mot · GO02Fi211 · 2000-10-05 00:00:00 — Dessvärre har den förda regeringspolitiken under fleraår präglats av brist på åtgärder för fler jobb genom företagande.Enligt sätt att se det så måste arbetsmarknadspolitiken ta sinutgångspunkt ifrån ett underifrånperspektiv där den enskilde individen står icentrum. De olika typerna av arbetsmarknadspolitiska åtgärder måsteutformas utifrån ett sådant perspektiv. Som liberaler anser vi att det är denenskilda människan som i största möjliga mån ska ha rätten och makten tillbeslut över sin vardag. Ett allt för centralistiskt beslutsfattande ochplaneringuppifrån är det som allra minst gynnar en bra arbetsmarknadspolitik. Iställetmåste "den djupa arbetsmarknadspolitiken" som bygger på en tilltro tillindividen råda.Sverige befinner sig i en högkonjunktur. Den öppna arbetslöshetenhar sjunkit och många har fått riktiga jobb. Det borde ändå kunna vara ännumycket bättre. Antalet sysselsatta är fortfarande betydligt lägre än för tio årsedan. Antalet personer som befinner sig i en arbetsmarknadspolitisk åtgärdär också betydligt fler är för sedan. Dessa fakta är viktiga attminnas när man hävdar att vi är på väg mot full sysselsättning och ensituation med brist på arbetskraft. Speciellt är detta viktigt mot bakgrund avatt pekar på att vi i kan få en situationdär arbetskraftsinvandring krävs. Då är det viktigt att vi först ser till attökasysselsättningen med de personer som inte står till arbetsmarknadensförfogande men som borde göra det. Arbetsmarknaden måste helt enkeltbreddas genom att fler kommer i arbete. Annars kommer flaskhalsar och ökadregional obalans att uppstå på dagens arbetsmarknad. Ytterligare en faradöljer sig i dagens siffror: faran att en stor del av de mycket långvarigtarbetslösa faller ännu längre bort från ett aktivt liv och blir definitivt låsta ipassivitet och isolering.Konjunkturläget gör det nödvändigt att lägga om arbetsmarknadspolitikeni en riktning som syftar till att de arbetslösa kan komma ut i riktiga jobb såsnabbt som möjligt. De åtgärder som finns skall i huvudsak vara inriktademot utbildningsinsatser, så att arbetskraftens kompetens kan höjas, istället förpassiva åtgärder som endast syftar till att den enskilde arbetslöse kvalificerarsig för en ny a-kasseperiod. Några positiva åtgärder har genomförts för attminska och förenkla antalet åtgärder. Men denna reformering måste fortsätta.Bra är också det förslag som ligger på bord somgör det svårare att återkvalificera sig till a-kassan genom enarbetsmarknadspolitisk åtgärd.Funktionssättet för arbetsförmedlingen måste ses över så att en modernoch flexibel arbetsförmedling anpassad till det nya informationssamhället kanskapas. En majoritet av de arbetssökande hittar sina jobb genom Internet ellertelefonservice.I detta sammanhang vill vi passa på att uppmärksamma de privataarbetsförmedlingarna och deras betydelse. Möjligheten till privataarbetsförmedlingar infördes under den borgerliga regeringstiden, trots starktmotstånd från socialdemokraterna. Efter en trög start visar det sig nu allt meratt det tillkommit en lång rad av privata arbetsförmedlingar ochpersonaluthyrningsfirmor, speciellt är det förmedlingar som specialiserat sigpå ett visst yrkesområde som skapats. Fristående små eller medelstoraaktivitetscentra, produktions- och distributionsagenter, förmedlare avkunskapstjänster (översättningar, intensiv språkutbildning, information ochkommunikation om olika branscher och yrken mellan kulturer och länder),stödgrupper för forskare och akademiker, mediafolk och konstnärer kanuppfylla en mångfald av skapande funktioner på en decentraliserad ochprivatiserad arbetsmarknad där initiativ och ansvar allt mer förflyttas frånstora offentliga system till individ och den lilla fristående gruppen. Dettavisarmed all tydlighet på att lagen fungerar som det var tänkt, och vi har fått enmångfald på arbetsförmedlingsområdet som gynnar både arbetsgivare ocharbetstagare. De privata arbetsförmedlingarna måste få finnas kvar ochutvecklas.En reformering av arbetslöshetsförsäkringen är nödvändig. harlänge krävt att en bortre gräns införs i försäkringen för att undvika attindividen fastnar i en evig rundgång mellan kontantstöd och åtgärder.Glädjande nog har regeringen "smygvägen" föreslagit en bortre gräns ioch med att arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte längre skall varaåterkvalificerande till a-kassa. Men en bortre gräns måste införas generelltockså. Dessutom bör egenfinansieringen ökas i försäkringen genom att ensärskild egenavgift för a-kassan införs, motsvarande ungefär ca en tredjedelav kostnaden. Den enskilde individen skall kompenseras för denna avgiftgenom sänkt skatt. A-kassan bör dessutom bli allmän och obligatorisk.Behovet av reformer på arbetsrättens område är större . Dennya ekonomin i som är inriktad på IT och tjänstesektorn kräver enmodern flexibel arbetsrätt som är anpassad till dagens behov och inte till denekonomi som rådde då tillsvidareanställningen var dendominerande anställningsformen. Vissa reformer har genomförts inomarbetsrätten , dock utan stöd från regeringen. Enriksdagsmajoritet röstade igenom en ändring i lagen ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) som innebär att ett förbud mot blockadav enmans- och familjeföretag införs. Under innevarande höst kommerriksdagen att ta ställning till ett förslag om att två undantag frånturordningenfår göras för företag med upp till tio anställda. Detta är ett steg i rättriktningmen anser att möjligheten till två undantag måste gälla samtligaföretag.Dessutom måste följande förändringar i arbetsmarknadslagarna ocksågenomföras för att skapa fler jobb genom företag:- MBL bör ändras så att fackföreningarnas tolkningsföreträde avskaffas.Dessutom bör fackets möjlighet till veto vid intagande av entreprenöreravskaffas.- Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen börförändras vad gäller rätten till ersättning för ledighet vid fackligverksamhet.- Konfliktreglerna bör skärpas: Ett proportionalitetskrav införs för attbegränsa möjligheten till stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisationen, men orsakar stora kostnader för motparten eller tredje man.Rätten till sympatiåtgärder ska inskränkas.En arbetstidsreform, som skapar större möjlighet såväl till individuellasom gemensamma överenskommelser om arbetstidens längd ochförläggning, behövs. Den nuvarande osäkerheten om huruvida regeringentänker föreslå lagstadgad arbetstidsförkortning eller ej riskerar att försvåralönebildningen genom oklarheten. Detta kan leda till att avtal som tecknasblir korta med därpå följande instabilitet och osäkerhet. Å andra sidanfinns just nu tecken som tyder på att man från regeringens sida har föravsikt att snart komma med förslag, där arbetstiden förkortaslagstiftningsvägen och kostnaden kompenseras med sänktarbetsgivaravgift. Detta vore en olycklig utveckling. Vi är visserligenvarma anhängare av sänkt skatt på arbete, med det som behövs nu ärstrategiska skattesänkningar i syfte att på olika sätt kunna ökaarbetskraftsutbudet. Det är nödvändigt för att skapa förutsättning förlångsiktigt uthållig tillväxt och för att kunna möta de utmaningarbefolkningsutvecklingen ställer.En ny stor socialförsäkringsreformFolkpartiet föreslår att dagens socialförsäkringar utformas som tre riktigaförsäkringar:- en allmän pensionsförsäkring (nya pensionssystemet),- en allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen),- en allmän arbetslöshetsförsäkring.Alla tre blir obligatoriska, men fristående från statens budget. Det blirraka rör mellan avgifter och förmåner. Försäkringarnas oberoende tryggasgenom fonder. kontrollerar försäkringsmässigheten.Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske när det ärförsäkringsmässigt motiverat, aldrig för att staten behöver pengar.Reglerna utformas så att det alltid finns incitament att återgå till arbete,delta i rehabilitering etc.En uppgörelse bör enligt vår mening innehålla följande delar.Fristående ställning med autonoma styrelserDe tre systemen inom den allmänna trygghetsförsäkringen ärdefinitionsmässigt offentliga, bl a genom att de är obligatoriska, men deges inom den ramen en så fristående ställning som möjligt gentemotstatsmakterna. De redovisas inte som delar av statens budget.Administrationen överlåts till autonoma styrelser. Även om riksdagenbehåller rätten att fastställa ramarna för avgifter och förmåner skastyrelsen - som bör ha längre mandatperiod än och inte beståav riksdagsledamöter - ha det operativa ansvaret för att försäkringensbuffertfondering varken går under eller över fastställda ramar. För attmöjliggöra en finansiering som till den dominerande delen utgörs avegenavgifter krävs sannolikt någon form av avgiftsväxling där nuvarandearbetsgivaravgifter sänks och lönerna höjs.Finansinspektionen granskarFinansinspektionen ska ges rätt att granska också de tre försäkringarna iden allmänna trygghetsförsäkringen.Strävan mot individuell anknytningÄven om försäkringarna bygger på riskspridning - och många alltså får utmindre från försäkringen än de betalat in - bör ansträngningar göras att"individualisera" systemen. Det viktigaste är att återupprätta ett tydligtsamband mellan avgifter och förmåner. En annan väg är att förseindividen med regelbunden information om avgifter och rättigheter.En allmän a-kassaArbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Vi ser ingaskäl till varför inte alla inkomsttagare som uppfyller kraven på en fastanknytning till arbetsmarknaden ska ha rätt till en inkomstrelateradarbetslöshetsförsäkring. Men det är också viktigt att betona attarbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring med långanknytning till arbetsmarknaden.Nytt stöd till utförsäkrade från a-kassanArbetslöshetsförsäkringen, som ska vara tidsbegränsad, bör kompletterasmed ett nytt skydd för utförsäkrade. Detta skydd skall inte - somsocialbidrag - prövas mot innehav av bil, egen bostad, sommarstuga etc.Ett villkor för stöd är självfallet att individen står till arbetsmarknadensförfogande.Ökad satsning på rehabiliteringDen nya sjukförsäkringen bör inkludera dagens förtidspensionering ocharbetssjukdomsdelen av arbetsskadeförsäkringen. Försäkringen utformasså att arbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder för rehabilitering avlångtidssjuka.Ny bostadspolitik med sänkt fastighetsskattoch åtgärder för att bygga bort bostadsbristeni tillväxtområdenaDet finns ingen motsättning mellan att å ena sidan söka skapa gynnsammaförutsättningar för boende, jobb och företagande i alla delar av vårt landoch att å den andra bejaka och underlätta för tillväxt i storstäderna. Mångamänniskor söker sig nu som förut till storstaden helt enkelt för att deföredrar att bo och verka i storstadsmiljön. För många internationelltverksamma företag är alternativet till kanske ellerFrankfurt, inte en annan ort i . storstäder måste kunnaerbjuda en internationellt konkurrenskraftig företagsmiljö.Tyvärr riskerar bostadsproblemen i framför allt hindradenna tillväxt. Fler och fler företag indikerar att bristen på bostäder är etthinder för nyrekrytering. Bostadsmarknaden håller på att bli en av deavgörande flaskhalsarna mot tillväxt i storstadsregionerna.Ska inte drabbas av infarkt krävs attbostadsbyggandet kommer igång, särskilt byggandet av hyresrätter som nunästan helt avstannat. Hyresrätten är en boendeform som på grund av sinflexibilitet är särskilt viktig i en storstad som många människor passerarigenom under lång eller kort tid.Regeringen aviserar nu en ny lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvar. Vi är övertygade om att nya lagar aldrig kan fåfram bostäder där det helt enkelt inte finns sund ekonomi för aktörerna.Bostadssektorn är fortfarande i alltför hög utsträckning en planekonomiskfristad i den svenska marknadsekonomin. Vi behöver få fart påbostadsbyggandet, få ner kostnaderna och få en betydligt högre rörlighet påbostadsmarknaden för att fler människor ska kunna finna en passande bostadtill en kostnad som för dem känns acceptabel. Vi vill därför peka på någrafrågor som måste få en lösning.Kommunernas ansvarGenom att förändra det kommunala utjämningssystemet, så att varjekommun får ett positivt ekonomiskt incitament för att det byggs bostäderkan man också kräva att samtliga kommuner i storstadsregionernaverkligen tar detta ansvar. I många fall förlorar kommunkassan på att detflyttar in människor med jobb och inkomster. Det är orimligt.Förenkla regelverkenPlanprocesser och nybyggnadsregler måste förenklas. Det är mycketviktigt både för att få ned byggkostnader och för att kunna ligga med godplanberedskap.Utveckla hyressättningssystemetEfterfrågan på hyreslägenheter i är mångdubbelt större änutbudet, och resultatet ser vi i form av en stor andrahandsmarknad ochsvarta lägenhetsaffärer. En normal hyresmarknad i balans existerar inte,och det finns goda skäl att påstå att hyressättningssystemetshyresdämpande effekt i attraktiva lägen är en av orsakerna.En rad åtgärder är nödvändiga för att få fart på nyproduktionen avhyresrätter samt öka rörligheten och flexibiliteten på hyresmarknaden.Folkpartiet avvisar såväl nya hyresregleringar som en helt fri hyressättning,och ser inga skäl att rucka på vare sig de fria förhandlingarna mellanhyresgäster och fastighetsägare, bruksvärdesprövningen eller hyresgästensbesittningsskydd. Däremot måste dagens system utvecklas så att det bättrelever upp till intentionena om "en till marknadsförhållandena anpassadhyresbildning".En mer differentierad hyressättning skulle bättre avspegla utbud ochefterfrågan på hyresmarknaden. Lägesfaktorn måste ges en tyngre vikt vidhyresförhandlingarna. Detta är dock något som parterna på hyresmarknadenmåste beakta.Ett upphävande av allmännyttan som förstahandsnorm - antingen påmarknaden som helhet eller enbart för nyproduktionen - skulle kunnainnebära ytterligare ett välkommet steg på vägen mot en konkurrens på likavillkor. Det kan även ge en hyressättning som bättre speglar de boendespreferenser och leda till att lönar sig att bygga och förvalta hyresbostäder.Sänk fastighetsskattenFastighetsskatten utgör en stor del av många människors boendekostnadoch är en viktig faktor bakom de höga hyreskostnaderna. släppsfrysningen av taxeringsvärdena. Inom vissa viktiga tillväxtområden avvårt land är det trots den föreslagna sänkningen av skattesatsen befogat atttala om en fastighetsskattechock. menar att nivån påfastighetsbeskattningen är alldeles för hög och att dagensbeskattningsform är oacceptabel i grunden. Sänkningen avfastighetsbeskattningen måste inledas omgående.Infrastrukturinvesteringar för att få bortflaskhalsarEn annan avgörande förutsättning för en uthållig och balanserad tillväxtav jobb och företagande är att trafikfrågorna kan få en lösning i främstStockholmsregionen. Staten, i skepnad av den socialdemokratiskaregeringen spräckte den överenskommelse som tidigare fanns. Det fannsmånga stelbenta inslag i den tidigare som endast till dels genomförts.Vad som behövs är en ny storstadsöverenskommelse, där lokala, regionalaoch statliga aktörer lägger politisk prestige åt sidan och samverkar förSveriges bästa. En sådan behöver också en hållbar finansiering.Folkpartiet föreslår en satsning på som tillsammansmed ordinarie anslag till och så kallad PPP-finansiering (privat-public partnership) kan få fart på infrastrukturinvesteringarna i Stockholmoch Göteborg.I första hand måste bygget av i komma igång.Det finns en bred politisk enighet i regionen om att den behövs. Att få dentunga trafiken från att gå ut ur staden under jord skulle lösa bådemiljö- och trafikproblem. Exakt samma problem med trafik till och frånhamnen gäller i Göteborg.Folkpartiet föreslår att staten tillsammans med partiföreträdare förregionen och det privata näringslivet träffar en uppgörelse om ett antalinfrastrukturinvesteringar . Förutom menarFolkpartiet att exempelvis "Tredje spåret" i och en nyälvförbindelse i är nödvändiga för att förbättra trafiksituationen iregionerna. Dessutom är en utbyggnad av önskvärd.Satsning på polis och rättsväsendeTilliten till rättsväsendet och tryggheten mot brott är en viktig faktor närföretag och individer väljer vart de vill flytta. Jämfört med de flesta länderpå jorden har en okorrumperad statsförvaltning och lågbrottslighet. Men det finns oroande tendenser och all anledning att satsapå polis och rättsväsende för att inte äventyra vårt relativt goda rykte pådetta område.Brottsutvecklingen är oroande. Ungdomars användning av alkohol ökar,liksom drogmissbruket. Antalet illegala vapen i omlopp ökar. Allt dettamedverkar till att öka brottsligheten, tyvärr också den grovavåldsbrottsligheten.Situationen i rättsväsendet är oroande. Antalet poliser har minskat. Detfaktum att många civilanställda inom polisen också fått sluta har lett till attflera av de poliser som finns kvar har tvingats till kontorsarbete. Antalet"synliga" poliser har därmed minskat ytterligare.Väntetiderna i domstolarna är ofta långa. Det hotar förtroendet förrättsapparaten. Vittnen hotas allt oftare, vilket gör det svårare att klara enfungerande rättsskipning. Brottsoffrens ställning är för svag.Folkpartiet föreslår en omfattande satsning på att minska ungdomsfyllerioch drogmissbruk. Satsningen kopplas i fråga om finansieringen till enutförsäljning av det staliga . Den ska inkludera en omfattandeinformationsinsats bland ungdomar, satsningar på tull och polis samt ensatsning på vård av unga missbrukare.Folkpartiet föreslår också fler poliser "på gatorna". Det åstadkoms genomen resursförstärkning, som inledningsvis kan leda till fler civilanställda ochenny, tredje polishögskola, förlagd till . På någon sikt innebärdetta att antalet poliser kan öka. Jämfört med läget som rådde 1998 ärFolkpartiets mål 2.500 fler poliser i yttre tjänst.Vi föreslår också vissa resurstillskott till domstolar, åklagarväsendet,personer som är i behov av rättshjälp och för att förbättra stödet tillbrottsoffer.Sälj statliga bolag - minska statsskulden"Staten är den störste företagsägaren i . I den statligaföretagssfären är över 200 000 personer anställda. Värdena i företagen ärmycket stora och i sfären ingår några av största företag. Det ärdärför en viktig fråga för och för svensk ekonomi hur dess företagsköts. - - -Det övergripande målet för regeringen är att företagen skall skapa värde. "(Regeringens skrivelse 1999/2000:120. redogörelse för företagmed statligt ägande. )Men varför ska staten överhuvud taget driva företag? Vad gör regeringensärskilt lämpad att driva verksamhet med vinstmotiv?Folkpartiet anser tvärt emot regeringens uppfattning att staten inte, annatän i ett fåtal undantagsfall, ska driva företag. Skälen för detta är följande.Staten ska inte både vara domare och spelare. I en väl fungerandemarknadsekonomi fyller staten en oundgänglig funktion som stiftare av delagar och regler som ska följas, beslutsfattare om de skatter som ska betalasoch som myndighetsutövare i form av rättsvårdande och marknadsvårdandeinstanser som ser till att reglerna efterföljs. Att på samma gång vara aktör påmarknaden blir en orimlig sammanblandning av roller.Marknadsekonomi förutsätter privata ägare. Vi liberaler vill att flermänniskor skall vara ägare av företag. En privatisering av statens ägandeerbjuder en möjlighet att sprida privat ägande av företag till flera.Andra företag diskrimineras. Det finns många exempel på att statligt ochkommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller doldsubvention och diskriminerande offentlig upphandling. Därigenom får privataföretag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter, och några tvingas lägganed sin verksamhet.Skilj på demokratisk styrning av och lönsamhetsstyrning avföretagen. Statens göranden och låtanden skall kontrolleras genom öppenhetför insyn för medborgare, media och , dvs ses som en del av detdemokratiska statsskicket. Det gäller emellertid inte företag. De är intedemokratiskt utsedda, de hanterar inte andras pengar, och företagen är inteheller tänkta att göra det.Regering och riksdag har viktigare saker att syssla med. Regeringen,staten, har tagit på sig en lång rad viktiga uppgifter som ingen annan isamhället kan eller bör utföra. Regering och riksdag skulle fungera bättre omde koncentrerade sig på dessa uppgifter, och bl a avbördade sig ägandet avföretag, som dessutom privata ägare sköter bättre.Det innehav som bör vara aktuellt för försäljning motsvarar ettmarknadsvärde om ca . Försäljningsintäkterna böranvändas för att minska statskulden. Den minskning av räntebetalningarnasom då uppkommer är en långsiktig besparing.Vi anser att statligt företagsägande motsvarande skaavvecklas genom försäljning , 60 miljarder och ytterligare 60miljarder . På detta sätt kan statsskulden amorteras ytterligare.Försäljningen bör ske successivt. Bland de företag som bör ligga långtframme när det gäller är hela det statliga innehavet i , innehavet i MeritaNordbanken (), (bl.a ),, , , , , , , , samt V & S Vin & Sprit AB.Aktiv jämställdhetspolitik för rättvisakvinnolönerDet viktigaste målet för vår liberala jämställdhetspolitik är att skapaverkliga möjligheter för kvinnor och män att forma sina liv efter egna valoch önskningar. Makt och möjlighet att påverka sin livssituation och sinekonomiska situation skall inte vara beroende av vilket kön man fötts till.Insikten om att män och kvinnor fortfarande har olika möjligheter gör attarbetet för ett mer jämställt samhälle utgör ett prioriterat politikområdeför i oss i liberalerna. Liberal feminism handlar framförallt omatt fokusera på de strukturer som utgör hinder för kvinnor kopplat med envilja att åtgärda detta med lösningar som utgår från den enskildeindividen. Denna ambition kan nås om kvinnor liksom män ges ökadmakt och möjlighet att själva bestämma över sin arbetssituation.Folkpartiet liberalerna vill göra det möjligt för fler arbetsgivare att utföraoffentligt finansierade tjänster inom främst vården och skolan. Attavskaffa de orättvisa lönerna mellan män och kvinnor framstår, vid sidanav insatser för att radikalt minska våldet mot kvinnor, som den mestprioriterade uppgiften i vår jämställdhetspolitik.Kvinnor måste i större utsträckning själva kunna välja arbetsgivare och gesett större inflytande över arbetsformerna. Kvinnors arbetsmarknad skulle blibetydligt tryggare om de, inom de yrken där de är överrepresenterade, i störreutsträckning tilläts förverkliga sina idéer. Släpps kvinnlig skaparkraft lossleder det till bättre kvalitet för barn, sjuka och gamla genom att dessa kanvälja den typ av service, omsorg eller utbildning som passar dem själva bäst.Det leder till lägre kostnader för skattebetalarna och det utvecklar denoffentligt finansierade servicen. Vidare leder det likaså till att kvinnor somarbetar inom dessa sektorer får fler arbetsgivare att välja mellan vilket ärmycket viktigt både för tryggheten och dessa yrkens status.Generellt sett tjänar kvinnor mindre än vad män gör. De har mindremöjlighet att påverka sin situation och i regel svårare att starta och drivaegnaföretag inom de sektorer så många kvinnor är yrkesverksamma i. Många avde förslag vi har för att underlätta tjänsteföretagande, förenkla regelverkenoch sänka skatten på arbete skulle vara särskilt gynnsamma för kvinnorsföretagande inom de sektorer, vård och utbildning och service, där mångakvinnor är yrkesverksamma.För att göra det möjligt för både kvinnor och män att kombinera ett aktivtyrkesliv med föräldraansvaret behöver arbetslivet reformeras, särskilt vadgäller inflytande över arbetstider. Ett brett utbud av hushållsnära tjänstertillöverkomliga priser, mer delad föräldraledighet genom bättre villkor är andraviktiga förändringar.Familjepolitik för att förena föräldraskap medarbeteEn modern familjepolitik utgår från det faktum att både kvinnor och mänär föräldrar och att det måste vara möjligt att förena föräldraskapet medett aktivt yrkesliv. Många barnfamiljer känner sig trängda.