mot · GO02Ub420 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub420av Danestig, ()Eftergymnasial lärlingsutbildning1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas med uppdrag att i samarbete medarbetsmarknadens parter ge förslag på innehåll, organisation ochfinansiering av en lärlingsutbildning efter avslutade gymnasiestudier.2. tillkännager för regeringen som sin mening att den i yrkande 1föreslagna utredningen också skall komma med förslag till åtgärder föratt åstadkomma en jämn könsfördelning inom lärlingsutbildningar somomfattar områden där av tradition det ena könet varit underrepresenterat.2 BakgrundRiksdagen fattade 1996 beslut om att införa en lärlingsutbildning inomgymnasieskolan på försök . trädde en nyförordning (SF 2000:690) i kraft som innebär att försöksverksamhetensom bedrivs förlängs fram till den 1 juli 2003.Intresset för lärlingsutbildningen inom gymnasieskolan har hitintills varitsvagt. Försöket med lärlingsutbildning har bedrivits vid endast 18 skolor ochomfattar ca 300 elever.Gymnasieskolans uppgift när det gäller yrkesförberedande utbildning är attge en god grund såväl för fortsatta studier som för verksamhet inom ettbredare yrkesområde. Flera arbetsuppgifter i arbetslivet kräver en fördjupningav yrkeskompetensen utöver vad som kan ges i en gymnasieutbildning. Dessaarbetsmarknadens mer specifika behov kan tillgodoses genom t.ex.lärlingsutbildning, färdigutbildning på arbetsplatsen eller annaneftergymnasial utbildning. Försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning (KY) kan ses som ett exempel på en sådan utveckling.Färdigutbildning och specialisering måste alltså i hög grad ske efteravslutad gymnasieutbildning. Vi anser därför att en utredning bör tillsättasmed uppdrag att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge förslag påinnehåll, organisation och finansiering av en lärlingsutbildning efter avslutadegymnasiestudier.Vänsterpartiet är positivt till ett nära och konstruktivt samarbete mellanskola och arbetsliv/näringsliv. Samarbetet får dock inte innebära ett ensidigtinflytande på lärlingsutbildningens innehåll och utformning frånnäringslivets/arbetslivets sida. Inte heller bör lärlingsutbildningen utformasför att möta ett företags specifika behov av kompetens, utan måste vara avmer generell karaktär.Den eftergymnasiala lärlingsutbildningen bör omfatta mellan två och fyraterminers studier beroende på inom vilket yrkesområde utbildningen ska ske.Inom flera branscher ska utbildningen kunna leda fram till någon typ avcertifiering.I flera län i landet bedrivs redan nu eftergymnasiala lärlingsutbildningarsom arbetsmarknadsutbildningar. Erfarenheterna av dessa är genomgåendegoda. Samarbetet mellan näringslivet, de fackliga organisationerna,utbildningsanordnarna och kommunerna har i regel fungerat väl. Gjordautvärderingar visar också att flertalet studerande varit mycket nöjda medutbildningen.Dessa lärlingsutbildningar har i regel omfattat och innehållitdels en för alla, oavsett bransch, gemensam kärna, dels en individuell "spets-kompetens". Den gemensamma kärnan har bestått av kurser i bl.a.produktions- och företagsekonomi, marknadsföring, gruppsykologi,presentationsteknik, mötesteknik, arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor och utgjortca av den totala kurstiden. Varje studerande har dessutom kunnatkomplettera sin utbildning med en individuell "spetskompetens" beroende påyrkets specifika anspråk och det egna kunskapsbehovet.Den arbetsförlagda delen av utbildningen har varit handledd och harkontinuerligt genom besök på arbetsplatsen följts upp av lärarna i deteoretiska kurserna. Regelbundna seminarier har också anordnats för att demer renodlade teoriavsnitten och den arbetsplatsförlagda utbildningen skakunna länkas samman.Under utbildningstiden har lärlingarna fått utbildningsbidrag. Lärlingslönhar endast utgått för efter den tjugondekursveckan.De erfarenheter som gjorts är intressanta och bör kunna sättas i relation tilllärlingsutbildningssystem i andra länder som t.ex. s.k.dualutbildning.I dag är det stora skillnader mellan kvinnor och män i val avutbildningsinriktning.Den föreslagna utredningen ska därför också komma med förslag tillåtgärder för att åstadkomma en jämn könsfördelning inomlärlingsutbildningar som omfattar områden där av tradition det ena könet varitunderrepresenterat.Stockholm den 2 oktober 2000Britt-Marie Danestig (v)()()()()()()()()()()