvård blir mindre änannarsLångtidssjukskrivningarna är ett stort problem. Värst drabbade ärnämligen grupper i offentlig sektor, nämligen dem inom vård, skola,omsorg och detta på grund av de besparingar som gjorts i verksamheternaunder , enligt forskning. Det är delsarbetsmiljöerna och arbetstempot som måste justeras, dels självaarbetstiden.Konjunkturinstitutet räknar ändå med att en arbetstidsförkortning till 30-timmarsvecka åtminstone kommer att leda till 15 procents minskadsjukfrånvaro. Att arbetstidsförkortning leder till minskad förslitning ochminskade sjukskrivningar, lägre personalomsättning och bättre trivsel hospersonalen visar också försök från i och vid Gullbernasjukhus i arbetstid och mer i plånbokenKonjunkturinstitutets utredning har visat hur den ekonomiska tillväxtenkommer att te sig . Förutsatt att ekonomin fortsätter attväxa i jämn takt kommer svenskarna att kunna ökasin konsumtion !