mot · GO02T232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T232av , ()Kommunikationerna i skogslänenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en starkare politisk styrning av all verksamhet somkan hänföras till infrastrukturen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att man vid prioritering mellan olikainfrastrukturobjekt tar hänsyn till såväl regionalpolitiska som socialaskäl, vid sidan av de samhällsekonomiska kalkylmodeller som nuanvänds.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över konkurrenslagstiftningen så att den inte utgör etthinder för en effektiv regionalpolitik.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta större hänsyn till de tunga transporterna vid fördelningav väganslag både till drift och investeringar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utökade insatser för drift och underhåll av vägnäteti skogslänen med målet att alla landets vägar skall kunna hållas öppnaåret om.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av bra vägar för att den växande turistnäringen skallkunna fortsätta att utvecklas som en viktig basnäring i skogslänen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om standarden på det nationella stamvägnätet i skogslänen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ge godstrafiken en betydligt högre prioritet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hela landet måste få tillgång till teleförbindelsersom klarar att överföra stora datamängder med hög hastighet.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten bör verka för att teletaxorna så långt möjligt görsavståndsoberoende.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten även fortsättningsvis måste ta ansvar för attupprätthålla en god postservice med en väl fungerande betalnings- ochkassaservice i hela landet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hela flygsektorn solidariskt bör bära kostnaderna för attupprätthålla trafiken på vissa olönsamma linjer.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt statligt stöd till interregional kollektivtrafik med bussoch tåg.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av de olika trafikslagen.15.1 Yrkandena 3 hänvisat till NU.MotiveringSverige har en mycket positiv ekonomisk utveckling medsnabbt förbättrade statsfinanser, hög tillväxt och sjunkandearbetslöshet. Tyvärr är tillväxten ojämnt fördelad i landet. Iistort sett hela skogslänsregionen brottas man med vikandebefolkningssiffror och kvardröjande arbetslöshet. Det ärdärför nödvändigt att sätta in offensiva åtgärder så att ävenskogslänen får del av den goda ekonomiska utvecklingen.För att få en positiv utveckling i en region måste det finnas engrundläggande service i form av vägar, järnvägar, flyg, post ochtelekommunikationer. Denna grundläggande service måste tillkomma alladelar av landet på likvärdiga villkor. Det är viktigt att man vid prioriteringmellan olika infrastrukturprojekt inte bara tar hänsyn till desamhällsekonomiska kalkylmodeller som används, utan också väger insåväl regionalpolitiska som sociala skäl.De senaste årens utveckling, med avreglering och bolagisering av vårainfrastrukturverk, har visat att marknaden inte förmår ta regionalpolitiskahänsyn. Den politiska styrningen av uppbyggnaden av landets infrastrukturmåste återupprättas. Det kan t.ex. ske genom att alla aktörer på t.ex.distributionsmarknaden (brev, bud och paket), elmarknaden, telemarknadenoch kollektivtrafikmarknaden får betala avgifter som används förregionalpolitiskt motiverade satsningar inom respektive område. Det blirmindre lönsamt att bara "plocka russinen ur kakan" och vi återtar det politiskagreppet över infrastrukturen, utan att därför förlora de fördelar somkonkurrensen kan ge. Konkurrenslagstiftningen måste ses över, så att den inteförhindrar en effektiv regionalpolitik.VägVägarna spelar en strategisk roll i skogslänens utveckling.De människor och företag som verkar i skogslänen måste haen vägstandard som är likvärdig med övriga landet. Medtanke på den stora andelen basindustri, som är beroende avråvarutransporter från inlandet och av godatransportmöjligheter för de färdiga produkterna, är dettaviktigt både för skogslänens utveckling och för landetsexportinkomster. Även den växande turistnäringen ärberoende av bra vägar för att kunna fortsätta att utvecklassom en viktig basnäring främst i glesbygden. Ett bra vägnätär en grundförutsättning för en fortsatt positiv utveckling avturismen i skogslänen.I skogslänen finns landets sämsta vägar, till en del beroende på besvärligamarkförhållanden, men främst beroende på brister i det hittillsvarande sättetatt fördela väganslagen.Med tanke på skogsindustrins oerhörda betydelse för landet är det heltoacceptabelt att en så stor del av skogslänens vägnät måste stängas av underlånga tider . Det är en brist som måste åtgärdas . Särskiltsom den moderna skogsindustrin är helt beroende av färsk råvara för attkunna upprätthålla hög kvalitet och högt förädlingsvärde. Det borde varasjälvklart att vägarna skall kunna hållas öppna året om. Vi anser att Vägverketi mycket högre grad än måste beakta skogsindustrins behov av ettfungerande länsvägnät då väganslagen fördelas över landet. De beslut somfattats om ökade insatser till drift och underhåll av skogslänens vägnät ärotillräckliga. Ytterligare insatser behöver göras så att vägarna i hela landetkan hållas öppna året runt. Det är ett minimikrav om skogslänens företag skallkunna konkurrera på samma villkor som sina internationella konkurrenter.Också Europavägarna i skogslänen måste hålla en god standard för attnäringslivet ska kunna vara konkurrenskraftigt. Det får inte vara så att detavståndshandikapp som företagen i skogslänen har förvärras ytterligare av enundermålig standard på de Europavägar som leder genom skogslänen. Det ärnödvändigt att vägnätet håller en fullgod standard.JärnvägÄven järnvägarna i skogslänen är i stort behov avupprustning. Näringslivets behov av snabba och effektivatransporter har ökat snabbt . Av miljöskäl ärdet ytterst angeläget att en så stor andel som möjligt avgodstrafiken går på järnväg och inte läggs på lastbil. Det ärdärför nödvändigt att man vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ger godstrafiken en betydligt högreprioritet än vad som tidigare gjorts.ITDen moderna informationstekniken ger skogslänen helt nyautvecklingsmöjligheter genom att många verksamheter intelängre är geografiskt bundna till vissa orter. En förutsättningför att dessa möjligheter skall kunna tas till vara är att helalandet får tillgång till den nya tekniken på likvärdiga villkoroch avståndsoberoende taxor. Staten måste ta ett ansvar ochstyra utbyggnaden av höghastighetsnät fördatakommunikation på ett sådant sätt att hela landet geslikvärdiga utvecklingsmöjligheter. Detta måste gälla såväldet fasta nätet som det nät som byggs upp för mobildatakommunikation. Vid tillståndsgivning till nya licensermåste en god geografisk täckning med högkommunikationshastighet i hela landet vara ett oavvisligtkrav.PostMänniskors behov av postens tjänster har förändrats mycketsnabbt . Eftersom de flesta betalningarnumera sker automatiskt eller med giro har människorsbehov av att besöka posten minskat kraftigt. Dessutom tarelektronisk post och annan ny teknik över allt mer avpostgången. Trots det är det oerhört viktigt att postserviceinklusive betalnings- och kassaservice kan upprätthållas ihela landet. Det är en mycket viktig princip att allamänniskor har tillgång till postservice med en välfungerande betalnings- och kassaservice oavsett var i landetman bor. Särskilt småföretagare i glesbygden är beroende avatt kassaservicen fungerar på ett bra sätt. Staten måste därföräven fortsättningsvis ta ansvar för att upprätthålla en godpostservice med en väl fungerande betalnings- ochkassaservice i hela landet.FlygSverige har i jämförelse med andra länder genomfört denmest omfattande avregleringen av flygmarknaden, sedansamtliga linjer för inrikesflyg öppnades för fri konkurrens1992. Avregleringen har fungerat relativt väl påhögtrafikerade linjer men har också lett till att priserna påvissa sträckor stigit kraftigt som utbudetförsämrats avsevärt. Man kan också konstatera attflygpriserna till mindre orter i är avsevärt dyrare än iexempelvis , trots att förhållandena torde vara väldigtlikartade. De höga flygpriserna och den låga turtätheten fårstarka negativa konsekvenser för näringslivetstillväxtförutsättningar och privatpersoners möjligheter tillresande. De negativa effekterna ökar dessutom i takt med attsnabba persontransporter blir en grundförutsättning för enväxande del av näringslivet. Exempelvis hade många av deföretagsetableringar, som skett i inlandet av IT-baserade och avståndsoberoende tjänsteföretag, varitomöjliga att genomföra utan en tillräcklig närhet och tillgångtill flygtransporter. Erfarenhetsmässigt minskar således intebehovet av fysiska kommunikationer i takt med atttelekommunikationerna förbättras. Istället ökar detstrategiska värdet av att förbättra förutsättningarna påpersontransportområdet generellt.Enligt vår mening måste staten ta ansvar för att hitta ett system sominnebär att hela flygsektorn solidariskt bär kostnaderna för att upprätthållatrafiken på vissa olönsamma linjer. Man kan konstatera att man i exempelvisKanada, och infört subventionssystem för flygtrafiken på vissalinjer.KollektivtrafikDet tioåriga avtal som funnits mellan staten ochtrafikhuvudmännen om särskilt stöd till kollektivtrafik ivissa glesbefolkade län går ut. Om man ska kunnaupprätthålla en acceptabel kollektivtrafik även i deglesbefolkade delarna av landet är det nödvändigt med ettfortsatt statligt stöd genom Rikstrafiken till interregionalkollektivtrafik med buss och tåg i skogslänen med sammaomfattning som nuvarande ersättningstrafik.SamordningFör att en god kommunikationsstandard skall kunnaupprätthållas krävs en samordning mellan bil-, buss-,järnvägs- och flygtrafik. Detta tycks inte vara möjligt meddagens system, där varje företag fastställer egna turlistor,egna taxor och svarar för den egna informationen. Det ärangeläget att de olika trafikföretagens informationssystemkopplas ihop och förbättras, så att konsumenterna lättare kanhitta de förbindelser som bäst motsvarar deras behov. Dettaär särskilt angeläget i skogslänen, där avstånden är stora ochett enskilt trafikslag sällan har en tillräckligt hög servicegradför att ensamt kunna fylla konsumenternas behov.Rikstrafiken bör därför ges ett tydligt uppdrag att verka föratt samordna olika kollektivtrafikslag.Stockholm den 3 oktober 2000Agneta ()()()()()Per ()()