mot · GO02So30 · 2000-11-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So30av , ()med anledning av prop. 2000/01:36 Sjukhus med vinstsyfte1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristen på definition av vad som är akutsjukhus och vad sominte är akutsjukhus.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avsaknandet av sanktioner vid brott mot förbudet att överlåtadriften av akutsjukhus till vinstdrivande företag.2 InledningEn stadigt växande andel av viktiga samhällsfunktioner inom t. ex. hälso-och sjukvården och äldreomsorgen konkurrensutsätts och privatiseras.Det handlar sammantaget om viktiga grundvalar i det svenskavälfärdssamhället som ska garantera alla vård och omsorg utifrånmänniskors lika värde på en solidarisk grund. menar attden nu pågående privatiseringsivern i sin förlängning utgör ett hot mot ettvälfärdssamhälle för alla, inte minst från aktörer med vinstintresse.Parallellt med denna utveckling av privatisering i utförarledet kan vi ocksåkonstatera att andelen privata sjukförsäkringar ökat mycket snabbt.Uppskattningsvis har 120 000 sådana försäkringar nu tecknats och andelenväxer . Genom denna tillväxt av privata försäkringar hållerkonkurrens på att skapas om vem som ska få tillgång till samhälletsvårdresurser. Ska det vara patienter i den offentligt finansieradesjukförsäkringen eller patienter i den privat finansierade sjukförsäkringen? Ensådan konkurrenssituation håller på att uppstå i . Karolinskasjukhuset har sagt att det har för avsikt att sälja ortopedplatser tillförsäkringsbolaget . I det föreslagna avtalet utlovas en garanti attKarolinskas ortopediska klinik ska ge kunder behandling inom åttaveckor. är situation på grannsjukhusen i , Södersjukhusetoch den att köerna för motsvarande behandling enligtuppgifter är långt . Detta exempel visar flera saker, bl.a. attvårdkapacitet finns men att beställare saknar pengar. Det visarockså att om detta realiseras så är det inte längre säkert att det är behovenenligt gängse prioriteringsordning och hälso- och sjukvårdslagen som styrutan vem som har tillgång till en privat sjukvårdsförsäkring. Det börunderstrykas att exemplet från inte är unikt. Det pågårfler liknande diskussioner i landet.Patienten som kan skaffa sig en privat sjukvårdsförsäkring är knappast en92-årig dement kvinna som bor på sjukhem och behöver ortopedisk hjälp utanmer troligt en välutbildad, välavlönad man som beräknas att snabbt kunnaåtergå till arbetslivet. På detta sätt finns det uppenbara risker för att"gräddfiler" inom vården skapas.Det finns många invändningar mot att sälja ut sjukvården till företag medvinstintresse sett ur ett jämlikhetsperspektiv och ur den enskildas perspektiv,men det finns även demokratiska och ekonomiska invändningar. Ett företagvars primära intresse är vinst för ägarna har inte något ansvar församhällsekonomin, vilket kan ge skenande kostnader för landstingen.Ovanstående exempel från i visar attlandstinget gjort en investering på ca för inköp avutrustning. En investering som gjorts med skattemedel som kan komma attutnyttjas av privata försäkringskunder.Den privatiseringsvåg som sköljer över hälso- och sjukvården, t.ex.utförsäljningen av i till f.d. ,handlar inte längre om mindre personalkooperativ, non-profit-organisationereller ideella organisationer som kan sägas utgöra komplement till deoffentliga utförarna. Istället ser vi nu framväxten av stora vinstdrivandeföretag, ofta med starka kopplingar till försäkringsbolag. Dessa kan utgöra ettförsta steg till en segregation inom hälso- och sjukvården och en vård utifrånplånbokens storlek och inte efter behov.Förändringar av vården mot en högre grad av marknadsanpassning ochkonkurrensutsättning har visat sig skapa mycket stora brister i personalensarbetsförhållanden. Yrkesmedicinska enheten inom samhällsmedicin,har i en nyligen framlagd rapport visat att bl.a. denya marknadsmodellerna har haft stor betydelse för personalens arbetsvillkor.Rapporten visar att de flesta yrkeskategorier inom sjukvården upplevt storaförsämringar med ökad arbetsbörda, tidspress, mindre resurser och mindreinflytande. Det ska sägas att är detsjukvårdsområde som genomgått de största förändringarna mot en ökadprivatisering genom utförsäljning av , bolagisering avDanderyds och . Slutsatsen i rapporten är att konkurrensenmåste ersättas med samarbete och samverkan för att uppnå målen med svenskvård och omsorg.Regeringen har i proposition 2000/01:36 föreslagit att genom en laginskränka landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till den somhar för avsikt att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. Lagenföreslås gälla under vilken frågan kommer att utredas.Den föreslagna lagen föreslås att inte omfatta akutsjukhus som vid lagensikraftträdande drivs enligt avtal med landstinget.Vänsterpartiet anser att sjukvården i allra högsta grad är ett nationelltintresse. När förändringar sker i de grundläggande målen för hälso- ochsjukvården, t.ex. allas rätt till en jämlik vård och omsorg, måste riksdag ochregering reagera. Riksdag och regering måste säkra en nationell infrastrukturför sjukvården.Vänsterpartiet anser att det är motiverat med en lagstiftning men att det nuföreliggande förslaget behöver förstärkas på följande områden. Det gällerdefinitionen av akutsjukhus, det gäller avsaknaden av sanktionsmöjlighetermot det eller de landsting som bryter mot lagen.3 Definition av begreppet akutsjukhusI propositionen anges att sjukhusbegreppet ofta används iförfattningstexter och att det täcker en mångfacetterad verklighet. Enligthälso- och sjukvårdslagen är ett sjukhus en inrättning för vård som kräverintagning. Därutöver finns ingen egentlig definition av begreppet sjukhusoch än mindre akutsjukhus. Det senare förutses inbegripa ett akutintag avnågon form.Vänsterpartiet anser att det är en brist att regeringen inte i lagförslagettydligare definierar begreppet akutsjukhus. Vad som är ett akutsjukhus ochvad som inte är det anser vi vara en nyckelfråga för att veta om lagen ärtillämpbar eller ej.Vänsterpartiet ser dessvärre en stor risk i att verksamheten på ett sjukhusstyckas upp i olika delar och ges olika beteckningar för att därmed kunnakringgå begreppet akutsjukhus. Lagrådet pekar i sitt remissyttrande på att denföreslagna lagen lämnar stor frihet för landstingen att organisera ochbestämma hur sjukhusverksamheten ska se ut. Det finns inga föreskrifter somreglerar vad som är ett sjukhus och vad som inte är det.Landstingen kan därmed dela in sin hälso- och sjukvårdsverksamhet imånga små enheter, av vilka akutmottagningen utgör ett sjukhus, medan t.ex.den vårdenhet som handhar den vård som följer på den omedelbaravårdåtgärden utgör ett annat sjukhus. Denna indelning i mindre enheter kangöras oändlig genom uppdelning i röntgen, laboratorium, vårdavdelningar ochså vidare.Socialstyrelsen har definierat akutsjukhus /95 utifrån ettpatientsäkerhetsperspektiv som är så omfattande att många sjukhus intekan sägas vara ett akutsjukhus. Det gäller t.ex. iGöteborg.Ovanstående visar på att det kommer att bli stora svårigheter att tillämpadet lagförslag som föreligger om inte en definition görs av vad som är ettakutsjukhus och vad som inte är det. Detta bör ges regeringen till känna.4 Avsaknad av möjlighet till sanktionAvsaknaden av sanktionsmöjligheter, vilket även lagrådet pekar på,öppnar för möjligheten att landstingen kan kringgå förbudet att sälja utakutsjukhus till vinstdrivande företag. En grund till detta är de svaghetersom finns i det som ovan nämnts, att begreppen akutsjukhus och sjukhusinte är klart definierade. Det är även öppet för möjligheten att ettlandsting väljer att lägga ned ett sjukhus och säljer ut lokaler ochutrustning till ett vinstgivande företag. När driften återupptas i den nyaregin kan i detta område anse att hälso- och sjukvården iområdet uppfyller de krav som hälso- och sjukvårdslagen ställer.Lagrådet anför i sin kritik och i sina slutsatser om bristen påsanktionsmöjligheter mot den som bryter mot lagen att det beror på bristen påklara definitioner. Exempel på uppenbart kringgående av lagen kan integenom detta prövas i domstol.Detta visar på betydande svagheter i den föreslagna lagstiftningen, vilketbör ges regeringen till känna.Stockholm den 17 november 2000Rolf ()()Carlinge Wisberg (v)()()()()()()