mot · GN02So44 · 2000-04-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So44av , ()med anledning av prop. 1999/200:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken1 Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen prioriterar följande arbetsområden:- att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer- att skapa ett tillgängligt samhälle- att förbättra bemötande-Kristdemokraterna bedömer i likhet med regeringen att dessaprioriteringar är angelägna.2 Verklighet och vision sammanfaller inteKristdemokraternas grundläggande syn är att alla människor har ett likaoch unikt värde. Även om detta verkar självklart, så är detta likväl viktigtatt påpeka i dagens samhälle, där man mäter människovärde i förmågaoch funktion. Myten om den friska, starka och lyckliga människan somideal och norm riskerar att bli ett hot mot våra egna liv - och mot vårademokratiska värden och värderingar. Tränger vi igenom samhälletsfasad och de konventionellt accepterade bilderna, upptäcker vi, att detsom skulle vara en samhällsgemenskap med plats för alla till stora delarfungerar som en utsorterande kamp för tillvaron. Vi vill medverka till attbygga ett samhälle som istället för den individuella kampen för tillvaronbetonar ett gemensamt arbete för människovärdet. haralltid värnat om de i samhället svaga grupperna, vars intressen oftaåsidosätts. Därför tycker vi, att det är en självklarhet, attfunktionshindrade skall äga samma rätt och skydd som övriga isamhället. Vår målsättning är att alla skall kunna delta i samhällslivet pålika villkor. Efter en enträgen kamp från oss kristdemokrater har nuockså regeringen insett, att trots en bred politisk samstämmighet om attalla människor skall ha samma rättigheter och möjligheter tilldelaktighet, så ser inte verkligheten sådan ut. Till exempel harhandikappade barn precis lika stort behov att få komma in i enleksaksaffär, pizzeria eller biograf som alla andra barn. Vi välkomnarsåledes förslaget till en nationell handlingsplan för handikappolitiken.3 SanktionsmöjligheterKristdemokraterna har i upprepade motioner påpekat, att många signalerfrån handikapprörelsen har talat ett tydligt språk: alltför ofta råkar man utför att fattade beslut om insatser inte verkställs. hardomstol konstaterat, att en icke verkställd dom är tjänstefel. Om dendömda instansen ändock inte vidtar åtgärder i syfte att verkställa sittbeslut om insats, är detta att betrakta som domstolstrots. När det gällericke verkställd insats, har det emellertid saknats sanktionsmöjligheter. Iflera utredningar har konstaterat att lagar inte följs avkommunerna. Regeringen har återkommit till med förslagom hur ett sanktionssystem kan utformas. Lagrådet har dock ansett dessaförslag otillräckligt analyserade och avstyrker därför, att de läggs tillgrund för lagstiftning. Regeringen har justerat enligt några av Lagrådetssynpunkter men vill till skillnad från Lagrådet lagreglera länsstyrelsensroll i förhållande till kommuner och landsting beträffande de ipropositionen föreslagna kompletteringarna av LSS och SoL. "Även omdet inte innebär någon stor förändring mot vad som gäller "enligt vad regeringen säger i propositionen. såg gärna,att domstolstrots beträffande icke verkställd men beslutad insats snarastkunde regleras i lag, men en dålig lag är inte att föredra. Vi avstyrkersåledes det befintliga förslaget.4 DiskrimineringslagFör att diskriminering inte skall förekomma behöver man arbeta på olikanivåer i samhället. Förskolan och skolan har här en avgörande betydelseför formandet av attityder, och det är därför viktigt, att man därdiskuterar respekten för människovärdet. Opinionsbildning genommassmedia och politiken kan också skapa förståelse förfunktionshindrades situation och dagliga liv. Attitydförändringar ärviktiga men tyvärr ett ganska långsiktigt projekt. Det måste även skapasen rättslig grund för åtgärder, som leder till att funktionshindrade kandelta i samhällslivet på ett fullvärdigt sätt. har ingen lag,som förbjuder diskriminering av personer med funktionsnedsättning. Igrundlagen förbjuds diskriminering av människor på grund av tillexempel kön och religion. I allt kärvare tider med risk för att olikagrupper hamnar i ett utsatt läge är det nödvändigt att införa lagar motdiskriminering av personer med funktionshinder. Lagstiftning är viktig,eftersom den är ett starkt uttryck för samhällets attityder och därmednormgivande. Ett framsteg är den lagstiftning, som finns mot förbudav diskriminering i arbetslivet. Även om det naturligtvis är ett stegframåt, så saknar vi fortfarande helhetsgreppet. Vi upprepar vårt krav påen generell lagstiftning mot diskriminering.5 Osynliga handikappDet är viktigt, att människor med osynliga handikapp inte diskriminerassamt får stöd i likhet med andra handikapp. De osynliga handikappen kanvara medfödda (ex. DAMP, dyslexi) eller förvärvade (ex. traumatiskaeller somatisk betingade hjärnskador, psykisk sjukdom, demens i tidigarestadium, afasi) precis som de synliga handikappen.6 Bostäder och byggnaderDen obligatoriska bygglovsprövningen omfattar byggnadens placeringoch yttre utförande men fler aspekter kan inkluderas, t.ex. tillgänglighet.Det finns dock generella byggregler för tillgänglighet. Vid begäran ombygglov ska det framgå att sådan hänsyn tagits. Yttrande ska inhämtasfrån handikapporganisationerna. tillstyrkerregeringens förslag, att ges i uppdrag att förtydliga kraven iPBL angående tillgänglighet i samband med byggnation eller ändring avallmänna byggnader eller platser.Olika funktionshinder kräver olika lösningar. Brukarmedverkan är därförviktig.Kristdemokraterna har vid ett antal tillfällen påtalat, att arkitekter,byggnadsingenjörer och beslutsfattare måste utbildas i handikappkunskap.Högskoleverket bör få ett nytt uppdrag att se över innehållet i arkitektut-bildningen med tanke på handikappkunskap.Tillgänglighetsfrågorna är väl framlyfta i propositionen, och en radåtgärder föreslås. Åtgärderna föreslås föregås av utredningar, varför ingapenningmedel anslås. Utredningar har tidigare tagit fram vad som kan räknassom enkelt åtgärdade hinder. Inventering av och åtgärdsplan för sådanahinder borde kunna ske snabbare än , den tid, som regeringen föreslår.Regeringen menar, att ansvars- och finansieringsprincipen ska tillämpas.Kristdemokraterna menar, att statligt stöd bör utgå.7 KommunikationerFörsta lagen om handikappanpassad kollektivtrafik togs 1979.Fortfarande är tillgängligheten problematisk. Problemen beskrivs väl ipropositionen. Bussar i kollektivtrafik byts ut . sätts målettill för handikappanpassad kollektivtrafik. Handikappanpassadebussar tar lägre antal passagerare, varför statligt stöd bör utgå initialtunder perioden. Anpassningen bör gälla även fordon i privat ägo.1997 beslöts, att färdtjänsten nu skulle betraktas som en transportformistället för en bidragsfråga. Den betalas av kommunen, som fattar beslut omdet. Man kan inte överklaga beslutet någonstans. harfrågat om detta i , varvid regeringen hänvisat till den översyn avfärdtjänsten, som gör och ska redovisa i år.Färdtjänsten ska alltså betraktas som en transportform och bör såledesjämställas med kollektivtrafik beträffande taxa och valfritt resande. Mångaanser sig ha drabbats av systemets dåliga flexibilitet och är mycket upprörda.Trafikbolagen menar å sin sida, att felet ligger på beställarsidan.Anslagen till bilstöd har varit för små. Regeringen uppger, attRiksrevisionsverket gör en översyn av stödet, och att regeringen avser attåterkomma i frågan. har tidigare påpekat, att stödet intebara har varit för litet utan också dåligt konstruerat. Det kan finnas flerhandikappade i en familj. Bestämmelserna har ej medgett gemensamtbilstöd och därför ej heller gemensam bilanpassning. Detta bör åtgärdas.8 LSS och LASSKristdemokraterna tillstyrker, att avsikten med lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade förtydligas. Då måste också fastställas, attsamma bedömningsgrund ska gälla barn och vuxna. För närvarandetolkas lagen så, att högre krav ställs på omvårdnadsbehov hos barn för attde ska anses vara i behov av personlig assistans för sina grundläggandebehov. Effekten blir, att 12 timmars omvårdnadsbehov per dag krävs förbarn mot 20 timmars behov för vuxen. Enligt lagens förarbetenvar detta inte avsikten.Idag hamnar de psykiskt funktionshindrade till stora delar utanför LSS.Delvis beror detta på brist på kunniga bedömare. Det har också saknats bramodeller för bedömning. vill därför, att begreppet "hjälpmed aktivering och motivation" införs i 9 a § första stycket LSS, blandnämnda exempel på grundläggande behov. Det bör också tydliggöras i lagen,att även svårt funktionshindrade personer ska kunna välja att skötaegenvårdsuppgifter på eget ansvar (via assistent) på samma sätt, som ickefunktionshindrade personer har rätt att göra.Tvister har också förekommit, när kommunen har två skilda roller iförhållande till den enskilde: dels som hjälpmedelsansvarig enligt hälso- ochsjukvårdslagen, dels som hjälpmedelsansvarig enligt LSS. Det har hänt, attkommunen tolkat det som hjälpmedel för assistentens skull, varvid denhandikappade själv får betala hjälpmedlet eller lämna tillbaka det.Vidare behövs det högre timbeloppet för assistent vid särskilda skäl, d.v.s.behov av personlig assistent med särskild kompetens (innebär praktisk ochteoretisk utbildning). Detta möjliggör också assistanskooperativ, sombrukarna själva anser ge den bästa möjliga personliga friheten och bästamöjligheten till ett självständigt liv.Regeringens schablonisering av assistansersättningen medför högersättning för vissa grupper, medan svårt funktionshindrade inte längre klararatt anställa en personlig assistent. Schabloniseringen leder till en fyrkantighantering av unika människors behov. anser i likhet medIntressegruppen för assistansberättigade, att en förenklad återredovisnings-modell kan användas, där den assistansberättigade redovisar kostnaderna försin assistans. I samband med årsredovisning sker återbetalning av eventuelltöverskott. Med en sådan modell tillförsäkras varje assistensberättigadkostnadstäckning för sin personliga assistans.9 HjälpmedelMånga funktionshindrade med andra hjälpmedel än för skola klagar överatt hjälpmedlen är så dyra i deras del av landet. Dessutom tycker man, inte får de hjälpmedel man behöver. Det har tydligen varit svårareatt få hjälpmedel om ett barn både har rörelsehinder ochbegåvningshandikapp. Bedömningen skiftar mellan olika kommuner, ochdet upplevs som en stor orättvisa. Många utanför den personkrets, somLSS berör påpekar detta. En utredning bör tillsättas angående bl.a. synenpå hjälpmedel, avgifter för dessa och användningen av dem.10 Public serviceEn viktig del i samhällets public service-uppdrag är att öka möjlighetentill delaktighet för människor med funktionsnedsättning. Propositionenredogör för det och för FN:s "Standardregler för att tillförsäkramänniskor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet". I dennaregelsamlling uppmanas staterna att uppmuntra media, speciellttelevision, radio och tidningar att göra sina tjänster tillgängliga.Kulturutredningen föreslog att krav på handikappanpassning skulle gällaför samtliga marksändande TV-företag. Exempelvis kan synskadade inte läsatextremsan till utländska TV-program. Sändningen är alltså inte tillgängligfördenna grupp. Tillgängligheten kan nås om textremsan läses upp i en särskildljudkanal. Propositionen nämner det exemplet. Införandet av digital-TV gernya möjligheter att öka tillgängligheten. Det är viktigt att TV-programtillgängliga för synskadade kan börja sändas så snart digitala TV-sändningarkommer igång. har i annat sammanhang kritiseratregeringen för att detta går för sakta. Tillgängligheten skall kunna öka isamma takt som den tekniska utvecklingen.Det är risk att det bara förblir vackra ord om inte medel avsätts för att görafilmen mer tillgänglig för funktiondshindrade t.ex. genom textning ochsyntolkning. Men det gäller att informera allmänheten. Man har ju ingennytta av en tillgänglighet, som man inte vet att den finns. I detta arbete harfilmindustrin ett stort ansvar. Men vill framhålla hurviktigt det är att medel säkras för textning och syntolkning av film.11 Forskning och utbildningI propositionen anges, att den socialvetenskapligt inriktade handikapp-forskningen bör tillföras ytterligare resurser. I samband med detta börpåpekas att handikappkunskap är av tvärvetenskaplig karaktär. Ävenforskning, inriktad på den tekniska-medicinska sidan behöver ytterligareresurser. i och är etttvärvetenskapligt samarbete mellan två universitet, unikt äveninternationellt. Detta centrum är under uppbyggnad. Regeringen bör tatill vara deras erfarenhet och kunskap samt ekonomiskt stödja derasfortsatta uppbyggnad. Regeringen bör i budgeten 2001 beakta behovet avsärskilda medel för grundfinansiering och uppbyggnad av Centrum förhandikappvetenskap.Regeringen avskaffar gamla SFR för att inrätta nya SFR, ett förvillandegrepp. Blir det nya bättre än det gamla? Vissa hävdar, att SFR förut intelyckats samordna handikappforskningen.I propositionen uppmärksammas, att handikappade i mindre utsträckningstuderar på universitet/högskola. Tillgängligheten är bitvis ett problem, sombör åtgärdas.Möjlighet till vuxenutbildning ska gälla alla, vanliga vuxna med eller utanfunktionshinder, även begåvningshandikappade.12 ArbetsmarknadKristdemokraterna tycker det är bra att regeringen uttalar vikten av attpersoner med funktionshinder får ett kraftfullt stöd för att komma in påarbetsmarknaden.Personer med funktionshinder har generellt lägre utbildningsnivå änbefolkningen i övrigt. Vi anser att människor med funktionshinder ska halika möjligheter och samma rätt till högkvalitativ utbildning som övrigamedborgare. Det är den studerandes intresse och inte utbildningsform ellertillgång till särskilt stöd som ska styra den studerandes val. Det är bra attsamarbete finns med arbetsförmedling och skola. Studiefinansierings-möjligheterna bör dock vara lika för alla oavsett om man har handikapp ellerej.Vi kristdemokrater har länge drivit frågan om att alla människor ska geslika möjligheter till utbildning så att även utsatta grupper erbjuds förut-sättningar för en personlig utveckling.Det är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappade möjligheten tillfortsatt aktivt arbetsliv. Inte minst nu när arbetsmarknaden har vänt uppåtgäller det att skapa möjligheter för de arbetshandikappade på den ordinariearbetsmarknaden. Lönebidrag kan då vara ett effektivt instrument.Regeringen gjorde en indragning på på detanslaget. Denna besparing försöker man återigen skyla över genom att på ettfräckt sätt hävda att nettoeffekten skulle innebära en satsning på ytterligare90 . Men plus var i själva verket minus200 netto. Orsaken var bland annat att anslag dragits övertidigare och anslagssparande på grund av utgiftstaken. Regeringen hade heltenkelt inte kontroll över sina utgifter och tvingades därför vidta en drastiskåtgärd. Men inget av detta framgår i texten.Att regeringen "satsat" 30 miljoner 2000 är alltså i perspektivet av vadsom hänt alldeles för lite. Vi kristdemokrater yrkade 2000 att åtminstone ytterligare borde ha avsatts fördetta ändamål. Då skulle fler arbetshandikappade kunnat få arbete på denreguljära arbetsmarknaden.13 Rehabilitering/habiliteringTidigt insatt habilitering/rehabilitering ska gälla oavsett ålder. Tidiginsättning av sådana åtgärder förutsätter, att köerna inom sjukvårdenkraftigt minskas.Direktiven till (med ) ärtydligt inriktade på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Men rehabili-tering kan innebära, att man mår bättre dock utan att bli arbetsför.Livskvalitetsaspekten bör också väga tungt.14 Ekonomisk situationFunktionshindrades ekonomiska situation har försämrats avsevärt desenaste åren. Förändringar i högkostnadsskydd för läkemedel, läkarbesökoch på en del ställen höga avgifter för hjälpmedel har medförtförsämringar. De tycker också, att handikappersättning allt mer sällanbeviljas för merkostnader. Att klara det dagliga uppehället och kunnaleva med en dräglig levnadsstandard är av stor betydelse för livskvalitetoch hälsa. En utredning bör tillsättas för att utreda de funktionshindradesekonomiska situation.15 Bidrag och handikapporganisationerKristdemokraterna hade bibringats uppfattningen, att regeringen skullelåta besluta om principen för fördelning av bidragen tillhandikapporganisationerna. Fler än vi hade fått den uppfattningen. Viförutsätter, att denna fördelning sker rättvist mellan organisationerna.Tidigare har det inträffat att någon organisation, bl.a. ,fått markant mindre.16 Hemställan16 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag om sanktioner viddomstolstrots,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generell lagstiftning mot diskriminering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till att se överarkitektutbildningen med tanke på handikappkunskap,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statligt stöd bör utgå vidtillgänglighetsanpassning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgänglighetsanpassning även av privata fordoni kollektivtrafik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översynen av lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om hjälpmedel,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav som kan ställas på public service-företagenavseende funktionshindrades möjligheter till delaktighet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för finansiering och uppbyggnad ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda insatser för de arbetshandikappade vidbehov,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lika studiefinansieringsmöjligheter oavsett omman har handikapp eller ej,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge ytterligare anslag till lönebidragen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av de funktionshindrades ekonomiskasituation,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bidragen till handikapporganisationer skallvara rättvist fördelade.Stockholm den 5 april 2000Ester ()()()()()()()()()()()()()()()()()