mot · GO02Fi503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi503av , ()Fjällnära skogar1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om denaviserade utredningen av statens skogsinnehav.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett tillfälligt stopp för avverkningar på Fastighetsverketsmarker införs i avvaktan på att utredningen genomförs.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten skall miljöcertifiera sitt skogsbruk.2 MotiveringI processen då och bolagiserades fanns detfortfarande en del områden som bl.a. på grund av rennäringslagen även iframtiden ansågs nödvändiga att förbli i statlig ägo. Det rörde sig främstom markområden väster om odlingsgränsen i ochVästerbottens län samt renbetesfjällen i och vissamarkområden i norra . Förvaltningen av dessa fjällnära skogarålades därför 1996 . Förutom för rennäringen äräven dessa skogar av ett stort allmänt intresse med hänsyn till naturvård,rekreation och friluftsliv. Med flera olika konkurrerande intressen följeräven starkare konflikter. Hård kritik har riktats mot sättatt förvalta skogsinnehavet, främst från miljörörelsen. Fastighetsverkethar genom sin förvaltning av statens skogar, inte beaktat naturvården ochturismen i tillräcklig omfattning. Inte heller rennäringens ochlokalbefolkningens intressen har tillgodosetts på ett rimligt sätt. I Sverigefinns fortfarande stora obrutna skogsområden längs fjällkedjan som tillstor del är orörda och ur naturvårdssynpunkt har ett oersättligt värde.Svenska staten ska, genom sitt förvaltande av de gemensamma tillgångarsom dessa skogar innebär, vara ett föredöme och visa att skogsbruk ikombination med andra konkurrerande markanvändningsintressen ärmöjligt.3 Statens fastighetsverkStatens fastighetsverk (SFV) bildades för att samla förvaltandet avbyggnader, mark och skogar som tillhör staten och har ansvar för attvårda, bevara och utveckla fastigheterna till gagn för landets invånare.Förutom exempelvis de kungliga slotten, ambassader, nationalteatrar ochmuseer har även ansvar för att förvalta ca 6,5 miljonermark, vilket motsvarar ca 1/6 del av yta. 1,1 miljoner av detotala 6,5 miljonerna hektar mark utgör produktiv skogsmark, varav är fjällnära skog. Hur SFV, och andra skogsägare, ska förvaltaskogen finns uttryckt i skogsvårdslagens första paragraf. Enligt denna ärskogen en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger engod avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vidskötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen såsomrennäring och turism.Tyvärr har det visat sig att SFV inte lyckats fullfölja sin uppgift på etttillfredsställande sätt. För områden som enligt Skogsvårdslagen borde klassassom skyddsvärda finns avverkningsplaner, och avverkningar har utförts på förrennäringen viktiga åretruntmarker, trots samebyarnas överklagelser.Regeringen har aviserat att en utredning ska tillsättas för att se överhur staten genom SFV egentligen förvaltar sina skogar. Utredningen skallenligt uttalande från regeringen särskilt se över vilken naturvårdshänsyn SFVhar visat i sitt arbete. Men naturvårdshänsynen är endast en av de konfliktersom berör SFV:s skogsinnehav. Andra områden som behöver belysas är hurlokalbefolkningens medverkan och inflytande skall garanteras, hur alternativabrukningsmetoder som kan skapa arbetstillfällen utan att hota skogensmiljövärden utformas samt hur skogens alternativa värden för t.ex. fritidslivoch turism kan värderas. Detta bör ges regeringen till känna.3.1 avkastningskravEnligt regeringens direktiv till SFV om hur statens skogar ska förvaltas,ska skogsbruk på dessa marker bedrivas med vinst, vilket är anledningentill att ålagts ett avkastningskrav på avmarknadsvärdet. Även impedimentmark, vilket enligt Skogsvårdslagenbedöms som icke avverkningsbar skog, har ett avkastningskrav på tvåprocent. Enligt direktiven till SFV har verket även ett ansvar att förseinlandssågarna med virke, vilket innebär att verket även har till uppgift attskapa arbetstillfällen utan att själv agera arbetsgivare.SFV har jämfört med andra skogsbolag ålagts ett lägre avkastningskrav.Detta motiveras med att SFV i egenskap av förvaltare av statens skogar ävenåläggs vissa andra hänsynstaganden. Till dessa hänsynstaganden hör blandannat större naturvårdshänsyn för de fjällnära skogarna, mer restriktionerp.g.a. renskötselintressena då dessa områden utgör så kallade året-runt-områden, hänsyn till skogsvårdslagens särskilda bestämmelser förskogsbruket inom fjällnära områden samt kostnadsfördyrningar. Dagensavkastningskrav som åligger innebär en större risk för attområden som är särskilt känsliga eller på annat sätt är i behov av ett varaktigtskydd inte kommer att ges tillräcklig hänsyn. Problemet har blivit särskilttydligt i och med det avverkningsbeslut som hotatområdet Yttre som har ett högt biologiskt värde bland annatpå grund av de stora inslagen av granurskog. Miljörörelsen lyckades med sinakraftfulla protester skjuta upp beslutet om avverkning, men hotet kvarstårdock fortfarande. Då dessa fjällnära skogar som det rör sig om inte äravverkningsbara p.g.a. sin långsamma tillväxt och oförmåga till återväxt inomen överskådlig framtid, bör ett avkastningskrav för statens fjällnära skogar ejåliggas. Den aviserade utredningen om statens skogar skall särskilt belysakonsekvenserna av avkastningskrav och föreslå en rimlignivå på avkastningen. I avvaktan på att utredningen genomförs skall etttillfälligt stopp för avverkningar på marker införas. Dettabör ges regeringen till känna.3.2 naturvårdshänsynFör att överhuvudtaget avsätta skyddsvärda skogsområden på sittmarkinnehav kräver SFV ekonomisk, marknadsmässig, ersättning. Dvs.staten ska betala staten. Genom detta krav låser man möjligheterna attavsätta skyddsvärda skogar på statlig mark utan att belasta statens redanbegränsade tillgångar för områdesskydd. Detta är skogar som i vanligafall lämnas orörda. Deras värde för renskötsel, turism, naturvård ochforskning betonas särskilt. Rennäringen framförde kritik om förstördabetesmarker och flyttleder och man ifrågasatte om det är möjligt att fåupp ny skog efter slutavverkning.SFV deltog i framtagandet av de svenska FSC-kriterierna men valde i sistastund att ställa sig utanför förslaget. SFV har dock senare gått ut och sagt kommer att arbeta i enlighet med kriterierna och följa standarden tillsman vet vilken form av certifiering som passar. I SFV:s policy står att SFVföljer FSC:s principer och nationella kriterier för ett kvalitetsmärktskogsbruk.Man påstod att avverkningen av Arvliden var i enlighet med FSC trots attFSC förutsätter att hela skogsinnehavet bedöms. FSC:s ledning reagerade motdetta argument. Staten borde ta ansvar och miljömärka sitt skogsbruk,så att man kan leverera allt sitt virke FSC-märkt till köpsågverken. Detta börges regeringen till känna.3.3 Brukningsmetoder och lokal förvaltningSFV har indirekt fått ett statligt ansvar att kontinuerligt leverera virke tillden lokalt stationerade sågverksindustrin i inland. SFVupphandlar allt arbete och lejer all arbetskraft. av alla avverkningargör SFV själv genom entreprenörer, resterande hälft säljs som rotposter.SFV har ingen kontroll över vart denna del säljs. Virket som SFVavverkar går direkt till ett 20-tal sågverk i inland och massangår till massaindustrin vid kusten, bl.a. . Många mindresågverk levereras inget virke från SFV. Staten borde framstå som ett gottexempel och bruka skogarna med metoder där man koncentrerar sig på attta ut det efterfrågade timret, t.ex. genom mer miljöanpassade alternativametoder. I sina försök att hålla sågverken med virke och uppfylla sittavkastningskrav går SFV in i obrutna fjällområden, skyddsvärda skogar,områden som som förvaltare lovade skulle förbliorörda.Det är av största vikt att befolkningen i inlandets skogsbygder får störreinflytande över skogens skötsel och förvaltning. I sammanhanget är lokaltägda inlandssågverk en nyckelfaktor. De möjliggör lokal förädling avskogsråvara. Skogens och skogsmarkens enorma möjligheter som en viktigutvecklingsresurs har ännu inte insetts till fullo. En förbättrad skogsvård kanöka produktionen av varor och tjänster, bl.a. produktion av virke och andraförädlade skogsprodukter, och därmed bidra till att skapa nya arbetstillfällenoch inkomster, mervärde genom förädling av och handel med skogsprodukter,ett ökat bidrag till inkomster i utländsk valuta och ökat utbyte avinvesteringar. Skogsresurser kan, eftersom de är förnyelsebara, hanteras på ettsätt som är förenligt med miljöhänsyn. Effekterna av uttag av skogsresurserför skogens övriga värden bör beaktas till fullo vid utveckling av skogspolitik.Det är också möjligt att öka skogens värde genom att utnyttja den på ett sättsom inte skadar miljön, t.ex. ekologisk turism och kontrollerade uttag avgenetiskt material. Samfällda åtgärder behövs för att höja människorsmedvetande om skogens värde och nytta. Skogarnas överlevnad och fortsattabidrag till mänsklig välfärd är till stor del beroende av att dessaansträngningar lyckas.För att öka inkomster och sysselsättning på landsbygden, och skapaekonomiska, ekologiska och sociala vinster, bör statens skogars ekonomiskaoch biologiska värde utredas. Dessa värden kan exempelvis handla ommöjligheten till utveckling av förädlingsindustrier, vilt- och naturvård, turismeller användning av skogar för energiförsörjning. Det är högst nödvändigt attfinna lämpliga åtgärder och metoder för att involvera den lokalabefolkningen, lokala organisationer, sakkunniga i området m fl. Västerpartietanser att dessa aspekter bör ingå i direktiven till den aviserade utredningenom statens skogsinnehav. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Jonas ()()()()Per ()()()()()()()