mot · GN02Ju30 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju30av Marcelind, ()med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformering av domstolsväsendet - en handlingsplanRegeringen redogör i sin skrivelse 1999/2000:106 Reformeringen avdomstolsväsendet - en handlingsplan för den framtida domstolsorganisa-tionen framför allt vad gäller underrättsorganisationen och domstolarnasinre arbetsorganisation.Syftet med reformarbetet är att skapa en flexibel och därmed mindre sårbarorganisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas så att enbart den dömandeverksamheten blir kvar. Domarna ska ges möjlighet att specialisera sigmedan andra yrkesgrupper som exempelvis domstolssekreterarna ges merkvalificerade arbetsuppgifter. En bred rekrytering av ordinarie domareföreslås. Advokater, åklagare och jurister från näringslivet har erfarenheteroch kompetens som bör kunna tas tillvara. Regeringen föreslår också attrekryteringen av nämndemän ska ses över så att också andra grupperattraheras av uppgiften. En ny domstolsorganisation med större domkretsarpresenteras. Flera mindre tingsrätter försvinner helt eller kvarstår endast somkansliorter. Regeringens skrivelse är den första i raden av redogörelser idenna fråga som kommer att lämnas till riksdagen.Kristdemokraterna vill i denna motion lämna synpunkter på den redo-görelse regeringen presenterar i sin skrivelse. Vi vill även ta upp det sätt påvilket reformarbetet av domstolsväsendet bedrivits.Reformeringen av domstolsväsendet samt riks-dagens och regeringens roller i förändringsarbetetI vårt demokratiska samhälle är domstolarnas rättsskipande verksamhetmycket viktig. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden påett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Etträttssamhälle kräver fungerande domstolar.Regeringens reformering av domstolsväsendet har äventyrat tingsrätternasfortbestånd. Flera små tingsrätter har erhållit så magra anslag attverksamheten knappast kan fortgå. Flera domare vågar inte gå i pensioneftersom deras tjänster inte tillsätts på nytt och domstolens fortsatta existenshärmed äventyras. På andra orter har en fått ta över ansvaret för fleratingsrätter. Regeringen har, med hjälp av en rad olika åtgärder, på så sättskapat förutsättningar för att lägga ned de mindre tingsrätterna. En reformman inte lyckats med på parlamentarisk väg. , som hadei uppgift att minska landets 97 tingsrätter till 43, mötte så starkt motståndutei landet att regeringen fick dra tillbaka kommitténs direktiv. Regeringen harfunnit nya vägar att driva igenom sina nedläggningsförslag, vilka vi är starktkritiska mot. I den aktuella skrivelsen redogör regeringen för hurreformeringen av domstolsväsendet kommer att fortskrida. Riksdagensmöjligheter att påverka utvecklingen är mycket begränsade. reglerasantalet tingsrätter och platsen för var en tingsrätt ska vara förlagd iförordning. anser att dessa frågor ska regleras i lag.Renodling av arbetsuppgifterRegeringen föreslår i sin skrivelse att ytterligare arbetsuppgifter ska förasöver från domstolarna till andra myndigheter. I detta fall gäller detinskrivning av som ska flyttas från tingsrätttill och företagshypotek som ska flyttas från Malmötingsrätt till . godtardetta förslag.Tidigare har regeringen i en proposition föreslagit att inskrivnings-verksamheten ska koncentreras till sju inskrivningsmyndigheter och attbouppteckningsverksamheten överförs till skattemyndigheten. Kristdemo-kraterna anser att detta är ett slag mot de mindre tingsrätterna och var emotregeringens förslag.Kristdemokraterna anser att inskrivningsmyndigheterna även fortsättnings-vis ska knytas till tingsrätterna. Vi vill inte att arbetet ska koncentrerastill sjuenheter utan ser den här verksamheten som en god service till medborgarna.När frågan var aktuell 1997 beräknades en omläggning av inskrivnings-myndighetens verksamhet till lantmäteriet kosta . Vianser inte heller att bouppteckningsverksamheten ska överföras till skatte-myndigheten.Att inskränka antalet tingsrätter som har inskrivningsmyndigheter och attöverföra inregistrering av bouppteckningar till skattemyndigheterna är integodtagbart. Verksamheterna fungerar väl och innefattar ett värdefullt inslagsom underlag för tingsrätternas kompetens. Uppgifterna sköts på ettkvalificerat och kompetent sätt med inslag av närhet och tillgänglighet tillgagn för den rättssökande allmänheten. Därutöver bidrar förfarandet till attskapa en stor tilltro till domstolarnas verksamhet.Renodlingen av domarrollen behöver inte drivas så långt som regeringenföreskriver. En domstol har även andra viktiga uppgifter i samhället därbetydelsen utav att beslutet utformas på ett ojävigt och självständigt sättväger mycket tungt. Detta gäller t.ex, som ovan nämnts, inskrivnings-verksamheten beträffande fast egendom och registrering av bouppteckningar.Synpunkten gäller också utseende av konkursförvaltare. Denna sakom-ständighet kan sedan kompletteras med att det är värdefullt att domstolarnafår behålla uppgifter som möjliggör att tingsrätter inte läggs ner för att deblirför små.Rekrytering av domareKristdemokraterna har hävdat värdet av att kunnarekrytera domare från t.ex. åklagarkåren och advokatväsendet. I denaktuella skrivelsen påpekas att rekryteringen av ordinarie domare måstebreddas. Vi stödjer detta förslag. Att ha erfarenheter från näringsliveteller som partsföreträdare är oerhört värdefullt. De ärenden sombehandlas i domstolen reflekterar dagens samhälle. En rörlighet påarbetsmarknaden för domare kan bidra till kompetenshöjning och enattraktiv karriär. I mål som rör ekonomisk brottslighet kan t.ex.konkursförvaltare bidra med ovärderlig kunskap.Rekrytering av nämndemänRegeringen avser att behålla nämndemannainstitutet men kommer att tainitiativ till att säkerställa en allsidig rekrytering. Enligt uppgifter frånJustitiedepartementet söker man särskilt efter egna företagare, ungdomaroch invandrare.Kristdemokraterna menar att kompetensen inom domstolarna skatillgodose de krav som kan ställas för att tillförsäkra en rättssäker dom.Lagfarna domare samt nämndemän ska därför få möjlighet till fortbildningför att få kunskaper om nya lagar och förhållanden i samhället. Antaletnämndemän ska inte reduceras. Nämndemännens arvoden måste ses överytterligare. Vi anser att nämndemännen ska representera hela befolkningen.Det bör vara en självklarhet att kvinnliga nämndemän finns med i rätten närmål som rör våldtäkter, sexuella övergrepp och vårdnadstvister ska avgöras.En grupp i samhället som helt har förbisetts är hemarbetande föräldrar,oftast mammor. En hemarbetande mamma som får ett nämndemannauppdragkan inte få någon ersättning för förlorad arbetsinkomst eftersom hon inte harnågon inkomst av tjänst. Hon måste för att kunna sitta i domstolen ordnabarnomsorg. Hur ska det låga arvodet, minus skatt, kunna täcka kostnadernaför barnomsorgen? Vi menar att det är angeläget att nämndemännenrepresenterar hela befolkningen. vill att regeringen seröver ersättningen till nämndemannakåren ytterligare. Vi vill även attersättningen ses över så att en generell ersättning för barnomsorgskostnadertill hemarbetande föräldrar kan införas.Tingsrätternas framtidKristdemokraterna anser att antalet tingsrätter i princip ska behållas. Ennedlagd domstol innebär att advokater, åklagare och poliser försvinnerfrån orten. Det är riktigt att domstolen bemanningsmässigt inte får bli förliten för att erforderlig kvalitet ska upprätthållas. Förslagsvis bördomstolen ha arbete för 3-5 ordinarie domare. För att erhålla erforderligtunderlag för detta antal aktörer bör man t.ex. kunna ändra domkretsarnaoch överföra vissa förvaltningsmål till tingsrätterna. bör deallmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna slås ihop.Det är inte riktigt att man genom att lägga ner vissa domstolar uppnår enbättre kvalitet. Det är en villfarelse att den marginella ökning som sker avantalet domare medför att man kan uppnå någon högre grad av specialiseringi den allmänna tingsrätten.Där specialiseringskravet gör sig särskilt gällande inom affärsjuridik ochekobrottmål samt större konkursmål bör särskilda handelsrätter inrättas. Detär lika bra att erkänna att den erforderliga specialiseringen aldrig kanerhållasi de allmänna domstolarna. kan man notera att de allmännadomstolarna fungerar mycket väl när det gäller att döma i allmänna mål.Det är ett oavvisligt krav att en domstol har en egen identitet och integritet.Detta utifrån domstolens särställning i det demokratiska rättssamhället. Närdet gäller integritet omfattar detta all personal, verksamhetsort, arbets-reglemente, ledning m.m. Domstolen kan tänkas ha förrättningar på andraställen än huvudorten vilket har varit fallet i då man hafttingsställen utanför domstolens stationeringsort. Däremot är det inte lämpligtatt ha kanslier på olika ställen eller att på annat sätt dela upp domstolen,t.ex.så att flera domstolar har en gemensam chef. Att domstolen har förrättningarutanför huvudorten behöver inte innebära något argument för att en mindretingsrätt kan läggas ner.Huvudfrågor för ett framtida domstolsväsendeRent allmänt gäller att domstolarnas dömande verksamhet inte skertillräckligt snabbt. Genomströmningstiden av mål och ärenden måsteökas märkbart. Kvaliteten på avgörandena kan även i vissa fallifrågasättas. Det är viktigt att framhålla att en utvecklad stat alltid måsteha ekonomi för att upprätthålla ett väl fungerande domstolsväsende somär ett oavvisligt inslag i en rättsstat. Att skipa rätt kräver tid föröverväganden, vilket kommer till uttryck i den gamla domarregeln"Domaren skall icke vara för hastig till att döma, förrän han saken välbegrundat haver, ty en hastig dom är sällan god och rätt". Enkla ochkontrollerbara ekonomiska kriterier går ej att applicera pådomstolsväsendet. Övergripande krav kan endast vara att domstolarnasjälvständigt ska skipa rätt av hög kvalitet inom rimlig tid. Verksamhetenhar alltså anspråk på de ekonomiska resurser som erfordras för dessamål.För att öka domstolarnas ändamålsenliga uppgift i samhället krävs att deallmänna domstolarna slås ihop med förvaltningsdomstolarna. Härigenomuppnås ett kvalitetsmässigt enhetligt rättsliv med lokal förankring.Det är viktigt att inse att det väsentliga inslaget i den dömande verk-samheten är förhandlingarna inför domstol och överläggningen till dom.Huvudprincipen - muntlighet, omedelbarhet och koncentration - som gäller isvensk process ska värnas. Detta innebär att telefon- och videokonferenseroch liknande tekniska inslag i huvudförhandling ska användas restriktivt.Självfallet ska domstolsväsendet ta till sig all teknisk utveckling som ärmöjlig men detta får inte ske på bekostnad av ovan angivna principer.Det ökade antalet inställda huvudförhandlingar är ett stort problem idag.Detta kan förhindras genom att delgivningsförfarandet privatiseras med hjälpav enskilda auktoriserade stämningsmän och att effektiva åtgärder vidta motdem som obstruerar det rättsliga förfarandet genom att inte inställa sig tillrättegångsförhandling. Givetvis kan dessa förhållanden inte åtgärdas genomatt ge avkall på fundamentala processuella principer som muntlighet,koncentration och omedelbarhet.Det är väsentligt att verksamhet enbart syftar till attbiträda domstolarna med ren serviceverksamhet. Domstolarnas självständig-het får inte äventyras genom verkets agerande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en lag somreglerar frågan om antalet tingsrätter och var dessa skall vara förlagda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att antalet tingsrätter i princip behålls,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inskrivnings- och bouppteckningsverksamheten,4. att hos regeringen begär förslag till arvoden förnämndemännen inklusive barnomsorgskostnader för hemarbetande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slå ihop de allmänna domstolarna medförvaltningsdomstolarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av särskilda handelsrätter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om telefon- och videokonferenser och liknandetekniska inslag i huvudförhandling,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att privatisera delgivningsförfarandet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppgift att biträda domstolarnamed ren serviceverksamhet.Stockholm den 11 maj 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()()()von der Esch (kd)()