ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02U214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U214av Lennmarker, ()Internationellt biståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om budgetförändringar avseende utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt följande:Tabell 1: (2001 Förändring )Motiven för våra förslagEn kraftfull satsning och fokusering på samarbetet medAfrika, där krig pågår i många länder, där aids-katastrofen ärenorm och där fattigdomen fortfarande ökar. Det handlar omkonflikthantering, skuldlättnader, MR, demokrati,rättssamhälle, utbildning, hälsa, jämställdhet och ökadsatsning på enskilda organisationer och trelandssamarbete.Samtidigt en minskning när det gäller ochLatinamerika som båda är inne i en mycket snabb eller godtillväxt.Bättre planering ochutvärderingDen fredsfrämjande verksamheten - en av våra viktigastebiståndsuppgifter förs hit.Samarbetet med förs hit.Följande ändringar i innehållet föreslås:Multilateralt utvecklingssamarbeteTabell 2: (UNDP - 430 000 )De internationella finansieringsinstitutenTabell 3: (AsDB och IDB - 50 000 )Bilateralt utvecklingssamarbeteTabell 4: (+ 270 000 )Nya poster:Tabell 5: (Skuldlättnader i + 850 000 )Ny postTabell 6: (+ 30 000 )den 4 oktober 2000Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()
mot · GO02U215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U215av Ygeman, ()Facklig organisering och svenskt biståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om rätten till facklig organisering.MotiveringVi kan känna avsmak och förbittring över hur oskyldigavuxna och barn drabbas av ett grymt maktspel ovanför derashuvuden. etsar sig fotografens bild fast i minnet.Någon gång känner vi vrede. känner vi bara tomhetoch hopplöshet. Vi orkar inte bryoss.Och visst är det svårt att orka tänka på att hundratals miljoner människorlever i total förnedring. Och visst är det svårt att orka tänka på alla detusentals och åter tusentals barn som dör av hunger, krig eller katastrofervarje dag. Men vi måste orka. Vi måste ta vårt ansvar. Häri ligger en moraliskskyldighet som vi inte kan smita ifrån.Det måste vara självklart för oss att, i takt med ett ökat välstånd, ocksåvara beredda att bidra med ett ökat bistånd till tredje världen. Iarbetarrörelsens barndom var en av deviserna "bröd och demokrati". Dendevisen håller också . En demokratisk utveckling är bara möjlig om dengår hand i hand med en ekonomisk utveckling.Rätten till organisering är en grundläggande rättighet som finns inskriven iden svenska grundlagen och fastslås i en mängd internationella konventioner.Trots detta finns det många länder, till vilka ger bistånd, som har entveksam policy vad gäller fackföreningar och fria fackföreningars möjlighetatt existera och verka.Ett påtagligt exempel just nu är dit det går en del bilateralabiståndsmedel medan regimen förföljer det fria facket. Ett annat exempel ärUganda där det fria facket är mycket litet och har mycket svårt att verkaeftersom det finns ett officiellt, statligt fack.Det är ytterst tveksamt om svenska biståndsmedel ska gå till länder därinte ens de mest rudimentära fackliga rättigheterna respekteras. Det gällersåväl det bilaterala biståndet som de exportkrediter som ges medbiståndspengar inblandade.Stockholm den 29 september 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02U302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U302av Enochson, ()HonorärkonsulerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder behovet av utökade ekonomiskaresurser till den honorära konsulatverksamheten.MotiveringSverige har drygt 400 honorärkonsulat runtom i världen.Efter att den överordnade utlandsmyndigheten gjort enskälighetsbedömning kan ersättning för konsulär verksamhetutgå för så kallade tjänsteutgifter (till exempel telefon, faxoch porto). Om verksamheten vid ett konsulat är omfattandeeller om det annars finns särskilda skäl, kan en konsul ävenfå ersättning för lön till biträde och hyra avkonsulatlokalerna (Föreskrifter för utrikesförvaltningen2000:15, § 29).Många honorärkonsuler bedriver endast en begränsad verksamhet mot enreglerad kostnadsersättning. Det finns emellertid en kategori av dessakonsuler som i tilltagande utsträckning fyller en allt mer omfattande funktionsom representanter för svenska intressen. I gäller detta särskilt iprovinshuvudstäderna, exempelvis och i ,där det numera finns valda församlingar och så kallade provinsregeringar.Utanför innebär det växande antalet länder (bland annat iCentralasien) att det finns ett allt större antal huvudstäder världen över därhonorärkonsuler fyller en viktig funktion. En förutsättning för att Sverigesintressen på många av dessa platser skall kunna tas till vara är atthonorärkonsuler avsätter mycket tid och, inte sällan, egna finansiella resurser.Dessa konsuler är en central och kostnadseffektiv del av den svenskautrikespolitiken och borde ersättas i enlighet med detta faktum.Så görs inte . Exempelvis ersätts honorärkonsuln i inte förannat än någon mycket enstaka resa till ambassaden i . Kostnaden förett biträde och hyra av lokaler betalas ur dennes egen ficka. Denna obetaldakonsul tar likt många andra konsuler emot ett ökande antal svenska officielladelegationer, utnyttjar sitt stora kontaktnät och sin lokala kännedom tillförmån för svenska intressen. Om denna form av svensk utlandsrepresentationskall kunna fortsätta krävs det bättre möjligheter att erbjudahonorärkonsulerna ersättning för verksamhetskostnader.Till yttermera visso befinner sig utrikesförvaltningen i ett, enligtbudgetpropositionen, mycket kärvt budgetläge. Man har funnit det nödvändigtatt omvandla den officiella svenska utlandsrepresentationen på vissa platseroch detta omvandlingsarbete kan komma att utvidgas i ett fortsatt kärvtbudgetläge. Härav, och givet tidigare angivna skäl, torde den honoräraverksamheten öka i betydelse för den svenska utrikesförvaltningen och därförär det av stor vikt att frågan blir utredd.Stockholm den 22 september 2000Annelie Enochson (kd)
mot · GO02U303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U303av , (-c)Generalkonsulatet i TurkietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen måste ompröva nedläggningen avgeneralkonsulatet i Istanbul.MotiveringRegeringen föreslår att generalkonsulatet i ska läggas ner frånbörjan av 2001 och ersättas med ett s.k. samhällspolitiskt institut. Istanbulär ett viktigt centrum dit allt mer av huvudkontor för näringsliv,organisationer och media lokaliseras. Staden har sedan gammalt ettgeostrategiskt läge som kosmopolitisk knutpunkt mellan öst och väst.När nu är kandidatland till EU och för etthalvår övertar ordförandeskapet i EU skickar nedläggningen av vårtgeneralkonsulat en felaktig signal till det turkiska samhället, inte minst motbakgrund av det myckna arbete lagt ner på att utvecklarelationerna med och på att förbättra MR-situationen i landet.Turkiska UD har redan reagerat mot den avsikter ochförklarat att s.k. samhällspolitiska institut från olika länder inte är välkomna ilandet. Enligt vår mening ger närvaron av ett generalkonsulat fortsatt de bästamöjligheterna för att främja diplomatiska, kommersiella ochkulturella relationer och konkret stödja demokratiutvecklingen ochMR-arbetet i Turkiet.Regeringen borde besluta återinrätta generalkonsulatet i Istanbul.Stockholm den 2 oktober 2000Marianne ()(m)()()
mot · GO02U305 · 2000-10-05 00:00:00 — U305 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut beslutar om budgetfÃ¶rÃ¤ndringar avseende utgiftsomrÃ¥de 5 UtrikesfÃ¶rvaltning och internationell samverkan fÃ¶r Ã¥r 2001 enligt fÃ¶ljande: 2001 FÃ¶rÃ¤ndring 5:1 UtrikesfÃ¶rvaltningen 1 816 068 + 70 000 5:7 FredsfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder 149 453 149 453 5:11 Information och studier 9 000 9 000 Motiv fÃ¶r vÃ¥ra fÃ¶rslag En Ã¶kad satsning () pÃ¥ utlandsmyndigheterna fÃ¶r att finnas pÃ¥ fler strategiska politiska och ekonomiska centrum, samt fÃ¶r att nÃ¥ en bÃ¤ttre integration av politik, frÃ¤mjandeuppgifter och bistÃ¥nd dÃ¤rstÃ¤des. En tillfÃ¤llig strategisk fÃ¶rstÃ¤rkning centralt () under EU-ordfÃ¶randeÂskapet. FredsfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder Ã¤r en av de viktigaste bistÃ¥ndsinsatser vi kan gÃ¶ra. flyttas dÃ¤rfÃ¶r till utgiftsomrÃ¥de 7. OrganisationsstÃ¶det hÃ¤nvisas till sedvanliga kanaler fÃ¶r statligt stÃ¶d till organisationer. Gotab, 2000 GÃ¶ran Lennmarker (m) () () () () () () () () () (m) ()
mot · GO02U402 · 2000-10-05 00:00:00 — Det spelar heller ingen roll om den sammanlagdakärnvapenarsenalen kan förinta jorden en eller fler gånger, resultatet är ändådetsamma. driver frågan om nedrustning kraftfullt och på flerafronter.Icke-spridningsavtalet, on the Non-Proliferation of NuclearWeapons (NPT) trädde i kraft . är 187 länder anslutna till avtalet.Endast 4 länder står utanför: , , och . Avtaletdefinierar kärnvapenstater (NWS) som de stater som hade kärnvapen 1968,nämligen , , , och . Övrigastater är enligt avtalet icke-kärnvapenstater (NNWS).Under i samlades avtalsländernaför att göra en översyn av det avtalet. Konferensens slutdokumentinnehåller några små steg i rätt riktning. Ett steg är en otvetydig avsikt avkärnvapenmakterna att åstadkomma den fullständiga elimineringen av sinakärnvapenarsenaler, ett annat är en överenskommelse om att minska detaktiska kärnvapnen. Man har också bestämt att minska beroendet avkärnvapnen i säkerhetspolitiken samt att sänka den operationella beredskapenför kärnvapnen.Trots dessa små framgångar pekar utvecklingen efter ifel riktning. Utsikterna för en kärnvapenfri värld har blivit sämre. Den"otvetydiga" avsikten att avskaffa kärnvapnen överensstämmer inte medandra dokument antagna av både den ryska och den amerikanskastatsledningen. Överenskommelsen om att minska de taktiska kärnvapnenöverensstämmer inte heller med den nya ryska strategiska doktrinen.Ryssland har också lagt ökad vikt vid kärnvapnen i säkerhetspolitiken. Sedanär frågan vad man menar med "den operationella beredskapen". Gäller detavskaffandet av "high alert", så borde ju det uttryckligen ha klargjorts.Dessutom planerar ett nytt missilförsvar, som kan starta en nykärnvapenkapprustning.Kärnvapenländernas ledare talar väl, men handlar mindre. skallnaturligtvis fortsätta att i alla tänkbara internationella forum drivanedrustningsfrågorna, men de som också kan hjälpa till med detta är alla deNGO:er () som finns i dessa länder. Detfinns redan upparbetade kanaler via våra svenska NGO:er.Sverige bör använda denna möjlighet och via de svenskaantikärnvapenorganisationerna aktivt stödja de krafter i kärnvapenländernasom mobiliserar en folklig opinion för kärnvapnens avskaffande. Det handlarbland annat om att försöka få den svenska och europeiska opinionen att förståatt Nato-expansionen försvårar arbetet med kärnvapnens avskaffande iRyssland. En kärnvapenfri zon i från till skullevara ett värdefullt steg i rätt riktning.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()
mot · GO02U408 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U408av , ()VapenexportenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte skall tillåta export av krigsmateriel frånSverige till diktaturer.MotiveringSedan det slut har militärutgifterna minskatdramatiskt. halverades militärutgifterna iEuropa; i minskade de med . Med detkalla krigets kollaps upphörde i stort sett också demellanstatliga krigen. Denna för världen mycket positivautveckling utgör dock ett katastrofalt hot för aktieägarna ikrigsindustrin.Vapenindustrin har inte förmått anpassa sig till en föränderlig omvärldutan har fortfarande överkapacitet. Många regeringar genomfördärför stödköp av krigsmateriel som inte behövs. Man använder stora summorav skattebetalarnas pengar till ett industristöd, förtäckt då det redovisas somutgifter under försvarsbudgetarna. Pengar som naturligtvis annars hadekunnat användas för skola och sjukvård, vilka istället skurits ner. Ett exempeli är överbefälhavaren som sagt att det militära behovet av JAS-planvar 60-80 stycken. Regeringen fullföljer däremot köp av över 200 flygplanför en halv miljard styck.För regeringar som saknar styrka att ta konsekvenserna avomvärldsförändringarna när det gäller beställningar av krigsmateriel ärfrestelsen stor att exportera sig ur krisen. Ett problem med en sådan politik äratt de krig som pågår i huvudsak är av regional eller lokal karaktär. Dehandlar inte längre om kraftmätningar längs gränser mellan nationer. Intesällan utspelas inomstatliga krigshandlingar mellan olika befolkningsgrupper,miliser, paramilitära grupper eller rent kriminella organisationer. Inte sällanhandlar det om diktaturer eller militärregimer.Utländska vapenindustrier i utgör inget undantag. Också dessaönskar exportera sig ur krisen snarare än att avveckla en överdimensioneradverksamhet. Exportera så mycket det bara går. Även till diktaturer som begårkonsekventa och omfattande kränkningar av FN:s mänskliga rättigheter.Krigsmaterielexport till diktaturer legitimerar diktaturen och motverkarmöjligheterna till en demokratisk utveckling.Det vore därför bra om riksdag kunde fatta det självklara beslutetatt inte tillåta export av krigsmateriel från krigsmaterielindustrier i Sverigetilldiktaturer.Stockholm den 4 oktober 2000Lars ()()()
mot · GO02U409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U409av , ()LegosoldaterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en rapport som kartlägger omfattningen av och motiven tilllegosoldatverksamhet internationellt.MotiveringLegosoldater har använts sedan antikens dagar i konflikter föratt slå ner uppror och delta i krigshandlingar. Men harverksamheten utvecklats och kommersialiserats på ettobehagligt sätt. handlar det inte bara om attodemokratiska makthavare lejer legosoldater. Våldet harblivit en affärsidé av stora mått. Företag värvar och förmedlarsoldater och andra företag köper dessa tjänster, bland annatför att provocera fram strider, spränga strategiskamilitäranläggningar eller vakta ett företags tillgångar.När man talar om legoverksamhet är det många som tänker påFrämlingslegionen i . Legionen är en folkrättsligt helt legal militärstruktur som sorterar under den franska försvarsmakten. Den står till denfranska regeringens förfogande och är ett instrument i den franskasäkerhetspolitiken. Män som söker sig till Främlingslegionen skriver ettflerårigt kontrakt som innebär total lojalitet med franska försvarsintressen.Legionärer kan alltså inte hyras ut på uppdragsbasis, vilket är den storaskillnaden jämfört med de företag som hyr ut mördare, och där lojalitetenbara finns gentemot den som betalar mest.Många länder har förbjudit legoverksamhet av detta senare slag. Den ärdock fortfarande laglig i där merparten av den här typen av företaglär finnas. Men även där förbereder man nu lagstiftning. I är detstraffbelagt att värva folk till främmande krigstjänst eller därmed jämförligtjänst, vilket täcker in rekrytering av legosoldater. Vidare kan en svensklegosoldat som begår brott mot krigets lagar, var detta än sker och vilkennationalitet han än har, dömas i för folkrättsbrott. Dessa lagar hardock visat sig svåra att tillämpa och lär inte ha hindrat värvning av svenskamän till legosoldater. Den mest kända sammanslutningen av svenskalegosoldater var den nu upplösta Pluton som verkade i f.d.Jugoslavien.FN antog 1989 en konvention mot rekrytering, användning, finansieringoch träning av legosoldater. Tyvärr har konventionen ännu inte trätt i kraft dåendast ett tiotal länder har anslutit sig till den. har valt att ståutanför,vilket jag beklagar. säger sig visserligen sympatisera medkonventionens syfte, men anser att det är svårt att dra gränsen mellanlegosoldater som hyrs ut mot betalning och soldater som frivilligt väljer attdelta på någon sida i en konflikt.Det är viktigt att vi skaffar oss kunskap om legoverksamheten. Jag hållermed om att det finns gränsdragningsproblem mellan frivilliga och uthyrdasoldater, men lösningen är inte att strunta i frågan. Lösningen är kunskap.Sverige bör därför initiera en rapport som kartlägger omfattningen av ochmotiven till legoverksamhet internationellt. Denna kunskap kan sedananvändas för fortsatt arbete i FN och EU.Stockholm den 19 september 2000Carina ()
mot · GO02U416 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U416av Tolgfors, ()Ny neutralitetskommissionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en ny neutralitetsutredning medmandat att granska tiden 1969-1989.Motiv för vårt förslagDen så kallade gjorde ett viktigtarbete i att beskriva hur den under detkalla kriget värderade hotet mot landet och sökte säkralandets försvar i händelse av krig.Kommissionen hade uppdrag att beskriva situationen som den såg ut undertiden från slut , eller somresonemanget i direktiven gick, intill dess att den internationellanedrustningspolitiken fick sitt gjorde på en rad punkter mycket betydelsefullainsatser. I perspektiv av den första värdefullaarbete ter det sig som värdefullt att även ge en likanoggrann granskning.Förutsättningarna för en ny utredning bör vara lika goda som för den förrautredningen. Det innebär bl.a. följande:- Utredningen bör inte bedrivas av en enmansutredare. ingick tre erfarna professorer i historia ochstatskunskap som ledamöter.- Utredningen måste ha ett starkt och tydligt mandat från regeringen.- Tiden utredningen har till sitt förfogande måste vara tillräcklig.- Resurserna som utredningen har till sitt förfogande måste vara rimliga,t.ex. vad avser antalet ledamöter, experter och sakkunniga.- Utredningen måste ges tillgång till allt relevant material och alla relevantapersoner.- Utredningens direktiv och förutsättningar måste ha ett brett stöd iriksdagen.Stockholm den 5 oktober 2000Sten Tolgfors (m)()
mot · GO02U502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U502av , ()EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU.Motiv för mitt förslagMot bakgrund av utvecklingen inom EU (Europeiskaunionen) sedan blev medlem 1995, kan lättkonstateras att mycket av vad som i praktiken lovades, inteuppfyllts.EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever sitt eget livlångt från huvuddelen av medborgarna i medlemsländerna. Detta har inne-burit att EU av många medborgare inte uppfattas som "deras" organisation.I klartext uppfattas EU av många som en organisation bestående och leddav politiker vars enda klara besked är kännedom om nästa sammanträde.Det finns många medlemsländer där misstänksamheten och oförståelseninför EU verkar rotas allt djupare. Visst finns det, vilket bör nämnas, länderdär EU-förståelsen är större. Dock kan på goda grunder misstänkas att deninställningen till stora delar beror på att länderna är nettobidragstagare.Under folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle sysslamed övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans förpåståendet att EU utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder avdetaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernaskompetens är större.Vad som också är allvarligt, är att EU verkar ha accepterat olikasubventionssystem att tillämpas inom unionen. Detta pratade ingen om underfolkomröstningen 1994Avslutningsvis skall påpekas att många, alltför många, uppfattar numeraatt EU-politiker och tjänstemän inte känner till medborgarnas vardag, vilkaolika ekonomiska förmåner till nämnda kategorier vittnar om.Stockholm den 3 oktober 2000Sten ()
mot · GO02U505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U505av , ()EMUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om initiativ för att se över relationernamellan EMU-medlemmar och icke-EMU-medlemmar i nej till EMUEfter det danska avslaget till 1992tvingades EU ompröva sina villkor för medlemskap ochbevilja fyra undantag. EU tvingades inte baraompröva relationen till utan också ta en debatt omhur man skulle kunna öka det folkliga stödet för helatullunionen. Den debatten påverkade bland annat synen påöppenhet och EU:s interna demokrati. tvingasEMU-länderna förhoppningsvis till en liknande omprövning.Argumentationen för en grundläggande demokratiseringinom EU och EMU skärps. Den bör varapådrivande i detta, särskilt under det kommandeordförandeskapet.Efter det danska nejet står det nu klart att minst ett EU-land kommer att ståutanför EMU under med gemensam valuta. Mycket talar också föratt avgöranden i och kan komma att dröja. Det finnsett antal oklarheter när det gäller icke-EMU-medlemmars - och särskiltSveriges - ställning i EU som behöver redas ut. En sådan fråga är relationenmellan Ekofin (de 15) och (EU 11 som blir EU 12). Det ligger iSveriges intresse att behålla Ekofin som den överordnade instansen. Vidarefinns också en rad regler och lagar som införts i och som i alltväsentligt kan ses som förberedelser för ett kommande medlemskap i anknytning till EMU är nu en fördragsmässig anomali. Juridiskt -enligt bokstaven i - måste gå med om vi uppfyllerkriterierna och om ministerrådet så beslutar. Det finns höga företrädare i EUsom ännu hävdar denna strikt juridiska tolkning. Men de flesta verkar nu haaccepterat att den svenska ensidiga protokollsanteckningen om att vi självabeslutar i frågan är en politisk realitet, trots att vi inte har ochStorbritanniens fördragsmässiga undantag. Regeringen bör verka för att detta"undantag i praktiken" bekräftas officiellt i EU och EMU.Den borde nu i första hand ta kontakt med sinadanska och brittiska kollegor för att diskutera initiativ till diskussion ochklarläggande av hur relationerna till EU för medlemmar som inte är med iEMU ska se ut i enlighet med vad som sägs i motionen. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Gudrun ()()()()()()()()()()
mot · GO02U506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U506av , ()Regionerna och EU-utvidgningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vikten av att ta till vara de svenskaregionernas kunnande och erfarenheter vid utvidgningen avEU.MotiveringEn av de stora möjligheter vi står inför är utvidgningenav EU. Inför EU-medlemskapen ställs höga krav påkandidatländerna. Lika höga krav bör ställas på oss somredan är EU-medlemmar. har här en viktig rollgenom sitt starka engagemang för utvidgningen och genomde insatser som görs för att underlätta kandidatländernas vägmot medlemskap.Men i utvidgningsprocessen är det även viktigt att alla goda krafter inomSverige kan utnyttjas. Här borde de svenska regionerna ges ett betydligt störrestöd för sitt interregionala samarbete. arbetar många av demtillsammans med regioner särskilt i de baltiska länderna. Hitintills har detinterregionala samarbetet försvårats av att de EU-program som finansielltstöder ansökarländerna, t.ex. PHARE/Tacis inte är koordinerade med andraEU-program. Därför är det mycket angeläget att man från svenskt håll kanarbeta för en harmonisering och samordning av EU-programmen så att dessakommer ansökarländerna till del på "lika" villkor.Även regionernas speciella kunnande och erfarenheter bör bättre tillvaratasi utvidgningsprocessen. Många av dess kompetensområden, som t.ex.lokal/regional demokrati, miljövård, sociala frågor och utbildning hör tillgrundstenarna i ett väl fungerande samhällssystem. Därför bör i högregrad uppmuntra och ekonomiskt stödja den sortens interregionala samarbete.Ett exempel är B 7 (sju största öar) där och arbetartillsammans med bl.a. två estländska öregioner kring ovan nämnda frågor.Stockholm den 4 oktober 2000Agneta ()()