mot · GO02T212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T212av , ()KommunikationerSammanfattningKristdemokraternas syn på kommunikationer har två utgångspunkter:välstånd och miljöhänsyn. Bra kommunikationer är en förutsättning föratt vårt land ska kunna utveckla välståndet, öka sysselsättningen ochtillväxten. Transporterna belastar dock miljön och därför måste ytterligareinsatser göras för att framför allt minska de skadliga utsläppen. Viföreslår en kraftigt höjd skrotningspremie för att snabbare få bort de bilarsom saknar katalysator, en successiv övergång till miljöbränslen samtytterligare resurser till ökad bärighet på järnvägen.Det är inte acceptabelt att vägtrafiken skördar över 500människoliv. Nollvisionen måste återupprättas. På hårt trafikeradevägsträckor måste fyrfiliga vägar med mitträcke byggas. För att klara av ensnabb utbyggnad av olycksdrabbade vägsträckor bör alternativafinansieringssätt prövas. Sammanlagt vill tillföra 9,5miljarder kronor mer än regeringen till nyinvesteringar och tillunderhåll av det förslitna vägnätet. Regeringen kritiseras för att inte ha sattigång med detta arbete ännu, och för att inte avsätta tillräckliga resurser.Ävenpå andra punkter efterlyser vi handlingskraft ifrån regeringens sida: Vadhänder med väginspektionerna och påföljdssystemet? Vad händer medmöjligheten för storstäderna att införa vägavgifter för att påskynda byggandetav förbifarter och nya järnvägsspår?Vi varnade regeringen för passivitet inom det sjöfartspolitiskaområdet. är verkligheten här och färjenäringen är på väg bort från Sverige.Ett s.k. nettostöd måste införas för att bevara de svenska jobben inomsjöfartsnäringen. föreslår vi att den svenska färjenäringen(förutom fartyg med taxfree eller annat statligt stöd) inkluderas isjöfartsstödet. Vi avsätter mer än regeringen isjöfartsstöd 2001.På sikt måste dock EU-länderna enas om att sluta medsubventionskarusellen.Vi motsätter oss regeringens och stödpartiernas föreslagna höjning avdieselskatten. Trots löften om positiva åtgärder straffas nu den svenskaåkerinäringen för att de använder renaste diesel - MK1-dieseln.Detta är en skatteväxling som är negativ för miljön istället för tvärtom.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om påskyndande av alternativt finansierade infrastrukturprojekts.k. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ytterligare prioriterade PPP-projekt.3. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom statsbudgeten (1996:1059) till förmån för alternativ finansiering avinfrastruktur.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bussbranschens problem.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omprövning av hela systemet för regional upphandling avkollektivtrafik.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgängligheten till kollektivtrafiken för funktionshindrade.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att åkerinäringen skall få konkurrensneutralitet.8. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd dieselskatt.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om polisens bilinspektörer.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafiksäkerheten.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alkolås.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa elektroniska körkort.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bullerstörande vägnät.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillåta fler pilotprojekt för alternativa bränslen såsomekoparaffin.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad låginblandning av etanol samt borttagen koldioxidskattpå etanol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den höjda fordonsskatten för äldre dieselbilar. begär att regeringen lägger fram förslag till borttagande avvägavgifter och fordonsskatt för veteranlastbilar som ej regelmässigt går iyrkesmässig trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om typgodkännanden för motorcyklar.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd skrotningspremie. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöstyrande vägavgifter i hårt trafikerade stadskärnor.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om cykelpolitik.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationsanslag.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Öresundsförbindelsen.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda ett alternativ till Citytunneln.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa slottider inom järnvägen.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör vara pådrivande i internationella organ försträngare säkerhets- och miljökrav för sjöfarten.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett nettostödssystem för sjöfarten skall införas senast 2002.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den svenska färjenäringen skall inkluderas i sjöfartsstödetredan från 2001.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gemensam, konkurrensneutral sjöfartspolitik inom EU.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kustsjöfarten måste uppmärksammas.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Vänersjöfartens situation måste förbättras.32. begär att regeringen lägger fram förslag om tonnageskatt försjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om passagerarpassagen och rutinerna på flygplatsen vidincheckningen.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privata och kommunala alternativ beträffandeflygplatsinvesteringar.35. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skilja från Luftfartsverket.36. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om postkontoren.37. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lantbrevbärarnas kassaservice.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om öppna accessnät.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avslå en statlig bredbandssatsning.40. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteavdrag för att motverka den digitala klyftan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om personaloptioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunikationsforskning och meteorologi.43. anvisar för , med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag, anslagen under utgiftsområde 22Kommunikationer enligt uppställning:44.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag i tkr Anslagsförändring i tkr )1 Yrkande 8 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 15-17, 32, 40 och 41 hänvisade till SkU.3 Yrkande 19 hänvisat till MJU.LagförslagTaxor för lastbilstransporterVi är kritiska till att regeringen inte kommit längre med en lösning förGotlandstrafiken. År har vi accepterat att Gotlandstilläggetkvarstått eftersom regeringen hänvisat till en utredning om ett framtidatransportstöd. Att nu återkomma till med lagförslag sompermanentar Gotlandstillägget är ingen lyckad lösning. En systemlösningmåste tas fram som ser till att ge näringen på samma villkor somfinns på fastlandet, som passagerartrafiken ska säkras. För attinte försämra situationen för accepterar vi under protestlagförslaget.Stöd till kommuner för anläggande av lokala telenätVi är kritiska till regeringens bredbandssatsning med statliga medel, menvi motsätter oss inte att kommuner i glesbygd eller enskilda personer fårgöra skatteavdrag för bredbandsanslutning eller datorköp. Vi utvecklarsynpunkter på detta i kapitlet Informationsteknik.KommunikationerDet transportpolitiska måletRiksdagen har fastställt ett övergripande transportpolitiskt mål att"säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet".Kristdemokraterna står bakom detta mål. För ett land som hartransporterna stor betydelse. Vi är ett glest befolkat land med långaavstånd. Vårt geografiska läge förstärker vikten av ett väl utbyggt internttransportnät, men också av goda kommunikationer till omvärlden.Sveriges exportberoende är stort och vår välfärd bygger på en livaktighandel med andra länder. Det gäller de traditionella transportsätten påväg, järnväg, med båt eller flyg, men också naturligtvistelekommunikationer. I det framväxande IT-samhället behövs snabbadigitala motorvägar för att ska ligga i framkant på områden sommobiltelefoni, Internettjänster samt avancerad utveckling av programvara.Finansiering av infrastrukturRegeringen återkommer på flera ställen i propositionen till att anslageninte räcker till för att uppfylla befintliga investeringsplaner hos Vägverketoch . Detta är mycket olyckligt. Att minska investeringarna iinfrastrukturen straffar sig i längden. Regeringens uppfattning är ändå attde fastställda infrastrukturplanerna ska kunna genomföras med visstidsförskjutning och annan prioritering. Ett konkret exempel - som vikristdemokrater upprepade gånger lyft fram - på hur illa det kan bli närman ändrar i planerna är hanteringen av utanför somuppmärksammats i trafikdebatten. Efter en långdragen planeringsprocessmed , kommunen och flera hundra mark- och fastighetsägareinblandade, flyttade regeringen plötsligt projektmedlen till en annan plats.Vägverket som planerat att bygga bort en farlig sträcka stod plötsligt utanmedel och ombyggnaden har fördröjts väsentligt. Om inte Vägverketkan påbörja projektet måste de, enligt uppgifter viinhämtat, börja om hela miljöprövningsprocessen. Berörda människorsförtroende för statsmakten och myndigheter torde inte öka efter en sådanhändelse. Regeringen borde nu se till att Markarydsombyggnadenkommer igång med hög prioritet.Ett sätt att få en stabil ekonomisk grund för infrastrukturinvesteringar kanvara alternativa finansieringssätt av typen PPP (Public-Private Partnership). Ibudgetpropositionen 1999/2000 skrev regeringen: "Regeringen anser detmycket angeläget att man skyndsamt prövar möjligheterna till alternativfinansiering av infrastrukturprojekt och avser att studera för- och nackdelarmed alternativ finansiering av vissa infrastrukturprojekt." Av detta har inteheller något blivit i årets budgetproposition.Riksdagen beslutade också att godkänna regeringens förslag att pröva fyraolika PPP-projekt. Vi begärde att tio projekt skulle startas och vi gav ocksåexempel på projekt som vi ansåg lämpliga:Rv 40 Jönköping-BoråsE 4 SydE 4 förbifart UppsalaMalmbanans norra omlopp(ovanstående redan föreslagna av regeringen)Utbyggnad av i norra 22 flera olika projekt: Gårdstånga-Vä, genomfartBlekinge, m.fl.Väg E 20 i bl.a. sträckan norr om upp mot länE 4 förbifart MarkarydTrafiksituationen i med förbifart väster samt utökadspårkapacitet vid RiddarholmenTrots riksdagsbeslut och trots regeringens ambitioner att pröva fler PPP-projekt så går det alldeles för långsamt. Vårt krav om ökad takt på dessaprojekt kvarstår.I lagen (1996:1059) om statsbudgeten stadgas att infrastrukturellainvesteringar skall finansieras med anslag (22 §). Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag till lagändring av nämnda paragraf.Transportpolitiska delmålEtt tillgängligt transportsystem samt en positiv regionalutveckling"Hela ska leva" är ett slitet uttryck som åskådliggör en angelägenpolitiskt ambition. För att nå detta mål, är det oerhört viktigt att skapa etttillgängligt transportsystem. Det höga bensinpriset, regeringens bådadieselskattehöjningar samt ett eftersatt vägunderhåll gör det kostsamt förmänniskor som är beroende av bilen.Kollektivtrafiken är inte ett alternativ för alla i hela landet. Branschen liderdessutom svårt av stora ekonomiska bekymmer bl.a. på grund av höjningar avfordons- och drivmedelsskatter. Vi ställer oss bakom regeringens förslag tillmomssänkning för kollektivtrafik men vi är mycket bekymrade särskilt förbussbranschens utveckling. sjunker lönsamheten kraftigtoch menar att branschen står på ruinens brant.Många trafikeringsavtal är ensidigt konstruerade av länstrafikbolagen så attbussoperatörerna inte kompenseras för lönekostnadsökningar,skattehöjningar eller högre oljepriser. Denna utvecklingen är ohållbar.Vi anser att hela systemet med länstrafikbolag borde omprövas med tankepå behovet av- utveckling av kollektivtrafiken,- samordning över länsgränser,- rimliga konkurrensregler samt- möjligheterna till förbättringar med stöd av moderna IT-system.Vår övertygelse är att en förutsättning för att minska persontransporternasmiljöpåverkan är att fler medborgare väljer att åka kollektivt i stället för iegen bil. Det förutsätter att kollektivtrafiken utvecklas till ett ännu bättreresalternativ, vilket endast kan ske i en sund bransch med sundaekonomiska villkor.För framtid har informationsteknikens (IT) utbredning en storbetydelse. Inte minst i de glest befolkade delarna av landet kan IT bidra tillattöka livskvaliteten på flera sätt. Jobben inom kunskaps-, informations- ochtjänstesektorn ökar . Det innebär att det blir allt vanligare attarbetapå distans. Möjligheterna att studera utan att flytta ökar också med hjälp avIT. Inom sjukvården kan IT användas för att minska resandet både förpatienter och läkare. För funktionshindrade människor öppnar sig också nyamöjligheter med den nya informationstekniken.I finns det cirka 1,2 miljoner människor med någon form avfunktionsnedsättning. Alla dessa behöver också tillgänglighet tilltransportsystemet. Enligt gjorde av de funktionshindrademinst en resa en genomsnittlig dag . Antalet minskade ifrån åretinnan. För icke funktionshindrade ligger nivån på . Regeringen redovisaratt de som använts till förbättringar förfunktionshindrade bl.a. har gått till handikappanpassning av rastplatser samtkantsten vid övergångsställen. anser inte att detta ärtillräckligt. På flera håll i landet har man börjat använda s.k. låggolvsbussarinom kollektivtrafiken samt på olika sätt ökat tillgängligheten för defunktionshindrade. Men så gott som kan vi läsa reportage ochinsändare om hur svårt det är att resa för många människor medfunktionshinder. Vi begärde redan i vår trafikmotion 1998/99 att relevantaoch tillämpbara mått skulle tas fram för att kunna få fram en utvärderingsbaråtgärdsplan för ökad tillgänglighet för funktionshindrade, främst inomkollektivtrafiken. Eftersom inget har hänt på området, kvarstår vårt kravockså detta år.En hög transportkvalitetRegeringen skriver i budgetpropositionen att skadorna från sommarensöversvämningar ska täckas med en anslagsökning på 80 miljoner kronorår 2000 och . När det gäller väginvesteringar iregionala planer tillför regeringen . Det kallar man"en kraftig ökning ... för en satsning på ökad bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet". När det gäller investeringar ochförbättringsåtgärder i statens vägnät vill regeringen överföra medel tillfysiska trafiksäkerhetsåtgärder genom att senarelägga investeringar inomden nationella väghållningsplanen, men utan att ändra ramen för det totalaanslaget.Detta är emellertid inte "en kraftig ökning" som regeringen påstår, utanhelt otillräckligt för att ens kunna skydda det befintliga vägnätet frånkapitalförstöring. vill tillföra mer änregeringen till väginvesteringar samt till åtgärder för bärighet och underhållav vägnätet under kommande treårsperiod.Åkerinäringens villkorÖver stora delar av , även i , har lastbilsåkare protesteratmot de höga bränslepriserna. De studier som gjorts av åkerinäringensvillkor visar ju entydigt att svenska åkare har i storleksordningen 20procent högre kostnadsläge än omvärlden. Det finns också stora inslag avoseriös konkurrens. Vi har i tidigare motioner krävt konkreta åtgärder försvensk åkerinäring men regeringen har inte velat lyssna. Förvisso har etthandlingsprogram tagits fram men har regeringen höjtdieselskatten med och föreslås ytterligare enhöjning med . Detta motverkar svenska åkeriers möjligheter attkonkurrera på lika villkor samt försämrar miljön eftersom utländsk dieselmed upp till nästan 40 gånger högre svavelhalt kommer att användas iökad omfattning i . Detta är sannerligen ingen grön skatteväxling.Alltfler svenska åkerier miljöcertifieras vilket förstås är mycket positivt.Delvis kommer drivkraften inifrån, dvs. från företagare och anställda som harett starkt miljömedvetande och vill påskynda utvecklingen. Men delviskommer också drivkraften genom yttre påverkan eftersom miljöhänsyn idagär ett konkurrensmedel. Många större transportköpare har också antagitmiljöpolicies som gör att de inte vill välja transportörer utan miljöcertifikat.Det ligger naturligtvis i allas intresse att åkerierna blir mindremiljöstörande. De själva kan känna större tillfredsställelse när de vet att degör vad de kan för miljön, de kan också i längden tjäna pengar genom ökadkonkurrenskraft men också genom mindre bränsleförbrukning och minskatslitage. Problemet är att det är en kostnadskrävande process att genomgåmiljöcertifiering och det tar också mycket tid och kraft i anspråk. När dåregeringen återigen vill höja dieselskatten på renaste diesel så skaman inte bli förvånad över reaktionerna hos åkarna. Det måste finnas ettsamförstånd om att minska näringens miljöpåverkan och det uppnås integenom att regering och riksdag inte visar förståelse för näringens villkor. MedKristdemokraternas förslag om sänkta arbetsgivaravgifter upp till en visslönesumma skulle alla företag gynnas, men särskilt småföretagen bland vilkamånga åkerier återfinns. Vi föreslår också sänkt dieselskatt samt kraftigthöjda investeringar i vägunderhåll och nybyggnad. Vi hänvisar också till vårskattepolitiska motion.För att polisen ska kunna ta krafttag mot trafikbrotten behövs ökaderesurser men också att regeringen förstärker påföljdssystemet, vilketriksdagen två gånger har tillkännagivit. Av detta beslut har ännu inget konkretkommit fram ifrån regeringens sida. Regeringen bör skyndsamt fullföljariksdagens beslut i detta avseende. neddragning på polisensbilinspektörer är inte heller acceptabel. Utan deras specialkompetens kommerdet att bli mycket svårare för polisen att stoppa de trafikfarliga bilarna ochtrafiksäkerheten kommer att minska. Att sedan investeringarna i datorer ochutbildning redan är gjorda när vill halvera anslaget är ju ingetannat än slöseri med skattemedel. bör tillkännage attbilinspektörerna ska vara kvar i tjänst i full omfattning.En säker trafikRiksdagen har fattat beslut om nollvisionen, som innebär att målet är attingen ska dödas eller skadas svårt i trafiken. Som ett led i arbetet förnollvisionen har utarbetat ett nationellt trafiksäkerhetsprogram,som sedan har antagits av regeringen, där konkreta och kvantitativatrafiksäkerhetsmål ställs upp. Målet är högst 400 dödade ochhögst 3 700 svårt skadade i trafiken. Det är uppenbart att målen intekommer att nås, inte minst på grund av bristen på resurser. Det gäller attåterupprätta nollvisionen och formulera ett trafiksäkerhetsprogram mednytt och relevant innehåll, där några av förslag ärökad bilbältesanvändning, ökad cykelhjälmsanvändning, ökadpolisnärvaro för hastighetsövervakning, differentierad och flexibelhastighetsbegränsning, trafikmiljön som en vit zon beträffande alkohol,en förlåtande trafikmiljö, frivillig vidareutbildning i samband medkörkortsförnyelse, opinionsarbete för ändrade attityder till trafiksäkerhetsamt de ovan nämnda investeringar i vägnätet.I regeringens 11-punktprogram saknades dessutom en av deviktigaste punkterna för ökad trafiksäkerhet: nykterheten. Det äranmärkningsvärt då man vet att var femte person som omkommer eller skadasallvarligt i trafiken gör det i alkoholrelaterade olyckor. Vi efterlyser enkampanj för nykterhet i trafiken och vill vidare ha ett obligatoriskt införandeav alkolås för dem som dömts för rattonykterhet. För gruppen alkoholiseradeförare är det nödvändigt med speciella behandlingsprogram och tvingandeåtgärder som exempelvis alkolås, för att hindra dem att köra onyktra. Tankenhar länge diskuterats och utretts, och har även vid tidigare riksdagsbehandlingfått stöd av fler partier än . menar atttiden nu är mogen att döma trafikonyktra förare att installera alkolås i sin bilom de önskar fortsätta köra. Av dem som kör rattfulla saknar dessutom 60 %körkort. Uppskattningsvis 8 000 människor kör rattfulla i Sverige.Ca hälften av alla berusade och drogpåverkade, dvs. 4 000 av varje kategori,kör bil och dödas ca 100 människor och skadas ca 2 500.Detta kostar det svenska samhället . Kristdemokraternaanser att frågan om elektroniska körkort, som omöjliggör obehöriganvändning av bil, bör införas, för att finna effektiva medel att stoppa dessahelt ansvarslösa individer.En god miljöMiljöanpassad trafikHela vår samhällsstruktur är beroende av ett fungerande transportsystem.Men transporterna står för ett av våra största miljöhot, nämligenutsläppen. Våra intressen av välfärd och bekvämlighet krockar med våraintressen för ren luft och natur.Transportsektorn är i mycket hög grad beroende av fossila bränslenoch bidrar starkt till växthuseffekten, försurning av mark, sjöar och vattendragoch övergödning. Utnyttjandet av energi och resurser måste genomgående skepå ett sådant sätt att jordens begränsade resurser förvaltas i stället förförbrukas.Utsläppen av koldioxid har i ökat ochetappmålet för koldioxid bedöms inte kunna nås till 2010, enligt regeringen.Att transporterna står för en stor del av koldioxidutsläppen är allvarligt ocksåmed tanke på att transporterna ökar . Men det som sällan nämns äratt det är andra företeelser som står för merparten av växthusgasutsläpp:Industrin, värmeverken, jordbruket samt hushållen står tillsammans för cirka70 % av växthusgasernas utsläpp här i och transporterna för cirka30 %. (Källa: SOU 2000:23 slutbetänkande.) I samma be-tänkande kan man läsa att utsläpp av koldioxid frånenergianvändning inklusive transporter, räknat i ton per invånare, 1997 varbland de lägsta av alla . Genomsnittet inom låg på cirka11 ton per invånare medan hade per invånare. Endast fyraländer hade lägre värden, samtliga med betydligt högre medeltemperatur änSverige.Klimatfrågan är en framtidsfråga och måste tas på högsta allvar. Därförriskerar miljöpolitiken att förlora i förtroende om man enbart fokuserar påhöjd dieselskatt, vilket uppenbarligen gör att vi får högre svavelutsläpp iSverige genom en ökad mängd utländsk diesel. Alla sektorer som bidrar tillväxthuseffekten måste dra sitt strå till stacken. Transporterna kaneffektiviseras men framför allt måste det till nya bränslen som inte gerupphov till ökad växthuseffekt. Det är därför viktigt att släppa fram flerpilotprojekt inom bränslesektorn (ekoparaffin exempelvis) samt avvecklakoldioxidskatten på etanol. Politiken måste inriktas på att genom långsiktigamål driva på utvecklingen för energieffektiva och miljövänliga fordon ochnya bränslen.Enligt förra årets budgetproposition hade antalet bullerstörande vägnätminskat med till följd av åtgärder och utmed järnväg hardrygt 900 fastigheter erhållit bullerskydd . Detta är självfalletpositivt. Ansträngningarna bör kontinuerligt fortskrida men i årets propositionsaknas uppgifter om utvecklingen. Buller må vara ett mindre diskuteratmiljöhot men inte desto mindre allvarligt. Det är ca 1,6 miljoner människor ivårt land som utsätts för buller från vägtrafik som överskrider riktmärket förgod kvalitet.