mot · GO02So239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So239av , ()VårdkostnaderFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om basen/utgångspunkten för planering av hälso- och sjukvården.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättandet av en parlamentariskt sammansatt utredning för attundersöka hur den nya medicinska utvecklingen kan tillvaratas, hur degrundläggande värderingarna om solidariskt finansierad vård kanbehållas som sektorn kan växa som tjänstebransch och hur nyamöjligheter att tillgodose efterfrågan och egenfinansiering kan tillvaratas.MotiveringDet är inte enbart inom IT-branschen som det skett enenastående utveckling. Inom medicinen har utvecklingenockså skett mycket snabbt. Så snabbt och revolutionerandeatt det kan finnas anledning att inför den framtida hälso- ochsjukvårdsplaneringen ha en annan utgångspunkt än dendemografiska utvecklingen. Det har dessutom genom olikautredningar framkommit att det är demografinsom driver vårdkostnaderna. Det är den medicinskautvecklingen som är den främsta förklaringen till attsjukvården kommer att kräva en stadigt ökande del avvästvärldens ekonomi. Det gäller därför att hahandlingsberedskap.En publicerad studie från visar att mantidigare överskattat framför allt de äldres vårdbehov. Det gav den slutsatsenatt de traditionella skattefinansieringsformerna kanske ändå skulle räcka.När det gäller äldreomsorgen kan utredningens slutsatser vara ganskakorrekta, dvs att omsorgsbehoven flyttas högre upp i åldrarna, men atttotalbehoven inte ökar lika starkt, som man tidigare antagit. Som exempel kannämnas, att 506 personer 1998 bodde på iStockholm. 375 av dem klarade sig utan samhällshjälp.När det gäller sjukvården är bilden en helt annan. Medicinens egenutveckling står för en mycket större del av förklaringen tillefterfrågeökningen, dvs "vårdens ekonomiska problem" än en åldrandebefolkning.Starroperationerna har exempelvis ökat från 10 000 till 50 000 på 20 år.Samtidigt har köerna ökat. Köerna beror inte på att sjukvården arbetar mindreutan på att ambitionerna/förväntningarna ökar hos patienter och remitterandeläkare.Några jämförande exempel på normal svensk vårdstandard 1985:Antalet hjärtoperationer var en tiondel av dagens - svenskarna är inte merhjärtsjuka i dag.Starrpatienter fick vara nöjda med syn på ett öga.Patienter med pulsåderbråck räknades somterminalvårdsfall.Vissa subspecialiteter, exempelvis hematologi, låg i sin linda. Man ansågatt patienterna lika gärna kunde dö på det lilla sjukhuset i hemkommunen.Regionsjukhuset kunde ändå inte göra mycket.Stora smärtor för patienterna då ryggmärgsröntgen praktiserades. ärden ersatt av helt smärt- och eftervårdsfri magnetröntgen.Huvudskälet till besparingstrycket inom sjukvården är inte en mer ellermindre tillfälligt dålig landstingsekonomi. Det grundläggandebesparingstrycket uppstår för att vi ska ha råd med allt som sjukvården kangöra men inte kunde . Några exempel:Narkosläkarna kan söva bräckliga äldre patienter med god säkerhet -en explosion i efterfrågan på avancerad vård för äldre!Avancerad kirurgi på äldre-äldre: 1987 gjordes 20 kranskärlsoperationerpå personer . 1997 gjordes 1 500. Höftledsoperationer på personeröver ökade från 506 till 1 204!Nytillkomna cancerterapierRäddande av barn med svåra medfödda hjärtfel och/eller mycket tidigtföddaMagnetkameror och annan kvalificerad diagnostikNeonatalvården räddar mycket små, för tidigt födda, till ett normalt liv.Benmärgstransplantationer, kombinerade med effektiva men dyramediciner, räddar leukemibarn.Tidigare hjärt- och ledopererade behöver eftervård och re-operationerVårdkrisen beror enligt många forskare på att vi har en snabbt vidgandetillgång/efterfrågeklyfta som medicinens egen utveckling gör attvården i snabb takt blir allt billigare. Några exempel:Dagkirurgi ersätter kostsamma intagningarProstatron och stenkross är oblodiga metoder. Patienten går hem sammadagBallongdilatationer ersätter ofta kranskärlsoperationerLosec i stället för magsårsoperationerSnabba insatser vid stroke minskar eftervårdskostnaden avsevärt och gerhögre livskvalitetKvalificerad förebyggande diabetikervård minskar ögonskador,amputationer m m, som annars medför svåra och kostsamma handikapp.Om vi år 2000 skulle gå tillbaka till att bara ge samma bot och lindring,som vården gav 1985, fast med metoder, skulle avvårdkostnaderna falla bort. Trots det råder det en mer eller mindre kroniskresursbrist inom sjukvården, eftersom medborgarnas förväntningar ökar.Detta är det grundläggande skälet till att det är angeläget att nyttja allamöjliga landvinningar, som reducerar kostnaderna per insats.Det finns ingen anledning att anta, att den medicinska utvecklingenkommer att bli långsammare. Nya läkemedel, transgena eller framodladeorgan som eliminerar behovet av reservdelar som begränsning förtransplantationer samt andra landvinningar riskerar att ge ett efterfrågetryck,som vida överstiger situation.Frågan är hur stor sjukvården kan tillåtas bli. Begränsning finns bara närkonsumtionen är "tvångsfinansierad" på ett sådant sätt att den automatisktfördyrar alla andra produkter eller tjänster. Det är den grundläggandeegenskap, som gör att skattefinansiering rent principiellt har en begränsning.Sjukvården kan bokstavligen få bli hur stor som helst, så länge tillväxtensker i en efterfrågebaserad situation, där de svenska konsumtionsbeslutenfattas av cirka 9 miljoner beslutsfattare. Det riktigt stora problemetVästeuropa har framför sig är hur vi kan förena de grundläggandevärderingarna om solidariskt finansierad vård med en mångfald av nyamöjligheter att tilläggsfinansiera den framtida sjukvården.Det är angeläget att regeringen tillsätter en parlamentariskt sammansattutredning för att undersöka hur den nya medicinska utvecklingen kantillvaratas, hur solidariskt finansierad vård kan behållas samt hur nyamöjligheter att tillgodose efterfrågan och egenfinansiering även kantillvaratas.Stockholm den 26 september 2000Margareta ()