mot · GO02K306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K306av , ()EU och öppenheten1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att alla avslutandesteg i beslutsprocesserna inom EU:s samtliga institutioner bör varaoffentliga.2. begär att regeringen samlat redovisar vilka konsekvenser detsvenska EU-medlemskapet har haft för den svenskaoffentlighetsprincipen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att initiera en offentlig diskussion om kommissionens förslagangående EU-medborgares rätt till tillgång till ,rådets och kommissionens handlingar samt dess konsekvenser förSverige.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökad öppenhet för rådets handlingar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insyn i arbetsgrupper, Europol och Schengen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att snabbt kunna ta del av handlingar på samtliga EU:smedlemsspråk.7. tillkännager för regeringen som sin mening att den aktivt börverka för att rättsliga frågor och inrikesfrågor inom EU prioriteras vadgäller öppenhet.8. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen iEU bör verka för att ett meddelarskydd införs i likhet med vad som gälleri Sverige.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om roll under ordförandeskapet.2 InledningI ett demokratiskt samhälle är öppenhet och insyn i beslutsprocessen, enoffentlig diskussion samt respekt för både rätten till information ochskyldigheten att tillhandahålla information av allra största betydelse. Ibegreppet offentlighet ingår naturligtvis att medborgarna skall ha rätt attta del av olika handlingar. Men offentlighet handlar inte bara om detta.Det är lika mycket en fråga om öppenhet när det gäller helabeslutsfattandeprocessen, förvaltningsverksamheten och hur allmännamedel används.Det handlar också om att beslutsfattandeprocessen skall vara begriplig. Förden vanliga medborgaren innebär öppenhet och insyn rätten att få veta vilkaregler och normer som gäller, liksom vilka förfaranden som tillämpas. Dettaförutsätter att förfarandena är klara och tydliga. Medborgaren har också rättatt veta vilka som bär ansvaret för de åtgärder som genomförs och för denpolitik som bedrivs. Likaså bör medborgaren ha rätt att ta del av budgetar ochfå veta hur offentliga medel används. Med andra ord ska insynen inte baragälla besluten utan den måste i lika hög grad känneteckna allt som görs inomförvaltningen och på det finansiella planet.Europeiska unionen har stora brister på dessa områden.Även närhet till beslutsfattandet är viktig. En offentlig institution harnärhet till medborgarna om den är hjälpsam och samarbetsvillig gentemotdem, behandlar deras ärenden så snabbt som möjligt, snabbt hänvisar dem tillansvarig person och förklarar alla möjligheter som de har. Närhet tillmedborgarna innebär också att medborgarna kan framföra sina egna idéer ochskäl och på så sätt delta i beslutsfattandet. Dagens konstruktion av Europeiskaunionen med en centraliserad och otillgänglig struktur omöjliggör detta. Medanledning av det ovan anförda bör tillkännage för regeringen somsin mening att alla avslutande steg i beslutsprocesserna inom EU:s samtligainstitutioner bör vara offentliga.3 Svensk offentlighetEnligt den svenska tryckfrihetsförordningen "... skall varje svenskmedborgare ha rätt att taga del av allmänna handlingar". En handling ärallmän om den förvaras hos en myndighet eller är att betrakta sominkommen till eller upprättad hos myndigheten. Dessutom betraktas enhandling i regel som upprättad först när den har expedierats ellerslutbehandlats. Även , kyrkomötet och beslutande kommunalförsamling likställs med myndighet. Rätten att ta del av allmännahandlingar får endast begränsas om det är påkallat med hänsyn till vissabestämda allmänna intressen. Svenska myndigheter har också enserviceskyldighet. Medlemskapet i Europeiska unionen har urholkat densvenska offentlighetsprincipen. Därför bör begära attregeringen samlat redovisar vilka konsekvenser det svenska EU-medlemskapet har haft för den svenska offentlighetsprincipen.4 AmsterdamfördragetGenom Amsterdamfördraget har principen om öppenhet för första gångenförts in i EG-fördraget, både genom att allmänhetens rätt att tillgå EU:shandlingar nämns och genom att det fastställs att EU:s beslut skall fattasså öppet och så nära medborgarna som möjligt.Amsterdamfördraget innebär trots sina begränsningar ett första steg påvägen mot större öppenhet och insyn. I artikel 255 i EG-fördraget, efterAmsterdamfördragets revidering, stadgas:"Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som ärbosatt eller har sitt säte i en medlemsstat skall ha rätt till tillgång tillEuropaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar..."I enlighet med förfarandet i artikel 251 skall ministerrådet senast maj2001, vilket är efter Amsterdamfördragets ikraftträdande,fastställa allmänna principer och gränser för rätten till tillgång tillhandlingar.Kommissionens förslag finns tillgängligt och diskussionen pågår om vilkaprinciper som skall styra utövandet av allmänhetens rätt att erhålla tillgångtillinstitutionernas handlingar. Då denna fråga sannolikt kommer att behandlasav ministerrådet under det svenska ordförandeskapet bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om attinitiera en offentlig diskussion om kommissionens förslag angående EU-medborgares rätt till tillgång till , rådets ochkommissionens handlingar samt dess konsekvenser för Sverige.5 Rådets öppenhetNär det gäller lagstiftningsförfaranden bör öppenhet vara regel inomEuropeiska unionen och undantag från denna regel skall endast medges imycket begränsad omfattning.Rådet behöver se över sina regler om allmänhetens tillgång tillgemenskapens handlingar. Enligt artikel 207 i EG-fördraget såsom detreviderats i Amsterdamfördraget skall rådet "fastställa de fall då det skallanses handla i sin egenskap av lagstiftare, i syfte att medge större tillgångtillhandlingar i dessa fall, som effektiviteten i beslutsprocessenbevaras". I sådana fall skall "omröstningsresultaten och röstmotiveringarnasamt uttalandena till protokollet alltid offentliggöras".En annan aspekt som rör artikel 207 är att öppenheten inte borde varabegränsad till de frågor som står på föredragningslistan, utan att ävenexempelvis rådsprotokollen borde ingå i sin helhet. För det tredje börinformation släppas ut i rimlig tid, och inte innehållas under långa perioder.Slutligen bör tillgången till rådshandlingar, särskilt sådana som rör rättsligafrågor, inte vara begränsad till dem som rör fullständiga rådssammanträden,utan även gälla t.ex. Coreper-möten. Följaktligen bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökadöppenhet för rådets handlingar.6 Insyn inte bara i institutionernaAllmänhetens tillgång till handlingar skall inte gälla bara unionensofficiella institutioner och organ, kommissionen, ochrådet - utan också så långt möjligt olika arbetsgrupper, både formella ochinformella, i vilka unionen medverkar. Reglerna för insyn måste gällaockså för strukturer som Europol och Schengen. Därför bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening vad som i motionen framförsom insyn i arbetsgrupper, Europol och Schengen.7 Öppenheten minskar ytterligareEuropeiska unionens regeringar antog nya regler för atthemlighålla handlingar som starkt begränsar allmänhetens rätt att få vetavad EU gör inom försvars- och säkerhetspolitiken. Reglerna antogs iBryssel mitt genom skriftlig procedur närEuropaparlamentet och ett flertal nationella parlament hade semester. Denya reglerna är så begränsande att det inte ens kommer att framgå att detexisterar hemliga handlingar. , Europeiska unionensutrikespolitiska samordnare, ligger bakom beslutet. röstadevisserligen emot, liksom och , men beslutet somfattades står likaväl fast. har dennederländska regeringen har gått steget längre och anmält beslutet till EG-domstolen.8 Rätt att ta del av handlingar på sitt egetspråkSom tidigare redovisats behövs en öppnare förvaltningskultur inom EU-institutionerna. Medborgarna behöver veta vem som ansvarar för vad, ochhar rätt till snabba och hövliga svar på sina muntliga eller skriftligaförfrågningar. Tillfredsställande gransknings- och klagomålsförfarandenbehöver också finnas. EU-handlingar behöver även författas på ett klartoch begripligt språk.Flerspråkigheten inom EU och behoven av tolkning och översättning avallt material till unionens alla språk kan sägas var dyr och ineffektiv och denriskerar att bli bara dyrare och mer ineffektiv allteftersom medlemsländernablir fler. anser dock att det är absolut nödvändigt attflerspråkigheten bevaras inom Europeiska unionen. Även om mångamedborgare har kunskaper i de största EU-språken, skall sådana kunskaperinte vara en förutsättning för att medborgarna skall kunna hålla sigunderrättade om vad som händer inom EU och delta i EU:s beslutsprocesser.Alla måste ha rätt till dokumentation på sitt eget språk och rätt attkommunicera med på sitt språk. Detta förblir av centralbetydelse för öppenheten, och borde i vissa fall till och med förstärkas.Exempelvis borde nya kommissionshandlingar snabbare göras tillgängliga påalla språk än vad som är fallet. Således bör tillkännage förregeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten att snabbtkunna ta del av handlingar på samtliga EU:s medlemsspråk.9 RättsfallDen bristande öppenheten inom EU-systemet har inneburit att ett stortantal klagomål har inlämnats till domstolen, av vilka de flesta handlat omatt rådet vägrat offentliggöra sina handlingar. Ett fall berör (mål T-174/95) som med grund i den svenskalagstiftningen begärt att den skall ställa ett tjugotalhandlingar om Europol till deras förfogande. Arton av dessa har ställts tillförfogande. Då samma begäran framfördes till rådetlämnades endast fyra av de tjugo begärda handlingarna ut. I första instanshar vunnit över rådet, vars vägran att lämnaut handlingar har upphävts.I ett annat fall har domstolen givit en ledamot av rättmot rådet och gett denna rätt att ta del av en handling rörande vapenexport. Idessa fall använde rådet sig av förevändningar av följande slag för att intebehöva gå med på förfrågningarna: "upprepade förfrågningar", "handlingmed mycket stort omfång", "ett avsevärt antal handlingar som begärts", "detallmänna intresset".10 Rättsliga frågor och inrikesfrågor inomEU (RIF)Medborgare har rätt till insyn och skall ha möjlighet att komma medkommentarer och motsätta sig förslag som behandlas. För närvarandefinns ingen av dessa rättigheter inom de områden som har att göra medpolisfrågor samt invandring och asylrätt. Tiotals rättsakter har utarbetatsoch antagits i hemlighet. Men det är just inom områdena rättsliga frågoroch inrikesfrågor (tredje pelaren) som de mest överhängande hotenföreligger mot mänskliga fri- och rättigheter, både för medborgarna inomunionen och för dem som försöker resa till unionens territorium, somflyktingar och asylsökande.Därför är det just inom dessa områden som det behövs ett system förbeslutsfattande som är så öppet som möjligt och medger så stor insyn sommöjligt. Men beslutsfattandet inom dessa områden är mycket odemokratisktoch kringgärdat av stort hemlighetsmakeri. Det grundläggande problemet förparlamenten och medborgarna är hur de skall få tillgång till förslagen innanbeslut fattats. Förbättringar på detta område är nödvändiga för att inflytandeskall kunna utövas på dessa förslag samt att förslagen skall kunna ändras elleravvisas. Det minsta man kan begära är att medborgarna och parlamenten skallha en absolut rättighet att ta del av alla handlingar som har lett fram till ettbeslut och som har blivit antagna, vilket för sektorn RIF vill säga dehandlingar som behandlats av rådet, de ständiga representanternas kommitté(Coreper), kommittén K4 och de tre orienteringsgrupperna. "Allmän ordning" och "inre säkerhet" åberopas ofta som förevändning föratt man inte lämnar ut handlingar, framför allt inte sådana som hör ihop medtredje pelaren. Sådana skäl är emellertid vagt formulerade och lämnar därförfältet öppet för alltför vittgående tolkningar. Till följd härav bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening att den aktivt bör verka för atträttsliga frågor och inrikesfrågor inom EU prioriteras vad gäller öppenhet.11 MeddelarfrihetDen svenska meddelarfriheten i hela dess rättsliga vidd saknarmotsvarighet inom såväl EG-rätten som andra medlemsstatersrättssystem. Behovet av och det rättmätiga i ett så kallat källskydd förmassmedierna är dock erkänt på andra håll än i . Det har bl.a. sattspår i rättstillämpningen i för mänskliga rättigheter iStrasbourg. Det gäller också ställningen för "whistleblowers", personersom via medierna slår larm om missförhållanden. Den mest kända i EU ärförstås vars avslöjande resulterade i att EU-kommissionären och hans kommission avgick.Svenska Journalistförbundet utredde inför folkomröstningen frågan om hursvensk offentlighetsprincip skulle påverkas vid ett EU-medlemskap. Därgjordes bedömningen att information som EU önskar hålla hemlig, inklusivesådan information som EG-rätten kräver att svensk rätt skyddar, kan dyka uppi såväl svenska som utländska massmedier via "den svenska läckan" utan attsvenska myndigheter och domstolar kan vidta någon som helst åtgärd för attutreda saken eller förhindra upprepning men att detta formellt sett ochbeträffande sådan sekretess som kan härledas ur EG-rätten kan leda till atttalan angående fördragsbrott kan väckas mot i . Det ärväsentligt att försöker påverka EG-rätten i riktning mot störreöppenhet så att konflikter som dessa inte riskerar att uppkomma. Det äroomstritt att EG-rätten "slår ut" den svenska offentlighetsprincipen i den månkonflikt uppkommer. Därför bör tillkännage för regeringen som sinmening att den i EU bör verka för att ett meddelarskydd införs i likhet medvad som gäller i Sverige.12 Svenska ordförandeskapetUnder är ordförandeland i EU och mångamöten och sammanträden kommer att ske i . I rådersvensk lag och regeringen kan i praktisk handling ge en bild av hur densvenska offentlighetsprincipen fungerar. Det är väsentligt att regeringenunder ordförandeskap tar egna initiativ för att öka öppenheten.En offentlig diskussion om allmänna principer för rätten till tillgång tillhandlingar, som tidigare nämnts är ett sätt att i praktisk handling visaöppenhet. måste också kräva att rådet lever upp till de beslut somfattades under finska ordförandeskapet, när det gälleroffentligt register där även hemliga handlingar skulle tas med. Riksdagenbör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om roll under ordförandeskapet.Stockholm den 29 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()