mot · GO02Ju907 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju907av Tolgfors, ()UngdomsbrottslighetenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om allmänhetens tillgång till polis och lokala tingsrätter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att föräldrarnas ansvar för barnen bör understrykasgenom information om föräldrarnas skadeståndsansvar.3. begär att regeringen lägger fram förslag vad gäller rätten attbegära hjälp av polis eller socialtjänst att få hem sina barn, som utan lovvistas på stan eller i andra olämpliga miljöer i enlighet med vadsom anförs i motionen.4. begär att regeringen lägger fram förslag vad gäller polisensrätt att registrera brottsmisstänkta ungdomar , i enlighet medvad som anförs i motionen.5. begär att regeringen lägger fram förslag vad gällermöjligheten att drogtesta också ungdomar vid misstanke omdrogpåverkan, i enlighet med vad som anförs i motionen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ungdomar som begått allvarliga brott skallkunna dömas till ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff påkriminalvårdshem för unga.7. begär att regeringen utreder möjligheten att införa ett villkoratfrihetsberövande straff, i enlighet med vad som anförs i motionen.8. begär att regeringen utreder möjligheten att kunna döma ungabrottslingar till ett s.k. weekendfängelsestraff, i enlighet med vad somanförs i motionen.9. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen som innebär att straffet utmäts på samma sätt för allabrottslingar , i enlighet med vad som i motionen anförs.10. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen som innebär att straffmyndighetsåldern , ienlighet med vad som i motionen anförs.11. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen som ökar möjligheterna att anhålla ungdomar mellan 15och , i enlighet med vad som i motionen anförs.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om skolans arbete mot mobbning.113.1 Yrkande 12 hänvisat till UbU.Stoppa ungdomsbrottslighetenDet finns all anledning att ta problemen med ungdomsbrottsligheten påallvar. De flesta unga begår naturligtvis inte brott. Däremot är ungamänniskor överrepresenterade både som offer och förövare vad gällervåld. Oron för våld är stor bland många unga människor och blandföräldrar som är bekymrade för att deras barn skall råka illa ut. Det är enfråga som berör de flesta.Huvuddelen av alla brott begås av unga människor, drogmissbrukare ochåterfallsbrottslingar. Enligt BRÅ finns en mindre grupp unga killar som manredan tidigt kan förutse kommer att utgöra nästa generations grovavanebrottslingar. Det ligger i både deras och samhällets intresse att denbrottsliga karriären avbryts så tidigt som möjligt.En del poliser varnar för att om alkohol och droger skulle nå in iungdomsgrupper som inte missbrukar, men ändå är starktöverrepresenterade i våld och annan brottslighet, så skulle följderna bliexplosiva.Tidiga reaktionerI dag saknas tillräckliga stöd- och sanktionsmöjligheter för att möta ungabrottslingar. räcker inte till för att möta unga som utvecklatallvarliga kriminella beteenden. När unga människor upplever attingenting händer när de begår sina första brott tolkas detta som att densom tiger samtycker. Ett slags tyst acceptans för brott. Om den förstareaktionen uteblir riskerar brottsliga beteenden att sätta sig och brottenfortgå. Det är särskilt viktigt att unga brottslingar möts av tidiga ochtydliga reaktioner.I dag fungerar det inte så, snarare tvärtom. En ung människa kan samla påsig ett mycket stort brottsregister innan samhällets reaktion kommer. Då ärdet ofta . Detta är också nonchalant mot brottsoffren som lider en gångtill när den som betett sig illa mot dem slipper undan. Dagens eftergivenhet ären signal till människor som råkat ut för brott, eller fruktar att de skall göradet, att rättssäkerheten inte tas på allvar av landets politiker.Var femte 14-åring i begick enligt tidningsuppgifter brott under1998. Örebropolisens åtta ungdomsutredare redovisade 1474 brott tillåklagare under året.Normlöshet och avsaknad av moral, tillsammans med behov av spänningoch snabb behovstillfredsställelse ligger bakom brottsligheten. Många avungdomarna saknar kontakt med vuxna de känner respekt för. Enligtuppgifter i har av de ungdomar polisen kommer ikontakt med läs- och skrivsvårigheter.En viktig aspekt på människors trygghet är närheten till polis och detövriga rättsväsendet. Polisen har utarmats, vilket märktstydligt inte minst i glesbygden. Det är inte längre en självklarhet att polisenkommer snabbt när man ringer för att be dem avstyra begynnande bråk,stoppa situationer som urartat eller gripa den som gett sig på någon annan.Skulden för detta ligger inte hos polisen, som saknar både medarbetare itillräckligt antal och ekonomiska resurser för verksamheten. Det är ettpolitiskt ansvar.Också åklagarverksamheten har haft problem dåkanslipersonal avvecklats.Det är angeläget för allmänhetens förtroende för rättsväsendet att ocksåsmå orter får ha kvar sina tingsrätter . Sammantaget gerpolisbristen och det hot som upplevs mot lokala domstolar en känsla av atträttsväsendet överger inte minst mindre städer och glesbygd. Det är enolycklig utveckling. Det måste markeras att tingsrätter på mindre orter behövsockså fortsättningsvis.Mobbning våldets moderVåldsbenägenhet märks ofta tidigt i skolan. Det är i skolan som samhällettidigast kan sätta gränser när någon ger sig på andra. Undfallenhet ochpassivitet ger problem både . är det i ungaår som samhället kan hjälpa ungdomar som hamnat på glid rätt igen.Alltför ofta försöker skolan hantera våld internt, men det sänder felsignaler. Det får inte finnas skilda rättssystem i samhället. Trots dettaanmäls inte de flesta våldsbrott som begås i skolan av skolan själv. Istället är det föräldrar och barn som polisanmäler våldet.Skolans arbete mot våld och mobbning måste intensifieras. Polisen menaratt mobbning är ett första tecken på att en person håller på att komma på glid.Man bedömer att risken för kriminalitet och drogmissbruk är "betydligtförhöjd" för de som mobbar andra i skolan.Ungdomsvåldet hänger samman med mobbning. De som mobbar andra äröverrepresenterade i våld på fritiden.Polisen berättar om att det ibland förekommer rena torpedverksamheten pålandets skolor. Elever från andra skolor skickas in på en skola för att märkaen elev, eller göra upp räkningen. Såväl elever som lärare kan ha svårt attfreda sig från detta.Det finns en påfallande kunskapsbrist i skolan om vilka beteenden som ärbrottsliga, enligt polisen. Misshandel och olaga hot är just misshandel ocholaga hot också när det äger rum i skolan. Skolan skall kunna stänga av eleverefter skolvåld.Föräldrarnas ansvarAnsvaret för barnens fostran och normer ligger på föräldrarna. Attföräldrar är ansvariga för sina barns agerande markeras också i lagen.Sedan 1994 kan föräldrar bli skadeståndsskyldiga om de brister i tillsynav sina barn och något går snett. Skadeståndsansvaret är dock inte så välkänt i dag.Föräldrarnas möjlighet att kontrollera var barnen är och vad de gör börstärkas genom en rätt att be polis eller socialtjänst om hjälp att hämta hembarn från stan, när de vistats där utan föräldrarnas tillåtelse. Polisen har idagrätt att omhänderta minderåriga med stöd av 12 § i polislagen.Många föräldrar kan ha svårt att rå på en aggressiv tonåring, som är på vägatt hamna snett och som vägrar att följa föräldrarnas regler. Inte minst när detgäller ungdomar på glid kunde rätten att begära hjälp vara ena sidan av detmynt där andra sidan är att föräldrars skadeståndsansvar markeras.Bättre bild av brottslighetenFör att polisen skall kunna forma en bättre bild av ungdomsbrottslighetenoch en gripen persons bakgrund måste även ungdomar ochsom är skäligen misstänkta för brott, kunna registreras. är mångaunga "blanka" i polisens ögon, när någonting allvarligt inträffar. Dettatrots att den unge kan ha en lång rad olagliga gärningar på sitt samvete.När polisen misstänker att en ung människa knarkat måste man få rätt att tablod- och urinprov - också när den misstänkte är . Ingen vinner påatt problemen döljs. Tvärtom, ju tidigare drogproblem upptäcks, destotidigare kan hjälp ges.Sänk straffmyndighetsåldernDagens straffmyndighetsålder är . Det innebär att en person som intefyllt , och som begått brott, inte kan dömas till påföljd. Däremot kansociala åtgärder vidtagas enligt socialtjänstlagen och lagen med särskildabestämmelser om vård av unga.Allt mer tyder på att denna straffmyndighetsålder är för hög. Inte minst ärdet många enskilda polisers bedömning. Ungdomsbrottsligheten - ocksåmycket allvarlig sådan - har flyttat ner i åldrarna. Det verkar som om allt flerblir drivna i brott allt tidigare.Det finns också en risk att gängens 15-åringar skickar fram 13-14-åringarför att begå brott, i full vetskap om att dessa klarar sig bättre om de åkerfast.När var femte 14-åring begick brott har vi ett allvarligt problematt lösa.En straffmyndighetsålder på vore rimligare, med tanke på hurungdomsbrottsligheten har utvecklats.Kriminalvårdshem för unga under 18 årInnan ungdomar fyllt får fängelsestraff bara dömas ut om det finnssynnerliga skäl för detta. Det förekommer endast i sällsynta fall.Påföljden blir i stället sluten ungdomsvård.Den restriktiva synen på möjligheten anhållande av ungdomar mellan 15och bör ses över. Det är viktigt att den första och omedelbara reaktionenvid brott är tydlig. För många kan ett anhållande vara avskräckande nog föratt förhindra fortsatt brottslighet.Det förekommer dock alltför ofta att unga människor begår brott som är såallvarliga att fängelse inte kan undvikas.Ungdomar som begått allvarliga brott skall kunna dömas tillett särskilt ungdomsstraff på ett kriminalvårdshem för unga. Därigenom kankontakt med äldre, erfarna brottslingar undvikas. Det frihetsberövande straffetskall vara tidsbestämt av domstol. Vård inom kan därmedavskaffas i berörd del. De som är är myndiga och bör bedömas påsamma villkor som vuxna.Slopad straffrabatt för myndigaGärningens art och inte gärningsmannens ålder måste vara det som styrpåföljden vid brott. är man myndig med alla derättigheter och skyldigheter detta för med sig. Man kan rösta, är valbar tillriksdagen och kan teoretiskt också arbeta i domstol. Likväl betraktas intemyndighetsåldern som en avgörande gräns vid straffmätning . Densom begår brott särbehandlas och bedöms inte fullt utbehöva ta ansvar för de brott man begått. Detta kan endast tolkas som attmyndighetsåldern är för låg eller som att åldersgränserna vidstraffmätning bör förändras.I dag skall största restriktivitet gälla för dömande till fängelsestraff när denberörda brottslingen är . Fängelse får bara bli påföljdenifall det med hänsyn till brottets straffvärde eller annars finns "särskildaskäl".För brottslingar över 18 men under skall alltså förövarens ålderbeaktas särskilt när straffet mäts ut. Då kan straffet bli lindrigare än vadbrottet normalt skulle resultera i. Livstids fängelse får inte utdömas för densom begått brott före 21-årsdagen.En 18-åring är därmed valbar till för att kunna lagstifta omstraffet för mord, men anses inte vuxen nog att få samma straff som en äldremedbrottsling. Detta är inte rimligt. Det bör vara handlingens art och integärningsmannens ålder som styr straffet vid grova brott. Därmed bör straffetutmätas på samma sätt för alla brottslingar . Ålder bör inte i sigkunna vara ett skäl för ett mildare straff, för myndiga brottslingar. Riksdagenbör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till lagändringar somsäkerställer detta.Alternativa påföljderEn påföljd som kan ha särskild relevans för unga brottslingar är villkorligtfängelsestraff. Det går till så, att när en ung människa döms tillskyddstillsyn fastställer domstolen ett villkorligtfrihetsberövande straff, anpassat efter brottets beskaffenhet.Straffet följer brottslingen , men verkställs inte.Fängelsetiden kan dock förlängas om ny skyddstillsyn utdöms. Om och närden villkorligt utdömda fängelsetiden överstiger en viss sammanlagd längdmåste tiden dock avtjänas i sin helhet. Om den unge brottslingen skärper sig itid slipper han fängelse - om han fortsätter begå brott måste han avtjäna heladet sammanlagda straffet.I har man använt en metod kallad "Scared straight", grovt översatt:skrämd på rätt väg. Unga människor har fått tillbringa någon dag i fängelse,där internerna visar dem hur svårt det är att sitta inne och pekat ut den vägsom väntar ungdomarna om de inte lägger om kursen.En variant av det villkorade fängelsestraffet kan därför vara attskyddstillsynen föregås av ett kortare frihetsberövande straff, som en föraningom vad som kan komma. Genom ett förbättrat beteende kan fängelseundvikas och det frihetsberövande straffet förblir villkorat.Det bör vara möjligt att döma ungdomar till s.k. weekendfängelser, dvs.korta frihetsberövande straff som skall stämma till eftertanke.Den som hamnar på glid måste möta tidiga och tydliga reaktioner och enkonsekvent attityd från skola, socialtjänst, polis och andra berördamyndigheter.Stockholm den 28 september 2000Sten Tolgfors (m)