mot · GO02MJ920 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ920av , ()Vissa jaktfrågorSammanfattningDenna motion behandlar vissa jaktpolitiska frågor. Undervåren 2000 behandlade proposition 1999/2000:73Jaktens villkor. I samband med behandlingen avpropositionen förväntade sig ett positivt beskedfrån vad gäller möjligheterna till allmän jakttid påskarv. Så blev tyvärr inte fallet, även om miljö- ochjordbruksutskottets majoritet hade förståelse förproblematiken. Vi återkommer därför med yrkande i dettahänseende i denna motion.Vidare vill vi avskaffa den statliga representationen i de centralajägarorganisationerna. Motionen behandlar också problematiken med attmedel ur jaktvårdsfonden används till annat än vad som ursprungligen varittanken.Vad gäller rovdjurspolitiken kommer regeringen attlägga fram en proposition. lägger därför bara några yrkandenrörande rovdjurspolitiken i denna motion. Dessa yrkanden får dock anses somväldigt viktiga för rovdjurspolitiken.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att flytta beslut om skyddsjakt från tilllänsstyrelserna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om full ekonomisk ersättning vid rovdjursangrepp.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa allmän jakttid på skarv.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om användandet av medel ur jaktvårdsfonden.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att avskaffa ordningen med statlig representation i de centralajägarorganisationerna.RovdjursförvaltningDet bör vara ett mål för det svenska samhället att vi skall halivskraftiga stammar av björn, järv, lo och varg. Stammarnaskall ha en sådan utbredning att arternas långsiktigaöverlevnad i och kan garanteras. I taktmed att vargen kommit närmare människorna hardebatten om vargens framtid ökat. Rovdjursutredningenpresenterade ett delbetänkande (SOU 1999:50).Utredningen föreslår där att det under vissa förutsättningarska bli tillåtet att skjuta en varg som angriper. Det är ett kloktförslag. återstår att se vad regeringen föreslår i denproposition som snart läggs på bord.Vi anser att en ändring i jaktförordningen är befogad. Beslut omskyddsjakt bör flyttas från till länsstyrelserna. Dennadecentralisering är nödvändig för att alla intressen i rovdjursfrågorna ska fåmöjlighet att föra fram sin mening. Att flytta besluten från central nivå tillregional nivå är också en förutsättning för att få väl förankrade beslut hoslokalbefolkningen (både hos dem som förespråkar jakt och hos dem som intevill se jakt). Väl förankrade beslut skapar större möjlighet att få acceptansförlivskraftiga rovdjursstammar. Frågan om rovdjur har alltid väckt starkakänslor varför det är nödvändigt att beslut fattas på ett sådant sätt attmänniskor inte känner sig överkörda. Därför är det rimligt att flytta beslutenom skyddsjakt till den regionala nivån. Vad som ovan anförts om att flyttabeslut om skyddsjakt från till länsstyrelserna bör gesregeringen till känna.Det är viktigt att djurägare erhåller full ekonomisk ersättning för djur somskadats eller dödats vid rovdjursangrepp. En sådan ordning är befogad medtanke på att samhället har som mål att vi ska ha livskraftiga rovdjursstammar.Det är inte rimligt att den enskilde djurägaren ska behöva drabbas av högaförsäkringspremier på grund av att det finns rovdjur där husdjur ochtamboskap vistas. Även om skadorna på människor till följd avrovdjursangrepp är få är det viktigt att ansvarsfrågan klarläggs. Enligt våruppfattning har staten ett ekonomiskt ansvar vid personskador till följd avangrepp från rovdjur. Precis som ersättning ska utgå för skadade eller dödadetamdjur ska statlig ersättning utgå för personskador som uppstått i sambandmed ett rovdjursangrepp. Vad som ovan anförts om full ekonomisk ersättningvid rovdjursangrepp bör ges regeringen till känna.Jakt på skarvDet svenska beståndet av skarv uppgår nu till nära 30.000 häckande par ochdet europeiska till storleksordningen 200.000 par. Ökningstakten i harvarit extremt snabb . Denna ökning av skarv i har lett tillett stort antal klagomål om att skarvarna gör skada på fiskbestånden, skaparandra olägenheter för fisket och förstör skogen på de öar där de häckar.Inom stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av devanligaste fågelarterna. Det är synnerligen svårförståeligt att allmän jakttidinte längre medges för en fågel som förekommer i mycket stora och ständigtökande antal. När bestämmelser, inom det jordnära område som jakt ochviltvård utgör, inte kan förstås och inte heller har någon verklighetsbakgrundär risken påtaglig att respekten för lagstiftningen på det jaktliga områdeturholkas. Vi förordar att allmän jakttid medges på skarv. Detta måste ansesfullt berättigat då fågeln aldrig varit talrikare än den är . Vad som ovananförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.JaktvårdsfondenJakten har stor betydelse för många människor i vårt land.Mer än 500 000 personer är direkt eller indirekt berörda avjakten. Jakten är också en naturlig och viktig del i viltvårdenoch förvaltningen av våra viltstammar. Mot bakgrund avdetta är det viktigt att viltforskningen och viltövervakningenav de jaktbara arterna tillförs erforderliga resurser.Forskning bedrivs i vårt land dels med allmänna budgetmedel och delsmed enskilda medel till vilka i detta fall jaktkortsavgiften och jaktvårdsfondenbör räknas. Viltforskningen tillförs en mindre del allmänna budgetmedel änannan forskning i . Det är då utomordentligt angeläget att medlen ijaktvårdsfonden vilka bildas av den statliga jaktkortsavgift som alla jägarebetalar, används till de ändamål den skapats för - nämligen att finansiera detallmänna uppdraget för att leda jakten och viltvården i landet samt andrajaktliga intressen. I annat fall måste frågan om jaktkortsavgiftens varandeprövas.Centerpartiet avvisar bestämt att dessa insamlade avgifter i form avjaktkortsavgifter används till statliga verk och myndighetsuppgifter vilka skallfinanseras genom budgetmedel. Likaså måste det ifrågasättas om medel urnämnda fond ska kunna anvisas till polisiär verksamhet och till åtgärder vidt.ex. olovligt utsläpp av minkar. Den nu diskuterade frågan om att höjajaktkortsavgiften och ta bort den s.k. älgavgiften avvisas också. Vadsom ovan anförts om användandet av medel ur jaktvårdsfonden bör gesregeringen till känna.Statlig styrelserepresentationi de centralajägarorganisationernaI samband med att proposition 1999/2000:73 Jaktens villkorbehandlades av bestämdes att regeringen ska harätt att utse en styrelseledamot i de bådajägarorganisationerna. yrkade avslag på dettaingrepp i väl fungerande folkrörelsers styrelser. Utvecklingenunder gick i den motsatta riktningen medstörre frihet och mindre styrning av folkrörelserna. I fleraorganisationer har den statliga styrelserepresentationenupphört. ser, precis som när proposition1999/200:73 behandlades av , ingen anledning tillvarför jägarorganisationerna ska få statligstyrelserepresentation när den upphör i andra organisationer.Varken i regeringens proposition eller i miljö- ochjordbruksutskottets betänkande (1999/2000:MJU17)presenterades några hållbara argument för varför staten skautse representanter i de båda jägarorganisationerna. Inteheller i den påföljande debatte framlades några hållbaraargument för den nya ordningen. kritik motdenna ordning kvarstår därmed. Den nya ordningen medstatlig representation i de centrala jägarorganisationerna böravskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()()()()()