mot · GO02Ub225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub225av , ()En grundskola som klarar sin uppgiftInnehållsförteckningSammanfattning- måste ges förutsättningar att klara sin uppgift. Det måste slåsfast att , vid sidan av det som kan ske i förskolan, har det fullaansvaret för att lära barn och ungdomar att läsa, skriva och räkna. Detinnebär att det ansvar och de resurser som ligger på gymnasieskolansindividuella program kan föras över till . ska haansvaret för att elever, som ännu inte nått målen i basämnena, ges denundervisning och det stöd som behövs. Ansvaret ska också gälla deungdomar som är skolpliktiga men behöver och vill ha fortsattundervisning. De eleverna har alltså rätt till undervisning tills de har nåttbehörighet till gymnasieskolan eller kan börja i vuxenutbildning.- De resurser som förs över till ska användas till att ge eleversom behöver det extraundervisning, läxläsningshjälp och mer tid tillbaskunskaperna.- Individualiseringen måste drivas längre. Allmän och särskild kurs införs ibasämnena . Allmän kurs ska ge allaförutsättningar att nå minst godkänt - i särskild kurs går man snabbarefram och siktar mot de högre betygsstegen.- Förkunskapskraven för gymnasiestudier måste hävdas. förslagatt avskaffa kravet på godkänt i basämnena för att komma in på gymnasietbör avvisas . Det är att lura eleverna att få dem att troatt de klarar gymnasiestudier utan att kunna läsa, skriva och räkna.- Speciallärarutbildningen ska återinföras.- Betyg ska ges tidigare och i fler steg. Nationella prov ska genomförassenast i tredje år.- Elever som gör sig skyldiga till grova förseelser ska kunna stängas av frånskolan under en tid.- Den nationella timplanen måste avskaffas. I stället ska skolan, utifrån denenskilde elevens behov och förutsättningar, avgöra hur många timmarsundervisning han eller hon behöver i de olika ämnena.- Öka läraryrkets status genom lärarlegitimation, karriärtjänster och högrelön. Den resursökning till skolan, som regeringen föreslagit, måsteutformas så att den även kan användas till högre lärarlöner.- Eleverna ska normalt börja skolan och gå vidare tillgymnasiet . Om målen är uppnådda , dvs.efter det som kallas årskurs åtta, ska övergång till gymnasiet varamöjlig redan då.- Ogiltig frånvaro bör anges på terminsbetyget.- Inrätta en nationell, från fristående, skolinspektion.- Rektorer och förskolechefer ska vara pedagogiska ledare.- Behöriga förskolelärare ska ha ansvar för den pedagogiska verksamheteninom förskolan.- Förskolan ska ha tydliga mål för den pedagogiska verksamheten.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det individuella programmet i gymnasieskolan skallavskaffas och ingen elev börja gymnasiet utan betyget godkänd isvenska, engelska eller matematik.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skollagen skall ändras så att alla elever har rätt tillundervisning och stöd även efter skolpliktens upphörande tills de blirbehöriga till gymnasieskolans nationella program eller kan börja ivuxenutbildning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att dela in basämnena i särskild och allmän kurs.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla elever med särskilda behov skall få extra stöd ochspeciallärarutbildningen återinföras.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla elever skall få betyg från årskurs sex och betygsskalanbli sexgradig.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationella prov vid fler tillfällen,7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever skall få utvecklingssamtal med skriftligdokumentation i förskolan och under hela grundskolan.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever bör kunna stängas av från om de gör sig skyldiga till allvarliga förseelser som mobbningoch våld.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att brott i skolan alltid skall polisanmälas.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder mot skolk.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmiljön.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om spjutspetsskolor mot segregation.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att timplanen skall avskaffas.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av lärarlegitimation och att den föreslagnaresursökningen till skolan även skall kunna gå till löneökningar förlärare.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att eleverna normalt skall börja vid ålderoch avsluta den när målen har uppnåtts.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rektorer och förskolechefer.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en nationell skolinspektion.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av fristående skolor.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydliga mål i förskolan.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att högskoleutbildade förskollärare skall ha ansvaret för denpedagogiska verksamheten.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samarbete mellan föräldrar och förskola.En grundskola som läggergrundenFör liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg föratt ge alla jämlika chanser. Den svenska skolan står inför enmängd utmaningar när det gäller att ge elever de kunskaperde behöver för att möta framtidens krav. avgrundskolans elever når inte målen i ett eller flera avbasämnena och är därmed inte behöriga till ett nationelltgymnasieprogram. Läs- och skrivforskning visar att ävenelever som har fått betyget Godkänd i saknargrundläggande kunskaper. Enligt i var skrivförmågan hos 13 %av första årets långt ifrån de krav som ställer ochännu fler hade svårigheter. av niondeklassarna nåddeinte målen i matematik enligt vårens nationella prov. Detta ärett stort misslyckande för som inte fåraccepteras.I det svenska skolsystemet slussas många elever vidare till högrenivåer, som de inte har tillräckliga kunskaper för att klara av. Dessa elevervore mera hjälpta av att stödjande insatser sätts in . klararinte av att utföra sitt främsta uppdrag - att lära elever läsa, skriva ochräkna.Det är inte acceptabelt. Det går inte att blunda för problemet genom att sänkakraven och slopa betyg. I stället måste man hitta lösningar på de problem somfinns. Skolan måste inriktas på att sätta den enskilde elevenskunskapsinhämtande i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå ochha möjlighet att utvecklas i sin takt. Lärarna är skolans viktigaste resurs.Svenska elever har rätt att bli undervisade av skickliga lärare. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i Sverige.Sverige behöver en ny kurs för skolan.Lärarna är skolansviktigaste resursAtt arbeta med barns personliga och kunskapsmässigautveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kanha. Därför måste läraryrkets status stärkas och läraresprofessionalism erkännas. föreslår att enlärarlegitimation införs och att karriärtjänster inrättas förlärare. anser också att det resurstillskott somregeringen föreslår för skolan också måste kunna användastill att höja lärarlönerna. vill ha en lärarutbildningmed gedigna ämneskunskaper och motsätter sig därförregeringens förslag till hur lärarutbildningen ska förändras.Dessutom föreslår en förstärkning av kunskapernaom läs- och skrivinlärning för grundskollärarna som haransvar för de yngre barnen. har utvecklat sinaförslag till förbättring av lärarutbildningen i sitt svar påregeringens proposition En förnyad lärarutbildning.Skolstart vid ålderSvenska elever har den kortaste undervisningstiden ivästvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste ökaför att man ska befästa de baskunskaper som skolan intelyckas ge alltför många elever. anser därför atteleverna normalt ska börja i skolan när de är och att deska få en mjuk start med utrymme för lärorik lek. Ettsamarbete mellan förskollärare och grundskollärare skagarantera att barnet får utvecklas från sin egen nivå.Folkpartiet förslår att skolgången normalt ska vara mellan nio och tio årberoende på när eleven når målen. Detta ger möjlighet att anpassaundervisningen efter de enskilda elevernas behov och ta hänsyn till detfaktum att barn utvecklas i olika takt. Elever som når mål redanefter det nionde året, ska redan då kunna påbörja gymnasiet. Om målen intenås i basämnena kan skolgången i komma att omfatta tolv år.Avskaffa timplanen snarastElever har olika behov och förutsättningar och behöver därförolika för att nå målen i ett ämne. Det är resultatet enelev uppnår och inte antalet timmar som läggs på varje ämnei skolan som är det viktiga. Det faktum att en elev harspenderat i ett ämne säger lite, om ens något, omvilka kunskaper eleven har uppnått. anger timplanen hurmånga timmar alla elever måste undervisas i varje ämne. Detanser är ett hinder för individens utveckling.Varje elev måste få den tid den behöver för att nå målen.Detta är inte minst viktigt i basämnena svenska, engelska ochmatematik.En försöksverksamhet pågår just nu i 80 kommuner där man får lov attbortse från timplanens uppdelning av tid i ämnen när undervisningenorganiseras. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först , menFolkpartiet anser att man ska fatta ett principbeslut omavskaffande av timplanen. Med en utvecklad målstyrning och meråterkommande och utförliga utvärderingar av elevernas kunskapsresultatbehövs inte timplanen.Undervisning i rätt takt -"allmän" och "särskild"kursFlera undersökningar visar att alldeles för många eleverlämnar utan tillräckliga kunskaper för att klaragymnasieskolan. Dessa elever lämnar skolan med en känslaav misslyckande och oro . har detkonstaterats att de duktigaste eleverna i ligger efterandra länders. De får jobba på så gott de kan på egen handutan stöd i sin utveckling. Ingen elev ska få känna sigostimulerad i skolan och ingen elev ska behöva lämnagrundskolan utan baskunskaperna.Lärarna måste ges tid och möjligheter att organisera sin undervisning så attdet är "lite till alla" utan "mesta möjliga till var och en". Denenskilde eleven har rätt att läsa i en takt som passar hans eller hennesindividuella förutsättningar. föreslår därför att läraren igrundskolans senare år ges möjlighet att organisera undervisningen i olikakurser för olika elever. Detta ska i första hand gälla ämnena engelska ochmatematik, men även i andra ämnen ska skolan kunna dela in eleverna i olikaundervisningsgrupper vissa timmar beroende på elevers intresse för ämnetoch behov av stöd. Elever som behöver mycket träning ska ges möjlighet attfå stöd och få läsa i en takt som passar dem. Deras undervisning ska, precissom alla elevers, syfta till att nå minst betyget Godkänd men den ska även gemöjlighet att nå högre betyg. För elever som har särskild fallenhet ochintresse för ett ämne bör möjligheten till "särskild kurs" återinföras. Där ärtempot högre och det ska finnas möjlighet att, med stöd av läraren, fördjupasig i något kunskapsområde.Det är viktigt att poängtera att betyget Godkänd alltid ska ge behörighetför vidare studier på gymnasieskolans samtliga program. Samma krav på deolika betygsnivåerna ska gälla i allmän respektive särskild kurs. Självfalletmåste det också finnas möjligheter att byta mellan allmän och särskild kurs.Speciallärare och särskiltstödBarn och ungdomar i behov av särskilt stöd har drabbats hårtav de senaste årens besparingar i kommunerna. Att skolaninte räcker till för dessa elever är oacceptabelt. Dessutomuppger många skolor att fler elever än tidigare är i behov avextra stöd.Elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) måsteuppmärksammas mer i skolan. Trots mångårig vetskap om problematiken harskolan inte blivit särskilt framgångsrik i arbetet med dessa problem. Omdyslexi inte uppmärksammas blir ofta konsekvensen att eleven fårproblem med alltfler inslag i skolarbetet. Det kan vara avgörande för mångaelever om de kan få undervisning enskilt eller i mindre grupp . Därför måste speciallärartjänster återinrättas på skolorna och därförmåste en speciallärarutbildning införas på lärarhögskolorna. har antalet speciallärare minskat från 9 000 till 5 000 i skolorna. Det ärockså nödvändigt att samtliga pedagoger inom och förskolan harkunskaper och utbildning för att hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter.Kontinuerlig kompetensutveckling måste komma till stånd. Inte minst gällerdetta kunskaper om datorprogram som är till hjälp för elever med läs- ochskrivsvårigheter.Stamning är ett långt vanligare problem än vad många tror.Uppskattningsvis talar mellan av befolkningenstammande i livet. Problem med stamning börjar ofta itre- till fyraårsåldern för att sedan försvinna hos en del barn. Hos andrafordrar stamningen kvalificerade behandlings- och rehabiliteringsinsatser.Under senaste tid har behovet av tidig diagnos, behandling och rehabiliteringav barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) blivit uppmärksammatbåde på grund av de problem beteendestörningar skapar för barnet och deproblem barnen möter som vuxna om de inte får tidig hjälp. ADHD drabbaråtminstone ett barn i varje skolklass. Det är därför viktigt att lärarna ochskolhälsovården får en adekvat utbildning om dessa elever.Det finns många exempel på skolor som har funnit lösningar för att geelever särskilt stöd. Extra undervisning , eftermiddagar ochhelger har tillkommit på vissa håll för att hjälpa elever som inte klaratkraven.Det är bra. Men insatserna måste sättas in . Det måste finnas resurser såatt skolan kan sätta in speciallärare och ge stödundervisning ochläxläsningshjälp.Avskaffa det individuellaprogrammet - gegrundskolan ansvaretGrundskolans viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa,skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt programi gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska,svenska och matematik. anser att detta är ettrimligt krav. går dock elever som inte har nåttgrundskolans mål i dessa ämnen in i det s.k. individuellaprogrammet på gymnasiet. Tanken är att de ska kompletterasina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationelltgymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckasdock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ettnationellt program. av eleverna som inlett singymnasiekarriär på det individuella programmet har fyra årsenare fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg.Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i grundskolan.Ingen elev ska börja gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänd isvenska, engelska och matematik. anser därför att man skaavskaffa det individuella programmet och i stället ska ges detfulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli merflexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen.Folkpartiet föreslår att skrivningarna i skollagen (4 kap 10 §) skärps i dettaavseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt tillundervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Dennarätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationellaprogram eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand attuppmuntra kommunerna att sätta in stöd . Det individuella programmetsresurser ska föras över till och användas till mer stöd till elevermed särskilda problem och behov - i form av extraundervisning,läxläsningshjälp, prioritering av baskunskaper m m.Att avskaffa det individuella programmet är att skärpa kravet att ingen elevska börja utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska ochmatematik. har dock lämnat ett förslag tillregeringen som går i motsatt riktning - verket föreslår att kravet på godkändabetyg i basämnena helt slopas. Regeringen har inte tagit avstånd frånförslaget, vilket anser är absolut nödvändigt. Det är att luraeleverna att tro att de kan klara gymnasiestudier utan att kunna läsa, skrivaoch räkna.Betyg och nationella provtidigareI dag delas de första betygen ut i årskursåtta. Det tycker är alldeles . Folkpartietanser att elever, föräldrar, skola och skolpolitiker tidigare än iåttan bör få den tydliga signal om elevenskunskapsutveckling som betyget innebär. Alla elever ska fåbetyg från årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan blisexgradig. Det är för få steg för att betygen ska visavilka kunskaper eleven har uppnått.Nationella prov ger, liksom betyg, möjlighet att upptäcka elever som är ibehov av stöd. De ger också en samlad bild av skolans resultat. För att påbästa sätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriskanationella prov regelbundet ska genomföras. De nationella ämnesproven isvenska, engelska och matematik ska vara obligatoriska redan i grundskolanstredje år.Utvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare.Elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling utvärderas och uppmuntrasgenom dessa samtal. anser att utvecklingssamtal ska föras redan iförskolan och genom hela grundskoletiden. Eftersom samtalen ställer högakrav på läraren förutsätter de utbildade lärare. anser attutvecklingssamtalen alltid ska dokumenteras skriftligt och föreslår attgrundskoleförordningen ändras så att detta möjliggörs.Rektor ska vara pedagogiskledareFolkpartiet anser att rektorer ska vara pedagogiska ledare.Många skolledare vittnar om en mycket pressad situation.Övertid, stress och en känsla av utsatthet präglar mångaskolledares vardag. Det är nödvändigt att ändra på densituationen. Ledarskapet i skolan måste uppvärderas.Som pedagogisk ledare har rektor det övergripande ansvaret för att målenuppfylls och för att verksamheten följs upp och utvärderas i förhållande till demål skolan har. Lika viktigt som det är att inom ha pedagogiskaledare är det att ledarna inom förskolan har pedagogisk kompetens.Genom att tidsbegränsa tjänsten och ge väsentligt högre lön kan tjänstensom skolledare bättre svara mot skolans förändringar och nya krav. Därförbör lön och villkor för tjänsterna ses över. Rektor ska vara pedagogisk ledare- inte kamrer.InformationsteknikAtt skolan ger eleverna kunskaper i informationsteknik är enförutsättning för att de ska klara sin framtid i dagensdatoriserade samhälle. Det viktiga är inte att lära sig omdatorn utan hur den kan användas för att lära sig. Skolan skaöverbrygga den ojämlikhet som uppstår mellan elever somhar dator hemma och elever som inte har.Läraren är en nyckelperson i satsningen på informationsteknik i skolan. Enlärare som saknar IT-kompetens kan inte vägleda eleverna i hurinformationsteknik kan användas som verktyg i lärandet. Det är viktigt att detockså finns teknikkunnig personal på skolan som ansvarar för underhållet. Enmateriell satsning på fler datorer i skolan kan omintetgöras om det inte finnsnågon som kan underhålla datorerna eller använda dem på rätt sätt.Lärarhögskolorna måste därför i högre utsträckning än satsa på attutbilda lärare i IT-användning. IT-kompetens måste bli ett grundläggandekrav för att få sin examen från . Det är avgörande att skolan haren teknikkunnig och IT-engagerad personalkår.Respekt och värderingar iskolanKraftfulla åtgärder mot mobbningRapporterna om grovt våld, mobbning och ett förödmjukandespråkbruk duggar tätt från landets skolor. Enligt uppgifterfrån mobbas 100 000 elever i skolan. Enrapport från 1998 visade att 50 000högstadieelever utsattes för våld i skolan.Även lärare utsätts för kränkningar. Det kan handla om knivhot och grovtkränkande tillmälen. Värst drabbade är kvinnliga lärare. Att kräva ordningoch reda i skolan är att stå upp för en jämställd skola som präglas avdemokratiska värderingar och respekt för varandra. Det borde vara ensjälvklarhet. Arbetsron är en förutsättning för kunskap och lärande i skolan.Mobbning, våld och sexuella trakasserier ska inte tillåtas i skolansarbetsmiljö. Brott som begås i skolan ska alltid polisanmälas. Varje skola skaha en åtgärdsplan mot mobbning. En av de viktigaste åtgärderna är attinformera föräldrar till barn som mobbar eller mobbas. Det är ingensjälvklarhet. Det finns metoder mot mobbning som förespråkar att föräldrarna"inte blandas in". Det tycker är fel. Föräldrar har rätt att få vetahur deras barn har det i skolan och de kan också bidra till en lösning avproblemet.Folkpartiet anser att elever som gjort sig skyldiga till grova förseelser sommobbning och våld måste kunna skiljas från skolan . Idagfinns bara möjligheten att visa ut en elev från klassrummet under ettundervisningspass. Följden blir att det är den mobbade i stället för mobbarensom flyttar på sig. Om en elev gör skolmiljön otrygg för sina kamrater, måstekraftfulla åtgärder vidtas. Det är angeläget att under elevens avstängningarbeta på att lösa problemet på och förbereda hans eller hennesåterinträde i skolan. Detta arbete ska skolan göra i samarbete med eleven,elevens föräldrar och, om de samtycker, med professionell hjälp utifrån.Handlingsprogram mot skolkSkolk är ett växande problem i många skolor vilket leder tillatt det är svårt att bedriva en ordnad undervisning.Undervisning förutsätter närvaro av eleverna. Såväl lärare,skolledare som politiker måste ge tydliga signaler om attskolan inte är ett "öppet hus" där man kan komma och gåsom man vill. Ogiltig frånvaro från lektionstimmar får aldrigaccepteras.Skolket ökar om en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat.Därför måste man satsa mer på stödinsatser för elever som kommit efter. Detär också viktigt att skolan utfärdar ett handlingsprogram mot skolk som angervilka regler som ska gälla och hur de ska upprätthållas. Exempel på en åtgärdsom uppges ha givit positivt resultat är att skicka rapporter tillhemmen om elevernas frånvaro. anser att det ska vara möjligt attange ogiltig frånvaro på terminsbetygen. I tidigare årskurser ska föräldrarnaregelbundet få skriftlig information om sina barns frånvaro.JämställdhetTraditionella och stereotypa könsroller lever till stor del kvari vårt land och utgör därmed ett hinder för mäns och kvinnorsmöjligheter att forma sina liv efter sina egna mål ochönskningar. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor och mänges samma livschanser. Jämställdhetsfrågan berör ochpåverkar samhällets alla områden och därmed även skolan.För att skolan ska kunna bli mer jämställd måste organiseringen avundervisningen och val av pedagogiska metoder göras med hänsyn till deolika krav som flickor och pojkar ställer. Det kan innebära att man i skolankan arbeta med tillfälligt enkönade undervisningsgrupper med tydliga syften.I all undervisning måste lärarens målsättning vara att utgå från såvälflickornas som pojkarnas vardag, verklighet och olika uttryckssätt. Detbetyder att de exempel som används, de övningar och tillämpningar som görsska hämtas från såväl flickors som pojkars värld. Pedagogiken måste anpassasså att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del avundervisningen. Detta förutsätter att lärarna har en djup kunskap om pojkarsoch flickors olika förutsättningar och villkor.Det är också viktigt att barn i omsorg och förskola och elever i skolanmöter såväl manliga som kvinnliga förebilder. driver av flera skälatt lärarna måste få ökad status och högre löner och det är viktigt attpoängtera att detta också skulle leda till att fler män sökte sig till skola ochbarnomsorg.Skolan som en murbräcka motsegregationDet ska vara kommunernas skyldighet att ge skolor i utsattaområden extra resurser för att hindra utslagning av elever. Idessa områden bör spjutspetsskolor eller magnetskolor startassom drar till sig elever från olika stadsdelar. Dessa skolorsätter prägel på hela stadsdelen - en bra och populär skola ärpositiv för hela omgivningen.