mot · GO02MJ826 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ826av , ()Miljömål för djurFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om angelägenheten av att ett miljömål för djur ochfåglar utformas.MotiveringAmbitionen att göra till ett föregångsland i strävan att skapa enekologisk hållbar utveckling är både lovvärd och riktig. Inriktningenstämmer väl överens med de mål som sattes upp vid FN:s Riokonferens1992 där "" formulerades och andra måldokument somantagits på internationell nivå. antog ett handlingsprogram för"Hållbara " med 15 miljökvalitetsmål.Det är en uppenbar brist att fåglar och djur saknas bland de 15 nämndamiljökvalitetsmålen. Det är ett märkligt förbiseende. Ingen kan sväva itvivelsmål om att en av vårt lands mest värdefulla och hållbara resurser ärvåra djur och fåglar, förutsatt att de får det skydd och den skötsel som behövsför en hållbar utveckling. Ett sextonde miljökvalitetsmål bör tillföras: "Ettriktdjur- och fågelliv".Vår fauna och fågelvärld är en av viktigaste, värdefullaste ochmest uppskattade tillgångar. Det är viktigt att den positiva sidan av dennaresurs lyfts fram. Annars riskerar vi att gång på gång få en negativproblematisering, den ena djurarten nu och den andra fågelarten då. , föratt ta ett aktuellt exempel, skildras sälen i och som ettav de stora problemen för både yrkes- och fritidsfiskarna. Sälstammen harväxt till sig mycket snabbt. Kanadagåsen skitar ner badplatserna och denvackra fågeln betraktas som en sanitär olägenhet på många håll. Minkenraderar ut fågelstammarna i vackra skärgård, skarven ödeläggerfiskbestånd i havs och insjöar. Orsaken till att djur- och fågelarter blirproblem i stället för tillgång är att det ofta saknas kunskaper och att åtgärderför att förvalta stammarna sätts in för sent.Förvaltningen av livskraftiga stammar av olika viltarter bör ocksåinnehålla en klok beskattning genom jakt.Skyddet av växter, djur och värdefulla naturmiljöer sker bland annatgenom avsättning av mark- och vattenområden till naturreservat ochnationalparker. 26 nationalparker och cirka 2.200 naturreservat omfattar,inklusive marker som köpt in för naturvårdsändamål, totalt4 miljoner hektar. Det är viktigt, men man ska inte glömma bort att det ärfråga om endast 9,av stora yta. De stora nationalparkerna ochreservaten finns i huvudsak i avlägsna fjällområden. De fåglar och djur sombörjade kolonisera för cirka 10.000 år sedan gör ingen skillnadmellan skyddade och oskyddade områden. De väljer sina boplatser och revir,där de finner föda. I huvudsak utanför de skyddade områdena. Därför är detviktigt att hela yta sköts på ett sådant sätt att vilda djur och fåglarkan överleva långsiktigt.Långsiktig hållbar utveckling förutsätter god kunskap om vår miljö. "Artbevarande på vetenskaplig grund är och förblir en central uppgift",skriver regeringen i vårbudgetpropositionen 2000. Det är lätt att hålla med.Om man ser till hur kunskapsuppbyggnaden sker kring de vilda djur- ochfågelarterna finner man att resurserna är mycket snålt tilltagna. De räcker intealls för den kunskapsuppbyggnad som krävs. När det gäller jaktbara arter ärdet - om man ser till resurserna - en angelägenhet enbart för jägarna. Idagsatsas på viltforskningen, som i huvudsak tasfrån den statliga Jaktvårdsfonden, som i sin tur byggts upp av den årligajaktkortsavgift som jägarna betalar.Projektet tillskapades 1994 med ett startkapital på 2,5 miljarderkronor. kan spenderas på forskning inomdet miljöstrategiska området. Viltet intar även här en ytterst marginell rollochingår som ett delprojekt inom forskningsprogrammet . Det gåralltså inte att göra trovärdigt att det svenska samhället varken när detgäller praktiska insatser för skydd och förvaltning eller när det gällerforskningsinsatser betraktar djur- och fågellivet som en viktig del av vårmiljökvalitet.Sverige har som medlem i EU skrivit under på två för det svenska vildadjur- och fågellivet viktiga direktiv, nämligen fågeldirektivet () ochhabitatdirektivet . Målet för fågeldirektivet är att medlemsländernaska få en bra skötsel och förvaltning av både de egna och de flyttandefågelarterna. Habitatdirektivet syftar till att garantera den biologiskamångfalden genom att skydda och bevara viktiga habitat. I båda direktivenfinns förpliktande formuleringar om forskningsinsatser för det vilda djur- ochfågellivet. - EU-medlemskap - har inga nyaforskningsresurser tillförts för att i praktiken efterleva det direktiv somaccepterats.Nu byggs en ny forskningsorganisation för 2000-talet. I ett av de nyaforskningsrådena, Miljö, lantbruk och naturresurser, omnämns viltet. Därmedfinns en möjlighet att ta fram resurser för en forskning om vår fauna som ärvärt namnet, och som kan hänvisa till när EU:s sjätte miljöprogramska antas under 2001.För det uppväxande släktet är en rik fauna omistlig för att få en närakontakt med fågel- och djurliv utanför de elektroniska och articifiella miljöersom finns. Saknas den nära kontakten ökar inte heller kunskaperna omförhållandet mellan djur och natur och djur och människa, om viltetslevnadsvillkor, om mänsklig påverkan av djurens levnadsvillkor och såvidare. Ett samhälle där människorna lever ett liv vid sidan av naturen, somrent av inte känner något behov av naturen, blir inget bra samhälle. Därför börinsatserna och politiska beslut inriktas på att hela landet - inte bara reservat -ska rymma levande vilda fåglar och djur i livskraftiga bestånd.Stockholm den 4 oktober 2000Åke ()