mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — Några åtgärder för att förhindra t.ex. socialdemokratiskt styrdahögskattekommuner och landsting att höja skatten ytterligare aviseras dockinte. Tydligen förlitar sig regeringen på att skattesänkningar genomförs iborgerligt styrda kommuner, vilket kan hålla den genomsnittligautdebiteringen oförändrad.Betydelsen av att lönebildningen sker under stortansvarstagande förtjänar att understrykas. Erfarenheterna visar hurrekordhöga lönelyft för offentliganställda snabbt kan urholkaförutsättningarna för den goda samhällsekonomiska utveckling somkommunsektorn är så beroende av.Det bör i sammanhanget även framhållas att den demografiskautvecklingen de närmaste decennierna ställer omfattande krav på dengemensamma finansieringen av en god äldrevård. En annan kärnverksamhetsom måste garanteras god kvalitet är skolan. Genom införandet av dennationella skolpengen avser vi att säkerställa förutsättningar för detta.8.5 Ersätt dagens utjämningssystem !I en kommittémotion utvecklar vi närmare de effekter som gällandeinomkommunala utjämningssystem ger för enskilda kommuner.Utjämnings-systemet tar bort alla incitament för kommunerna att själva påverka sininkomstsituation genom en förhöjd skattekraft. De hårdast drabbade ärtillväxtkommuner och aktiva glesbygdskommuner.Tillväxtkommuner får inte behålla frukterna på inkomstsidan av den ökadeekonomiska aktiviteten och skattekraftstillväxten medan de däremot får svaraför kostnaderna, både de som lett till tillväxten och de som tillväxten medför.Det senaste året har också tydligt framkommit att kommuner istorstadsområdena som har ett behov av ett ökat bostadsbyggande drar sig föratt medverka till ett sådant med hänsyn till hur utjämningssystemet fungerar.Regeringen förnekar genom sin ansvarige minister att problemet skulleexistera och detta trots vad regeringens egen utredare (landshövdingen iStockholm) av frågan framfört.Glesbygdskommuner minskar nu som regel befolkningsmässigt samtidigtsom skattekraften per invånare stiger när ungdomar och arbetslösa flyttar tillorter med jobb. Många av dessa kommuner tar tag i sina problem och kansom resultat bl.a. se ökad förvärvsfrekvens och fler företag.Omstruktureringen medför som regel kostnader och kommunerna hardärutöver ofta överskott på bl.a. lokaler. Den ökade relativa skattekraften fårde inte behålla; däremot sjunker skatteintäkterna i takt med det minskandeantalet invånare.Stora delar av glesbygden drabbas sålunda rejält av det inomkommunalautjämningssystemet som ligger som en blöt trasa över kommunsektorn.De kommuner som kommer bäst ut ur systemet är "passivastagnationskommuner", som regel befolkningsmässigt stillastående eller meden svag minskning. Oavsett hur deras egen skattekraft utvecklas får de i stortsamma ökning som alla andra, d.v.s. rikssnittet. kan deraskostnadssida påverkas positivt av att så lite händer.Demografiska åldersförändringar kompenseras raskt ikostnadsutjämningen medan förändringar i antalet invånare slår igenom medviss fördröjning. Stiger arbetslösheten - där staten står för kostnaderna - såökar kompensationen i kostnadsutjämningen. Dock gäller även fördessa kommuner avsaknaden av incitament att höja inkomstsidan genomförhöjd egen skattekraft, vilket i sin tur gör passiviteten "lönsam" så längedagens system består. Förändringstrycket blir mycket litet på den typen avkommuner och risken är uppenbar att utjämningssystemet medverkar härtill.Det utjämningssystem som finns har sålunda direkt skadliga effekterför samhällsekonomin. Kommuner med hög förvärvsfrekvens straffas.Kommuner där nya jobb skapas straffas. Kommuner som kommer in i ennegativ utvecklingsspiral får inte högre intäkter, även om kommunenanstränger sig för att vända denna utveckling.Vi föreslår att det inomkommunala utjämningssystemet, som också äroförenligt med grundlagens lydelse, ersätts med ett statligtutjämningssystem som tydligt belönar tillväxt och kostnadseffektivitetsamtidigt som det ger goda förutsättningar för alla kommuner med otillräckligskattekraft för att fullgöra sina uppgifter.8.6 Effekter för kommunsektorn av våra förslagBasen för ekonomi är skatteintäkterna. Tre fjärdedelar avkommunernas inkomster utgörs av skatteintäkter. Löneinkomsterna svararför huvuddelen av skatteunderlaget, även om olika lönerelateradeinkomster, t.ex. sjukpenning, också är beskattningsbara för kommunalskatt.När det går bättre för svensk ekonomi och när fler får nya riktiga jobb,ökar kommunens skatteintäkter utan att skattesatsen behöver höjas. När denekonomiska tillväxten är god skapas successivt ett utrymme förskattesänkningar. Tas inte detta tillvara innebär det en höjd utgiftsnivå, sompermanentar ett fortsatt för högt skattetryck för låg och medelinkomsttagarna.Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och socialakostnader. Detta kan bl.a. åskådliggöras av att om kommunalskatten höjs,förloras av skatteintäktsökningen i ökade kostnader,främst socialbidrag. På motsvarande sätt minskar en kommuns kostnader närskatten sänks.Det är vidare viktigt att det sociala skyddssystem som bl.a. socialbidragenutgör får utformas utifrån de lokala förutsättningarna. Det är inte rimligt attriksnormer som prövas av domstolar skall förhindra att kommunerna fårbedöma sådana ärenden utifrån lokal kännedom och erfarenhet.I dag hindras många kommuner från att på ett lokalt anpassat sätt utvecklasin verksamhet på det sociala området. Den statliga regleringspolitikenförefaller grunda sig på den felaktiga föreställningen att kommunerna inteskulle leva upp till sitt sociala ansvar utan statliga rikslikare.I tabell 9:1 redovisas hur en ökning av skatteunderlaget, ökad offentligupphandling och konkurrensutsättning och en bättre produktivitetsutvecklingmed i kombination med minskade socialakostnader skulle förbättra den kommunala ekonomin. Med tanke på att denomläggning av politiken som vi föreslår inte skulle kunna träda i kraft förränkring har vi inte beräknat någon ökning av skatteunderlaget för2001 utöver regeringens beräkning och enbart en produktivitetsförbättring påen halv procent detta år.Tabell 9:1 Effekter av en bättre ekonomisk utveckling (miljarder kronor)Tabell 8: (Minskade kostnader för socialbidrag 1,0 2,5 4,0 )Till den förbättrade ekonomiska situationen för kommunerna genom vårpolitik tillkommer effekterna av en bättre ekonomisk tillväxt med ökadeskatteinkomster till följd.Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlas ocheffektiviseras och att ekonomin uthålligt utvecklas starkare skapas sålundasuccessivt utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen samtidigtsom kvaliteten på service säkras. I ett stort antal kommuner skulleför medborgarna viktiga kommunala skattesänkningar kunna genomföras påkort sikt med vår politik för kommunsektorn.Ökningen av skatteinkomster i förening med att staten avskriverkommunernas skuld i kommunkontosystemet skapar som nämnts ett tydligtutrymme att sänka skatten i många kommuner detta år, inte minst i dem somgynnats av dagens utjämningssystem. Dessvärre ger regeringen inga signalertill dessa kommuner att de bör kunna sänka sin skatt.Vår ovan angivna tabell visar åskådligt hur det med en annan politik påriksplanet i förening med moderat politik ute i kommunerna skulle uppstå ettbetydande skattesänkningsutrymme hos kommunerna . Detär viktigt att detta utrymme verkligen tas tillvara förkommunalskattesänkningar som främst kommer låg- ochmedelinkomsttagarna till del. Vi föreslår därför att regeringen skyndsamtpresenterar en lämplig modell för att mot denna bakgrund stimulera tillkommunala skattesänkningar.Våra övriga förslag utförs som neutraliseringar där vi även tagit hänsyn tillvår lägre statsbidragsnivå i förhållande till regeringens förslag.Vår föreslagna inkomstskattereform innebär en betydande skattesänkninginte minst genom de ökade grundavdragen. Kommunsektorn kompenseras fördessa fullt ut för detta skatteunderlags bortfall. Moderata samlingspartiet stårbakom finansieringsprincipen. Det innebär att kommunernas ekonomiskaställning inte skall förändras genom statliga beslut.I alla dessa avseenden kompenseras kommunerna fullt ut för minskatskatteunderlag eller ökade kostnader. Full kompensation lämnas således förförslagen om grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, förförvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen och för andra skatteförslag.9 Den moderata budgetpolitiken9.1 Övergripande målGenom budgetpolitik omsätts vår politiska viljeinriktning till konkretaförslag. De överordnade målen för vårt budgetalternativ är att:- Lägga grunden för en långsiktigt god tillväxtutveckling och ett växandevälstånd för alla.- Skapa goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkligasina ambitioner.- Öka valfriheten och återge människor kontrollen över sin tillvaro ochgöra det möjligt för alla att räcka till.- Återställa förtroendet för att de åtaganden som måste vara gemensammafullföljs genom prioriteringar av kärnuppgifterna.9.2 Inriktningen av budgetpolitikenVår budgetpolitik syftar dels till att människor skall få ett ökat inflytandeöver sina egna liv, dels till en sammansättning av de offentliga utgifternasom bidrar till ökad ekonomisk tillväxt som vi slår vakt omgrundläggande offentliga uppgifter.Genom våra utgiftstak lägger vi fast en stabil grund för att gradvis pressaner de offentliga utgifternas andel av samhällsekonomin. Därmed uppnås intebara minskad konjunkturkänslighet och stabilare offentliga finanser utanockså ett större utrymme för enskilt företagande och personers fria val.Sverige blir ett mer dynamiskt samhälle och mer rustat att mötaglobaliseringens krav.Vår inriktning på finanspolitiken bygger på att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln. skall ha ökat privatsparande, inte offentligt. För finner vi det med hänsyn tillkonjunkturen och det angelägna i att nu pressa ner räntekostnaderna befogatatt ha ett finansiellt överskott som är högre än vad regeringen satt som mål.Vår strävan är att pressa ner den offentliga bruttoskulden till under 40procent. De privatiseringar vi genomför bidrar till att detta mål uppnås underbudgetperioden.Inriktningen av vår skattepolitik syftar till att möta den utmaning som alltrörligare skattebaser innebär. Vi väljer hellre att säkra stabilaskatteinkomstergenom starka skattebaser än genom höga skattesatser.Skattepolitiken utformas så att den ger människor makt över sin egensituation och premierar arbete, sparande, utbildning och ansvarstagande.Genom att den minskar bidragsberoendet och ökar förutsättningarna förarbete och företagande minskar trycket på de offentliga utgifterna.Rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för alla med inriktning på låg-och medelinkomsttagare gör det möjligt att försörja sig på sina egnaarbetsinkomster. Det minskar behovet av bidrag. Därmed ökar inflytandetöver den egna situationen vilket är en nog så viktig vinst som den rentekonomiska.Våra skattesänkningar motsvaras till sin huvuddel av minskade offentligautgifter och har i övrigt en utbudsstimulerande inriktning. I avbetydande risk för överhettning är det värt att notera att vår skattepolitik haren tydligt utbudsstimulerande prägel som den snarare stimulerarsparande och investeringar än konsumtion.Lägre bidragsnivåer uppvägs av lägre skatter på arbete. Det ökarmöjligheterna att leva på sin lön och att bygga upp ett eget sparande. Vårtalternativ innebär betydande strukturförändringar som leder till en bättretillväxt.Våra privatiseringar innebär liksom skattepolitikens inriktning ett ökatsparande i svenska hushåll. De bidrar till en ökad vitalitet och bättretillväxtmöjligheter för de enskilda företagen.Genom att privatisera väsentligt mer än regeringen kan vi under dekommande åren avsätta för underhåll av och investeringari vägar. Fjorton av dessa används inom våra utgiftsramar de kommande treåren. avsätter vi också i engångsbelopp en summa av 2miljarder för att etablera ytterligare två självständiga universitet ochhögskolor.Vi föreslår utgiftsökningar som har en tydlig inriktning på strategiskatillväxtområden som vi slår vakt om de grupper som inte har någotannat än stat och kommun att lita till och som behöver stödet mer än andra.De medborgare som av skilda skäl är beroende av offentligt stöd för att klarasin vardag måste alltid kunna räkna med att stödet fungerar. Vårtbudgetalternativ tar hänsyn till detta. Därför föreslår vi bland annat ökat stödtill handikappade, bättre stöd till pensionärer samt ett återställande avänkepensionerna.Sjukvård och omsorg skall prioriteras inom ramen för de omfattanderesurser som finns i kommuner och landsting. Genom införandet av ennationell skolpeng kommer att gå direkt till deenskilda skolorna, oavsett om de är kommunala eller ej. Resurserna kommeratt nå ända fram till de klassrum där elever och lärare arbetar. Vi ökar ocksåanslagen till polis, rättsväsende och försvar så att människor överallt i landetskall kunna känna sig trygga.Våra besparingar syftar till att göra den offentliga ekonomin mindre sårbarför konjunkturella svängningar, att minska trycket på löneökningar och till attfler människor skall få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.För att skapa goda betingelser för hög tillväxt och en expansion av antaletarbetstillfällen i den privata sektorn föreslås förändringar och avregleringaravarbetsmarknaden vilka ger bättre förutsättningar för en fungerandelönebildning.9.3 Konjunktur och budgetpolitikDen goda konjunkturen gör det angeläget med en stram utgiftshantering. Ihögkonjunktur är belastningen på de offentliga utgiftssystemen väsentligtmindre än i lågkonjunktur som skatteinkomsterna är större. Detär därför farligt att använda högkonjunkturens skatteinkomster som motivför att besluta om högre varaktiga utgifter.De offentliga finanserna i är mycket konjunkturkänsliga. Dagensöverskott är spegelbilden av underskotten i lågkonjunkturer. Beroendet måsteminska vilket är lättare att åstadkomma i en god konjunktur. Genom attparallellt sänka skatter och transfereringar uppnås detta. Människorsmöjlighet att ta ansvar för sina egna liv ökar som statens finanserblir mer stabila.Istället för att nu öka utgifterna skall de ekonomiska förutsättningarnaanvändas för att sänka skatter som gör bättre rustat att stå emotkommande lågkonjunkturer och internationell konkurrens.I en högkonjunktur kan en alltför stor påspädning av köpkraften riskera attleda till ökat efterfrågetryck och stigande räntor. Det är därför viktigt attskattesänkningar antingen motsvaras av utgiftsminskningar i offentlig sektoreller har en tydlig utbudsinriktning. Vårt budgetförslag är avvägt mot dessakrav.Det är också av betydelse vilka skatter som sänks. De skatter som harstörst negativ inverkan på den ekonomiska strukturen är naturligt nog de somär mest angelägna att sänka. Här märks kapitalskatter som driver företag ochföretagande ur landet, men även den statliga inkomstskatten som minskarincitament till förkovran och ökat ansvarstagande i arbetslivet.9.4 Prioritering av det offentligas uppgifterSammansättningen av de offentliga utgifterna skall utformas så att deprioriterar offentliga kärnuppgifter, ger ett starkt stöd till dem som allramest behöver det offentligas stöd samt att de bidrar till ökad ekonomisktillväxt.I vårt alternativ har vi skapat utrymme för att lägga ökade resurser tillrättsväsendet - polis, kriminalvård och domstolar. Miljövård och försvar gesväsentligt förbättrade förutsättningar. De resurser som fördelas tillskolan förstärks och går direkt in i de enskilda skolornas verksamhet. Högreutbildning och forskning ges större anslag och varje universitet och högskolages ökad självständighet. Den nödvändiga satsningen på att skapa en bättreinfrastruktur påbörjas. Handikappade får ökat stöd. Försäkringskassorna får ökade resurser.Våra utgiftsminskningar görs till största delen i de transfereringssystemsom utnyttjas av vuxna förvärvsarbetande människor. De minskadetransfereringarna motiveras av de sänkta skatter som kommer alla till del.9.5 Det måste löna sig med arbete och företagandeVår politik innebär att det skall kunna löna sig bättre att arbeta, att ägaoch driva företag, att investera och att ta risker. Ett antal skatter somsnedvrider konkurrensen för svenska företag sänks eller slopas. Skattenpå arbete sänks kraftigt. På detta sätt skapar vi förutsättningar för attbehålla företag i , vi minskar intresset att av skatteskäl söka sig tillandra länder. Detta gäller såväl sjuksköterskor som civilingenjörer, såvälbörsnoterade företag som entreprenörer i den nya ekonomin. Vi behöverdärmed inte heller införa speciella skatteundantag för utländska expertersom kommer hit.I vårt budgetalternativ skapas utrymme för en sänkt inkomstskatt för allamed tyngdpunkter på låg- och medelinkomsttagare genom deninkomstskattereform vi föreslår i annan motion. Den innehåller höjdagrundavdrag, förvärvsavdrag och en successiv avveckling av den statligainkomstskatten.Beskattningen av ägande och kapital minskas genom attförmögenhetsskatten avskaffas, dubbelbeskattningen på utdelningar tas bortoch avvecklingen av fastighetsskatten påbörjas. Härigenom görs Sverigekonkurrenskraftigt om företagande och kunskaper. Utflyttningen av ägande,företag och forskning motverkas. Bensin- ochdieselskatten sänks för att underlätta för alla dem som i sin vardag ärberoende av bilen.9.6 BudgetdisciplinUtgiftstaken innebär en budgetdisciplin och kontroll över de samladeutgifterna som har gett en stabilitet åt statsfinanserna. De fyller sin störstafunktion under en uppåtgående konjunktur och motverkar då eninkomstdriven expansion av den offentliga sektorn.Ett sätt att urholka budgetdisciplinen är att sätta utgiftstaken så passmycket högre än de beslutade utgifterna att de möjliggör ökade utgifter utövervad som faktiskt beslutas. Det är också på detta vis som regeringen harmöjliggjort de snabba ökningar av statens utgifter som sker trotshögkonjunktur.Genom att utnyttja budgeteringsmarginalen för att besluta om nya utgifteristället för att vara en säkerhet sätter regeringen utgiftstaken i farasamtidigtsom man låter de statliga utgifterna växa snabbare än man ursprungligt avsett.I föregående års budgetproposition var budgeteringsmarginalen för 2002angiven till drygt 22 miljarder. är den nere i drygt 9 miljarder - enkrympning med 13 miljarder - en anmärkningsvärd ökning av beslutade nyautgifter.Till detta kommer att ökningen av bland annat sjukförsäkringens kostnadernu pekar mot att utgiftstaken enligt ESV kan komma att spricka.Utgiftstaken skall hållas. För att stärka budgetdisciplinen och öka trycketpå att ökade utgifter skall balanseras av minskade utgifter skallbudgeteringsmarginalen sättas till noll. Om de föreslagna taken för statensutgifter behöver ökas får regeringen återkomma till medredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslag tillåtgärder för att på uppfylla det ursprungligen fastställda taket.9.7 Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är ett väsentligt lägre skattetryck. Till endel är det fråga om att skapa förutsättningar för företagande ochkapitalbildning men i huvudsak rör det sig om sänkt skatt påarbetsinkomster för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Förperioden fram innebär våra förslag att utgifts- ochskattekvoterna sjunker jämfört medregeringen.Vår inriktning av politiken innebär att de offentliga finansernas känslighetför konjunktursvängningar begränsas. Trots de förändringar som genomförtssedan början på 1990-talet kvarstår en alltför stor risk för framtida obalanseride offentliga finanserna vilket bland annat påpekat. Mot denbakgrunden har såväl IMF som förordat en politik med den inriktningvi föreslår.Ett långsiktigt mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning varabalans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Vårt alternativinnebär vidare att skuldkvoten kommer att understiga av BNP vidutgången av 2003. Till skillnad från om målen sätts till ett permanentoffentligt överskott kan då den långsiktiga tillväxten bli snabbare ochekonomin som helhet expandera, som den offentliga skulden somandel av ekonomin krymper.Vårt alternativ som sammanfattas i tabell 10:1 innebär ett överskott pådrygt , 2002 och 97miljarder kronor 2003.Vi föreslår nettobesparingar som uppgår till 2001, 51miljarder kronor 2002 och 2003. Totalt uppgår våraskattesänkningar till 2001, 79 miljarder kronor2002 och 2003.Till skillnad från regeringen har vi en plan för privatisering av statligaföretag. Vi har liksom de andra borgerliga partierna redovisat i annan motionvår inriktning och ambition i denna del. Vår ambitionsnivå för privatiseringar2001-2003 är på , vilket är avsevärt mer änregeringen föreslår. Privatiseringen av de enskilda företagen skall vid varjetidpunkt avvägas mot marknadsförutsättningarna. Beloppet får ses som ettgenomsnitt över åren. Detta extra utrymme används i huvudsak till ensnabbare amortering av statsskulden men också till investeringar iinfrastruktur och vissa andra utgifter av engångskaraktär.Nivån på sparandet måste dock avvägas mot de krav som vårtstatsskuldmål ställer. Skulle det visa sig att den ekonomiska utvecklingen bliren annan än i regeringens kalkyl får en justering göras av skatte- ochutgiftsförslagen.Mot bakgrund av att vårt mål är att de offentliga finanserna skall vara ibalans över konjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiella sparandetblir något lägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att sparandetkrymper så mycket att våra mål för skuldkvoten inte kan uppfyllas. Hänsynmåste givetvis också tas till den samhällsekonomiska situationen så att inteöverhettningstendenser uppstår.9.8 Den offentliga sektorns finanserFör närvarande ökar BNP mer . Det medför attskatteintäkterna ökar kraftigt. De offentliga finanserna visar ett överskottutöver det överskottsmål som regeringen satt. Detta överskott väljerregeringen dels att betrakta som säkerhetsmarginal dels under2002 och 2003 som "beräkningsteknisk överföring till hushållen". Ipropositionen anges dock att detta utrymme inte är låst för ändamålet.Tabell 10:1 Den offentliga sektorns finanser9.9 Tabell 9: (2002 miljarderkronor )9.10 De offentliga utgiftstakenUtgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statliga utgiftstaketsom fastställer, samt av beräknade kommunala utgifter. Internatransaktioner mellan kommunsektorn och staten dras av vid beräkningenav det offentliga utgiftstaket. Regeringen anger att utgiftstaket föroffentlig sektor skall beräknas till 2001, 1.148miljarder kronor 2002 och 2003.De förslag vi lägger fram i denna motion syftar till att vi vill begränsa deoffentliga utgifterna i sin helhet för att därmed sänka den offentligautgiftsandelen. Inom ramen för detta påverkas både det kommunalautgiftstaket och det statliga av att vi överför finansieringen av skolan frånkommunerna till staten. Den statliga utgiftsramen för bidrag till kommunernapåverkas av att de skattesänkningar som vi föreslår i stor utsträckningpåverkar de kommunala inkomsterna, varför en ekonomisk reglering måsteske mellan staten och kommunsektorn.Mot denna bakgrund föreslår vi att utgiftstaket för den offentliga sektornberäknas till 2001, 2002 och1.066 miljarder kronor 2003. Våra utgiftstak är således 36 miljarder kronorlägre än regeringens 2001samt och143 miljarder kronorlägre . innebär detta att de offentligautgifternas andel av BNP är lägre än med regeringenspolitik.Tabell 10:2 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2001-2003 (miljarderkronor)9.11 Tabell 10: (2001 2002 2003 )9.12 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriteradekärnuppgifterI tabell 10:3 beskrivs våra förslag till besparingar.