mot · GO02K283 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K283av , Per (m)PersonuppgiftslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen under det svenska ordförandeskapet iEuropeiska unionen bör ta initiativ till en revidering av EG-direktivet95/46/EG.BakgrundSkyddet för den personliga integriteten har alltid varit en viktig fråga förModerata samlingspartiet. Enligt om skydd för demänskliga rättigheterna samt genom olika EG-rättsliga principer, vilkanumera gäller som svensk lag, har åtagit sig att uppfyllastadganden om att individen skall tillförsäkras vissa grundlägganderättigheter som inte får inskränkas genom nationell lagstiftning.Genom den nya personuppgiftslagen som trädde i kraft den 24 oktober1998 införlivades och rådets direktiv /46/EG av den 24oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I direktivet slåsfast att den personliga integriteten är en sådan grundläggande rättighet som ettmedlemsland kan bortse ifrån. Detta betyder att skyddet för denpersonliga integriteten måste garanteras en viss nivå även i nationelllagstiftning. Lagstiftningen har emellertid visat sig ha avgörande brister,vilkai stor utsträckning härrör från direktivet.I lagstiftningen, vilken bygger på direktivet och Datalagskommitténsförslag, valdes en s.k. hanteringsmodell, vilken innebär att man reglerar självahanteringen av personuppgifter. Enligt denna modell skall en hantering avpersonuppgifter för att vara tillåten i princip förutsätta samtycke från denuppgifterna rör. Detta gäller oavsett om hanteringen utgör ett missbruk avuppgifterna eller inte.Varken direktivet eller personuppgiftslagen beaktar emellertid den snabbatekniska utveckling som skett och pågår. Allt fler medborgare hartillgång till dator och möjlighet att kommunicera i olika nätverk och därmedockså behandla allt fler personuppgifter. Att ha en lagstiftning som bygger påen hantering av denna ständigt ökande mängd personuppgifter i stället för attreglera ett missbruk är otillfredsställande. Hanteringsmodellen bygger såledespå en föråldrad struktur som inte tar hänsyn till utvecklingen i samhället.Kritiserad lagstiftningPersonuppgiftslagen, liksom direktivet den bygger på, har blivit hårtkritiserad för att inte ta hänsyn till den tekniska utvecklingen.Moderata samlingspartiet har påpekat att man valde fellagstiftningsmodell när man valde en modell som tar sikte på självahanteringen av personuppgifter i stället för en modell där man reglerarmissbruk av personuppgifter. Missbruksmodellen hade inneburit ett störreskydd för yttrandefriheten och den personliga integriteten.Hanteringsmodellen kunde möjligtvis anses befogad så länge endast ettrelativt begränsat antal personer kunde komma i kontakt med personuppgifteri datasystem. när verkligheten är en helt annan måste lagstiftningen ochdet direktiv den bygger på ses över.Nödvändigt med förändringDen tekniska utvecklingen går snabbare än vad som varit möjligt attförutse för de flesta. Den oro som finns bland människor för attuppgifter om dem skall missbrukas härrör inte i första hand från en oroför själva datahanteringen av uppgifterna utan snarare från en rädsla attden nya tekniken skall missbrukas då allt fler har tillgång till datorer ochnätverk etc. genom vilka man kan komma i kontakt med personuppgifter.Moderata samlingspartiet har varit av den uppfattningen att detär missbruket av personuppgifter och inte hanteringen av dessa som skallbeivras. Mycket av felaktigheterna i nu gällande lagstiftning härrör fråndirektivet som personuppgiftslagen bygger på. I artikel 33 i direktivet angesbl.a. att kommissionen första gången senast efter den tidpunkt somanges i artikel 32.1, d.v.s. senast efter direktivets antagande, skallavgeen rapport till rådet och om genomförandet av direktivet.Rapporten skall offentliggöras och skall om nödvändigt vara försedd medlämpliga ändringsförslag. Direktivet antogs , vilketinnebär att kommissionen borde ha tagit initiativ till en översyn av det redanunder 1998. Det är därför hög tid att direktivet utvärderas under år 2001.I propositionen till personuppgiftslagen anförde regeringen att den avsågatt på lämpligt sätt utnyttja inflytande i EU för att verka för enförändring i direktivet från en vittomfattande hanteringsmodell till enreglering som är anpassad till det faktum att samhället är allt mer datoriserat.Ett enigt konstitutionsutskott framhöll i sitt betänkande att (1998/99:KU15)EG-direktivet är omodernt och att det är av stor vikt att regeringen inom EUmed kraft verkar för att det sker en revidering av direktivet. Enligt Moderatasamlingspartiet bör mot bakgrund av detta, under det svenskaordförandeskapet i EU , ta nödvändiga initiativ fören revidering av direktivet. Förändringsarbetet bör utgå ifrån att det ärmissbruk av personuppgifter som skall beivras.Stockholm den 2 oktober 2000Per ()()()()()()()()