mot · GO02Ub310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub310av de , ()Flytt av skolpeng för vissa elevgrupperSammanfattningMånga funktionshindrade personer mår bättre av att bo i ett annat klimatän det som erbjuder och vissa beviljas också utlandsvård avläkare under längre eller kortare perioder. Det kan exempelvis röra sig omreumatiker och psoriatiker som blir remitterade till förklimatvård. Utlandsvistelserna är för dessa personer ett betydelsefullt led ideras rehabilitering och ett medel för dem att uppnå goda levnadsvillkor.Det finns i dessa fall ingen avsikt att flytta utomlands för gott. För attvården ska kunna utföras är det en förutsättning att familjen kan flyttamed, vilket inte är möjligt om vistelsen blir för kostsam för den enskilde.För att möjliggöra vården är det således nödvändigt att skolpliktiga barnfår ta med sig den skolpeng som de har rätt till i . De ska hasamma rätt som barn till föräldrar som har rätt att flytta medskolpengen till svenska utlandsskolor.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regler för statsbidrag till friskolor också omfattar svenskaskolor i utlandet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om direktiv till Skollagskommittén.UtlandsskolorI dag tillämpar kommunerna olika principer vid behandlingen avansökningar om flytt av skolpeng till svenska skolor i utlandet. Vissakommuner tillåter att bidraget flyttas till den utländska skolan, andra inte.Under /99 bedrevs undervisning för elever i vid32 svenska utlandsskolor spridda över 23 länder. Sammanlagt undervisades1.046 grundskoleelever i dessa skolor. Genomsnittskostnaden per elev var73.300 kronor, med en variation i intervallet till154.500 kronor, under /98 vid dessa skolor. Detta kan jämförasmed genomsnittskostnaden för en elev som gick i enkommunal grundskola samt för elev i friskola under 1998.Syftet med utlandsskolor är att ge utbildning enligt svensk läroplan tillskolbarn vars föräldrar arbetar utomlands i det svenskasamhällets tjänst. Behöriga i den reguljära undervisningen, och därmedstatsbidragsberättigade, är därför de elever som uppfyller kraven som anges iförordning om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn ochungdomar (SFS 1994:519). Kraven gäller exempelvis att minst en förälderska tjänstgöra vid svensk eller internationell organisation, vid ett svensktföretag eller vara sysselsatt med kulturell verksamhet som familjensförsörjning är beroende av. Icke behöriga barn tas emot i mån av plats, menskolan har inte rätt till statsbidrag för dem.Skolpeng utomlandsVistelse i utlandet på grund av funktionshinder grundar inte behörighettill de svenska utlandsskolorna, och det finns ingen laglig rätt att få tamed sig skolbidraget till den utländska skolan.Medlemskapet i EU och den ökade internationaliseringen har lett till enstörre rörlighet bland våra medborgare och en ökad benägenhet att flyttautomlands. Rätten att få ta med sig särskilda socialförsäkringsförmåner harstärkts . Barnbidraget är en sådan familjeförmån somnumera får följa med vid en utlandsvistelse.Att inte bevilja flytt av skolpengen strider mot intentionerna bakomsocialtjänstlagen nämligen att familjer skall hållas ihop så långt det ärmöjligt.Skolpengen - liksom barnbidraget - bör ses som en familjeförmån som skafölja vårdnadshavaren. För många funktionshindrade personer med barn iskolåldern är en utlandsvistelse nödvändig för att de ska få behövligrehabilitering och uppnå goda levnadsvillkor. Att inte bevilja flytt av bidragetinnebär en risk för att familjer splittras.Vidare strider kommunernas beslut att neka flytt av skolpengen motlikställighetsprincipen såsom den uttrycks i 2 kap. 2 § kommunallagen. Dåden kostnad som svenska skolor i utlandet tar ut av sina elever i de flesta fallinte överstiger det bidrag som utgår för barn inom friskolor och det offentligaskolväsendet, och då de aktuella skolorna uppfyller de krav som ställs upp iskollagen beträffande friskolor, föreligger inte sakliga skäl för kommunen attneka utbetalning av bidraget. Kommunernas vägran att bevilja bidrag innebärdiskriminering av kommuninnevånare och vilar på orättvis grund.Av denna anledning bör möjligheterna att få statsbidrag utvidgas till attäven gälla för andra grupper av elever än de som nämns i förordningen. Desvenska utlandsskolorna i fråga står under tillsyn och följer densvenska läroplanen. De uppfyller samma krav som friskolor inom landetsgränser och bör i statsbidragshänseende likställas med dessa. Bidragsrättenbör vara kopplad till skolan i stället för motivet bakom utlandsvistelsen.För närvarande pågår en översyn av skollagen (dir. 1999:15). Det finnsanledning att i samband med översynen även se över de regler som gäller försvenska skolor i utlandet.Stockholm den 4 oktober 2000Marietta de ()