ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A260 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A260av , ()LönebidragetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den låga nivån på lönebidraget.MotiveringLönebidrag ger en möjlighet för ideella föreningar att få hjälp med sinverksamhet genom att kunna anställa t ex en kanslist till en reduceradkostnad. Den ideella insatsen i de flesta av dessa organisationer är av storomfattning. Organisationerna utför inte sällan en stor social insats inomvitt skilda områden. Det är till och med så att utan dessa kanslister medlönebidrag skulle insatserna inte fungera på den nivå de gör idag.Således är lönebidragen ett gott stöd till det civila samhället. Det handlarom att befrämja demokratin, stödja ungdomar eller hjälpa handikapprörelsen.Men det är inte minst viktigt för många människor som annars skulle varautanför den ordinarie arbetsmarknaden. Att erbjudas ett arbete att gå till ärförde flesta självklart ett bättre alternativ än utanförskap och isolering. Detsenare kan leda till ökade kostnader för sjukvården och inte minstpersonligt lidande.Arbetslösheten är - trots stark konjunktur - fortfarande högre förarbetshandikappade än för många andra grupper. Regeringens aviseradeökning av antalet personer som kan komma ifråga för lönebidrag ärvälkommen för att bryta det allvarliga läget för fler arbetshandikappade. Mendet räcker inte.En förening kan ansöka om lönebidrag för en månadslön upp till 13 700kronor. Lönebidraget har nivåmässigt legat fast . Upptill denna nivå kan organisationer erhålla ett procentuellt bidrag. Över dettabelopp får arbetsgivaren själv betala hela beloppet. Många av dem somerhåller lönebidrag har utbildningar och förväntningar om en liten, men ändåmärkbar, löneutveckling.Då nivån på lönebidraget varit fryst innebär detta att det ärsvårt eller näst intill omöjligt för många av de ideella organisationerna attbjuda någorlunda anständiga löner. Ofta har skillnaden mellan avtalsmässiglön och bidraget blivit alltför stort för organisationens ekonomiska ramar.Riksrevisionsverket har anfört synpunkter mot systemet, då det inte ansettsfungera som det var tänkt.Stockholm den 4 oktober 2000Johan ()
mot · GO02A261 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A261av , ()FöräldraledighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillåta föräldrar att även efter barnets åttaårsdag ta utföräldraledighet på deltid.MotiveringFlexibilitet och möjligheter måste utgöra viktiga kodord för det framtidastödet till barnfamiljer. har ett unikt starkt barnstöd. Detkostsamma stödet med föräldrapenning som bas saknar dock denflexibilitet som är önskvärd. Möjligheten att efter egna behov ta utföräldraledigt på deltid under småbarnsåren begränsas till vissa givnaprocentsatser. Regeringen har glädjande aviserat en förändring av dagensstelbenta system till ett system som kan anpassas till den enskildaindividen. Dessa tankar har dock ännu inte tagit någon konkret form.Dagens föräldrapenning måste dessutom tas ut innan barnet fyllt åtta år.Barn som just börjat skolan eller byter klass kan t ex ha behov av att ha enförälder tillgänglig efter skoldagen. Barn utvecklas olika och möjligheten attta ut delar av föräldraledigheten senare i barns uppväxt även efteråttaårsdagen skulle öka valfriheten betydligt.Det finns inget avgörande argument för att rätten till ett årsföräldraledighet med nödvändighet måste tas ut . I praktiken tasdock hela föräldraledigheten ofta ut i ett svep eftersom tillgången påbarnomsorg för många är en nödvändighet för att över huvud taget kunnaarbeta. En del sparar dock månader för att ta ut senare under barnens uppväxtför att skapa förutsättning för en längre sammanhängande period med närhetför att fördjupa relationen. Möjligheten till valfrihet borde såledesytterligarekunna förbättras genom att tillåta föräldrar att även efter åttaårsdagen förbarnet ta ut föräldraledighet på deltid.Stockholm den 4 oktober 2000Johan ()
mot · GO02A264 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A264av Nenes, ()Ofrivillig deltidsanställningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att intensifiera arbetet med att minska antalet ofrivilligadeltidsanställningar.MotiveringFör få ungdomar söker sig till utbildningar inom vård- ochomsorgsyrkena och ett av skälen är att arbetsgivarna inteerbjuder heltidsanställning efter avslutad utbildning. Oftastfår nyutbildade inom vården och omsorgen börja sitt yrkeslivmed tim- och deltidsanställningar vilket gör att många redanefter söker sig till andra arbeten där man erbjudsheltidsanställning.Vård- och omsorgskommissionen enades om att minskadeltidsarbetslösheten 2000.Aktuell statistik visar nu att antalet tim- och deltidsanställningar är kvar påsamma höga nivå som , och kommissionens mål ej kommer attuppnås.Då det redan nu är brist på personal inom vård- och omsorgssektorn och attden bristen sannolikt kommer att öka åren framöver måste arbetet med att fåbort ofrivilliga deltidsanställningar intensifieras och eventuell lagstiftningövervägas.Människors vilja till arbete måste utnyttjas fullt ut och utgångspunktenskall alltid vara ett heltidsarbete medan deltid ska ses som en möjlighet.Stockholm den 3 oktober 2000Christina Nenes (s)()
mot · GO02A266 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A266av , ()Otrygga anställningsförhållandenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder mot ofrivilliga tillfälliga anställningar.MotiveringUnder 90-talet minskade antalet tillsvidareanställningar p g aarbetslösheten. ökade de tillfälliga arbetstillfällena.Arbetsmarknadsläget har kraftigt förbättrats men mångahar fortfarande anställningsformer där otryggheten ochosäkerheten är stor. De tillfälligaanställningarna har framförallt ökat inom servicesektorerna.Tillfälliga anställningar kan utgöra något positivt, en väg ut i arbetslivet,men när de tillfälliga anställningarna utgör en växande del av arbetstillfällenaoch när osäkra anställningsförhållanden utgör en växande del av de tillfälligaanställningarna så innebär detta en tydlig försämring av arbetsvillkoren påarbetsmarknaden. En allt större del av de anställda tvingas av sitt liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som intetillåter långsiktig planering - som att ta lån på banken.1 januari 2000 infördes regeln att om en arbetstagare varit anställd hosarbetsgivaren som vikarie i sammanlagt ,övergår anställningen till en tillsvidareanställning. Denna regel gäller dockbara vikariat, inte projekt- eller objektanställningar. Självklart borde dennaregel kunna gälla fler anställningsformer än bara vikariat för att mer verksamtmotverka ofrivilliga tillfälliga anställningar. Det är inte orimligt att antaattden som haft en samlad anställningstid under de senaste fem årenutför ett arbete som till sin karaktär ser ut som om det är inom ramen för entillsvidareanställning - inte objekt- eller projektanställning. "Behovsanställningar" har blivit ett vedertaget begrepp men saknar liksom"timanställningar" rum i lagstiftningen. Behovsanställningar strider motintentionerna både i arbetstidslagen och i lagen om anställningsskydd. Enligtarbetstidslagen är det viktigt att arbetstagaren känner till sina arbetstider iförväg och därmed kan kombinera familjeliv, fritid och arbetsliv. Lagenföreskriver att arbetstagaren senast före arbetets början skall kännatill schema.Behovsanställningar innebär däremot, i praktiken, att arbetsgivaren bådeförfogar över den anställdes arbetstid och fritid. Behovsanställningar är vidareett sätt för arbetsgivaren att komma förbi de strikta bestämmelser kringtillfälliga anställningar som finns i lagen om anställningsskydd. Denbehovsanställda är ju, rent juridiskt, fast anställd men saknar arbetstidsmåttoch ofta schema. Det behövs därför en översyn över lagstiftningen för attkomma till rätta med den försämring av villkoren på arbetsmarknaden somdet ökade antalet behovs-, projekt- och objektanställningar innebär.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02A267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A267av , ()Stimulans av individens initiativförmågaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om "50 000-kronan" som arbetsmarknadsåtgärd. "50 000-kronan" somarbetsmarknadsåtgärdArbetslösheten i vårt land är på väg ner, viss eftersläpning närdet gäller att få ner arbetslösheten ute iglesbygdskommunerna finns. Om full sysselsättning skall nåsmåste ytterligare åtgärder främja den enskilde individensegen skaparkraft. Människor som har varit arbetslösa enlängre tid har ofta ett dåligt självförtroende, inlärd hjälplöshetm.m.Det är av största vikt att mobilisera kraften hos den enskilde utifrån tillitenatt vi alla kan bidra - var och en efter sina egna förutsättningar. Enarbetsmarknadsåtgärd som fokuserar på den enskilde individensinitiativförmåga borde skapas - 50 000-kronan. En arbetssökande somkommer till sin arbetsförmedlare får ett förslag:"Du får X antal veckor/månader på dig att komma med förslag om att hittaett nytt sätt att få in foten i arbetslivet eller en mer tilltagande lösning. Du kanfå upp till Y kronor till ditt förfogande för utbildning, "lönebidrag", verktyg,starta-eget-bidrag eller vad du behöver. Du kommer inte hit för att stämplaunder tiden. Våra träffar använder vi för att diskutera och vidareutveckla dinaidéer. Förhoppningsvis leder detta till att vi kan komma överens om att sättadina planer i verket. "Fördelarna med en sådan åtgärd är att den skulle stärka individen till ettstörre självförtroende genom att denne med egna initiativ kan vara med ochlösa sin situation.Stockholm den 2 oktober 2000Marina ()
mot · GO02A268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A268av Kollmats, ()Otraditionella medelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att möjligheten att använda s.k. otraditionella medel bör finnaskvar även efter den 31 december 2000.MotiveringDet är glädjande att den öppna arbetslösheten minskar.Fortfarande behövs dock ett antal arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att få ner den ytterligare. Olikalänsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar har använt sig avskilda metoder för att nå ett gott resultat och det visar att dekan anpassa sig till och ta till vara de förutsättningar somfinns i respektive region.Slutsatsen av det är att det viktigaste är att nå resultat med de medel somstår till förfogande och inte att vägen dit är strikt utstakad av regering ochriksdag.I årets budgetproposition aviseras att de s.k. otraditionella medlen inte skafå användas /2001. Från många synpunkter, framför alltde arbetslösas, skulle detta vara olyckligt.Ofta används de otraditionella medlen till projekt inom natur och kultur,alltså områden som alla invånare har nytta och glädje av.Oberoende av hur illa vi tycker om det, kommer det alltid att finnasmänniskor som har svårt att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. det läget få uppgifter inom natur- och kulturvård torde vara mycketmeningsfullt.I har och arbetsmarknadsmyndigheterna medframgång lett skötseln av halländska naturvårdsobjekt. Med dessa insatser harde lyckats hålla kulturlandskapet mer öppet, vilket i sin tur medverkat till enökad biologisk mångfald. Därtill kommer den s.k. Hallandsmodellen förbevarande och restaurering av byggnader värda att bevara. I båda fallenbehövs kringresurser i form av arbetsledning, transporter m.m., somfinansierats med pengar som har tagits från de s.k. otraditionella medlen.Hallandsmodellen har haft så stor framgång att den "gått på export", d.v.s.andra länder har efterfrågat hur man löst problemen med bevarande avkulturminnen.Totalt sett är projekten mycket bra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, braför de enskilda människorna och till stor samhällsnytta.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02A269 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A269av , ()Gemensam svensk-norsk arbetsmarknadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svensk-norska avtal om gemensam tillämpning av flyttbidragsamt deltidsarbetslösas rätt till arbetslöshetsersättning.MotiveringGränsen mellan och är en av de mest öppnagränserna i världen och det är få länder som står så näravarandra. Vi flyttar mellan länderna för arbete, studier ochfamiljebildning. Företagsfusioner är vanliga även om inte allafår så stort medialt intresse som de som inte blir av.Naturligtvis finns det skillnader mellan länderna med olikheter i strukturer,system och regler. En del av skillnaderna i regelverken ger ibland klartoönskade effekter. Det gäller t.ex. trögheter som försvårar att skapa en välfungerande och smidig gemensam arbetsmarknad över kölen. var arbetslösheten i mycket låg och arbetskraftsbrist rådde.Svenska företag sökte då med olika rekryteringsinsatser arbetskraft frånNorge. har det omvända gällt och många svenskararbetar inom, framför allt, vård- och byggsektorn i Norge.Vi som bor i gränstrakterna är naturligtvis angelägna att vi underlättarintegrationen mellan och på ett så effektivt sätt som möjligt dåvi upplever att det är till ömsesidig nytta och glädje. Vi har på olika sättbl.a. itidigare motioner pekat på behov av harmoniseringar i de båda ländernasregelverk och system. Det är därför vi med stor tillfredsställelse välkomnar debeslut som respektive regeringar fattade om att gemensamtgranska de gränshinder som finns mellan och . Den norsk-svenska arbetsgrupp som tillsattes presenterade en rapport kallad:"Handlingsplan för en fördjupad integration mellan och ".Gruppen lägger ett antal förslag till förbättrad integration och några av dessavill vi genom denna motion ställa oss bakom.Vi föreslår i likhet med arbetsgruppen att de nuvarande reglerna förflyttningsbidrag i samband med att en arbetssökande kan få arbete på annanort utvidgas till att gälla alla EU/EES-medborgare bosatta i ochSverige. Bidraget bör gälla för sökanderesor och bohagstransporter i ochmellan de två länderna. Förslaget innebär att det bör skapas en svensk-norsk bilateral lösning i avvaktan på en eventuell nordisk överenskommelse.Vi föreslår vidare, också i likhet med arbetsgruppen, att ett bilateralt avtalskapas som ger gränspendlare samma möjligheter som anställda i attvid deltidsarbetslöshet erhålla arbetslöshetsersättning.Stockholm den 2 oktober 2000Torgny ()()()()()
mot · GO02A270 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A270av Staaf-Igelström, ()Arbetsmarknadspolitik för VärmlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadspolitik för Värmland.MotiveringArbetslösheten minskar nu snabbt i efter en långperiod med låg efterfrågan och hårt tryck på omställninginom svenskt näringsliv och offentlig sektor. Vid sidan avden långa och djupa lågkonjunkturen har den snabba tekniskautvecklingen och den ökade internationaliseringen påverkatvillkoren för dagens och morgondagens arbetsmarknad. Iarbetslivet ställs allt högre krav på arbetskraftensförmåga till omställning, bred kompetensförmåga att snabbtlära sig nya arbetsuppgifter och ny teknik. I dennaföränderliga värld har arbetsmarknadspolitiken en viktig rolloch vi instämmer i att den därför ständigt måste anpassas tillverkligheten. Men då måste den anpassas till den verklighetoch de förutsättningar som finns på olika håll i landet, inteenbart till de områden där det är hög tillväxt.I vårt län, , har glädjande nog arbetslösheten också minskat. Mentyvärr finns det kommuner som och som fortfarande har enmycket hög arbetslöshet och det mest bekymmersamma är attungdomsarbetslösheten är oroväckande hög i dessa kommuner. De här tvåvärmländska kommunerna har även ekonomiska problem, bland annat pågrund av befolkningsminskningen, och det är uppsägningar av personal attvänta om man inte erhåller extra stöd. Vidare har ett varsel lagts hos denstörsta arbetsgivaren i kommun, vilket kommer attinnebära en ökad arbetslöshet även i denna kommun. Utifrån detta så föreslårvi att riktade insatser inom arbetsmarknadspolitikens område kommer dessakommuner till del samt andra glesbygdskommuner med liknande problem. Vianser att det är viktigt att AMS i större utsträckning beaktar deregionala skillnaderna i sysselsättningsutvecklingen och arbetslöshet vidresursfördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen och att en annanberäkningsgrund kommer till stånd när det gäller fördelningen. Vidare måstedet till en mer långsiktig planering när det gäller sådana här viktiga frågorutifrån att männsikor har blivit drabbade i negativ bemärkelse på grund avryckigheten i arbetsmarknadspolitiken.Det är bra att regeringen avser att utreda för- och nackdelar med att införaett så kallat friår. Friår kan vara ett instrument inom arbetsmarknadspolitikenspeciellt i utsatta delar av vårt land. Vidare delar vi regeringens uppfattningatt det fortfarande finns ett stort behov av tillfälliga personalförstärkningarföratt kvaliteten i förmedlingsarbetet ska kunna öka och fler komma ut iarbetslivet. Men vi anser också att det är viktigt att dennapersonalförstärkning verkligen kommer de mest utsatta länen med den högstaarbetslösheten till del.Stockholm den 2 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()
mot · GO02A271 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A271av , ()ArbetslöshetsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetslöshetsersättningen.MotiveringVårdkommissionen som avslutade sitt arbete augusti 1999enades om ett antal gemensamma åtaganden av vilka den enagällde att deltidsarbetslösheten bland vård- ochomsorgspersonal skall halveras november1999-november 2000. När nu återstår kanman konstatera att deltidsarbetslösheten endast sjunkitmarginellt och att det löfte som utlovades avparterna kommer att bli mycket svårt att uppnå.Erfarenheterna av det arbete som pågår visar tydligt att detfortfarande finns områden där arbetsgivaren behöver se översin rekryteringspolicy och arbetstidsplanering samt inteminst, att en dialog mellan de fackliga parterna för att nåmålet kommer till stånd. Regeringen meddelar att denkontinuerligt följer utvecklingen för de deltidsanställda inomvård och omsorg som åtagandet avser och att AMS har fått etttydligt uppdrag att medverka i det arbetet. Det sker bådecentralt med statistik och framförallt genom att förmedlingenmatchar lediga platser och deltidsarbetslösa. Därmedunderlättar AMS för arbetsgivaren så att de som vill arbetaheltid eller vill utöka sin arbetstid får ett sådant erbjudande.Effekterna av arbetsgivarens arbete i samverkan med parternaoch arbetsförmedlingen måste för att vara trovärdigt visa sigunder hösten.Regeringen meddelar att detta är en fråga som bäst löses genom samverkanmellan parterna, men om den vägen inte visar sig fungera måste regeringenpröva andra vägar för att uppnå resultat, t.ex. genom lagstiftning. I detarbetetär det viktigt att följande uppmärksammas.Det finns fortfarande många inom vården med fasta lågasysselsättningsgrader (SSG) som vill arbeta mera och behov finns ju. Om defår en högre tjänst på vikariat, så måste de ta tjänstledigt från sin tjänst medlåg sysselsättningsgrad.Nu till konsekvenserna med arbetslöshetsersättningen som kan leda till förlorar ekonomiskt på att gå upp i sysselsättningsgrad.När någon arbetar på sin tjänst med låg sysselsättningsgrad och söker enheltidstjänst, så stämplar de . Men när de tar tjänstledigt får deinte stämpla mellanskillnaden från den högre sysselsättningsgraden upp tillheltid och då blir det inte längre lika attraktivt att jobba mer tid.Samhällsekonomiskt, för den enskilde och med tanke på att det är brist påvårdpersonal så måste det väl vara bättre att personer arbetar mer om de villdet än att de uppbär arbetslöshetsersättning till ca 50 %.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02A272 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A272av , ()Regelverket för försäkran att inte återuppta studierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att se över arbetslöshetsförsäkringens regelverk kringförsäkran att inte återuppta studier.MotiveringKraven på kunskap och kompetens ställs allt högre. Det somförr räckte både för att ta sig in på arbetsmarknaden och föratt behålla sin plats där räcker ofta inte längre.För den som blir arbetslös är oftast ytterligare utbildning ochkompetensutveckling en förutsättning för att ta sig in på arbetsmarknadenigenDen socialdemokratiska regeringen har därför satsat stort på utbildning påalla nivåer. Detta gäller inte minst högskolan, den kvalificeradeeftergymnasiala utbildningen och kunskapslyftet.Inte minst för arbetslösa har haft en avgörande betydelse.Hundratusentals arbetslösa har sedan startade skaffat sig nykompetens. Många går också efter kunskapslyftsstudier direkt till arbete ellertill högre studier.Skulle man efter avslutade studier återgå till arbetslöshet måste man mednuvarande a-kasseregler skriva på en försäkran att man avslutat sina studierför att kunna erhålla ersättning från a-kassa. Denna försäkran gäller såväl hel-som deltidsstudier.I och med att man skrivit på försäkran om att studierna är avslutaderiskerar man återbetalningsskyldighet av a-kasseersättning om man efter entid av arbetslöshet åter skulle känna för att fortsätta förkovra sig.Detta får till följd att man måste avstå från studie-aktivitet som vi annars alltid uppmanar till aktivitet underarbetslöshetsperioder. Det gäller alltså inte att man avser studera med a-kasse-ersättning utan möjlighet att studera med studiestöd på vanligt sätt.Dessa månader av ytterligare arbetslöshet men med studiemotivation kanöka risken för psykisk ohälsa, minskat självförtroende och minskadsjälvkänsla.Denna del av regelverket för arbetslöshetsförsäkringen bör därför ses överför att inte i onödan bidra till inaktivitet under arbetslöshetsperioder.Stockholm den 1 oktober 2000Jan ()()