mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — FÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r jordbruket ska vara lika konkurrensvillkor med omvÃ¤rlden och dÃ¤rfÃ¶r ska skatter och avgifter pÃ¥ el- och eldningsolja, diesel samt handelsgÃ¶dsel harmoniseras med Ã¶vriga EU-lÃ¤nder, i linje med fÃ¶rslagen i den sÃ¥ kallade BjÃ¶rkska utredningen âEn livsmedelsstrategi fÃ¶r Sverigeâ. Detta Ã¤r en fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r att jordbruket ska finnas kvar som basnÃ¤ring i hela landet och ett mÃ¶jliggÃ¶rande av fullt utnyttjande av befintliga EU-ersÃ¤ttningar. En lÃ¤ttnad av skatteryggsÃ¤cken kommer ocksÃ¥ trÃ¤dgÃ¥rdsnÃ¤ringen till godo. SammanÂtaget innebÃ¤r vÃ¥ra skattefÃ¶rslag att skatteryggsÃ¤cken minskar med utÃ¶ver regeringens egna fÃ¶rslag pÃ¥ omrÃ¥det. OcksÃ¥ fortsÃ¤ttningsvis Ã¤r det viktigt att anvÃ¤nda sig av EU:s mÃ¶jligheter fullt ut i form av det nuvarande landsbygdsprogrammet. bÃ¶r hÃ¤r pÃ¥ egen hand komplettera genom en egen insats pÃ¥ ca fÃ¶r att fortsÃ¤tta med REKO-stÃ¶d, ge oljevÃ¤xterna miljÃ¶stÃ¶d samt stÃ¶tta mjÃ¶lkÂproduktionen i skogs- och mellanbygd pÃ¥ ett tydligt sÃ¤tt. En Ã¶kad satsning pÃ¥ exportfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder Ã¤r ytterligare ett sÃ¤tt att stÃ¤rka den svenska livsmedelsnÃ¤ringen liksom Ã¥terinfÃ¶randet av avbytarÂtjÃ¤nst. Det Ã¤r bra att regeringen nu Ã¤ntligen instÃ¤mmer i vÃ¥rt gamla krav att avskaffa kartavgiften. Att genomfÃ¶ra avsevÃ¤rda fÃ¶renklingar av jordÂbruksbyrÃ¥kratin Ã¤r ett annat viktigt kristdemokratiskt fÃ¶rslag. FÃ¶renklade regelverk leder till minskat medelsbehov fÃ¶r liksom en reformering av distriktsveterinÃ¤rorganisationen. Norrlandsjordbrukets utsatta situation mÃ¥ste leda till extra Ã¥tgÃ¤rder. Skogsbruket fÃ¥r med kristÂdemokraternas fÃ¶rslag en rejÃ¤l fÃ¶rstÃ¤rkning genom de kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsomrÃ¥de 20. Sammantaget innebÃ¤r vÃ¥rt budgetfÃ¶rslag med sÃ¤nkta skatter och Ã¶kade satsningar pÃ¥ jordbruket ett nettotillskott fÃ¶r nÃ¤ringen med . Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens berÃ¤kning utÃ¶kas med fÃ¶r Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 24: NÃ¤ringsliv UtgiftsomrÃ¥det omfattar nÃ¤ringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurÂrensÂfrÃ¥gor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrÃ¤mjande samt konsumentfrÃ¥gor. Inriktningen av nÃ¤ringspolitik vilar pÃ¥ kunskapen om att arbete och vÃ¤lfÃ¤rd Ã¥t alla bara kan uppnÃ¥s genom att individer, familjer och fÃ¶retag tillsammans tillÃ¥ts att utvecklas och vÃ¤xa med trygga och stabila regler. Det privata nÃ¤ringslivet har varit, Ã¤r och kommer att vara ryggraden fÃ¶r vÃ¤lfÃ¤rd. De nya jobben skapas nÃ¤r enskilda mÃ¤nniskor finner det mÃ¶dan vÃ¤rt att starta eller vidareutveckla ett fÃ¶retag. Det sammantagna nÃ¤ringsklimatet skapas genom skatte-, energi-, arbetsÂmarknads- och nÃ¤ringspolitiken, tillsammans med den Ã¶vergripande ekonomiska politiken, och mÃ¥ste inriktas pÃ¥ att identifiera och undanrÃ¶ja existerande hinder fÃ¶r startande och utvecklande av fÃ¶retag. SamhÃ¤llets kostnader fÃ¶r tillvÃ¤xthÃ¤mmande regler Ã¤r betydande. Priset betalar medborgarna, frÃ¤mst i form av sÃ¤mre levnadsstandard och begrÃ¤nsad valfrihet. Regeringen har gjort utfÃ¤stelser om att snabbt underlÃ¤tta fÃ¶r fÃ¶retagarna genom att genomfÃ¶ra SmÃ¥fÃ¶retagardelegationens 71 fÃ¶rslag. kan vi konstatera att alltfÃ¶r fÃ¥ av SmÃ¥fÃ¶retagardelegationens fÃ¶rslag har genomfÃ¶rts trots Ã¥terkommande utlovande frÃ¥n regeringens sida. Bland de hinder som fortfarande kvarstÃ¥r fÃ¶r fÃ¶retagarna Ã¤r bland annat den stela arbetsrÃ¤ttslagstiftningen, det krÃ¥ngel som omgÃ¤rdar fÃ¶retagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningsÂsystemet och inte minst skattereglerna fÃ¶r den privata tjÃ¤nstesektorn. Regeringen avser att tillfÃ¶ra Ã¥rligen under perioden 2001â2003 bland annat fÃ¶r att undersÃ¶ka hur fÃ¶retag upplever myndigheters information. SjÃ¤lvfallet motsÃ¤tter vi oss inte en sÃ¥dan satsning. Men det rÃ¤cker inte med undersÃ¶kningar. Det behÃ¶vs radikala satsningar och fÃ¶renklingar fÃ¶r fÃ¶retagare. Det som regeringen lÃ¤gger fram i vÃ¥rÂpropositionen Ã¤r lÃ¥ngt ifrÃ¥n vad som utlovades av nÃ¤ringsministern, nÃ¤r det gÃ¤ller att uppnÃ¥ ett fÃ¶retagsvÃ¤nligt klimat i vÃ¤rldsklass. Regeringen fÃ¶reslÃ¥r att anslaget fÃ¶r Ã¶kas med 5 miljoner, vilket ligger vÃ¤l i linje med vad vi kristdemokrater fÃ¶reslagit tidigare. Det Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt att bevaka att den fria konkurrensen inte Ã¥sidosÃ¤tts. Ett starkt konkurrensverk Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt fÃ¶r att marknadsÂekonomin ska fungera. BetrÃ¤ffande den s k ÃstersjÃ¶miljarden anser vi fortfarande att programmet bÃ¶r avvisas av . fÃ¶rordar generella Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra fÃ¶retagsklimatet i landet i stÃ¤llet fÃ¶r riktade stÃ¶dÃ¥tgÃ¤rder till vissa fÃ¶retag och till vissa regioner. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det kan minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 25: AllmÃ¤nna bidrag till kommuner UtgiftsomrÃ¥det omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. anser att kommunsektorn behÃ¶ver ett tillskott utÃ¶ver de medel regeringen anslÃ¥r fÃ¶r att tÃ¤cka in den hÃ¶gre ambitionsnivÃ¥ som har, bland annat vad gÃ¤ller antalet vÃ¥rdplatser, och mÃ¶jligheten fÃ¶r kommunerna att infÃ¶ra enhetstaxa i Ã¤ldreomsorgen. Tillskottet bÃ¶r vara Ã¥r 2001, 1,5 miljarder Ã¥r 2002 samt Ã¥r 2003. fÃ¶reslÃ¥r i denna motion en rad Ã¥tgÃ¤rder som fÃ¥r ekonomiska konsekvenser fÃ¶r kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebÃ¤r att ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det sammantaget Ã¶kar med statsbidragshÃ¶jningen Ã¥ren 2001 och 2002. Ãr 2003 innebÃ¤r regleringarna enligt finansieringsprincipen att ramen minskar nÃ¥got. Se avsnitt 6 i denna motion fÃ¶r en utfÃ¶rligare redovisning av de effekter som pÃ¥verkar kommunsektorn och den bedÃ¶mning gÃ¶r betrÃ¤ffande det framtida resursbehovet. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det kan sammantaget Ã¶kas med Ã¥r 2001, med Ã¥r 2002 och minskas med Ã¥r 2002. UtgiftsomrÃ¥de 26: StatsskuldsrÃ¤ntor m.m. UtgiftsomrÃ¥det omfattar utgifter fÃ¶r rÃ¤ntor pÃ¥ statsskulden och ofÃ¶rutsedda utgifter. FrÃ¥n och med 1998 ingÃ¥r Ã¤ven RiksgÃ¤ldskontorets provisionsÂkostnader i samband med upplÃ¥ning och skuldfÃ¶rvaltning. fÃ¶reslÃ¥r en Ã¶kad utfÃ¶rsÃ¤ljning av statliga fÃ¶retag med mer per Ã¥r Ã¤n vad regeringen rÃ¤knar med. DÃ¤rtill rÃ¤knar inte med att Ã¶verfÃ¶ra hela det berÃ¤kningstekniska Ã¶verfÃ¶ringsbelopp som regeringen kalkylmÃ¤ssigt tillfÃ¶rt hushÃ¥llen. Det fÃ¶rbÃ¤ttrade saldo som dÃ¤rvid uppstÃ¥r pÃ¥ statsbudgeten innebÃ¤r lÃ¤gre statsskuld och dÃ¤rmed lÃ¤gre rÃ¤ntekostnader fÃ¶r statsskuldens hantering. Den positiva rÃ¤nteeffekten till fÃ¶ljd av detta har berÃ¤knats med hÃ¤nsyn till att statsbudgeten Ã¤ven fÃ¶rlorar utdelningsÂinkomster till fÃ¶ljd av det minskade aktieinnehavet. Sammantaget kan ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen fÃ¶reslÃ¥r, av lÃ¤tt insedda skÃ¤l, ingen fÃ¶rÃ¤ndring av ramen fÃ¶r detta utgiftsomrÃ¥de. I en sÃ¤rskild motion fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det har i samband med budgetbehandling hÃ¶sten 1998 redovisat den principiella hÃ¥llning anser att bÃ¶r ha nÃ¤r det gÃ¤ller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s lÃ¥ngsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna mÃ¥let fÃ¶r den svenska EU-budgetpolitiken behÃ¶ver kompletteras. Den nuvarande mÃ¥lÂsÃ¤ttningen innebÃ¤r bl a att skall verka fÃ¶r en effektiv och Ã¥terhÃ¥llsam budgetpolitik inom unionen. MÃ¥len innebÃ¤r Ã¤ven att skall verka fÃ¶r en fÃ¶rbÃ¤ttrad budgetdisciplin vid anvÃ¤ndningen av EU:s budgetmedel. NÃ¥got mÃ¥l om att andel av EU:s budget borde minska har dessvÃ¤rre inte antagits. TABELL 9.1 FÃRDELNING PÃ UTGIFTSOMRÃDEN OCH UTÂGIFTSÂTAK ÃR 2001 TILL 2003 UtgiftsomrÃ¥de 2001 2002 2003 1 4 853 4 802 4 787 2 SamhÃ¤llsekonomi och finansfÃ¶rvaltning 1 410 1 370 1 392 3 SkattefÃ¶rvaltning och uppbÃ¶rd 6 293 6 420 6 562 4 RÃ¤ttsvÃ¤sendet 24 282 25 292 25 837 5 UtrikesfÃ¶rvaltning och internationell samverkan 2 889 2 863 2 907 6 TotalfÃ¶rsvar 47 079 46 056 45 080 7 Internationellt bistÃ¥nd 15 629 16 397 20 181 8 Invandrare och flyktingar 4 458 4 542 4 524 9 HÃ¤lsovÃ¥rd, sjukvÃ¥rd och social omsorg 27 181 28 533 29 657 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 93 420 95 425 97 127 11 Ekonomisk trygghet vid Ã¥lderdom 35 334 34 975 34 150 12 Ekonomisk trygghet fÃ¶r familjer och barn 46 951 51 973 54 764 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslÃ¶shet 20 997 20 498 20 004 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 42 638 42 210 42 802 15 StudiestÃ¶d 19 132 22 020 29 650 16 Utbildning och universitetsforskning 34 480 32 492 35 298 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 781 7 979 8 179 18 SamhÃ¤llsplanering, bostadsfÃ¶rsÃ¶rjning och byggande 11 609 10 653 9 940 19 Regional utjÃ¤mning och utveckling 4 357 3 524 3 424 20 AllmÃ¤n miljÃ¶- och naturvÃ¥rd 2 056 2 272 2 488 21 Energi 1 720 1 536 759 22 Kommunikationer 30 641 28 077 30 588 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande nÃ¤ringar 13 987 14 162 14 675 24 NÃ¤ringsliv 2 841 2 571 2 859 25 AllmÃ¤nna bidrag till kommuner 105 634 104 195 103 537 26 StatsskuldsrÃ¤ntor m.m. 67 425 61 200 51 800 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 24 093 24 795 24 742 Minskning av anslagsbehÃ¥llningar 4 000 5 500 4 000 Summa utgiftsomrÃ¥den 703 170 702 332 711 713 Summa utgiftsomrÃ¥den exklusive statsskuldsrÃ¤ntor 635 745 641 132 659 913 Ãlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 144 686 151 337 158 364 Summa takbegrÃ¤nsade utgifter 780 431 792 469 818 277 Budgeteringsmarginal 2 572 6 530 9 725 Utgiftstak fÃ¶r staten 783 000 799 000 828 000 9.2Â Ãlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ãlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar frÃ¥n och med Ã¥r 1999 endast inkomstbaserade Ã¥lderspensionsfÃ¶rmÃ¥ner. stÃ¥r som ett av fem partier bakom den pensionsuppgÃ¶relse om det nya pensionssystemet som trÃ¤ffats och beslutats i under vÃ¥ren 1998. DÃ¤rmed har vi inte nÃ¥gra Ã¤ndringsfÃ¶rslag vad avser det nya pensionsÂsystemet. 9.3Â Budgeteringsmarginalen Regeringen rÃ¤knar med en budgeteringsmarginal pÃ¥ fÃ¶r Ã¥r 2001 och 6,2 respektive fÃ¶r 2002 och 2003. Detta Ã¤r 1,3 respektive lÃ¤gre Ã¤n vad regeringen rÃ¤knade med i budgetpropositionen fÃ¶r sex mÃ¥nader sedan. Detta visar att regeringen nu definitivt har frÃ¥ngÃ¥tt den budgetdisciplin som den sagt sig vÃ¤rna om. Till skillnad frÃ¥n alla tidigare propositioner som behandlat frÃ¥gan om budgeteringsmarginalen inom ramen fÃ¶r den nya budgetprocessen skrev regeringen i fÃ¶rra vÃ¥rpropositionen: âVad gÃ¤ller de dÃ¤rpÃ¥ fÃ¶ljande Ã¥ren [2001 och 2002] skall budgeteringsmarginalen Ã¤ven omfatta utrymmen fÃ¶r framtida reformer pÃ¥ budgetens utgiftssida.â Regeringen har budgeterat med en alldeles fÃ¶r snÃ¤v marginal fÃ¶r innevarande Ã¥r och de kommande tvÃ¥ Ã¥ren. Ursprungligen var dessa marginaler mer tilltagna, men genom utgiftsreformer har de successivt sÃ¤nkts. Detta har tvingat regeringen till de panikartade Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att klara utgiftstaket som tidigare huvudsakligen drabbade bistÃ¥ndet och senast drabbade arealbidragen inom jordbrukssektorn. Detta visar tydligt att regeringen inte har en tillfredsstÃ¤llande kontroll pÃ¥ statsutgifterna. FÃ¶r Ã¥r 2003 redovisar regeringen en budgeteringsmarginal pÃ¥ ca . Detta Ã¤r som redovisats ovan 16,4 miljarder lÃ¤gre Ã¤n i budgetpropositionen, men den Ã¤r fortfarande sÃ¥ hÃ¶g att regeringen med all sannolikhet planerar att anvÃ¤nda den fÃ¶r nya utgiftsreformer. menar att detta Ã¤r en helt felaktig anvÃ¤ndning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen sjÃ¤lv angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert fÃ¶r att klara makroekonomiska och demografiska fÃ¶rÃ¤ndringar samt den osÃ¤kerhet som fÃ¶ljer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r en viss utÃ¶kning av budgeteringsÂmarginalen 2001 och 2002. FÃ¶r 2003 fÃ¶reslÃ¥r vi en minskning med ca . DÃ¤rmed kommer budgeteringsmarginalen inte att medge nÃ¥got ytterligare reformutrymme, utan enbart vara tillrÃ¤ckligt stor fÃ¶r att makroekonomiska och demografiska fÃ¶rÃ¤ndringar ska kunna inom utgiftstaket. 9.4Â Utgiftstak fÃ¶r staten I de ovanstÃ¥ende tre avsnitten har vi redogjort fÃ¶r vÃ¥ra fÃ¶rslag till preliminÃ¤r fÃ¶rdelning av medel per utgiftsomrÃ¥de Ã¥ren 2001 till 2003, att vi stÃ¥r bakom det regeringen fÃ¶reslÃ¥r vad gÃ¤ller Ã¥lderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt vÃ¥r syn pÃ¥ budgeteringsmarginalen. totala nettofÃ¶rÃ¤ndring pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den (exklusive statsskuldsrÃ¤ntorna) gÃ¶r att utgiftstaket fÃ¶r Ã¥r 2001 bÃ¶r vara lÃ¤gre Ã¤n vad regeringen fÃ¶reslagit, lÃ¤gre fÃ¶r 2002 och lÃ¤gre fÃ¶r Ã¥r 2003. Det statliga utgiftstaket bÃ¶r dÃ¤rmed faststÃ¤llas till Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. 9.5Â Utgiftstak fÃ¶r den offentliga sektorn Utgiftstaket fÃ¶r den offentliga sektorn bestÃ¥r av summan av det statliga utgiftstaket och den berÃ¤knade kommunala utgiftsnivÃ¥n med avdrag fÃ¶r interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av fÃ¶rslag till lÃ¤gre utgiftstak fÃ¶r staten och ett stÃ¶rre utrymme fÃ¶r kommunsektorn ger en nettofÃ¶rÃ¤ndring av det offentliga utgiftstaket med -Ã¥r 2001, -Ã¥r 2002 och -Ã¥r 2003. De interna transaktionerna mellan stat och kommun antas netto vara ofÃ¶rÃ¤ndrade i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag. fÃ¶rslag till utgiftstak fÃ¶r den offentliga sektorn redovisas pÃ¥ total nivÃ¥ i tabell 9.2 TABELL 9.2 UTGIFTSTAK FÃR DEN OFFENTLIGA SEKTORN Miljarder kronor 2001 2002 2003 Staten inklusive Ã¥lderspensionssystemet 783 799 828 Kommunsektorn 499 518 535 Interna transaktioner -180 -185 -189 Summa offentlig sektor 1102 1132 1174 Procent av BNP 50,49,49,10Â HemstÃ¤llan Med hÃ¤nvisning till det anfÃ¶rda hemstÃ¤lls att godkÃ¤nner de allmÃ¤nna riktlinjer fÃ¶r den ekonoÂmiska politiken som fÃ¶rordas i motionen (avsnitt 4), att faststÃ¤ller utgiftstaket fÃ¶r staten inklusive Ã¥ldersÂpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten fÃ¶r Ã¥r 2001 till , fÃ¶r Ã¥r 2002 till och fÃ¶r Ã¥r 2003 till , att godkÃ¤nner den preliminÃ¤ra fÃ¶rdelningen av utÂgifterna pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003 enligt tabell 9.1 som riktlinje fÃ¶r regeringens budgetarbete (avsnitt 9), att godkÃ¤nner berÃ¤kningen av de offentliga utgifterna fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003 (avsnitt 9.5, tabell 9.2), att faststÃ¤ller som budgetpolitiskt mÃ¥l att staten bÃ¶r ha balans i det finansiella sparandet Ã¶ver en konjunkturcykel, att godkÃ¤nner de skatte- och inkomstfÃ¶rÃ¤ndringar som fÃ¶reslÃ¥s i motionen som riktlinjer fÃ¶r regeringens budgetarbete (avsnitt 8, tabell 8.1), att hos regeringen begÃ¤r en korrekt och fullstÃ¤ndig redovisning av samtliga de i 2000 Ã¥rs ekonomiska vÃ¥rproposition berÃ¤kÂnade inkomsterna och utgifterna i enlighet med budgetlagen, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om det europeiska valutasamarbetet, att hos regeringen begÃ¤r fÃ¶rslag till en familjepolitisk reform som syftar till att ge fÃ¶rÃ¤ldrar valfrihet och mÃ¥ngfald i barnÂomsorgen, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om fÃ¶retagande och nya arbetstillfÃ¤llen, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om fÃ¶rÃ¤ndring av det kommunala utjÃ¤mningsÂsystemet, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om kommunala bolag, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om konkurrensutsÃ¤ttning och effektivitet inom vÃ¥rd och omsorg, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att motverka negativa marginalÂeffekter inom skatte- och bidragssystemen, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om att inte Ã¶vervÃ¤ga lagstadgad fÃ¶rkortad arbetstid (avsnitt 4.2.2.2). Gotab, 2000 () () GÃ¶ran HÃ¤gglund (kd) () () () () () () [1] Se till exempel Ds 1992:25 FattigdomsfÃ¤llor, Ds 1997:73 LÃ¶nar sig arbete?, Per (1999) En effektivare vÃ¤lfÃ¤rdspolitik