mot · GO02Ub316 · 2000-10-05 00:00:00 — Inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer avintelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa skallutvecklas optimalt. Den motoriska, den musikaliska och den rumsligaintelligensen samt den sociala förmågan att förstå sig själv bör tränas i högregrad i skolan. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, musik,bild och idrott är därför en viktig del av helheten i skolan.Vi anser att kunskapen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats iundervisningen. Teori och praktik behöver varvas under skoldagen för att gesåväl stimulans för alla sinnen som omväxling i skolvardagen. Idrottenspositiva betydelse för teoretisk inlärning finns klart påvisad.Kulturen bör leva i skolan och genomsyra verksamheten. Den kan finnassom en kreativ dimension både i korridorer och klassrum. Bild, ord, film,musik och rörelse är naturliga element som kan fungera som självklara inslagi alla ämnen. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök. Musik-och kulturskolornas betydelse för barns och ungdomars utveckling kan intenog understrykas.De enskilda skolornas möjlighet att fritt förfoga över ett visst antal timmarför lokal profilering liksom utrymmet för elevernas fria val är också viktigtattslå vakt om. ser positivt på den omfattande femårigaförsöksverksamhet med skolor i 79 kommuner som ska arbeta utan timplanoch där kursplanerna ska fungera som styrdokument. Det möjliggör såvälstörre hänsynstagande till enskilda elevers behov som till en mersammanhängande undervisning.10 Utvecklingssamtal och betygUtvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utvecklasamarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven,föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en individuellstudieplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och personligautveckling. Den kan ha utformningen av ett kontrakt där varje partsansvar klart definieras. Den skall följas upp regelbundet och elever,föräldrar och lärare har ett gemensamt ansvar för att den fullföljs. Tillskillnad från regeringen anser vi att det är viktigt att utvecklingsplanenoch utvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättningför att uppföljningen skall kunna fungera bra.Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. Kristdemokraternahar medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. Ettsådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ettrelativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gottsjälvförtroende. Detta förutsätter emellertid att varje elev uppmärksammas,ges handledning och uppmuntran. I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssy-stem är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap. Stegen i betygsskalanfår emellertid inte vara för glesa om betygssystemet ska medverka till attmotivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Om instrumentet är alltförtrubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt att mäta. Informationen sombetygen ska ge blir därigenom bristfällig. Betygskriterierna måste också varatydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning omvad som krävs för respektive betygsnivå.Vi anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. Det bör skesenast fr o m årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet igod tid före slutbetyget i årskurs 9. Dessutom bör skriftlig information omelevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna iläroplanen ges senast fr o m årskurs 5. Det är viktigt för att de elever sombehöver särskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigtstadium. Obligatoriska nationella prov ska genomföras från och med årskurs5. Dessa prov får inte vara av så omfattande karaktär som nuvarandenationella prov, utan ska kunna genomföras utan att alltför mycket inkräkta påordinarie arbete.De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutargrundskolan ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. Dehar också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att denavlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdömeoavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationenfinns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven vid ett senare tillfälle.11 Lärarna - skolans viktigaste resursLärarna är skolans viktigaste resurs. Kunnig och kompetent personal påalla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. En uppvärdering avyrket måste göras så att det blir synligt som den viktiga uppgift det är.Läraryrket handlar om att stödja en ny generations utveckling till kunnigaoch harmoniska människor och till demokratiska medborgare. Dennyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren ellerarbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar ärofta livsavgörande för elever.Lärarrollen förändras ständigt. För att de mål som uttrycks iläroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andrayrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att varaen god pedagog. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar förelever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristandearbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet blandeleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådanafaktorer som gör arbetet som lärare svårt. Varje lärarstuderande måste iutbildningen ges beredskap att möta och hantera problem och uppgifter avdetta slag.Idag råder stor lärarbrist och många kommuner har svårt att rekryterabehörig personal. Många kommuner arbetar mycket aktivt med rekryteringoch man konkurrerar med såväl lön som andra förmåner.Svenska Kommunförbundet och har beräknat att det kommeratt föreligga en brist på cirka 10 000 lärare i hela skolsektorn och behovet avgrundskollärare kommer att vara störst.En försöksverksamhet med Särskild Lärarutbildning () har påbörjats1999 och pågår till 2001. syftar till att stimulera akademiker till attutbilda sig till lärare. Studierna bedrivs på halvfart och kombineras medlärartjänstgöring på minst halvtid. 150 personer har påbörjat utbildningen ochdet kommer att bli en fortsättning av med 500 nya platser. Inom ramenför projektet finns också möjlighet för förskollärare att utbilda sig tillgrundskollärare. Vidare pågår särskilda projekt med att utbilda officerare ochhögskoleutbildade personer med utländsk bakgrund. serpositivt på nya initiativ för att snabbt få fram lärare. Vikten av att förseskolanmed utbildad personal kan inte nog betonas.Antalet lärare har minskat med 3 000 somelevantalet stigit med 80 000. Naturligtvis har arbetsbördan ökat för varjeenskild lärare.Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. För attunderlätta arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose allaelevers behov är det väsentligt att se över skolans organisation. Lärarensuppgift måste tydliggöras i förhållande till andra yrkesgrupper och elevvårdenmåste stärkas. Detta är ett viktigt arbete även ur ett lärarperspektiv. I dettasammanhang bör också undervisningsgruppernas storlek uppmärksammas.Den har stor betydelse för lärarens välbefinnande och möjlighet att geeleverna individuellt stöd och uppmärksamhet. anser attvarje lärare ska ha huvudansvar för högst 15 elever.Många nyutbildade lärare jobbar bara för att sedan övergå tillannan verksamhet. Nyutbildade lärare lämnas alltför ofta att på egen handklara av ett arbete som de varken är förberedda på eller utbildade för.Kristdemokraterna vill att varje nyutexaminerad lärare får en erfaren läraresom personlig under sitt första arbetsår. Ett sådant system skullegynna skolans utveckling i stort. De nyutbildade lärarna får successivt växa ini sitt arbete och de mer rutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv som kanbidra till att utveckla deras egen undervisning. Lärare som tjänstgör sommentor bör få viss nedsättning i tjänsten alternativt löneersättning.Rent praktiska åtgärder behöver också genomföras för att ge lärarna enbättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplatsmed tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de skakunnautföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare idagförväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerandearbetsplats är oacceptabelt. När arbetslivet till stora delar har fått en merflexibel förläggning av arbetstiden har läraryrket gått mot en ökad reglering.Det är inte rimligt.Lärares karriärmöjligheter måste öka. Möjligheterna tillkompetensutveckling, till vidare studier och forskning är avgörande för attläraryrket ska vara attraktivt . Skolforskning bedrivs ofta avandra än lärare, t.ex. sociologer, historiker och kulturvetare. Lärare har haftsmå möjligheter till forskning. Det är positivt och nödvändigt att ökaderesurser nu avsätts för "Forskning inom skolväsendet". villdock understryka vikten av att dessa nya medel kommer lärarkåren till del ochatt pedagogisk forskning görs i anslutning till skolans vardag.12 ElevvårdElevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Barn ochungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt som varkentillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdande personalen fårofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med de vuxna sombristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet debesitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov denhjälp och det stöd de behöver.Kommunerna måste tillförsäkra elevvårdspersonal erforderlig handledningoch stöd i sitt arbete. Ett problemorienterat arbete måste för att bliuthålligtoch effektivt få input utifrån. Skolan bör samverka med andra förvaltningar,inte minst socialförvaltningen. Det förvaltningsövergripande arbetet börstärkas för barnets bästa.Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassi-stenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden. Många av dessatjänster har dragits in i många kommuner . Glädjande nogökade kommunernas anslag till elevvård med mellan 1997och 1998. Behoven är dock långt ifrån fyllda. lider av alla barn och ungdomarav psykiska problem. Detta är en verklighet som vi inte kan blunda för ochsom ställer krav på politiker på alla nivåer. För att denna brist ska kunnaåtgärdas i berörda kommuner har i sittbudgetalternativ anslagit ökade resurser till kommunerna.13 Skolledaren - både pedagog ochadministratörSkolledarens roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållningoch ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Rektorerna har under1990-talet blivit fler. Det är positivt. Skolledarna slits emellertid idagmellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för denpedagogiska utvecklingen. Samstämmiga studier visar att rektorerna harhög arbetsbelastning och är stressade. har kritiseratskolhuvudmännen för att rektorerna fått administrativa uppgifter i ensådan utsträckning att det pedagogiska ledarskapet blivit lidande. Man harockså pekat på att rektorernas arbete försvåras av att målen ikommunernas skolplaner ofta är otydliga. Det är också skolledaren somblir måltavla när nedskärningarna på skolans område kritiseras.Riksdagens revisorer påtalar i sin granskning av attadministrativt överbelastade rektorer är en av anledningarna till att denmålstyrda skolan inte fått det positiva genomslag som var tänkt.Kristdemokraterna menar att det måste skapas förutsättningar förskolledaren att vara en närvarande chef. Ett nära chefskap gynnar gottledarskap. Svensk skola behöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ettskolområde får inte vara större än att skolledaren hinner var pedagogiskledare och inspiratör men också administratör och ekonomisk förvaltare.14 Elevinflytande och elevansvarEleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas.I ska inflytandets omfattning och utformning anpassas efterelevernas ålder och mognad. Utformningen av elevinflytandet skabestämmas lokalt.Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytandeavtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Att ge elevernainflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla fördemokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensammasamhällsangelägenheter. Mätningar som gjorts visar att var fjärde elev pågrundskolans högstadium inte är nöjd med dagens situation. För attelevmedverkan och elevinflytande ska utvecklas genom skolåren behövs merav fasthet och struktur. Mål och visioner måste tydliggöras och etappvisutvecklas.Skolledare, lärare och övrig personal måste ge eleverna möjlighet att utövasina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. Elevkårsarbeteska kunna ske på skoltid och ska uppmuntras av alla vuxna. Eleverna måste fåkänna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandetbör gälla såväl organisation som undervisning. Positiva erfarenheter finnsockså från skolor där elever medverkar vid tjänstetillsättningar. Hur arbetetmed att stärka elevinflytandet läggs upp bör framgå av kommunens skolplanoch i arbetsplanen för respektive skola. måste utöva aktiv tillsynpå detta område samt sprida goda exempel.15 Föräldrainflytande och föräldraansvarFöräldrarna är de viktigaste personerna i varje barns liv. De harhuvudansvaret för barnens vård och uppfostran. Skolan är ett stöd och ettkomplement till föräldrarnas insatser. Det är en uppfattning som ansluterväl till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som Sverigehar ställt sig bakom. Där sägs bl.a. att rätten att välja den undervisning,som ska ges åt barnen, i främsta rummet tillkommer deras föräldrar.Uppfattningen ansluter också till konvention angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna, som är svensk lag.För att skolan ska lyckas med sitt uppdrag krävs en bra familjepolitik därföräldrar har fått kunskap om och stöd i sin uppgift som viktigaste coach försitt eget barn. Forskning visar att föräldrars intresse för sina barns skolgångäravgörande för hur barn trivs och efter sina förutsättningar lyckas i skolan.Föräldrar måste få kunskap om värdet av att tala positivt om skolan, attförhöra läxor, att uppmuntra när det går framåt och att stödja när det är svårt.Föräldrar ska ha möjlighet att vara delaktiga i skolvardagen. Detunderlättar samarbetet mellan hem och skola att miljön är bekant ochupplevd. Alltsedan den socialdemokratiska regeringen avskaffadekontaktdagarna, dvs förälders möjlighet till två dagars betald ledighet för attbesöka sitt barn i skolan, så har velat återföra dem. I åretsbudget har regeringen äntligen gått till mötes.Riksdagen beslöt (rskr 1999/2000:229) att bifalla förslag om enförlängning av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång. menar att förslaget attvårdnadshavares medgivande är nödvändigt för placering i särskola är ensjälvklarhet och inte behöver beredas genom ytterligare försöksverksamhet.Föräldrars rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas.De är också en kanal i arbetet med att öppna skolan mot det omgivandesamhället. Föräldrars intressen, kunskap och kapacitet ska tas tillvara i beslutsom rör skolans och därmed de egna barnens vardag. Den försöksverksamhetsom ger skolor möjlighet att inrätta styrelser med föräldramajoritet bör nuutvärderas. Det är viktigt att olika former prövas för att se hur störstamöjligaintresse från föräldrar kan åstadkommas och tillvaratas. Även här harSkolverket ett ansvar att sprida goda exempel.16 JämställdhetLärarutbildningen måste ge stöd till ett aktivt jämställdhetsarbete iskolans värld. Det handlar ofta inte om att undervisa utan om att indirektförmedla värderingar. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig bådeverbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. Flickor har högrebetyg än pojkar genom hela . Medvetenhet måste skapas omatt skolans nuvarande organisation och arbetssätt gynnar och missgynnarolika elevers kompetens.Jämställdhet är en av de viktiga frågor som behöver etisk belysning iskolan. Arbetsfördelning såväl i hem som i skolans värld kan bli upphov tillmånga intressanta samtal. Skolan bör aktivt uppmuntra såväl flickor sompojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön.17 Den fysiska miljönSkolan är en av största arbetsplatser. En god fysisk miljö ärviktig också ur pedagogisk synvinkel. En fräsch funktionell skolmiljöinbjuder både till arbete och ansvarstagande. På många håll behöverskolbyggnader restaureras och hela skolmiljön förbättras. Många skolorhar problem med ventilationssystemen eller med fukt och mögel. Detpåverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiskatillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till attde vistas i undermåliga lokaler. Städrutinerna måste utformas så att ävenallergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras.Elever har rätt att kräva en bra arbetsmiljö. Elever omfattas avarbetsmiljölagen från årskurs ett och kan i princip vända sig direkt tillYrkesinspektionen.Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor harfortfarande stora brister. De idéer som kommit fram under projektarbetetSkolans uterum, som fått stöd av bl a Allmänna arvsfonden, bör spridas i bredomfattning. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete avföräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar tilltrivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart ocksåför lek och avkoppling. Om elever och personal ska ta ansvar och kännastolthet för sin skola förutsätter det att den fysiska miljön är i gott skick.18 IT i skolanDen nya informationstekniken, som till stor del är baserad pådatoranvändning, har utvecklats mycket snabbt. Över hela världen byggerkommunikationer, utbildning och forskning alltmer på denna teknik. Detär därför nödvändigt att alla eleverna får såväl kunskaper om somfärdigheter i att utnyttja alla de möjligheter som datorer ger. Detviktigaste för skolan är att lära eleverna att sovra, kategorisera ochvärdera den stora materialmängd som finns via Internet. aveleverna på högstadiet tror, enligt en färsk undersökning, att allt som finnspå Internet är sant. Detta faktum är en stor utmaning för skolan att arbetamed.Fördelarna med IT är många. Användning av IT i undervisningen ger nyamöjligheter för eleverna att söka kunskaper. Datorerna ger möjligheter tillmer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöverlämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöverenskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gällaelever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning it.ex. matematik.Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mertid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan motomvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längrebegränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakterskapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripandeförändring av undervisningsformerna.De skärpta krav som ställs på blivande lärare när detgäller förmåga att behärska IT är nödvändiga men senkomna. En plan förrullande fortbildning av redan examinerade lärare bör utarbetas avHögskoleverket i samverkan med lärosätena.Att fler skolor kommer igång med att använda datorn som hjälpmedel ärinte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma.Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknikkan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan fåsnedvridande effekter i framtiden.19 Samverkan mellan skola och samhälleSkolan är hela samhällets angelägenhet. Det är viktigt att skolan är öppenför samarbete. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma programför elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl omhur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav ochvillkor. Föräldrarna utgör en viktig länk under de tidiga skolåren. Positivaerfarenheter finns från äldre elever som haft en personlig vuxen iarbetslivet, i samband med perioder av anpassad studiegång.Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och varavälkomna till skolan. Elevers sammanträffanden med eldsjälar kan fåbetydelse för livet.Vårt samhälle är mycket ålderssegregerat. Pensionärer kan med sinlivserfarenhet bli en värdefull resurs i skolans och skolbarnsomsorgens arbete.De kan finnas med i det dagliga arbetet och erbjuda tid för samtal och hjälpmed läxläsning. Försök med "klassmorfar" eller "klassfarmor" har varitmycket positiva och ökat trygghetsfaktorn i skolvardagen.20 Den målstyrda skolanNär kommunerna övertog huvudmannaskapet ochansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolornavar syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning för skolväsendet.Riksdagens revisorer visar i sin granskning av och skolansutveckling en annan verklighet, där olika undersökningar talar omsvagheter i snart sagt varje länk i styrningskedjan från riksdag ochregering till kommuner och skolor. Detta är oacceptabelt.Skolverkets viktigaste uppgift är att ansvara för att de nationella målentydliggörs och implementeras, samt att utöva tillsynsverksamhet. Tydliga målför undervisningen är en förutsättning för att kunna utkräva ansvar av skoloroch skolhuvudmän i ett mål- och resultatstyrt system. Den otydlighet somrapporten från revisorer visar när det gäller mål att uppnå äroacceptabel och måste åtgärdas. När det gäller mål att sträva motmåste man bättre lyfta fram innebörden i dessa mål. har ennyckelroll i den aktuella förändringsprocessen och måste nå ut till alla sinamålgrupper, i synnerhet till lärare och elever. Det får därför inte råda någontvekan om var gränserna för verkets uppdrag går.Skolverket har handhaft en stor pott projektmedel för skolutveckling. Ettstort anslagssparande tyder på att arbetsorganisationen på Skolverketinte är tillfyllest. Mycket pengar ligger kvar som kunde ha kommit mångaskolor till hjälp i deras arbete för skolutveckling. Med vetskap om att detligger ett omfattande förarbete bakom varje skolas ansökan är det heltoacceptabelt att inte klarar att administrera verksamheten.Den 1 juli 1999 inrättades en kvalitetsgranskningsnämnd inom Skolverket.Under flera år har fått uppdraget att öka tillsynen. hartillsynen istället minskat i omfattning. Detta är högst anmärkningsvärt ochmåste föranleda åtgärder från regeringens sida. menar attSkolverket misskött sin uppgift såväl vad gäller att tydliggöra de nationellamålen som att bedriva en tillsynsverksamhet som belyser kvalitetsaspekten iskolorna. Vi hoppas dock att den nya öppenhet och de positiva förändringarsom blivit synliga indikerar att en ny tingens ordning ärpå gång. Skulle inte klara en kvalitetshöjning på sitteget arbete måste det övervägas att anlita annat institut/företag/myndighet.Skolverket ska nu av regeringen få ett utökat uppdrag att utveckla ochpröva nya former för att stödja skolutveckling i syfte att få en likvärdigskola.Projektansöknings-modellen ska tonas ner till förmån för insatser avfrämjande karaktär som skall vara inriktade på att förbättra resultaten.Insatserna ska ta sin utgångspunkt i utvärderings- och tillsynsverksamheten.Kristdemokraterna ser positivt på intentionerna men menar att uppdraget inteär stringent vare sig i tanke eller skrift. Risken är uppenbar att även dennaverksamhet blir en halvmesyr.Många kommuner sköter fortfarande inte sina åligganden enligt skollagennär det gäller att utarbeta, följa upp och utvärdera sina skolplaner.Kommunen uppfattas mot bakgrund av detta ofta som en otydliguppdragsgivare. Den bristande överensstämmelse som ofta råder mellankommunernas budgetar och skolplaner är anmärkningsvärd.