mot · GN02N26 · 2000-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N26av Strömbom, ()med anledning av prop. 1999/2000:63 Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m.1 InledningEnligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling hartillståndshavare och fastighetsägare rätt till ersättning från staten omrätten till reaktordrift upphör enligt den lagen. Ersättningen bestäms avdomstol enligt expropriationsrättsliga principer såvida parterna intesjälva kommer överens om ersättning. I propositionen föreslås attriksdagen godkänner de åtaganden för staten som följer av det avtal omersättning i samband med stängning av som den 30november 1999 träffats mellan staten, och . Ipropositionen behandlas även vissa skattefrågor som kan uppkomma viden kärnkraftsavveckling enligt lagen om kärnkraftens avveckling.Förslag lämnas till en lag om särskilda bestämmelser vidkärnkraftsavveckling. Förslaget innebär att ersättning som staten betalarut för framtida inkomstbortfall skall vara skattefri om ersättningenberäknats netto efter inkomstskatt. De omstruktureringar av berördaföretag som görs på grund av ett avtal om avveckling skall inte föranledanågra inkomstskattekonsekvenser. Om en fastighet överlåts skallförvärvet inte utlösa stämpelskatt. Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli2000 och tillämpas på händelser som inträffat ellersenare.2 UtgångspunkterI energipolitiska beslut ingick ett omfattande program föråtgärder för att stimulera en effektivare energianvändning ochanvändning av förnybara energislag. Beslutet innebar att en reaktor vidBarsebäcks kärnkraftverk skulle stängas före . Beslutetöverklagades till Regeringsrätten. Regeringsrättens beslut innebar attstängningen av försköts till . Denandra reaktorn vid skall enligt riksdagsmajoriteten stängasföre under förutsättning att bortfallet av elenergi kankompenseras genom tillförsel av ny elenergi eller minskad användningav el, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor.Idag kan vi konstatera att den förda energipolitiken inte vilar på enrationell ekonomisk eller miljömässig grund. Den måste förändras.3 energipolitikKristdemokraternas energipolitik utgår från att Sverigesenergiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler där inhemska förnybara energikälloroch bränslen utgör en växande bas. Det är den enda kända vägenmot det ekologiskt uthålliga systemet. Vår uppfattning är att den förstakärnkraftsreaktorn ska fasas ur energisystemet först när motsvarandemängd el tillförts och/eller sparas bort. Enligt en rapport från kommer energianvändningen i att öka denärmaste tre åren, från 1998 till . Det ärmotsägande att presenterar siffror på attenergikonsumtionen kommer att öka och regeringen hållerfast vid att det kommer att gå att spara bort mängden el för attkompensera kärnkraftsavvecklingen. Man kan fråga sig vilkenenergipolitik regeringen egentligen för och hur lyhörda de är för deprognoser som presenteras av den egna myndigheten.De svenska koldioxidutsläppen ökar för varje kärn-kraftsreaktor som ersätts med fossila bränslen. Detta rimmar dåligt med attSverige skall vara ett föredöme när det gäller att skapa en ekologiskt hållbarutveckling. Det kan också nämnas att 1998 var med hög elproduktion,, vilken beräknas minska under de tre efterföljande åren. 1998 varett mycket vattenrikt år och vi hade även stor produktion av kärnkraft. Deföljande åren ses som normalår i prognosen. Detta leder till att elproduk-tionen kommer att ligga på 2001 och vi kommer då att behövaimportera (ungefär lika mycket som en årsproduktion för en reaktori ). Stängningen innebär att man har kopplat bort svenskmiljövänlig kärnkraftsel och ersätter bortfallet med i huvudsak importeradkoleldad el från kraftverken i och . Utvecklingen kan ävenleda till att vi kommer att importera brunkolsproducerad el från eller elfrån kärnkraftverket eller annan kärnkraftsel, vilket skedde i mittenav december förra året.Det existerar en statlig dubbelmoral i den förda energipolitiken. I sambandmed stängningen av bildades en ny koncern, , sombestår av som äger och som ägerRinghalsverket. kompenseras ekonomiskt med drygt 2, 6 miljarderkronor för sin elproduktion i den nya koncernen. har det helstatligaVattenfall köpt in sig i det tyska bolaget () som bland annat äger 1 000 MW kärnkraft. HEW är delägare i fyratyska kärnkraftverk som har en total produktionskapacitet som vidaöverstiger den kapacitet en reaktor vid har.För att det svenska näringslivet och hushållen ska tillförsäkras säkraelleveranser till fortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser krävs stabilaoch varaktiga spelregler. Det var också skälet till att villeavvisa regeringens förslag om höjd produktionsskatt på kärnkraftsel sompresenterades i höstens budgetproposition. Höga skatter minskar möjlighetenatt konkurrera på den globala marknaden. Det är också svårt för företagen attplanera sin verksamhet om regeringen med kort varsel ändrar deras förut-sättningar.En god energipolitik kan inte ses isolerad. Energipolitiken skall bidra tillett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. Energipolitiken måste gå hand i hand med ekonomi ochmiljö för att bidra till tillväxt och ett ekologiskt uthålligt . Detta ärnågot som vi kristdemokrater anser ska vara den grundläggande principen ienergipolitiken. Vi anser att stängningen av varken varekonomiskt, miljömässigt eller politiskt riktig. Stängningen har inneburit enförsämring för svensk elförsörjning, svenskt industriklimat, ekonomi ochmiljö. Åtgärden saknar dessutom stöd hos det svenska folket. Om inteSverige kan skapa en långsiktig hållbar strategi för den framtida energi-försörjningen måste frågan om en ny folkomröstning aktualiseras.4 Handläggningen av kärnkraftsavvecklingenKristdemokraterna är starkt kritiska mot regeringens handläggning avfrågan om kärnkraftsavvecklingen. beslut togs utan att deekonomiska effekterna var kända och avsaknaden avmiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total.Hade fått fortsätta att producera el, så hade kunnatskona miljön från koldioxid , dels genomatt vi skulle slippa importera kolkraft, dels genom att förse andra nationermed energi. Detta kan jämföras med biltrafikens utsläpp. En vid blandad körning per . Om den körs , så släpper den ut drygt koldioxid. Det behövsalltså drygt en miljon för att motsvara utsläpp som Barsebäck1 skulle ha kunnat skona vår miljö ifrån på ett år.I höstens budget anhöll regeringen än en gång om ett ramanslag och ettbemyndigande att få överskrida ramanslaget för ersättning för avveckling aven reaktor i om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas.Detta ville avslå. Det är en nonchalans mot det svenskastyrelsesättet och mot landets alla skattebetalare att begära full frihet att fådisposition över ett okänt antal miljarder kronor som inte ens finns intecknadi budgeten.5 Avtal om ersättning till reaktorns ägareI propositionen nämns att stängningen av kostar Sverigesskattebetalare . Enligt andra källor uppgår emellertidkostnaden till långt över detta belopp. Orsaken till att beloppet irealiteten blir mycket högre än det som framgår av propositionen är attregeringen inte tar med skattebefrielsen i kalkylen. Det är lätt att tro attregeringen gör detta för att hålla nere de synliga kostnaderna föravvecklingen. Om skattebefrielsen skulle räknas in skulle kostnadenuppgå till . Att redovisa det på det här sättetmedför att regeringen inte påverkar utgiftstaken i budgeten.I de redovisade kostnaderna ingår bland annat merkostnader för singeldriftav endast samt avställningsdrift för (B1). Vidareinryms den ersättning som staten betalar för att kraftproduktionen vid B1upphör. En stängning av kommer att kosta ungefär 4 miljarderkronor. En avveckling av de två kärnkraftsreaktorerna vid innebär en minskning av elproduktionen med mot-svarande av den totala produktionskapaciteten på . Detta är ett stort bortfall som långsiktigt kommer att visas sig ihöjda elpriser. Till allt detta ska dessutom läggas de extra kostnader somuppstår i arbetet med att sänka koldioxidutsläppen.6 Skattefrågor vid kärnkraftsavvecklingenI syfte att inte behöva spräcka de av fastställda utgiftstakenföreslår regeringen att ersättning som staten lämnar för inkomstbortfall isamband med kärnkraftsavveckling inte ska vara skattepliktig. Genomdenna undantagslagstiftning blir statens kostnader på statsbudgetensutgiftssida lägre, och chanserna att hålla statens utgifter underutgiftstaken alltså större. I likhet med tidigare gjorda saldoneutralajusteringar av utgiftstaken (till exempel vid införandet avålderspensionssystemet) borde utgiftstaket alltså ändras om regeringengenom den föreslagna lagstiftningen byter redovisningsprincip. Så verkarinte bli fallet, vilket bekräftar att åtgärderna enbart är till för att slippagöra de besparingar som annars skulle krävas. Man kan alltså notera attregeringen bryter sin fastslagna princip om att statsbudgetens kostnaderoch inkomster i möjligaste mån ska bruttoredovisas.Lagstiftningsåtgärden innebär i princip inte en ändrad totalkostnad förstaten, givet att ersättning ska betalas ut. Men respekten för de statligautgiftstaken kommer naturligtvis att urholkas i och med denna manöver.Kristdemokraterna, liksom ett antal remissinstanser, anser inte att de skälregeringen anger är tillräckligt starka för att överge de ordinarieskattereglerna. Om regeringen kan ta till denna typ av åtgärder i dettasammanhang för att klara utgiftstaken, kan den naturligtvis göra samma sakmed till exempel sjukförsäkringen: Genom att sänka den och göra denskattefri skulle statens kostnader på utgiftssidan minska drastiskt. Kommun-sektorn skulle kunna kompenseras genom en minskad nettobehållning förstaten på inkomsttitel . Om inte utgiftstaket sänks, går detalltså att skapa extra utrymme för nya utgifter, även om den ursprungligabudgetförändringen görs saldoneutral. Det är detta som gör att utgiftstakenmister sin funktion genom de förslag som regeringen lägger fram.Vidare kan man notera att det i inkomstskattelagstiftningen inte finnsnågra särskilda regler om skattefrihet för expropriationsersättningar. Inteheller finns några egentliga undantag från reglerna vid omstruktureringar vadgäller inkomstskatt eller vid förvärv av fast egendom vad gäller stämpelskatt.Den nu föreliggande lagtexten går i rakt motsatt riktning.7 Offentligfinansiella konsekvenserRegeringen framhåller att det är omöjligt att göra en fullständigbedömning av de statsfinansiella effekterna, d v s de ändringar i statensutgifter som uppkommer som en följd av stängningen av 1.Det är med stor oro vi konstaterar att regeringen tar lätt på sambandetmellan minskad elproduktion och höjda elpriser. Regeringen hävdar att prisetpå elmarknaden inte kommer att påverkas negativt vid kärnkraftsav-vecklingen. Om marknadens krafter ska få råda så är det en självklarhet attelpriserna stiger vid en minskad elproduktion. Det grundläggande iekonomisk teori är sambandet mellan utbud och efterfrågan. Vid minskatutbud stiger priset på varan på konkurrensutsatta marknader där marknadensegna mekanismer får råda.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om statliga åtagandensom följd av avtalet om ersättning i samband med stängningen avBarsebäcksverket,2. att avslår förslaget om särskilda skattebestämmelservid kärnkraftsavvecklingen.Stockholm den 8 mars 2000Inger Strömbom (kd)()()()()Per ()()()()()()()()()