mot · GO02Ub820 · 2000-10-05 00:00:00 — Den kan för t ex doktorander som är inne i ettflerårigt projekt och är beroende av sin handledare vara än mer problematisk.Det är viktigt att studenters situation uppmärksammas när det gäller sexuellatrakasserier. Lagstiftningen om sexuella trakasserier gäller ej för studenter,eftersom de inte omfattas av lagen om anställningsskydd. anser attlagen om sexuella trakasserier skall gälla enligt förebild i arbetsmiljölagenoch gälla även för studenter.Studenter med funktionshinderFUNKIS-utredningen påtalar en rad brister vad gäller funktionshindrade iskolan och brister rapporteras också från universitet och högskolor.Studenter med funktionshinder har fått vänta på att börja sinastudier därför att universitet/högskolor inte ansett sig kunna ta emot dempå grund av lokalernas utformning. Detta är oacceptabelt.Funktionshindrade studenter måste ha samma rätt som andra studenter tillhögre studier.Det är viktigt att ansvariga för lokalutformningen vid universitet ochhögskolor har tillräckliga kunskaper om olika funktionshinder för att kunnaanpassa lokalernas utformning till funktionshindrade studenters behov.Utbildning i bristyrkenSverige kommer att få en skriande brist på såväl läkare, lärare somsjuksköterskor om ingenting görs. Andra bristyrken på grund av storapensionsavgångar är receptarier och psykologer.Rapporterna vittnar om att alltfler lärare vantrivs i sitt arbete. Det storaantalet avhopp från lärarutbildningarna och ointresset bland unga för attutbilda sig till lärare vittnar samstämmigt om läraryrkets kris.Sverige står inför ett gigantiskt generationsskifte i lärarkåren. Det beror pådet mycket stora antalet lärare som nyanställdes storautbildningsreformer. Läraryrket är mycket impopulärt bland yrkesväljandeungdomar. Läraryrket är på väg att bli ett lågstatusyrke. Lärarhögskolorna harsvårt att fylla sina utbildningsplatser. har en strategi för atthöjaläraryrkets status. I den ingår bl a införandet av lärarlegitimation, flerkarriärtjänster, fler lektorat etc.När det gäller hälso- och sjukvården bör man underlätta för personer medutländsk bakgrund och som har vårdyrkesutbildning att arbeta inomvårdyrkena. Ett problem här är utformningen av språkproven, där man fästerstor vikt vid förmågan till rättstavning. Med tanke på den utbreddaanvändningen av datorer i sjukvården borde invandrares problem medstavning, t.ex. användningen av dubbelkonsonanter, kunna lösas, och inte blitill ett hinder för yrkesutövningen.Folkpartiet anser att situationen för personer med utländsk bakgrund skaunderlättas så att de inte behöver läsa om kurser som de redan har studerat.Därför måste ett system utvecklas för validering och översättning avutländska betyg och examina.Friare antagningsmöjligheter för högskolor ochuniversitetRegeringens ambitioner när det gäller antagningen till högskolor ochuniversitet har varit att införa ytterligare statliga regleringar. Högskolorsoch universitets möjligheter att själva, inom vissa ramar, utformaantagningskrav för vissa utbildningar har kraftigt begränsats. Folkpartietvill att högskolor och universitet skall få ett sådant förtroende. Det ärdock viktigt att en grundläggande förutsättning för att bli antagen på enhögskola är att eleven har en allmän behörighet. tankarpå att skapa en kvot för personer utan förkunskaper avvisar Folkpartiet.Tvärtom ska en studentexamen vara förutsättning för antagning.Men därutöver ska högskolorna få utforma tydliga, lokalaantagningskriterier. Det är ett sätt att öka profileringen, som friarehögskolor kan utforma utbildningar där andra än de traditionellaantagningskriterierna är aktuella. Ett exempel är antagningen tillläkarutbildningen vid Hälsouniversitetet i , där en del avstudenterna antas via antagningsprov och intervjuer, ett sätt som varitframgångsrikt och därför följts av andra medicinska fakulteter, t exKarolinska institutet och medicinska fakulteten i Lund.Högskolans resurserDet behövs fler människor med naturvetenskaplig och teknisk kompetens.Med det naturvetenskapliga och tekniska basåret får de elever som gåttsamhällsvetenskaplig eller ekonomisk gymnasieutbildning möjlighet attskaffa sig behörighet till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar viduniversitet och högskolor. Regeringen har beslutat att hälften av dessaplatser skall förläggas vid högskolor och resten vid den kommunalavuxenutbildningen.Detta innebär att högskolorna även har ansvar för viss gymnasieutbildning.Det är en orimlig prioritering. har istället föreslagit attvuxenutbildningen tar ansvar för dessa utbildningar. Vi anser att högskolansresurser skall fokuseras på högre utbildning, inte att ge utbildningar pågymnasienivå.Minska den politiska styrningen av universitetoch forskningUniversitetens och forskarnas självständighet är central i liberalforskningspolitik. Under århundraden har kunskap skapats, bevarats ochspritts vidare inom universitetsstrukturen. Forskning är nödvändig för attkunna skapa nya kunskaper. Forskningen skall också kritiskt värdera denrådande synen på samhället, människor och natur. Forskningen ökar intebara våra kunskaper, den fyller också en funktion som problemlösare.Sveriges utveckling är beroende av att vi har ett fritt och kreativtforskarklimat. Det förutsätter fria forskare.Den socialdemokratiska utbildningspolitiken har successivt skärpt denpolitiska styrningen av högre utbildning och forskning. Det finns också enförenklad marknadsideologi som menar att högskolans viktigaste uppgift äratt tillfredsställa kortsiktiga önskemål från näringslivet. Båda dessaideologierförenas i tron på att vetenskapssamhällets huvuduppgift är att ta emotbeställningar. Men behöver tvärtom mer fri och mindre beställdforskning.Fri och obunden forskning som håller hög kvalitet är en förutsättning församhällets utveckling. Mångfald och frihet inom forskningen har ettegenvärde. Det är när okonventionella idéer möts som icke förutsägbaraforskningsresultat blir resultatet. Det är omöjligt att på förhand avgöra omforskning inom ett visst område kommer att medföra stor samhällsnytta ellerinte. Det som framstår som irrelevant kan äga största relevans.Därför måste forskarna själva få formulera de problem som de skall studera istället för att tvingas följa politiska modenycker om vad som för tillfälletanses vara opportunt och samhällsrelevant.Idag utser regeringen ordförande i universitetens styrelser. Det finns ingetskäl till detta. Erfarenheter från visar att styrelser kan se ut på olikasättoch ändå fungera effektivt inom de ramar som sätts av lagar och regler.Folkpartiet anser att utgångspunkten är att studenter, forskare, lärare ochpersonal utser sin högskolas styrelse och att vissa platser reserveras för invalav kompetenta personer utifrån.Regeringen har också infört en lag som gör att den kan utse ledamöter iforskningsstiftelserna. Denna direkta politiska styrning av stiftelserna hotarden vetenskapliga kvaliteten. kräver att ledamöterna utses inomvetenskapssamhället så att stiftelserna blir fristående, vilket från början vartanken.Ökade resurser till forskningenRiksdagen beslutar genom statsbudgeten hur medel ska fördelas mellanolika lärosäten. anser att besluten i högre grad måstebygga på uppföljning och jämförande beskrivningar av den vetenskapligakvaliteten på olika universitet och högskolor. Genom statsbudgeten harpolitikerna stor möjlighet att prioritera. Det finns ingen anledning att somidag låta den politiska styrningen gå längre ned i systemet och även tillåtaatt politiker fattar beslut om enskilda vetenskapliga prioriteringar.För att stärka universitetens frihet att bestämma över sin forskning villFolkpartiet öka andelen av de statliga forskningsmedel som går direkt tilluniversiteten. vill därför att den förstärkning på 478 miljoner som regeringen föreslår ska gå till , i stället skafördelasmellan universiteten. Detta innebär att får varjeuniversitet 40 miljoner kr.Samtidigt som högskolans verksamhet expanderar har regeringen dragitned på resurserna till den högre utbildningens kärna, den fria forskningen.Den andel av forskningen som finansieras av statliga anslag har minskat frånc:a till idag.Neddragningen på forskningen är oacceptabel. Den svenskaforskningspolitiken måste ha en hög ambition. anslår därför 500miljoner kronor mer än regeringen till forskning och forskarutbildning för år2000.Folkpartiet föreslår en större besparing på anslagsposten för särskildautbildningsplatser för vuxna än regeringen. Antalet sökande tillKunskapslyftet har minskat . Med förslag tillförbättringar av företagande kommer behovet av arbetsmarknadsåtgärder attminska ännu mer.Fler doktorandtjänsterDen biföll regeringens förslag tillforskarutbildningsreform. Reformen kom till efter en bristfällig beredningdär konsekvenserna av den inte tillräckligt analyserats. Dengrundläggande förändringen är kravet på finansiering av forskarstudierna.Carl Thams doktorandreform innebar att doktorandstudierna måste varafinansierade för en fyraårsperiod innan doktoranden blir antagen. Dettagör det omöjligt att forska på deltid i kombination med annat arbete.Resultatet är att många institutioner kan anta nya doktorander,eftersom de inte kan garantera doktorandernas försörjning. Framför alltinom humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar har antaletnya doktorander minskat kraftigt, på sina håll mer än hälften.Sverige har inte råd att förlora den vetenskapliga kompetens som finnsbland människor som är beredda att vid sidan av sitt arbete forska på deltid.Folkpartiet anser därför att det är hög tid att riva upp reformen och återinföramöjligheten att doktorera utan att ha en doktorandtjänst.Forskarutbildningsreformen handlar dock inte enbart om doktorandernasförsörjning. En annan viktig del är den s k effektiviseringen av utbildningen.Genomsnittstiden skall vara för en avhandling, detta trots att när detgäller såväl svenska som utländska avhandlingar så skiljer sig forskningstidenmarkant mellan de olika disciplinerna. Framför allt gäller detta förhumanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteter. Politiker kan geförutsättningar,bl a genom att införa fler doktorandtjänster och därmed underlätta för enkortare doktorandutbildning. Men det går inte att på politisk väg tvinga framett system där tiden för disputation är densamma för samtliga avhandlingarinom alla discipliner. Det är inte främst tiden, utan resultatet av forskningensom är det viktiga.Folkpartiet inser problemet med den orimliga skuldsättning som en längretids studier med studielån innebär. Men forskningens egenvärde kan aldrignog betonas. För forskningen i sig spelar exempelvis forskarens ålder ingenroll. Tvärtom finns det ett värde att även ha doktorander med andraerfarenheter som påbörjar sin forskarkarriär senare i livet. Det måste finnasflexibilitet i systemet som gör att människor med relevanta forskarambitionerhar möjlighet att genomföra sina forskningsprojekt.Vi måste skapa en forskarutbildning som lockar och inte avskräcker flermänniskor att påbörja forskarutbildningen. För kvaliteten i svensk utbildningoch den svenska forskningens framtid är detta nödvändigt.Fler postdoktorala tjänsterDen svenska forskarutbildningen och forskningen möter ett allvarligtproblem i form av otillräcklig tillgång på postdoktorala tjänster. Detta kanvara en bidragande orsak till kvinnors svårigheter att komma in i denakademiska världen. Rimligt vore att minst hälften av de examineradedoktorerna fick möjlighet att fortsätta en vetenskaplig postdoktoral karriäri eller utomlands.Kungl. och Svenska barnboksinstitutetFolkpartiet har i en särskild motion om läsning beskrivit de finansiellaproblemen på Kungl. Vi vill även här poängtera att anslagenmåste höjas. () är organisatoriskt knutet tillKungl. och gör viktiga insatser för barnboken. Folkpartietföreslår att tillskjuts för detta ändamål. När detgäller Kungl. som helhet bör regeringen återkomma tillriksdagen med en långsiktig lösning av ekonomiska problem.Fler fristående högskolorMed fler högre läroanstalter kan fler människor skaffa sig en högreutbildning. Med högskolor som drivs med alternativa former får Sverigeen sundare konkurrens inom utbildningssektorn och en garant för frihetoch obundenhet. Det skulle öka mångfalden och därmed valfrihet förstudenter och kvaliteten på utbildningarna totalt sett. föreslårdärför att fler fristående högskolor inrättas med förebild i de friståendehögskolor som redan finns. Fler av de nuvarande statliga högskolornaskulle kunna drivas i stiftelseform som ochChalmers i Göteborg.Stockholm den 5 oktober 2000Ulf ()()()