mot · GO02U410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U410av Agestav, ()Ett gemensamt fredscentrum i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett gemensamt fredscentrum i Sverige.InledningInternationell fredsfrämjande verksamhet blir en allt viktigaredel i vår utrikespolitik. Det handlar om ett brett spektrumåtgärder för att stabilisera krishärdar världen över. I dessamedel ingår det vi traditionellt kallar fredsbevarande insatser- övervakning av vapenstillestånd och liknande uppgifter.Men begreppet rymmer betydligt vidare insatsmöjligheter,såsom preventiv diplomati, medling, demokratibistånd och sk fredsframtvingande verksamhet. Den senare innebär att detinternationella samfundet kan ingripa med våldsmakt för attskydda civilbefolkning eller åstadkomma vapenvila.De många formerna av fredsfrämjande verksamhet tyder på att den ökat ibetydelse, vilket också är fallet. Det hänger samman med delvis nya ochförändrade förutsättningar för den internationella politiken. Det kalla krigetsslut har ökat möjligheterna för det internationella samfundet att ingripa ikonflikthärdar världen över. Dessutom har konflikterna ändrat karaktär.Konflikter är till allra största delen inomstatliga, och uppkommerexempelvis p g a etniska eller religiösa motsättningar. Deras begränsadeomfattning hindrar dock inte att de kan få ytterst allvarliga återverkningar påinternationell stabilitet och säkerhet. Lokala och regionala konflikter kan lättsprida sig och hota internationell säkerhet. De utgör naturligtvis också enormatragedier i de länder som berörs.Vi anser, trots sådana tragedier, att världsutvecklingen efter det kalla krigethar öppnat nya och hoppingivande möjligheter till en säker ochmänniskovärdig tillvaro för alla individer. Därför arbetar Kristdemokraternaockså för att tillföra utrikespolitiken ett starkare fokus på mänskligarättigheter. Målet måste vara att värna varje enskild människas säkerhet. Dettaär förklaringen till att internationella fredsfrämjande insatser måste utvecklasoch bli effektivare. Världssamfundet har en skyldighet att utnyttja de ökademöjligheterna till konstruktiv internationell samverkan.FN, EU, () ochNATO med flera internationella eller regionala organisationer har alla tagitinitiativ till att förbättra internationell samverkan inom krishantering ochkonfliktförebyggande åtgärder. Insatserna i ett antal konflikter har uppdagatbristande beredskap och samordningsförmåga.Behov av effektivisering ochsamordningSverige lägger ner ett stort arbete på att utvecklasamordningsformer för en effektiv krishantering. är enav de stora prioriteringarna att ge EU ettkrishanteringsinstrument för snabba och beslutsammainsatser, en utveckling som välkomnar.Nationellt behöver bli ännu bättre på samordning av såväl militärasom civila resurser. Erfarenheterna från uppgifterna på har entydigtvisat att arbetet blir effektivare vid en samordning. tror attSverige kan bli ett föregångsland inom fredsarbetet, genom att bli det landsom klarar av att överbrygga alla interna motsättningar och sätta ihop allabitar i det komplicerade konflikthanteringspusslet. Det gäller att skapa enorganisation som kan arbeta med helheten, omfattande forskning, planering,rekrytering av personal, utbildning och träning, insatser, uppföljning,värdering, analys och såväl intern som extern information.Det handlar om att knyta ihop trådarna till en sammanhängande väv. I dagär den internationella verksamheten spridd på en mängd aktörer, vilket i sigskapar konflikter mellan de olika aktörerna. Vi kan bara erinra osssvårigheterna att få Kosovostyrkan på plats. Rekryteringen görs av ettflertal inblandade aktörer. Planering och styrning görs också av alltför mångainstanser. Finansieringskanalerna fungerar dåligt. Resultatet är alltförlångsamma ingripanden i situationer där snabbhet och effektivitet är absolutavgörande. Det är visserligen inte fel i sig att många myndigheter ärinvolverade i arbetet - var och en har sin speciella kompetens att tillföra. Mendäremot måste samordningen öka.Inrätta ett internationelltfredscentrum i SverigeDen internationella hjälpverksamheten får inte främst styrasav institutions-bevarande hänsyn i , utan den bör vara målinriktadoch leda till kost-nadseffektiva insatser.Kristdemokraterna vill inrätta ett internationellt fredscentrum i fören effektivare samordning av såväl insatser som förberedelser inför olikainternationella hjälpinsatser. Vi välkomnar varmt den offentliga utredning -Att verka för fred, SOU 2000:74 - som lagt fram olika förslag i dennariktning.Kraftsamling och ökad samordning måste vara ledord i reformerna av vårakrishanteringsförmågor. Det nya fredscentret skulle kunna åstadkomma detta.Gemensamma utbildningsresurser ger positiva effekter, genom att personalenfår en chans att lära från olika verksamhetsområden. Exempelvis kanbiståndsorganisationers kunskaper om ekonomisk och social utveckling varaett viktigt komplement till FN-soldaternas utbildning. Omvänt harfredsstyrkorna mycket att lära ut till biståndsorganisationer. Ett viktigtargument för större samordning är också att den personal sänder uttill en mängd olika internationella uppdrag skulle omfattas av ett merenhetligt regelsystem för ersättning och stöd m m. Ytterligare ett argument äratt det kan bli lättare att ordna klara finansieringsvägar om de civila ochmilitära resurserna är organisatoriskt väl integrerade. Skapandet av ettinternationellt fredscentrum bör därför kombineras med en översyn avfinansieringen av internationella insatser.Slutligen är ett huvudargument för ett internationellt fredscentrum att detskulle underlätta kontakter med de internationella organisationer tillvilka vi förväntas bidra med personal och resurser för krishanteringsinsatser,exempelvis EU.Försvarsmaktens internationella centrum bör fortsätta attutveckla den militära strukturomvandling som pågår, och som ska ökaförmågan att ta sig an uppdrag i samverkan med utländska militära styrkor. IKungsängen, dit skall omlokaliseras, bör verksamheten utvecklastill att omfatta såväl förberedelser för civila som militära hjälpinsatser. Bådecivila och militära myndigheter bör samlokaliseras till , inklusiverelevanta avdelningar av polisen och . Trots att detta kaninnebära initiala kostnader och organisatoriska utmaningar, anser vi attmöjligheterna med och vinsterna av en samordning och samlokalisering är såmycket större än eventuella problem.Sida bör vara en av flera huvudaktörer vid ett internationellt fredscentrum.Den personal som myndigheten rekryterar för internationellt arbete börutbildas vid centret. kan Sidas kompetens på ett antal områdenkomma andra organisationer till del. Vi tror att det finns mycket att vinna påstörre samverkan mellan biståndsverksamhet och den kapacitet som finnsinom det fredsfrämjande området.Överhuvudtaget är det önskvärt att de olika organisationer som verkar förfred och utveckling i världen samordnar sin verksamhet. Därför menar vi attäven frivilliga hjälporganisationer bör få en viktig roll i, och kunna utnyttja,fredscentrets resurser. Kanske kan även näringslivet dra nytta av kontaktermed ett sådant kompetenscentrum.Utbildning och annan verksamhet på ett internationellt fredscentrum börnaturligtvis knytas till relevanta forskningsinstanser, som alltså bör vararepresenterade på centret, exempelvis det internationellafredsforskningsinstitutet , m fl institutioner.Stockholm den 4 oktober 2000Amanda Agestav (kd)()()()()()()()()()()()