mot · GO02MJ312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ312av , ()SkogspolitikenFörslag till riksdagsbeslut1. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om skogscertifiering.2. begär att regeringen låter utreda värdet av gamlareservatsavsättningar och tidigare skyddad mark, enligt vad som anförs imotionen.3. begär att regeringen låter göra en utvärdering avälgskötselområdena och avvägningen mellan skogsbruk och viltvård.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av forskning kring ekdöden.5. begär hos regeringen en översyn av lagstiftningen som kanöppna för en möjlighet till ersättning för inskränkning i brukandet inomstörre fornlämningsområden.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att samma rättsregler skall gälla för objekt inomNatura 2000 som vid andra statliga avsättningar av skogsmark.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökat internationellt engagemang samt vikten avskoglig kompetens och resurser vid beskickningar utomlands.8.1 Yrkande 5 hänvisat till KrU.InledningSkogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna i vårt land. 1999 varnettoexportvärdet av skogsindustriprodukter 75 miljarderkronor. Som jämförelse kan nämnas bilar och bildelar somsvarade för en nettoexport värd 29 miljarder, elektrovaror ochdatorer 38 miljarder, övriga verkstadsprodukter 40 miljarderoch läkemedel . Skogsbruket och dendärmed sammanhängande förädlingsindustrin är sedan längeen viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävsövergripande långsiktiga och hållbara spelregler sombefrämjar såväl produktions- som miljömål. Det är angelägetatt dessa mål har samma prioritet och dignitet vidutformningen av den övergripande skogspolitiken.Skogsvårdslagen, där miljö- och produktionsmål jämställs, bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta förkommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den biologiskamångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för densvenska skogsindustrin. Denna lagstiftning har bara gällt , en kort tidiskogens omloppstid.Det enskilda ägandetRegering och riksdag har tidigare markerat samstämmighet isynen på ägarstrukturen i det svenska skogsbruket vilketinneburit att det enskilda ägandet ska stimuleras i förhållandetill ett ökat storbolagsägande. Även fortsättningsvis bör detenskilda ägandet i svenskt skogsbruk stimuleras.LagstiftningenMiljöbalkens regler är bristfälligt anpassade till skogs- ochlantbrukets förutsättningar. Därför förutsätterKristdemokraterna att den nu pågående översynen avmiljöbalken kommer att leda till att hinder och begränsningarför skogsbruket elimineras. I partiets motion1999/2000:MJ309 Skogspolitiken påtalades behovet av attändra i förhållande till skogsvårdslagen. Dettayrkande har ännu inte behandlats av . Oklarheterna iden nya lagstiftningen kan därmed komma att drabbaskogsbruket hårt till nackdel för skogsvården och därmedockså svensk ekonomi. Exempelvis gäller för en skogsägaresom gör en avverkningsanmälan att anmälan kan prövas avtvå myndigheter med var sin lagstiftning med olika effekter.Den skogliga myndigheten prövar enligt skogsvårdslagenmedan kommunen, enligt ett pågående rättsfall i , kan harätt att pröva enligt . Skulle tillstånd tillavverkning inte beviljas hamnar skogsägaren i olikasituationer beroende på vilken av myndigheterna som avslårhans ansökan. Detta förhållande bör rättas till,Skogsvårdslagen bör vara det lagrum som anförs i detta fall.Från sida har vi tidigare avvisat ett antalregeringsförslag som innebär en återgång till ett mer detaljreglerat skogsbruk.Sveriges skogar brukas med världens kanske mest miljöanpassademetoder. är en mycket omfattande satsning riktadmot det privata skogsbruket med betoning på produktion utifrån miljö ochnaturvårdsåtaganden. Det samarbete som inletts med skogsägareföreningarnaförstärker utbildningskampanjen med den ekonomiska aspekten på dagensmiljöanpassade produktion.Färsk statistik visar att det är inom privatskogsbruket somskogsvårdsåtgärder som markberedning, plantering och röjning ökar mest. Enökning på kan noteras . Skulle den slutliga domen iNora- fallet bli att kommunen har rätt att pröva enligt innebär detatt skogsbruk klassas som miljöfarlig verksamhet, något som skulle drabbanäringen mycket hårt.SkogscertifieringSkogscertifiering är en marknadsdriven process. Det ärviktigt att certifieringen fungerar som en drivkraft och ettkommunikationsinstrument på en fri marknad.Kristdemokraterna anser att statens uppgift begränsar sig tillatt tillse att det finns ett institutionellt ramverk, som kansäkerställa att marknadsprinciperna fungerar väl.Anslutningen till ett certifieringssystem måste vara frivilligoch de som inte ansluter sig får inte diskrimineras.Ramverket ska inte tillåta ett certifieringsmonopol utangarantera frihet att etablera nya certifieringssystem.Skogscertifiering får inte leda till förtäckta handelshinder.Analys av framtidautvecklingSkogsstyrelsen har presenterat nya skogligakonsekvensanalyser (SKA99) med bl.a. ett antal scenarier,där man varierat dels skogsvårdsinsatser, delsmarkavsättningar av miljöskäl. Det framgår där att dagensavverkningsnivå bör kunna upprätthållas under innevarandesekel, även vid relativt omfattande avsättningar av skogsmarkför andra ändamål. Ett avgörande skäl till detta ärskogsbrukarnas goda skötsel av skogarna och denskogspolitik som bedrivits , vilket resulterat inya växtliga skogar.SKA 99 har emellertid använt sig av en äldre modell för dessa studier.Man har därför inte kunnat variera skogsskötseln tillräckligt, virkeskvalitetenkan inte beskrivas och intressanta, ekonomiska faktorer är inte integrerade.Effekterna för det framtida skogsbruket vid andra ekonomiska förutsättningarän dagens kan alltså inte avläsas i SKA 99. Detta behöver uppmärksammasnär skogspolitiken utvärderas och för att framtida, skogligakonsekvensanalyser ska bli ännu bättre verktyg i skogspolitiken måstenödvändiga medel avsättas för detta projekt.Skydd av miljövärdenUtredningar och nyckelbiotopsinventering har visat att detfinns behov att skydda mer värdefull skogsmark, särskilt isödra . Utifrån resultaten av bl.a. den omfattandenyckelbiotopsinventeringen och nya kunskaper bör envärdering göras av gamla reservatsavsättningar och tidigareskyddad mark för att klarlägga att de statliga medlen användstill skydd för det mest skyddsvärda. En sådan utredning böromgående tillsättas.För att rättssäkerhet ska råda och för att få en bred förståelse förmiljöpolitiken behöver staten en komplett och anpassad strategi förmarkavsättningarna och hur olika miljövärden bäst kan bevaras. Nyaarbetsmodeller för områden med många naturvärden behöver utvecklas. Detär angeläget att även skydd av mark får en mångfald och att det finns enstatlig öppenhet för att arbeta med kombinationer av hänsyn, avtal,biotopskydd och reservat. De statliga ersättningsmedlen bör prioriteras tillnaturvårdsavtal i högre grad än . Avtalen har nära nog kommit bort imyndigheternas hantering av markavsättningar. Om stora områden skallundantas från traditionellt skogsbruk bör detta ske på statens mark så att denprivata äganderätten bevaras och skogsägarens utkomstmöjligheter inteförsämras. Vidare måste myndigheterna använda sig av statens mark förmarkbyten.Efter det att nyckelbiotops- och sumpskogsinventeringarna fullföljts hardet visat sig att samarbetet mellan länsstyrelserna och skogsmyndigheten omavsättningar av större nyckelbiotoper inte fungerat i vissa regioner.Skogsägare upplever att myndigheter hänvisar till varandra och att det saknasen tydlig motpart. Den administrativa hanteringen av nyckelbiotoper,inklusive information och samråd med markägare, behöver också bli merflexibel. Staten måste ta ansvar för att det administrativa arbetet förblirrättssäkert.Skogsmark som ej brukasEnligt internationella definitioner är av skogsmarkenundantagen skogsbruk genom naturreservat, lagensbestämmelser om lågproduktiv skogsmark och efter frivilligaavsättningar. Då är inte de "hänsynsytor" som avsätts vidavverkningar inräknade. Tillkommer gör de naturreservat ochbiotopskyddsområden, totalt över 300 000 ha, som omfattasav statens nya reservatsstrategi. Dessa tillkommandeområden kommer att beröra tusentals fastigheter,huvudsakligen i södra frivilliga avsättningarnaDet är skogsägaren som definierar frivilliga avsättningar avmark. Det går inte att få bred förståelse för miljöpolitiken omstaten betraktar frivilligt arbete som något som kankommenderas fram. sätter upp sittmål om att ca en halv miljon ha produktiv skogsmark skavara avsatt frivilligt måste den praktiska,politiska konsekvensen bli att staten är beredd att genomutbildning och rådgivning underlätta för markägaren att fattabeslut om hur marken skall nyttjas.SkogsskyddetSkogsstyrelsen är den myndighet som har i uppgift attövervaka skogarnas hälsa och utveckling så att kommandegenerationer har tillgång till en frisk skog och kvalitativt godskogsråvara. Här brister det allvarligt i myndigheternasmöjligheter och resultat.ViltskadornaRegeringen har alltför länge blundat för de skador somklövviltet gett upphov till både på plant- och ungskogen ochpå biodiversiteten. Det är tydligt klarlagt bl.a. attvirkeskvaliteten sjunker i tallskogarna, vilket fårförödande konsekvenser för vår förmåga att producera ochexportera furu av hög kvalitet till konkurrensmässiga priser. Ivårt grannland har staten tagit sig an avvägningenmellan skogsbruk och viltvård på ett föredömligt sätt.Kristdemokraterna anser att en utredning bör tillsättas meduppdrag att utvärdera älgskötselområdena och föreslåförändringar, som gör att de kan spela den roll förintresseavvägningen som var avsett.KatastrofinsatserKraftiga stormar kan ställa till med stora skador, inte bara iform av nedfallna och knäckta träd. Skogsbruket kan mycketsnabbt drabbas av omfattande insektsangrepp som kan slå utstora delar av skogsbeståndet och därmed drabba denenskilde skogsägaren mycket hårt. Därför är det angeläget attdet finns statliga medel till förfogande när katastrofinsatser ärnödvändiga vid t.ex. angrepp av granbarkborre så att behovav åtgärder kan inventeras och insatserna komma igångomedelbart, innan skadorna fått en okontrollerbar omfattning.Krav på att regeringen därför bör pröva hur en sådankatastroffond kan inrättas framfördes även motion.Yrkandet kvarstår eftersom det inte heller har behandlatsännu.EkdödenDet råder osäkerhet kring vad om förorsakar den pågåendeekdöden. Eftersom kunskaperna saknas harskogsmyndigheten svårt att ge råd till drabbade skogsägare.Osäkerheten kan leda till att skogsägare blir tveksamma tillatt satsa på ekproduktion. anser attforskningsmedel måste styras till forskning kring ekdödenoch att även ekdöden skall kunna inräknas i den ovan nämndakatastroffonden.TallvednematodenDen s k tallvednematoden har spridit sig från Nordamerikatill . har den fått fäste i och denbetraktas som ett av de allvarligaste hoten mot barrskogarinom EU. Denna mask har även nått vårt land. Vid ettstickprov i i ett parti emballagevirke från Kanadagjordes den första upptäckten. Nematoden kan under vissaförhållanden slå ut tallbeståndet. Skulleskogsvårdsstyrelserna hitta nematoden i höstensprovtagningar deklareras hela som smittat. Detinnebär att nästan allt virke som skall exporteras måstekontrolleras och godkännas innan det skeppas till osmittatområde. Det enda virke som undantas är impregnerat virke.Sverige har agerat kraftfullt i EU, vilket lett till skärpningar i gällandeskyddsregler och omfattande undersökningar inom hela EU. Det är viktigt attstaten fortsatt prioriterar bevakningen av denna fråga i EU.LuftföroreningarnaFörsurningen, som orsakas av bl.a. nationellt ochinternationellt ökad fossilförbränning, är ett problem förskogsbruket i . har statens åtgärderbestått av kalkning av sjöar medan den skadade skogsmarkeninte uppmärksammats. anser att ett statligtekonomiskt stöd ska kunna lämnas i form av åtgärder bådemot mark- och vattenförsurningen. Trots att Skogsstyrelsenhar pekat på behovet av ett program för skogsmarkskalkningoch vitaliseringsgödsling när den pågåendeförsöksverksamheten upphör finns inte heller i åretsbudgetproposition några nya förslag att kalka ellervitaliseringsgödsla den skadade skogsmarken. Skogsstyrelsenreviderar nu sitt tidigare åtgärdsprogram och beräknas läggasitt nya förslag först varför kanpassera utan statliga åtgärder. I vår motion "Allmän miljö-och naturvård" utvecklar vi närmare synen på ett gemensamtkonto för sjö- och skogskalkning.Vården av kulturminnenMiljömålskommittén har föreslagit mycket högt ställdadelmål till miljökvalitetsmålet "Levande skogar". Engrundförutsättning för att nå de uppställda målen förkulturmiljövården är att inventerade fornlämningar finnsregistrerade och att uppgifterna om lämningarna är lättåtkomliga för markägarna. Registrering och redovisning avbefintliga fornlämningar måste därför prioriteras av dekulturmiljövårdande myndigheterna. De enskildaskogsägarnas kunskaper och intresse för kulturlämningarna iskogen är en stor tillgång. Men ett fortsatt starkt engagemangär beroende av statens syn på förfoganderätten till marken.Dagens skogsägare måste på samma sätt som tidigaregenerationer ha rätten att bruka sin mark effektivt.Kristdemokraterna ser ett hot i att nya tolkningar avbegreppen "fornlämning" och "fornlämningsområden" kankomma att beröra enskilda skogsbrukare vid storalagskyddade områden. Även om en markägare skulle fåtillstånd till en brukningsåtgärd kan den rättsliga situationenlätt uppfattas som orimlig. Det behövs därför en översyn avlagstiftningen, som kan öppna för möjligheten till ersättningför inskränkning i brukandet inom större fornlämningar ochfornlämningsområden.Skogen och EUKristdemokraterna anser att det inte behövs en gemensameuropeisk skogspolitik. Men skogsnäringen i vårt land ärändå i hög grad berörd av beslut inom andra politikområden igemenskapen. Särskilt gäller det miljöpolitiken.Natura 2000Sverige har anmält närmare markoch vatten att ingå i närtverket 2000. Regeringen hardock hamnat i tidsnöd eftersom kommissionen ändå harpåtalat brister i arbete och i regelverket, som skasäkra de svenska objekten i nätverket. Regeringen har nuövergivit sin tidigare hållning att först lösa avsättningsfrågorpå hemmaplan innan objekten anmälts till EU och man harsnabbutrett en skärpning av lagstiftningen på området.Kristdemokraterna anser att det inte bara är ettmarkägarintresse utan ett rättskrav att vi i genomföråtagandena på ett sätt som länkar till vårt lands miljöpolitikoch till mångbruket av skogen. Samma rättsregler ochrättsprinciper skall tillämpas för objekt i nätverket som vidandra statliga avsättningar av skogsmark.Skada på biologisk mångfaldKommissionens vitbok om ersättningsansvar för miljöskadorska behandlas av . innefattar iskadebegreppet även "skada på biologisk mångfald", menbegränsar sanktionssystemet till objekt i Natura 2000.Eftersom detta begrepp skulle bädda för subjektiva ochsvårförutsebara bedömningar i domstol villKristdemokraterna påtala nödvändigheten av att ett sådantersättningsansvar bara kan bli tillämpligt vid betydandeskador inom Natura 2000-objekt och inte inom vanligtskogsbruk.VattendirektivetArbete pågår med förberedelserna för ett svenskt införandeav EU:s vattendirektiv. Vattendirektivet väcker frågan omstyrkan i den svenska lagstiftningen och den svenskabeslutanderätten. ser ett hot i att detkommande skyddet av avrinningsområden och särskildavattenområden kan bli starkare än skyddet av naturreservat.Det skulle i så fall innebära att vi inte genom nationellabeslut, utan tillstånd från EU, exempelvis skulle kunnabesluta om infrastruktursatsningar eller andrasamhällsintressen, något som anser varaen ren nationell angelägenhet.Andra internationella frågorStatens insatser och engagemang på det internationellaområdet måste öka. Den internationellakonkurrenssituationen gör det helt nödvändigt att det vidsvenska beskickningar utomlands finns kompetens ochresurser att bevaka skogsfrågorna och att marknadsförasvensk skogsindustri och dess miljövänliga produkter.Skogsnäringen måste ges större tyngd i det ansvarigadepartementet. Staten måste bättre bidra till att ökaförståelsen för vår specifika skogsnäring och den svenskaäganderätten. I internationella skogspolitiska sammanhang ärSverige ofta representerat på alltför låg nivå. Att Sverigesänder en tjänsteman medan andra skogsnationerrepresenteras av ansvarig skogsminister minskar Sverigesinflytande i dessa sammanhang. står också mångagånger utan representation vid viktiga internationella mässor,konferenser och andra sammankomster medan däremot storakonkurrentländer som och har stark närvaro.Det är ett nationellt intresse att de svenska skogliga intressenafår en ökad internationell statlig representation, och även attskoglig kompetens och resurser tillskapas på vårabeskickningar utomlands.Frågan om sänkor i klimatpolitiken, internationella konventioner ochglobala skogsskyddsfrågor är exempel på aktuella områden där bättremåste aktivera sig.Skogen och infrastrukturenGoda transportmöjligheter, både på väg och där det är möjligtpå järnväg, är en förutsättning för en fortsatt livskraftigsvensk skogsnäring. , när beslutade omen långsiktig inriktning för investeringar i trafikensinfrastruktur har delar av de pengar som beslutadeom dragits in eller omfördelats. Länsplanerna har inte kunnatförverkligas och detta har fått mycket kännbara effekter påvägstandarden. Skogslänen, som är beroende av ett vägnätmed hög bärighet, har drabbats särskilt hårt ochskogsnäringen har åsamkats stora kostnader.Trots en viss ökning av anslagen för 2001-2003 ligger nivån lägre än vadsom krävs för att genomföra den nu liggande tioårsplanen för vägar och regio-nal kollektivtrafik. Antalet dygnskilometer avstängd väg på grund avtjällossning har ökat med och uppgick till766 . Förhållandena är nu helt oacceptabla förskogsnäringen. försummat vägunderhåll måste kompenseras ochstrategiskt viktiga förstärkningar måste göras i vägnätet.Regeringens proposition om en ny tioårsplan för infrastrukturen lyser ännumed sin frånvaro. Den finns inte upptagen på höstens propositionslista och pådepartementet kan man inte ge besked om när förslaget skall komma.Kristdemokraternas syn på behoven av satsningar på vägar och järnvägarutvecklas i den särskilda infrastrukturmotionen.Forskning och utvecklingKristdemokraterna anser att det behövs en förstärkning avforskningsinsatserna. När nu en omorganisation sker av destatliga forskningsråden måste regeringen tillse att utrymmetför den skogliga forskningen inte krymper. Den forskningsom inriktas mot vertikal integration bör prioriteras. Ensamverkan mellan Rådet för samhällsbyggnad, areellanäringar och miljö och Verket för innovationssystem måsteorganiseras på lämpligt sätt för att skapa den viktigaharmoniseringen mellan grundläggande forskning ochtillämpade innovationer. Forsknings- ochutvecklingsresurserna inom värdekedjan är underdimensionerade.Stockholm den 4 oktober 2000Caroline ()()()()()Skånberg (kd)()()()()()()