mot · GO02MJ843 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ843av , ()Elöverkänslighet och mobiltelefoni1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att klassa elöverkänslighet som arbetsskada.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning om elöverkänslighet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av skärpt lagstiftning som reglerar uppförandet avmobiltelefonmaster och fasadantenner.4.1 Yrkande 1 hänvisat till SfU.2 InledningRelationerna mellan elektromagnetiska fält och hälsa har blivit alltmeraktualiserade. Människan exponeras för olika typer av strålningfrån mobiltelefoner, mobiltelefonmaster, bildskärmar, elektrisk utrustningav varierande slag m.m.Den elektromagnetiska strålningen har kopplats samman med förekomstenav vissa cancerformer, neurologiska sjukdomar som t.ex. Alzheimer ochöverkänslighetsreaktioner.Fler och fler ställer sig frågan vilken påverkan den ökade förekomsten avelektromagnetisk strålning och annan strålning har på hälsan.Många människor anser att de är elöverkänsliga eller anser sig må dåligtav att prata i mobiltelefoner eller av att befinna sig i närheten av dessa. Ändåär den officiella uppfattningen att man inte vet om det finns någon som blirsjuk av "normala" elektromagnetiska fält. ochbildskärmsskadade har 2 100 medlemmar. 183 personer har tvingats flytta tillföljd av elöverkänslighet, 48 personer efter det att en basstation förmobiltelefoner satts upp i närheten av deras hem.Erfarenheten från andra områden har dessvärre visat att det är först när detär försent som samhället förstår konsekvenserna av exponeringen av ett nyttämne eller substans och reagerar.Det var många tobaksföretag som hävdade attrökningen var helt ofarlig för hälsan, och de lyckades även presenteraforskning som stödde deras påstående. vet vi bättre. anserdärför att utifrån den samlade bilden av människors vittnesmål och denforskning som bedrivits måste dessa frågor tas på allvar.3 ElöverkänslighetAlltfler människor upplever en elöverkänslighet av varierande grad.Frågan om orsak till dessa symtom och besvär har debatterats livligt. Dethar ännu inte kunnat ges någon enhetlig och samstämmig förklaring. Dethar snarare framkommit att den vetenskapliga expertisen är mycketsplittrad i frågan. finns det många människor som upplever sigsom missförstådda och utsatta.De elöverkänsliga måste ibland lämna sitt arbete på grund av omfattandebesvär som de nekas sjukpenning. Elöverkänsliga kan inte vistas ielintensiva miljöer och därmed oftast inte heller på sin arbetsplats. De är iregel inte berättigade till sjukpenning även om elöverkänsligheten ärdiagnostiserad och läkare sjukskrivit patienten. Dessa människor kan därmedhamna mellan två regelverk.Flera försäkringskassor godkänner inte elöverkänslighet som sjukdom.Inledningsvis kan sjukpenning utgå, men efter utredning kan den dras in omdiagnosen är elallergi. Det betyder att personer som inte kan vistas på sinarbetsplats hänvisas till socialbidrag. Dessa skillnader i försäkringskassornasbedömning är oacceptabla och bör åtgärdas.Elöverkänsliga personer kan inte heller få sin skada bedömd somarbetsskada. De som är överkänsliga för el kan ställas inför det svåra valet attövertala sin läkare att inte skriva elöverkänslighet som diagnos på sjukintygetför att inte riskera sjukpenningen. är det viktigt utifrånarbetsgivarens ansvar för arbetsmiljö och rehabilitering att sjukintyget visarden rätta diagnosen. Detta är ett oacceptabelt förhållande. Symtomen påelöverkänslighet bör betraktas som grund för bedömning av arbetsskada.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Det finns flera olika huvudaspekter för orsaken till elöverkänslighet inomdetta område och enligt , docent vid vid , är det inte troligt att ettforskningsfältensamt skulle kunna besvara frågan om tänkbara orsaker. Frågan omelöverkänslighet är för komplex för detta. finns det tendenser till attutgåendast från psykologiska förklaringsmodeller till symtom på elöverkänslighet.Vänsterpartiet anser att forskningen om elöverkänslighet måste breddasoch fördjupas. Det krävs en allsidig forskning där tekniker, medicinskkompetens av alla slag och människor som upplever dessa problemsamarbetar. Forskningen bör också inriktas mot att dokumentera ochutvärdera åtgärder för rehabilitering och symtomlindring. Det behövs enfortsatt forskning för att vetenskapligt fastställa elöverkänslighet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.4 MobiltelefoniAlltfler använder mobiltelefon, såväl på arbetet som i hemmet.Användandet blir också allt vanligare bland barn och unga.Det finns några fallrapporter om människor som utvecklat olika symtomvid användning av mobiltelefon, främst GSM-telefoner. Utifrån detta har enstörre studie gjorts med hypotesen att symtomen skulle vara vanligare hos demed GSM-telefoner i förhållande till de med NMT-telefoner. Studien kundeinte bekräfta detta. Vad studien fann var att den tid en person talade imobiltelefon hade betydelse för olika symtom som t.ex. värmekänsla vid öratoch huvudvärk.När det gäller forskning om basstationer och människor som angett sigvara elöverkänsliga och som upplevt symtom från dessa finns det förnärvarande inga systematiska studier.Sammanfattningsvis kan det därför konstateras att det inom detta områdefinns behov av fortsatt och fördjupad forskning.Det har konstaterats att gränsvärdena för strålningsstyrka frånfasadantenner har överskridits. Hur vanligt det är vet vi inte.Strålskyddsinstitutet har godtagit operatörernas försäkringar att gränsvärdenainte överskrids. Men eftersom forskningen varken har bekräftat eller förkastatmöjligheten att strålning av denna art har effekt på hälsan måsteförsiktighetsprincipen råda. I avvaktan på bättre kunskap om risker ochgränsvärden krävs det stor restriktivitet när det gäller att bevilja bygglov förmobiltelefonmaster och fasadantenner. Så länge vi inte vet att exponeringenfrån dessa är ofarliga bör de inte placeras i närheten av bebyggelse.Vänsterpartiet menar att regeringen bör återkomma med förslag till hur manlagtekniskt kan lösa detta. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Stockholm den 1 oktober 2000Rolf ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()