mot · GO02Ub504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub504av Vallius, ()Förskolor för nationella minoriteterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förskolor för nationella minoriteter.MotiveringI förskolans läroplan (Lpfö 98) konstateras helt riktigt att "språk ochlärande hänger oupplösligt samman liksom språk ochidentitetsutveckling". Språkforskarna är tämligen eniga om att man börutveckla modersmålet till en så hög nivå att det fungerar som ett verktygför abstrakt tänkande innan språk två börjar undervisas. Allt detta betyderatt förskoletiden är en oerhört väsentlig tid i barnens utveckling ochinlärning. För barnens framtida möjligheter att utbilda sig är det ofta enmycket avgörande tid. För minoritetsbarnen borde det finnas möjlighet atttillbringa denna viktiga period i livet i verksamhet som ordnas på derasmodersmål för att garantera harmonisk identitetsutveckling ochtvåspråkighet.Nu när erkänt sverigefinnarna och andra etniska grupper somnationella minoriteter är det viktigt att man ser till att verksamheten på olikasamhällsområden motsvarar statens intentioner gentemot dessa minoriteter.Det finns naturligtvis stora luckor då minoritetspolitiken fortfarande äristartgroparna.Situationen för sverigefinska barn i förskoleåldern har tyvärr försämratsunder senare år i många kommuner när det gäller den kommunalaförskoleverksamheten på finska. har man på olikasätt satsat på modersmålet både i förskolan och skolan (s.k. hemspråksstödoch hemspråksundervisning) och det startades många daghem ochdaghemsavdelningar med t.ex. finska som verksamhetsspråk i kommunernaöver hela landet. Tyvärr har många av dessa lagts ned av olika skäl. Definsktalande barnen bor ofta utspridda i ett större geografiskt område, vilketförsvårar för skolor/förskolor att få ihop ett tillräckligt antal elever för attkunna upprätthålla en gruppstorlek med meningsfull verksamhet. Samtidigtfick många kommuner se över sin skol- och förskoleverksamhet på grund avbesparingsskäl, vilket ytterligare försvårar undervisning i små grupper.Språket var inte tillräckligt starkt skäl att ha kvar de små grupperna samtidigtsom man av ekonomiska orsaker var tvungen att förstora grupperna iallmänhet i hela kommunen.Riksdagen har tagit ett beslut om de nationella minoriteterna och ratificeratEuroparådets konventioner för att befrämja minoriteternas språk och kulturoch för att slå vakt om dem. Men det är ofta kommunerna som har attverkställa intentionerna i praktiken. Eftersom väldigt få kommuner kanerbjuda förskoleplatser med t.ex. finska som verksamhetsspråk har desverigefinska föräldrarna tagit initiativ till alternativa driftsformer avförskoleverksamhet som t.ex. kooperativa förskolor.Under 90-talet startade sverigefinnar ett antal fristående skolor för att attkunna ge de sverigefinska barnen möjlighet till undervisning av hög kvalitetpå finska. Flera av dessa skolor har även startat förskolor (t.ex. i ,, ) i egen regi.Kommunerna kan aktivt stödja alla initiativ att starta förskolor i en annanregi än den kommunala i den mån det främjar de nationella minoriteternasrättigheter till eget språk och kultur och när inga kommunala alternativ stårtill buds. Så har det också gjorts på många håll. Som exempel kan nämnasUpplands , där kommunen aktivt gav sitt stöd till sverigefinskaföräldrar när de startade en egen förskola. Men minoritetsbarn har inte alltidsamma möjligheter att genom skolans försorg utveckla sin tvåspråkighet,eftersom möjligheterna varierar beroende på var de är bosatta.För att förbättra möjligheterna för de nationella minoriteterna i attstarta minoritetsförskolor är det viktigt att regeringen kontinuerligtinformerarkommunerna om deras ansvar för att intentionerna i den nyaminoritetslagstiftningen efterlevs. Det är viktigt att underlättaförskoleverksamheten i olika driftsformer när de kommunala alternativen interäcker till. Detta är ett steg att förverkliga den nationellaminoritetspolitikensintentioner i Sverige.Stockholm den 3 oktober 2000Paavo Vallius (s)()