mot · GO02U217 · 2000-10-05 00:00:00 — Miljöfrågorna tillhör de avgörande förframtiden, och här behövs ett intensivt samarbete inom helaNordeuropa, mellan regeringar, näringslivet ochorganisationer.Översyn av nordiska samarbetsorganÄven om det är viktigt att utveckla och fördjupa samarbetet iNorden och med våra grannländer, så är det inte säkert attdagens samarbetsformer är de bästa och mest effektiva. Detär viktigt att det nordiska samarbetet främjas och att det t exfinns en klar "nordlig dimension" i Europasamarbetet, och attde nordiska länder kan göra gemensamma utspel och aktionerinom bl a FN-arbetet. Det har vuxit upp enmängd olika organisationer i vårt närområde och frågan ärom alla verkligen behövs eller om en viss samordning kangöras. Förutom och Nordiska ministerrådetsverksamhet, finns t ex , Samarbetet kringBarents hav m m. Inom EU samråder även flera nordiskaländer om sina politiska ställningstaganden.För att effektivisera arbetet och bättre kunna hantera de nordiska frågorna,är det önskvärt att regeringen gör en översyn av alla samarbetsformer i vårtnärområde i och m m, och för att utreda eventuella möjligaoch motiverade sammanslagningar av organisationer, och för att se vilkasamarbetsformer som kan vara de mest effektiva med sikte på framtidens kravoch behov.Samarbete utanför EuropaDet är lätt att inom politiken fokusera på det som skernärmast oss, och det som man har störst möjligheter attpåverka. Inom den svenska utrikespolitiken sätts fokus därförofta på och EU. Detta är i och för sig bramed tanke på regionalt ansvarstagande inom världspolitiken,men det tar inte bort globala ansvar och vikten avsamarbete även utanför . Det är av största vikt attSverige så mycket som möjligt driver det globalaengagemanget för mänskliga rättigheter, social ochekonomisk utveckling, miljöfrågor, nedrustning,konfliktförebyggande och fredsfrämjande verksamhet. Dettabör ske både bilateralt och multilateralt. Människovärdet icentrum bör vara vägledande i utrikespolitiskastrategier för såväl , , , somMellanöstern.I och med EU-medlemskapet kan tillsammans med övriga EU-länder med större kraft agera på den globala arenan. Detta förutsätter attmedlemsländerna bl a inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP) verkligen driver ett aktivt samarbete utanförEuropa och utnyttjar sin styrkeposition för att främja en positiv globalutveckling.UtrikesförvaltningenI budgetpropositionen , anslår regeringen ca 2,9miljarder för utgiftsområde 5. Av detta fördelas ca 1,8miljarder för utrikesförvaltningen, inkluderat departementetoch utlandsmyndigheterna. Regeringen talar i ett mycketkärvt budgetläge om behovet av en omstrukturering avutrikesrepresentationen. Dessutom talar man omförändringsarbete för översyn av kompetensförsörjningen, dåfrämst språkutbildningen.Vi Kristdemokrater känner mycket stor tveksamhet inför nedläggningen avden officiella representationen i t ex , som utgör en viktig bryggamellan och . Dessutom ser vi vikten av att upprätta officiellnärvaro i ett antal andra nyckelländer. Vad gäller kompetensförsörjningen såhar vi en betydligt bredare syn än regeringen på detta, mer än enbartförbättrade språkkunskaper, och ser bl a behovet av ökad inriktning påsakfrågor som mänskliga rättigheter och globala miljöfrågor. Detta krävs föratt driva en samordnad utrikespolitik med människovärdet i centrum.MR- och miljöattachéerDet är av största vikt att främjandet av mänskliga rättighetergenomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därförräcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram,utan det måste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna.Inom det militära och säkerhetspolitiska området har man påvissa strategiskt valda ambassader placerat militärattachéer.Detta för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer medandra stater, samt att följa utvecklingen på plats i viktigtregioner. På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valdaambassader, dvs där det anses som särskilt nödvändigt för attfölja utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Dettaskulle främja bevakningen i specifika regioner, samtunderlätta samarbetet med svenska internationella företag ochsvenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetetoch koordineringen med internationella organ ochorganisationer. föreslår regeringen attutreda förutsättningarna för utplacerandet av MR-attachéeroch finansieringen av dem.Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning,kompetens och externa samarbetsmöjligher för mänskliga rättigheter, ärbevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéerkan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas.Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner därmiljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationella insatsergörs för miljösäkerhet. föreslår regeringen att utredaförutsättningarna för utplacerandet av miljöattachéer, och finansieringen avdem.Integrering med handels- ochexportfrämjande verksamhetUnder genomfördes en sammanslagning avutrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. S kbiståndsambassader upprättades.På ett liknande sätt anser vi att regeringen bör se över möjligheterna attintegrera den handels- och exportfrämjande verksamheten medutrikesförvaltningen. Med många länder och regioner så är den dominerandeverksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, ochutrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenskahandels- och exportintressen. Det sker i många fall ett dubbelarbete mellanSveriges ambassader utomlands och t ex olika handelskammare ochexportråd. anser att möjligheterna att mer integrerasvenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främjaen samordnad utrikespolitik, bör ses över. Framför allt är detta viktigt iekonomiska starka nationer, samt i länder där bistånds- och handelspolitiken iökad utsträckning bör samordnas.Utrikesmyndigheter och ambassaderAtt avgöra i vilka länder som bör ha representation ären delikat uppgift. På grund av finansiella begränsningar kanambassader ej hållas i alla världens länder, utan svåra valmåste göras. De olika valen och prioriteringarna bör ha singrund i den generella målsättningen för utrikespolitiken.Några viktiga principer bör enligt beaktas.Det är viktigt att ha diplomatisk representation i allakandidatländer till EU. De länder som får bilateralt biståndfrån bör ha en svensk ambassad. För att främja endemokratisk utveckling bör vissa länder prioriteras särskilt.Vissa platser har även särskild strategisk betydelse.EU-kandidatländerVad gäller EU-kandidatländer finns det inga svenskaambassader i , eller . Detta ärolyckligt och regeringen bör se över möjligheterna att öppnasvenska utlandsmyndigheter i alla EU:s kandidatländer.Ambassad i MinskVitryssland är ett land i närområde, där utvecklingentyvärr inte går åt rätt håll. Landets presidenten styr medjärnhand och utvecklingen utgör ett säkerhetspolitiskt ochekonomiskt orosmoment för hela regionen. En svenskutlandsmyndighet bör öppnas i , för att bättre kunnafölja utvecklingen och eventuellt kunna utveckla visstsamarbete med demokratiska krafter.Generalkonsulatet i IstanbulAtt regeringen vill lägga ner generalkonsulatet i ärmycket olyckligt. är, och har historiskt varit, enmycket viktig brygga och mötesplats mellan ochAsien. I denna strategiskt viktiga stad möts kristendomen ochislam på ett närmast unikt sätt. generalkonsulat iIstanbul bör inte läggas ner och regeringen bör inom sinbudgetram för utgiftsområde 5 kunna finansiera en fortsattdrift.Ambassaden i WindhoekI föreslås ambassaden bli en charge-myndighet.Beslutet är olyckligt då fortfarande ger bistånd tilllandet. Även om har kommit långt sedansjälvständigheten så är demokrati- och MR-utvecklingen iNamibia ännu inte helt tillfredsställande. Det är viktigt attbehålla ambassaden i Namibia.Nordiska ambassader och EU-kontorDe fem nordiska ambassaderna inom Berlinanläggningeninklusive det gemensamma huset för utställningar,konferenser, viseringskansli m m har gett enuppmärksamhet som vi aldrig skulle kunnat uppnå ensamma.Därtill kommer att fått faciliteter som vi inte skullehaft råd att ordna själva. Satsningen i är lyckosam ochregeringen bör se över om fler s k nordiska ambassader kanupprättas eller samordnas i världen.Gemensam EU-diplomatiInom EU växer alltmer fram ett ökat samarbete kringdiplomatin. Framför allt är det kommissionens kapaciteteroch resurser som en diplomatisk aktör utanför somdiskuteras. Då förbättrar sin förmåga attgöra viktiga analyser och landrapporter samt ökar sinrepresentativa roll, bör det finnas möjligheter för somEU-medlem att dra nytta av detta. Det handlar inte om att på något sätt skall ersätta det nationellabehovet av bilaterala diplomatiska relationer, men däremotkan ännu mera dra nytta av rapporter som skrivsinom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där idagsaknar representation. kan det kanske bli tal omatt "slå ihop" ambassader mellan EU-medlemmar i stil medden fysiska integreringen av de nordiska ambassaderna iBerlin. Regeringen bör utreda hur i ökad utsträckningkan dra nytta av den växande EU-diplomatin.Fredsfrämjande verksamhetAnslaget 5:7 finansierar fredsfrämjande verksamhet, framförallt deltagande med svensk personal i olika internationellafredsfrämjande insatser. Inom detta anslag hamnar främstfinansieringen av civilpoliser och militära observatörer.Finansiering av svensk medverkan i internationellafredsfrämjande insatser sker även genom utnyttjande avanslag inom utiftsområde 6 Totalförsvar samt utgiftsområde 7Internationellt bistånd. Den senaste Kosovoinsatsen har visatpå nödvändigheten av att utöka den svenskasnabbinsatsförmågan. Vid uppbyggandet av ett effektivtinsatssystem är det även viktigt med ett snabbt politisktbeslutsfattande och att finansieringsfrågan är löst.Kristdemokraterna anser att det bör skapas en fastekonomisk struktur och samordning med angivna medel förden totala fredsfrämjande verksamheten som hamnar underutgiftsområden 5, 6 och 7. Inrättandet av ett fredscentrum förinternationella civila och militära insatser, kan underlätta ensådan struktur och samordning.Efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatserhar ökat . Det gäller främst insatserna i ,men även den snabba utvecklingen av EU:s gemensamma försvars- ochsäkerhetspolitik (ESDP) vilken kommer att ställa ökade krav på att svenskaresurser ställs till förfogande. anser det märkligt attregeringen enbart anslår ca 150 miljoner på anslag 5:7, samtidigtsom utgiftsprognosen är nästan 250 miljoner. Efterfrågan på svenskaresurser lär inte minska. Den visar återigen att ambitionensätts högre än vad resurserna och anslagen tillåter. Detta kan innebäraproblem vid kommande insatser, både vad gäller finansiering och rekrytering,och ytterligare försämra rykte och trovärdighet i det internationellasamarbetet. vill med skärpa efterlysa en fast ekonomiskstruktur för hela den fredsfrämjande verksamheten, där ambitioner ochåtaganden efterföljs av en tillförlitlig budget.Stockholm den 5 oktober 2000Holger ()()()()()()()()()()()