mot · GO02A807 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A807av , ()Könsperspektiv på Arbetsdomstolens arbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning ur könsperspektiv av Arbetsdomstolens arbete.Den könsdiskriminerande arbetsmarknadenDen patriarkala maktstrukturen i samhället slår igenom påarbetsmarknaden, som är tydligt könssegregerad. Det är ingen ny upptäcktoch pågår ett arbete med att försöka bryta kvinnorssystematiska underordning. Det har visat sig vara svårt.DiskrimineringslagstiftningenSedan 1999 har fyra arbetsrättsliga antidiskrimineringslagar. Detär fråga om en lagstiftning som är tvingande och har sin bakgrund iinternationella konventioner och EU-direktiv. Ofta saknas en konfliktmellan ett arbetsgivar- och ett arbetstagarintresse och i stället handlartvisterna om att olika arbetstagargrupper ställs mot varandra.I lönediskrimineringsfrågor är det inte ovanligt att kollektivavtalenifrågasätts. Det är inte förvånande då könsmaktsstrukturerna finns ochreproduceras överallt i samhället, och kollektivavtalen utgör ej någotundantag i det sammanhanget. I sådana situationer har arbetsgivare och fack,av förklarliga skäl, en benägenhet att inte vilja ifrågasätta det man gemensamtåstadkommit.Nu gällande regler om ArbetsdomstolenssammansättningHuvudprincipen för Arbetsdomstolens sammansättning är fyraintresseledamöter och tre opartiska jurister. Denna sammansättning ärnaturlig när det gäller att tolka kollektivavtal och i andra tvister där ettarbetstagarintresse står mot ett arbetsgivarintresse. Här kanintresseledamöternas kännedom om förhållandena på arbetsmarknadentillföra domstolen viktig sakkunskap.Tillämpning av gällande lagDiskrimineringsmålen handlar om grundläggande mänskliga rättigheter. Imånga länder regleras dessa frågor i grundlag. Det torde knappast vara ettrimligt synsätt att betrakta arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter idomstolen som experter på denna diskrimineringsjuridik beroende påvilket kön personen i fråga har och beroende av vilket kön vi självatillhör. Patriarkatets inflytande på domstolsväsendet påverkar självfalletäven domslut.Detta illustrerades på ett mycket tydligt sätt i det s.k. blankettmålet(AD 1984:140). Målet handlade om frågan huruvida två kvinnligablankett-tekniker hade lika arbetsuppgifter som en man som också arbetademed blankettfrågor. Kvinnorna, som hade lägre lön ,förlorade målet. Arbetsdomstolens sammansättning var sex män och enkvinna.Suzanne , docent i lingvistik, studerade på uppdrag av Arbetslivs-centrum språket i rättegången. Enligt sammanfattningen av språkanalysenframkom att mannen:- talade mycket och länge- monologisk stil- något komplexare språk- framhävde sig själv i sin insats- intresserad av sak mer än människor- aktiv, pådrivande- hans inlägg sammanfattades av andra uppvärderandemedan kvinnan:- talade mindre och kortare- dialogisk stil- något enklare språk- förringade sig själv och sin insats- intresserad av människor mer än av sak- mottagande, lyssnande- hennes inlägg sammanfattades inte uppvärderandeArbetsdomstolens majoritet missade helt att väga in kvinnans ochmannens olika språkbruk i sina resonemang, något som minoritetendäremot gjorde i sin reservation där man ville bifalla kvinnornas talan.Dessa exempel på språkbruk är endast en av ett flertal aspekter som ärkönsmässigt färgade, dvs. när vi tolkar olika beroende på vilket könpersonen i fråga har.För att skapa likhet inför lagen krävs en konstruktiv analys avdomstolarnas normativa föreställningar om kön, klass och koppla detta tillden makt som finns inom domstolarna. Det krävs en dekonstruktion av derådande könsföreställningarna, i såväl juridiken som i samhället i stort, förattfå till stånd en förändring i riktning mot ett jämställt samhälle. Dessanormativa föreställningar är dock sällan enkla att reda ut, inte minst på grundav att vi alla är bärare av dem och även reproducerar dem.Kunskap om och synliggörande av patriarkatets inverkan påArbetsdomstolens arbete är nödvändig om syftet med jämställdhetslagen skalluppnås. Kunskapen är nödvändig om konkreta åtgärder skall kunna vidtas såatt jämställdhetslagstiftningen skall kunna nå full effekt.Arbetsdomstolens arbete (sammansättning, språkbruk, lagtolkning etc) börutredas utifrån ett könsperspektiv. Resultatet kan sedan ligga till grund för enkonkret handlingsplan för att uppnå könsneutralitet i Arbetsdomstolensarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Camilla ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)