mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — En anledning är attbåde amerikanska Federal Reserve och europeiska ECB förväntas föra enstram penningpolitik och justera upp sina respektive styrräntor ytterligare.Detta är också anledningen till att tillväxten förväntas sjunka något ,dock från en hög nivå.Än har inte vårens nedgångar på världens aktiemarknader påverkatprognoserna vad gäller den reala ekonomin. Flertalet analytiker tror inteheller att så blir fallet, såvida inte nedgången på framför allt den amerikanskamarknaden blir kraftig och långvarig.Tabell 3.1: BNP-tillväxt, procentuell förändringTabell 4: (1998 1999 2000 2001 )Fotnot: 1998 och 1999: utfall. 2000 och 2001: prognos.Källa: och De finansiella marknadernaLjusare globala tillväxtutsikter och förväntningar om stramarepenningpolitik har lett till högre obligationsräntor under 1999.Ränteuppgången var störst i , vilket bidrog till en relativt kraftigförstärkning av dollarn mot främst euron. Under innevarande år harobligationsräntorna i flertalet länder fallit tillbaka något. Marknaden seren något långsammare global tillväxt , och centralbankernas kortastyrräntor förväntas nå toppen vad gäller , och senast i början avnästa år vad gäller euro-området.Federal Reserve höjde successivt riktvärdet för den korta styrräntan (fedfunds) och med totalt 1,25 procentenhetertill . Uppenbarligen är inte den amerikanska heltövertygad om att den snabba produktivitetsutvecklingen skall bestå.Skulle produktiviteten avta skulle detta, i kombination med den starkasysselsättningen, förmodligen leda till överhettning och högre inflation.Centralbanken är således osäker på hur långt den s.k. nya ekonomin kandriva produktiviteten ytterligare. För att motverka detta tror flertaletmarknadsbedömare att Federal Reserve höjer styrräntan ytterligare underinnevarande år med 0,25-0,. Detta torde dock räcka för attdämpa eventuella överhettningstendenser, varför det kan bli aktuellt med enlättare amerikansk penningpolitik . Därmed torde delånga amerikanska marknadsräntorna nå toppen under innevarande år för attdärefter falla tillbaka.Efter förra årets uppgång har utvecklingen på den amerikanskaaktiemarknaden varit betydligt mer skakig under innevarande år. Framför allthar svängningarna varit stora vad gäller teknik- och IT-relaterade aktier.Efter kraftiga nedgångar har mer än hela årets uppgång påden tekniktunga Nasdaqbörsen raderats ut. Index för de mer traditionellaindustriaktierna stod också lägre jämfört med , mendär har utvecklingen varit mindre dramatisk.Det något oroligare läget på börsen har än så länge (förmodligen) inte letttill att Federal Reserve reviderat sin syn på den ekonomiska utvecklingen istort och därmed också på inflationstrycket. Företrädare för Fed haremellertid vid tidigare tillfällen varnat för att alltför stora kursuppgångarkanleda till orimliga vinstförväntningar, och därför är det mycket möjligt attcentralbanken ser börsnedgången som en nyttig korrigering. Skullenedgången på den amerikanska aktiemarknaden fortsätta så att det finansiellasystemet hotas tror marknadsanalytiker att det kan leda till att Fed avstår frånatt höja korträntan ytterligare. Något oroväckande är de amerikanskahushållens relativt sett höga skuldsättning och låga sparande. Motsvarandeutveckling syns inte i , ännu, och det gör också att en börsnedgång iUSA kan få långt mer negativa effekter på ekonomin än eventuellabörsnedgångar i Europa.EMU:s gemensamma centralbank ECB har också dragit upp sin styrräntamed totalt till . En starkkonjunkturutveckling talar för att styrräntan höjs ytterligare under 2000.Förutom starkare konjunkturinsikter har också den svagare euron samt högreoljepriser föranlett ECB att dra upp det korta ränteläget. De stigande långamarknadsräntorna inom euro-området indikerar förväntningar om ytterligarekorträntehöjningar från ECB. Flertalet prognoser pekar på en styrränta fram till 2001.Utanför euro-området har starkare konjunkturutsikter redan lett till attbrittiska Bank of dragit upp sin styrränta underhösten och vintern till . Fortsatt inflationstryck till följd av enöverhettad arbetsmarknad samt det höga oljepriset förväntas leda till attkorträntan höjs ytterligare , även om toppen snart förmodas vara nådd.Den fortsatt starka ekonomin i samt det faktum att konjunktur-uppgången i dröjt och därmed ökade räntedifferenser mellan USAoch euro-området har lett till att euron deprecierat gentemot dollarn. Ävendet brittiska pundet har stärkts gentemot euron. Den något mindre starkaUSA-ekonomin tillsammans med högre tillväxt inom euro-området, sam-tidigt som räntedifferensen mellan och euro-området minskar torde ledatill att euron stärks från nuvarande nivåer. Då tillväxten inom euro-områdetde kommande åren även förväntas överstiga tillväxten i är enstarkare euro mot pundet också trolig.Även i , liksom i , har börserna vänt nedåt , menanalytiker ser det främst som en reaktion på nedgången i . Övrigabörser, framför allt de europeiska, anses betydligt mindre övervärderade änden amerikanska.I steg den långa obligationsräntan och uppgången harfortsatt även . Det handlar emellertid om en uppgång från en mycket lågnivå, och fortfarande ligger den 10-åriga räntan . Även yenenhar stärkts mot dollarn och euron.3.1.3 Den reala utvecklingenEn fortsatt mycket stark konsumtion gjorde att tillväxten i USA-ekonomin var fortsatt mycket stark . Ökad sysselsättning samten positiv förmögenhetsutveckling efter de senaste årens börsuppgångarär de främsta orsakerna till den starka konsumtionen. En förhållandevisstark produktivitetstillväxt (omkring 2,de senasteåren), bl.a. till följd av snabb teknikutveckling, har hållit tillbakainflationen trots den starka tillväxten, även om inflationstakten har ökatdet senaste året.Det senare mycket till följd av det högre oljepriset. En starkare dollar motframför allt euron har verkat i motsatt riktning och har dessutom verkathämmande på exporten och ökat importen. Det amerikanska bytesbalans-underskottet har därmed ökat ytterligare.De flesta prognoser pekar på en fortsatt hög tillväxttakt , även om denförväntas falla något jämfört med . förväntas tillväxten fallaytterligare till . Framför allt förväntas konsumtionen avta,och räntehöjningar förväntas också ge en dämpande effekt.Förmögenhetstillväxten förväntas inte bli lika stark somdet föregående, vilket är en viktig orsak till att tillväxten går in i enlugnarefas.Då det mesta talar för att dollarn försvagas mot euron kommer denamerikanska exporten att öka och 2001, vilket påverkar tillväxtenpositivt. Tillsammans med något lägre import innebär det att bytesbalansenstärks.I förväntas tillväxten ta ordentlig fart efter en ganska kortavmattningsperiod till följd av Asienkrisen. Inom euro-området har densvaga euron och den fortsatt starka USA-ekonomin fått till följd att inteminst exporten utvecklades starkt under slutet av . Bättre syssel-sättningsläge i flertalet förväntas leda till att även den inhemskaefterfrågan tar fart . Uppgångarna på aktiemarknaderna iFrankrike och förmodas bidra positivt till utvecklingen. Inte minst iTyskland syns nu en ljusning inom den inhemska ekonomin. Fortfarandeligger den tyska ekonomin emellertid efter flertalet övriga ikonjunkturcykeln. , och är de länder där tillväxtenbedöms som starkast . har en tillväxt som liggeri linje med snittet för euro-området.Redan under nästa år förväntas den stramare penningpolitiken leda till atttillväxten inom euro-området mattas något. Detta sker dock från en hög nivå,och tillväxten förväntas ligga på 2001.Utanför EMU förväntas det ske ett rejält uppsving för den brittiskaekonomin. Stark export till följd av högre omvärldskonjunktur samt högreinhemsk efterfrågan till följd av starkare sysselsättningsläge gjorde atttillväxten steg markant , och även under 2000förväntas den positiva utvecklingen fortsätta. Precis som för euro-områdetförväntas en stram penningpolitik leda till en lugnare konjunkturutvecklingunder nästa år.Till skillnad mot har produktiviteten i inte uppvisat någonuppgång . uppgick produktivitetstillväxten inomeuro-området till låga . Däremot har sysselsättningen ökat, vilketlett till att arbetslösheten inom euro-området gått ned från drygt 11 procent1998 till 1999. förväntas arbetslösheten falla ytterligaretill (enligt prognos). Det skulle i så fallinnebära den lägsta arbetslöshetsnivån . Många ekonomiskabedömare menar att anledningen till utvecklingen är att flera länder, däri-bland , och , infört mer flexibla arbets-rättsliga regleringar som gjort det lättare och framför allt fördelaktigare förföretagen att nyanställa. Utanför euro-området har redantidigare minskat regleringarna på arbetsmarknaden.Även om det således syns en viss strävan bland vissa europeiska länder attgöra framför allt arbetsmarknaden mer flexibel framstår det ofta som attEuropa hamnat på efterkälken när det gäller ekonomiska strukturreformer,inte minst i jämförelse med . Inte minst har i sina analyserefterlyst en reformering av arbetsmarknaden i flertalet europeiska länder.Faktiska åtgärder samt uttalanden från officiella EU-källor tyder på att enomsvängning i också kan vara på gång (se nedan).I har en expansiv finanspolitik stimulerat ekonomin och en fallandeBNP-tillväxt 1998 byttes mot en positiv , även om den positivatillväxten var . Den långsamma uppgången förväntas fortsättadet kommande året, och inte minst exporten ser ut att utvecklas starkt tillföljd av den starka omvärldskonjunkturen.Inom den japanska finanssektorn är reformbehovet fortfarande stort, ochatt påbörjade reformer slutförs är en förutsättning för en högre och stabilareekonomisk tillväxt. Den relativt kraftiga apprecieringen av yenen kan verkadämpande på exporten. Det hörs också varningar för att de något högreräntorna kan slå mot den japanska banksektorn, som är långtifrån stabil. Även om ränteuppgången sker från en mycket låg nivå ärjapanska banker mycket känsliga för högre räntor, inte minst på grund avderas stora innehav av statsobligationer.De sydostasiatiska länderna har återhämtat sig snabbt efter krisen . Ökad export till följd av svaga valutor och fortsatt stark efterfrågan ifrämst har drivit upp tillväxten. Vidtagna strukturella reformer inombland annat de finansiella sektorerna har dessutom stärkt förtroendet förregionen. och förväntas tillväxten också få stöd av en stigandeinhemsk efterfrågan, och exempelvis förväntas nå en BNP-tillväxtpå klart både 2000 och 2001. Stärkta valutor, stramarepenningpolitik och något måttligare omvärldskonjunktur förväntas dock ledatill att tillväxten i regionen når mer måttliga nivåer i slutet av prognos-horisonten.3.1.4 Utvecklingen inom NordenBland de nordiska länderna är tillväxten starkast i . Även i ettglobalt perspektiv är den finländska tillväxttakten hög. Under förra åretmärktes en något mattare BNP-ökning, men förväntasekonomin på nytt växa med . Framför allt är det deninhemska efterfrågan - som noterade viss avmattning - somtill följd av högre sysselsättning förväntas ta ordentlig fart de kommandeåren. Även exporten, som mattades något , förväntas tany fart . Inflationen, mätt som ökningstakten iKPI, stiger något till och 2001.Danmark noterade en tämligen modest BNP-ökning . Enstram finanspolitik dämpade den inhemska efterfrågan. Det kommande åretförväntas sysselsättningen öka som reallönerna stiger. Dåexportutvecklingen förväntas bli fortsatt god leder detta till atttillväxttaktenför ökar till strax . En förhållandevis stram penningpolitikhämmar tillväxten något. Bland annat till följd av höga löneavtal förväntasinflationen ligga kvar på strax , för att falla tillbakatillstrax under 2 procent.Penningpolitiska åtstramningar i ledde till att tillväxttakten underförra året föll ganska rejält till . Bland annat mattades deninhemska efterfrågan betydligt. förväntas BNP-tillväxten stiga markanttill följd av en tidigare lättnad i penningpolitiken, vilket stärker deninhemskaefterfrågan, samt en exportuppgång till följd av stark omvärldskonjunktur.Inte minst oljeexporten kommer att öka då nya oljefält kommer att öppnasdet kommande året. Inflationen förväntas ligga kvar på ,men något lägre oljepriser sänker inflationen till strax under 2procent.3.1.5 Produktivitet och tillväxtSom ovan beskrivits har vissa länder i påbörjat vissaavregleringar inom arbetsmarknadsområdet. Utan tvekan är det justflexibla arbetsmarknadsregleringar i som bidragit till att nationenända haft en tillväxttakt högre än den iEuropa. Den amerikanska tillväxten har sålunda varitsysselsättningsdriven, medan tillväxten i främst varitproduktivitetsdriven. Flertalet europeiska länder har således haft en högreproduktivitetstillväxt än den i . Förklaringen till att ett visstmotsatsförhållande skulle råda mellan hög sysselsättning och högproduktivitet är att en större del av s.k. lågproduktiv arbetskraft tas ianspråk i länder med låg arbetslöshet.De senaste åren har emellertid ett skifte skett, och har haft en högre produktivitetstillväxt än EU. Detta trots att USAfortfarande har en betydligt lägre grad av arbetsmarknadsregleringar än vadsom gäller för flertalet EU-länder, och en lägre arbetslöshet. Tillväxttakten iUSA har dessutom varit högre jämfört med ,medan det omvända gäller för EU-länderna.Förklaringen ligger förmodligen i den tekniska utvecklingen och det somallmänt gått under beteckningen "den nya ekonomin". Studier visar exempel-vis att det är lättare och att det framför allt går fortare att tillgodogöra sigvinsterna från ny teknik när arbetssituationen omgärdas av mindre regle-ringar. har det således svårare att realisera den potential iform av effektivare arbetsfördelning som ny teknologi erbjuder.Även regleringar på produktmarknaden visar att har betydligt lägregrad av regleringar än vad som gäller för flertalet europeiska länder. Ettundantag i är återigen . Produktregleringar tar sig oftauttryck som skyddade och statssubventionerade sektorer, som därigenomockså i högre grad är skyddade från konkurrens. Produktregleringar bidrarofta till att bibehålla rådande marknadsstrukturer och till att förändrings-trycket hos aktörerna blir mindre.Under 1990-talet har vissa framsteg gjorts i på detta område. Bl.a.har omfattande avregleringar gjorts inom områden som tele-, el- ochtransportmarknaden. Dessutom har införandet av euron lett till hårdarepriskonkurrens inom euro-området. På är det därför mycket somtalar för att den nya ekonomin i form av högre produktivitet kommer att fågenomslag även i Europa.Det är i ljuset av denna utveckling som uppmaning till EU-länderna om fortsatta avregleringar, inte minst på arbetsmarknaden, skall ses.Diagram 3.1: Tillväxttakt i , , och SverigeDiagram 3.2: ProduktivitetstillväxtDiagrammen visar på det sätt som dragit ifrånEuropa och vad gäller såväl tillväxt som produktivitet. En meravreglerad amerikansk ekonomi som underlättat tillgodogörandet av nyteknik förmodas vara en viktig förklaring.3.1.6 VärldshandelnTrots misslyckandet vid det senaste talar det mesta för attvärldshandeln kommer att öka under innevarande år. I en WTO-rapportfrån april tror organisationen på en ökning av världshandeln med 6,5procent . Det är den starkaste uppgången sedan före Asienkrisen ochkan jämföras med förra årets uppgång på . IMF förutspår attvärldshandeln ökar i år.Förra året var det som svarade för en stor del av uppgången - landetstod för av världens import - men förväntas även i allthögre grad bidra till en ökad handel. Anledningen är naturligtvis deprognoser som pekar mot en högre tillväxt i . Även utvecklingen i deasiatiska länderna förväntas vara fortsatt stabil, om än något lägre än förraåret. Men framför allt är det länderna i , samtÖsteuropa som kommer att öka sin del av världshandeln. Både exporten från,samt importen till, dessa länder beräknas ta fart , spår både WTO ochIMF.Utan tvekan är en ökad liberalisering av världshandeln en av de absolutviktigaste förutsättningarna för en ökad global tillväxt de kommande åren.Detta är också något som ofta trycker på, inte minst i organisationenslångtidsanalys . I den spås en genomsnittlig tillväxt för på 1997-2015. Länder utanför - latin-amerikanska, afrikanska, vissa östeuropeiska samt vissa -spås ha en tillväxt på under samma period.Med en ytterligare liberalisering av världshandeln, d.v.s. avskaffande avkvarvarande tullar, handelshinder och subventioner, samt reformeringar avmånga länders arbetsmarknader, skulle tillväxten för bli 3procent 1997-2015, d.v.s. en procentenhet högre än i basalternativet.För icke-OECD-länderna blir skillnaden än större. Där blir tillväxten 7procent , d.v.s. högre än i basalternativet.De misslyckade WTO-förhandlingarna, kvarvarande tullar samt storastatliga subventioner, inte minst inom EU, ter sig därmed som oroväckande.För att världshandeln skall utvecklas vidare för att de mer positivatillväxtutsikterna skall förverkligas måste därför vara pådrivande tillförslag som syftar till minskade subventioner och friare världshandel.3.2 Utvecklingen i Sverige3.2.1 En stark konjunktur ger god tillväxtDen inhemska konjunkturutvecklingen var fortsatt gynnsam under 1999.BNP-tillväxten uppgick till efter en stark utvecklingen förframför allt konsumtionen. Ökade reallöner och förmögenheter, till följdav högre tillgångspriser, har lett till att hushållen ökat konsumtionen ochminskat på sparandet.Även om det främst varit den inhemska efterfrågan som drivittillväxten har även exporten ökat. En fortsatt god internationell konjunktur-utvecklingen talar för att exporten fortsätter att utvecklas starkt även detkommande året. Inte minst gäller detta exporten till EU, då tillväxten i dennaregion förväntas ta fart under innevarande år.Den öppna arbetslösheten minskade ytterligare och förväntasfortsätta att minska . Enligt () prognoseruppnås regeringens arbetslöshetsmål först i slutet av detta år, och nästa årförväntas arbetslösheten ligga kvar kring 4 procent.Den snabba tillväxten till trots förväntas inflationen förbli förhållandevislåg. KI spår att inflationen, mätt som den underliggande inflationen(UND1X) , ligger under mål om 2 procent.Riksbanken tror emellertid att inflationen ligger marginelltöver inflationsmålet . Då osäkerheten om det framtida inflationstrycketbedöms som stor tror dock flertalet analytiker att drar uppstyrräntan ytterligare och . Den penningpolitiska åtstramningen ikombination med en något lugnare internationell konjunkturutveckling liggerbakom prognoserna om en något lägre BNP-tillväxt , jämfört med i åroch förra året.Tabell 3.2: Nyckeltal i ekonomi, procentuella förändringarTabell 5: (Utfall Prognos )KI = , FD = FinansdepartementetKälla: och regeringens vårproposition3.2.2 De finansiella marknadernaUppskruvade tillväxtprognoser och utländska ränteuppgångar ledde tillstigande inhemska marknadsräntor . höjdeRiksbanken reporäntan till , och ifebruari höjdes reporäntan med en halv procentenhet ytterligare till 3,75procent. finns förväntningar på marknaden om ytterligareåtstramningar (KI spår en reporänta på ), menprognoser om en något lugnare internationell konjunkturutveckling islutet av innevarande år och därigenom fallande internationella räntor harfått även de svenska marknadsräntorna att falla tillbaka hittills i år.Analytiker pekar också på ett högt förtroende för både den svenskacentralbankens och utländska centralbankers förmåga att hålla inflationennere som en orsak till de lägre räntorna.Spekulationer om en utförsäljning av statliga , vilket skulle leda ännu snabbare minskning av statsskulden, ledde till attsvenska räntor gick ned i snabbare takt än de utländska. hadedifferensen mellan svenska och tyska 10-åriga statsobligationsräntor gått nedtill rekordlåga . låg differensen kring 0,2procentenheter. låg den svenska 10-åriga statsobligations-räntan på strax under 5,5 procent.På valutamarknaden har kronan stärkts gentemot euron, och försvagatsgentemot dollarn. Det kommande ett och ett halvt året, framför allt under2001, tror de flesta analytiker att kronan kommer att försvagas mot euronmen stärkas mot dollarn till följd av den allmänna utvecklingen påvalutamarknaden (se internationella avsnittet).Det är fortfarande osäkert hur ser på den senaste turbulensenpå den svenska aktiemarknaden och om bankens prognoser påverkats avbörsnedgången. De flesta analytiker tror inte att så är fallet ännu, och ombörsfallet blir kortvarigt uteblir också effekten på penningpolitiken.Börsnedgången i betraktas mest som en reaktion på nedgången påden amerikanska marknaden. En fortsatt svag aktiemarknad kan påverkainflationsförväntningarna, och därmed penningpolitik, då lägreaktiekurser påverkar hushållens förmögenhetsställning negativt, vilket kandämpa konsumtionen.Tabell 3.3: Räntor och valutakurser, årsgenomsnittTabell 6: (Utfall Prognos (KI) )Källa: , mars 20003.2.3 Den reala utvecklingenDen främsta drivkraften bakom förra årets starka tillväxt varkonsumtionen. Hushållens ekonomiska ställning har stärkts, ochförväntningarna om fortsatt god utveckling inom den egna ekonomin ärstabila. Framför allt var det försäljningen av sällanköpsvaror som ökade.Hushållens konsumtion ökar numera snabbare än den disponiblainkomsten, och skuldsättningen har ökat tämligen rejält. Än så länge ärutvecklingen inte alarmerande, och det är långt kvar till de obalanser sområdde i slutet av 1980-talet.Exportutvecklingen var något dämpad i början av , men underandra halvåret ledde en stärkt internationell konjunktur till att exporten togfart. Inte minst inom EU märktes en starkare konjunkturutveckling i slutet av1999.Däremot var förra årets importutveckling svag med tanke på den högainhemska efterfrågan och inte minst exporten (Exportindustrin är import-intensiv och svarar normalt för den största delen av importen). ligger en trolig förklaring i att de delar av export-industrin som ökade mest , d.v.s. läkemedel och teleutrustning,inte är lika importintensiv som den mer traditionella verkstadsindustrin.Importen av konsumtionsvaror ökade under förra året.I år förväntas importen öka rejält, och då framför allt till följd av ökadimportefterfrågan från exportindustrin. Exporten förväntas således öka ,och inte gäller detta exporten till de övriga nordiska länderna. I övrigt lärdenstarkare konjunkturutvecklingen inom EU samt en fortsatt stark utveckling ide leda till ökad export.Efter en förhållandevis svag produktivitetsutveckling förväntasproduktiviteten öka både och . förväntas dockkapacitetsutnyttjandet ha nått en sådan nivå att en fortsatt stark produkti-vitetsökning inte är trolig. Den högre produktiviteten det kommande åretförväntas till stor del vara konjunktur- och produktionsdriven. På längre siktär det osäkert hur stor produktivitetstillväxten är (se internationellaavsnittetom produktiviteten).Tabell 3.4: Näringslivets produktivitet, procentuell förändringTabell 7: ( Utfall Prognos (KI) )Källa: , mars 2000Den starka industrikonjunkturen förväntas leda till ökade investeringarinom industrin både och . Detta efter det att investeringarnautvecklades tämligen svagt 1999, till följd av den tidigare Asienkrisen.Investeringarna inom konsumtionsvaruindustrin ökade emellertid redanförra året.Till följd av den fortsatt goda konkjunkturutvecklingen förväntassysselsättningen öka och arbetslösheten falla ytterligare från dagens nivåer.Regeringen har indikerat att arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan komma attöka , vilket hjälper till att sänka den öppna arbetslösheten. Dock tror KIatt regeringens mål om en öppen arbetslöshet på högst uppnås försti slutet av detta år, och att denna nivå sedan förblir i stort sett förhela 2001. finns för övrigt indikationer på att arbetskraftsutbudet inteökar lika snabbt som sysselsättningen, vilket kan leda till problem längrefram. Dessutom finns en stor regional obalans då sysselsättningsökningen ärstarkt koncentrerad till vissa regioner. (Se kapitel 2 om obalanserna påarbetsmarknaden. )Tabell 3.5: Arbetsmarknadsläget mars 2000Tabell 8: (Mars 2000 Förändring )Källa SCBAnmärkning: I tabellen har inte hänsyn tagits till förtidspensionärer ochpersoner som av andra anledningar står utanför arbetsmarknaden.