mot · GO02N324 · 2000-10-05 00:00:00 — Effekterna av den svarta ekonomininnebär ett årligt skattebortfall uppemot 40 miljarder kronor.RRV:s undersökning visar också att uppemot 800 000personer arbetar svart. Det finns dessutom alarmerandesignaler om att den svarta sektorn ökar i omfattning.Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också tillatt sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och enefterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är hushållstjänster. Här skulle mängd vita jobb kunna uppstå om bara skattesystemet omformades.Svartarbetet med enkla hushållstjänster omsätter omkring 3 miljarder kronorvarje år, enligt en utredning gjord av RSV. Lägger man till de reparationeroch underhåll i hemmen som utförs svart, och svarta bilreparationer, får mantotalt i svart ersättning för tjänster koppladetill hemmen. Därför vill vi omgående införa den modell som vi presenterattillsammans med och Moderaterna.Men vill också underlätta för de arbetstagare somerbjuds hemservice som löneförmån från sina arbetsgivare. Dagensförmånsvärde är satt så högt att få har råd att ta emot löneförmånen. Om vårtförslag om en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster förverkligasbör också förmånsvärdet sänkas. Då skulle till exempel många personer som arbetar i överhettade branscher kunna ta emot denna förmån, ochskattesystemet blir därmed effektivitetsbefrämjande som det skapasnya arbetstillfällen. Den svarta sektorn innebär även betydande problem förde seriösa företag som redan finns och verkar på den vita marknaden. Densnedvridna konkurrensen från den svarta sektorn leder till att seriösaföretagare inte har en chans om de inte också fuskar med vissa regler. I någrabranscher har detta blivit en ond cirkel, där företag fuska för attöverleva på marknaden.Dagens situation riskerar att leda till en kraftigt urholkad skattemoral. Ettfungerande rättssamhälle bygger på att lagstiftningen är förankrad imänniskors rättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna.Vita jobb och rättvis konkurrensFör att komma till rätta med den svarta sektorn krävs enmängd åtgärder. vill här lyfta fram någraviktiga punkter:En ny skattereform i skattesystemet måste vara utformad så att det inteutmanar moralen. Enkelhet, låga skattesatser, effektivitet, generalitet ochbreda skattebaser måste därför vara utgångspunkten. Den ständigt pågåendeinternationaliseringen innebär också att skattesystemet måste reformeras så attinte fler företag och arbetstillfällen flyttar utomlands som inhemskverksamhet konkurreras ut av andra länders till följd av skattesystemet ochinte till följd av produktivitetsskillnader. Vidare måste arbete och utbildninglöna sig bättre än . Skatten på arbete måste därför sänkas genom attåterupprätta "30/50" när det gäller marginalskatterna.Socialförsäkringssystemen måste reformeras. Att jobba svart måste genomsocialförsäkringssystemens konstruktion bli att fuska med sig själv. Det nyapensionssystemet är ett bra steg i denna riktning.Det behövs mer resurser till rättsväsendet. Mer resurser till bekämpning avekonomisk brottslighet och en effektivare skatteindrivning är nödvändigt föratt upprätthålla de lagar som finns. Detta gör också att konkurrensen intesnedvrids till förmån för den som fuskar. roll måstestärkas när det gäller att verka för en effektiv och rättvis konkurrens i privatoch offentlig verksamhet.Den största utmaningen är att återupprätta den allmänna viljan att handlarätt och riktigt. Utan en ökad moralisk medvetenhet och vilja till hederlighetär det förhållandevis lönlöst att omforma skattesystemet. Värderingar ochattityder hos individer och grupper kan politiker naturligtvis inte besluta om.Men politiska partier kan och ska bidra till opinionsbildningen. Det är vårförhoppning att kan tillföra något i den debatten.Offentlig upphandlingI en undersökning av () framkom att en femtedel av de kommun- ochlandstingsägda bolagen trodde att de inte omfattades av lagenom offentlig upphandling. Vidare trodde många av bolagenatt de inte ens omfattades av kommunallagen. Detta äralarmerande och bevisar att mycket måste göras för attkonkurrens ska ske på lika villkor för samtliga företag påmarknaden.Det samlade värdet av den offentliga upphandlingen beräknas uppgå tillungefär . Beloppet motsvarar av BNP.De kommunala inköpen dominerar och uppskattas till omkring 170 miljarderkronor.Den offentliga upphandlingen fungerar tyvärr inte som den ska i Sverige.Många små företag har kommuner, landsting och myndigheter som sinakunder. Den utbredda användningen av ram- eller avropsavtal i offentligupphandling försvårar för småföretag att få order. De tre lagar (lagen omoffentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende ochkonkurrenslagen) som rör upphandling och konkurrens i offentlig och privatsektor fungerar dåligt och det finns en gråzon i kommunallagen som ärstörre än vad den borde vara. Vidare är ansvarfördelningen oklar. Deinblandade myndigheterna är ,, , samtKommerskollegium. Vi Kristdemokrater anser att det är nödvändigt att seöver den splittrade myndighetsbilden.Småföretagardelegationen konstaterar att lagen om offentlig upphandling() fungerar dåligt. Det som behövs är ett samlat grepp omupphandlingsproblematiken i syfte att förverkliga idéerna om affärsmässighet,konkurrens och icke-diskriminering som ligger till grund för lagstiftningen.1997 inrättades Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor med en försöksverksamhet . Rådet är granskande ochrådgivande men saknar fortfarande sanktionsmöjligheter varför problemenkvarstår.Kristdemokraterna vill göra lagen om offentlig upphandling mer kraftfull ien sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bördelas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med ibudgivningen.Forskning, utveckling ochinnovationerDet är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft atttillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling. Destörre och forskningsintensiva börsföretagen avsätter storabelopp för forskning och utveckling (FoU). Men även demindre och medelstora företagen spelar en viktig roll förteknisk utveckling och förnyelse inom näringslivet.Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat medlönsamma företag. Men det är dessutom nödvändigt attsamhället bistår de mindre företagen för att de ska kunna tadel i forsknings- och utvecklingsarbetet.Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att demindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas ikombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . I flerakonkurrentländer stöder staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer.Patent som skulle kunna tas till vara av den svenska industrin exporteras tillandra länder. Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer påarbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skullekunna vara en form för samverkan.Förutom ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i Sverige.Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri - det skullehöja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden ochminska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands. Satsningen påinnovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör utökas.Erfarenheter från , och pekar påframgångar med sådan riktad upphandling. I kanaliseras minst enprocent av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Nyarön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen.Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkteroch varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område börstärkas. Ägare av immateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiskamöjligheter att försvara sin rätt till patent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd. Hur idéer bäst skyddas bör vara föremål för fortsattöversyn.Utbildning ochkompetensutvecklingDen viktigaste konkurrensfördelen kommer attvara kunskap. Kunskap är en förutsättning för utveckling,innovationer eller flexibilitet i konkurrensen med andraföretag. Utbildning, kompetensutveckling och det ständigalärandet kommer därför att vara ytterst centralt i framtiden.I en internationell jämförelse finner vi att få svenskar väljer att utbilda sigpå universitet och högskola. I äldre åldersgrupper är andelen högre, vilkettyder på en negativ tendens. Utbildningsnivån inom industrin förefallergenerellt vara lägre i , bland annat är andelen civilingenjörer iindustrin låg. Bland små och medelstora företag verkar denna situation varaännu mer alarmerande. Antalet utbildade forskare är oroande lågt, attkopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder, samt att vår FoU är alltför koncentrerad tillstora företag i några få branscher.Utbildning för företagandeSkolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelseför företagandets roll och betydelse i samhället. Mångagånger ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare men ien tid när vi behöver många nya företagare ska också skolanhjälpa till att lägga grunden till det klimat som är nödvändigt.Den eftergymnasiala utbildningen kan innebära ett mer omfattandesamarbete mellan näringsliv och utbildningsväsende. Folkhögskolor skullekunna satsa på kurser om företagande och om hur man startar eget företag.Folkhögskoleformen, som bland annat innebär en stor frihet vid uppläggningav kurser, passar väl för denna typ av utbildning. Arbetsmarknadspolitikenbör i ökad utsträckning uppmuntra till eget företagande.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är ocksåviktigt att knyta kontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna.Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv måste förbättras för attstimulera kommersialiseringen av forskningen. Så kallade arbetslivscentra,som växer upp på flera högskolor, bör uppmuntras. Här möts näringsliv,högskola och studenter på ett naturligt och berikande sätt.Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv skakunna fortsätta att utveckla produkter som är internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings-och utvecklingsverksamhet i Sverige.Ständigt lärandeÖkade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt störrekrav på fortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder föratt stimulera till såväl egen kompetensutveckling somutbildning inom arbetslivet måste prövas. En väg kan vara viautbildningskonton som innebär att arbetstagare ocharbetsgivare ges möjlighet att, upp till en viss nivå, avsättapengar till ett avdragsgillt konto. kan manta ut pengar från kontot för att finansiera inkomstbortfallet.Det uttagna beloppet belastas då med inkomstskatt. För denenskilde innebär ett individuellt utbildningskonto en utmärktmöjlighet att ta ansvar för sin egen utveckling.Kompetens är något annat än formell utbildning. En människas kompetensbestår också av de erfarenheter hon gjort och de praktiska färdigheter honerövrat. Kontakter som byggts upp, egenskaper och personlighet, samtattityder är också delar av en persons kompetens. Kompetensutveckling ochdet ständiga lärandet är därför i stor utsträckning beroende av denorganisation arbetet har och den uppmuntran och stimulans som ges påarbetsplatsen till eget ansvar och utvecklandet av egna idéer.LärlingsutbildningBehovet av ett fungerande lärlingssystem är stort. Trotsvälvilliga uttalanden och löften från ansvariga politiker omatt utveckla möjligheterna till lärlingsutbildning inom detsvenska utbildningssystemet och inomarbetsmarknadspolitiken sker ytterst lite. De ansatser somgörs sker dessutom ofta med fel utformning.Kristdemokraterna vill se ett eget program inom gymnasieskolans ram meden flexibel utformning och få centrala regler. Det är viktigt attlärlingsutbildningen knyts nära det lokala näringslivet, där praktik varvas medteori redan från första terminen.IT och kommunikationerBra kommunikationer är en förutsättning för att skaparegional balans och ett effektivt näringsliv över hela landet.Järnvägar, vägar och telekommunikationer måste byggas utför att ska kunna erbjuda landets olika delar en bra,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligakostnader. Trafikpolitiken ska inriktas mot en fri konkurrensmellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhetmåste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. Sverigestrafikförsörjning måste så långt möjligt harmoniseras medEG:s gemensamma transportmarknad. Trafiksituationen istorstäderna måste förbättras vad gäller framkomlighet ochmiljö, bland annat genom satsning på bättre kollektivtrafikoch utbyggnad av kringfartsleder.Ett av de områden som är centrala för den framtida tillväxten ochsysselsättningen är IT-området (informationsteknik). Utvecklingen vad gällernya produkter och ökad användning kan minska de regionala skillnadernamellan olika företag. IT kan ge småföretag storföretagens fördelar, utan attbelasta dem med deras nackdelar, genom att småföretagen samverkar igrupper.Den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt. Denna måsteske på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud. Alla offentliga handlingar bör kunna nåselektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör vara kostnadsfri.Det ska inte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredaktioner att sökai offentliga informationsdatabaser.Reformera den offentligasektornDen offentliga sektorn måste reformeras. Monopol leder tillhögre priser och ineffektivitet oavsett om det gäller attproducera varor eller tjänster. Nyföretagsamhet kan bli viktigbyggsten i en ny struktur med ett mer decentraliserat ochkundstyrt serviceutbud för bl.a. vård och omsorg.Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheterdär offentliga insatser verkligen kan förväntas vara överlägsna enskilda ochkooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag där ett nära,personligt ansvar får ersätta kollektiv fjärrstyrning. Hur stor andel av dentraditionellt offentliga servicen som ska erbjudas i privat regi måste avgörasav medborgarnas val i ett utbud av olika tjänster.Behovet av en reformering av den offentliga sektorn innebär inte att dessuppgifter anses obehövliga utan att de i ökad utsträckning börerbjudas av fler aktörer. En del av den kommunala verksamheten kan medfördel skötas på entreprenad. Möjligheterna att driva enskilda, kooperativaoch föreningsdrivna daghem, vårdcentraler och måste förbättras.Politikerna måste i högre grad än renodla sin roll somkonsumentföreträdare, och inte påta sig dubbelrollen somproducentföreträdare.Samverkan inom olika former av kooperativ verksamhet har godamöjligheter att bli intressanta alternativ bland annat i reformeringen av denoffentliga sektorn. Personalkooperativ, föräldrakooperativ, producent- ochkonsumentkooperativ är former som kan frigöra kreativitet, utvecklingskraftoch konstruktivt samarbete.En reformerad offentlig sektor som effektiviserar och renodlar sinverksamhet ställer ökade krav på enskilda innevånares personligaansvarstagande. Detta ansvarstagande kan i sig leda till nytänkande ochutveckling av de uppgifter som tidigare tillhandahållits av det offentliga. Ettökat personligt ansvarstagande måste ges materiella förutsättningar attfungera genom att skatteuttaget sänks i motsvarande mån.Sprid ägandetStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att skaparamar och regler för företagens verksamhet samt att bidra tillgynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt ochvärdeskapande. Vi anser att eftersom det är staten som sätterspelreglerna inom näringspolitiken bör staten inte själv ägaföretag, förutom i undantagsfall. Statens dubbla roller inomnäringspolitiken hindrar förutsättningarna för att bedriva ensund och rättvis konkurrens.Staten är en mycket stor aktie- och företagsägare och omsätter idagbetydande belopp. Det statliga ägandet är till nackdel för ekonominsfunktionssätt, för företagen och deras anställda, och innebär en orimliginlåsning av den förmögenhet som nationen disponerar över.Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för attrenodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sundkonkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får ävenriskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är enav de viktigaste förutsättningarna för att nya företag ska kunna bildas och nyajobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är attdet förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklararoller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för politiskaambitioner,vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . Enägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, någotsom inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningen ska ske tillmarknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andraintroduktioner på aktiemarknaden. Alla företag bör dock inte säljas. Statenska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bliföremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a CivitasHolding, resterade delar av , samt som är aktuella är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innanomstrukturering skett. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda iföretagen vara en viktig målgrupp.Regionala tillväxtavtalEnligt vår uppfattning är det tveksamt om de regionalatillväxtavtalen kan spela den roll som regeringen förväntarsig. De förslag på tillväxtavtal som har förhandlats mellanregeringen och länsstyrelserna/sektorsorganen är avvarierande kvalitet vilket gör att förutsättningarna förgenomförandet av tillväxtavtalen ter sig ganska olika ute ilandet.Vi Kristdemokrater menar dock att det är viktigt att ta till vara på den kraftoch process som arbetet med framtagandet av regionala tillväxtavtal runt om ilänen har inneburit. genomgår stora förändringar, och för att helaSverige ska kunna leva måste hänsyn tas till de varierande lokalaförutsättningar som finns ute i landet. För att få en väl förankrad ochfungerande regionalpolitik måste de lokala förutsättningarna och de enskildamänniskornas behov sättas i fokus.Näringspolitikens målRegeringen föreslår i budgetpropositionen för första gångenatt ett särskilt mål formuleras för respektive politikområde.Kristdemokraternas förslag till mål lyder: Att främja enhållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fleroch växande företag. Politikens roll är att skapa en godjordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnåsgenom att ansvarstagande individer, familjer och företagtillsammans tillåts växa med goda och stabila regler.AnslagenBeträffande regeringens förslag till anslag underutgiftsområde 24 för föreslår vi förändringarenligt följande: 38:1 Myndigheten förföretagsutveckling:FörvaltningskostnaderAnslaget på 103 miljoner går till en ny myndighet som blandannat ska täcka förvaltningen av den nya myndigheten förföretagsutveckling och . Viföreslår en besparing med . 38:3 Myndigheten för analyser,omvärldsbevakning och utvärdering:FörvaltningskostnaderAnslaget på 70 miljoner går till en ny myndighet som är ensammanslagning av förvaltningskostnader, StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet ochStatens . Vi föreslår enbesparing med . 38:16 KonkurrensverketKristdemokraterna vill öka möjligheter attdriva viktiga konkurrensmål. Ett bidrag föreslås därför på 2miljoner för budgetåret. 38:20 Kostnader för omstruktureringav vissa statligt ägda företag m.m.Företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknadska inte ägas av staten. bör alltså avyttras iden takt som marknaden kan absorbera. Utförsäljningen börfinansieras inom bolagen. föreslår enbesparing på . 39:6 Näringslivsutveckling iÖstersjöregionenKristdemokraterna avvisar regeringens förslag till stöd tillföretagsetableringar utanför vårt lands gränser. En besparingföreslås därför på för budgetåret. 40:2 KonsumentverketI budgeten föreslår regeringen en ökning med över 8 miljonerkronor till . vill begränsaökningen av anslaget till5 och istället öka anslaget tillKonkurrensverket. En besparing föreslås därför på 3 miljonerkronor.Stockholm den 3 oktober 2000Alf ()()()()()()()()()