mot · GN02Ub27 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub27av , ()med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringI den nu föreliggande propositionen föreslår regeringen en nymyndighetsstruktur för forskningsfinansieringen.Den nuvarande organisationen, som består av ett stort antal myndigheter,har vuxit fram . Vi kan konstatera att när de olikamyndigheterna inrättades var behoven och förutsättningarna för forskningenhelt annorlunda än . För att hantera dagens och framtidens forskningkrävs därför en anpassning av strukturen för forskningsfinansiering. Iregeringens förslag är dock finansieringen fortfarande oklar. Regeringenskriver att förslaget kommer att innebära omfördelning på statsbudgetenmellan ett antal anslag och möjligen mellan utgiftsområden. Centerpartietanser att en långsiktig forskningspolitik kräver en helhetssyn varför manmåste koppla samman organisationsförändringar med fördelningen avresurser. Eftersom finansieringen är oklar avstyrker viregeringens förslag om ny myndighetsorganisation. Den fortsatta bered-ningen bör inte ske internt i . Regeringen bör bjuda in såvälde politiska partierna som forskningsintressenter till överläggningar inför denfortsatta beredningen av forskningspolitiken. Detta bör ges regeringen tillkänna.Skulle ställa sig bakom propositionen har vi följandesynpunkter:Grundforskningens nytta och värdeSträvan efter ny kunskap är en av de egenskaper som kännetecknarmänniskan. Under århundraden har hon drivits att öka sin kunskap omden omgivande världen, såväl för omedelbar nytta som av nyfikenhet pådet som kanske inte direkt kan omsättas i praktiken. Den fria och kritiskaforskningen är ett omistligt inslag i det öppna samhället. Det är enhuvuduppgift för forskningspolitiken att slå vakt om det öppna samtaletoch att stimulera till ett fritt kunskapssökande.Många av de viktigaste upptäckter som gjorts har varit resultatet av det friaoch förutsättningslösa sökande som sker i form av grundforskningen. fallet då penicillinet upptäcktes. Det är genom upptäckter i grund-forskningen som basen läggs för framgångsrik framtida tillämpad forskningoch utvecklingsarbete.En stark och framgångsrik grundforskning innebär ökade möjligheter tillmedverkan i internationella forskningssammanhang och tillgodogörande avforskningsresultat från andra miljöer, som kan bidra till att stimulera denegna forskningen.De kunskaper som uppnåtts genom grundforskningen är också det som utgör basen för utbildningen vid universitet och högskolor. Vetandetsvärde i sig är omöjligt att uppskatta.Det är viktigt för att stärka det öppna samhället, för att stärka svensktnäringsliv och för att kvalitetssäkra utbyggnaden av den högre utbildningen.Centerpartiet vill framhålla att också tvärvetenskaplig forskning kan varagrundforskning, vilket inte alltid framkommer i diskussioner om forsknings-politiken. Mycket grundforskning bedrivs också över de traditionelladisciplinära gränserna, vilket inte alltid uppmärksammas i forsknings-finansieringen.Forskning vid mindre och medelstora högskolorCenterpartiet vill vidare uppmärksamma F2000-skrivningar omforskningen vid mindre och medelstora högskolor. Enligt denforskningspolitiska utredningen "förutsätter ytterligare utbyggnad av defasta forskningsresurserna vid de små och medelstora högskolorna attantalet forskarutbildade lärare ökar och att forskningen vid högskolornavisar sig uppfylla kvalitetskriterierna t.ex. genom att andelen medel somerhålls i vetenskaplig konkurrens från forskningsråden ökar".Detta innebär rimligen också högt ställda krav på statsmakterna - demindre och medelstora högskolorna måste ges möjlighet att bevisa sinvetenskapliga kvalitet. Vid många, främst mindre, högskolor finns inteförutsättningarna för att konkurrera om forskningsmedel med något sånärlikvärdiga förutsättningar som de stora högskolorna och universiteten.Högre utbildning ska bedrivas på vetenskaplig eller konstnärlig grund. Enegen forskning är därmed nödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitetvid alla lärosäten. Dels måste lärosätets egna lärare ges möjlighet att forskaför att vidareutvecklas i sin roll, dels är högskolornas forskning viktig förattkunna attrahera nya lärare och forskare.Som vi ovan framhållit, leder en fri forskning ofta till de viktigasteupptäckterna. En av de viktigaste grunderna för detta är forsknings-finansieringen, som i större utsträckning bör ge forskare möjlighet att frittvälja och studera problem. I propositionen är finansieringen fortfarandeoklar. Regeringen skriver att förslaget kommer att innebära omfördelning avmedel på statsbudgeten mellan ett antal anslag och möjligen mellanutgiftsområden. Att ge större, ej villkorade, resurser direkt till forskare ochlärosäten är ett av de viktigaste sätten att öka den forskarstyrda forskningenoch därmed den akademiska friheten.Enligt uppfattning utgör fasta forskningsresurser enförutsättning för möjligheterna att, genom hög kvalitet, konkurrera om derörliga medlen som finns i råden. Under ett par decenniers tid harproportionerna mellan de två anslagsformerna stadigt förskjutits till de fastaforskningsresursernas nackdel. Det är angeläget att denna trend nu förändrasoch att högskolornas fasta forskningsresurser ökar. Givetvis gäller detta församtliga högskolor och de nya , som måste ges möjligheten attbygga upp konkurrenskraftiga forskningsmiljöer inom något/några områdenvid varje högskola. De fasta forskningsresurserna till landets högskolor bördärför öka, såväl i absoluta som i relativa tal. Detta bör ges regeringen tillkänna.En samlad forskningsbudgetEn svårighet för forskningspolitiken är att samhället saknar överblicköver de samlade offentliga forskningsresurserna och att prioritering avforskning därigenom blir svårare. ansvarar för drygt hälften av de offentliga medlen till forskning. Den andrahälften består av sektorsmedel och kontrolleras av en mängd andradepartement samt ett antal olika forskningsråd. De olika departementensforskningsanslag är i sin tur utspridda på en rad olika statliga verk.Centerpartiet anser att en ordning bör prövas där all offentligforskningsfinansiering bör redovisas i en samlad forskningsbudget. Dettabör ges regeringen till känna.Myndighetsstrukturen för forskningsfinansieringFyra nya myndigheter för forskningsfinansiering inrättas:Vetenskapsrådet, Forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv,Forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering samt Myndighetför forskning och utveckling. Ett inrättas också.Samtidigt avvecklas ,, , och Forskningsrådsnämnden.Även vissa sektorsforskningsmyndigheter - såsom ,, ,Skogs- och jordbrukets forskningsråd, -samt FoU-verksamheten vid avveck-las.Oro för maktkoncentrationÄven om de flesta nog instämmer i det faktum att dagens forsknings-finansieringssystem bör förändras för att öka samordningen så finns endel oro vad gäller den föreslagna organisationen. Det främstaorosmomentet är att organisationen kan leda till en onödigmaktkoncentration och att det är viktigt att värna pluralismen iforskningsfinansieringen. Pluralismen ökar möjligheten för nya områdenatt växa fram, medan en mer centralistisk modell leder till risken att nyaidéer inte får det stöd de förtjänar.I F2000 beskriver man frågan om pluralism utifrån följande: "I fråga omforskningsfinansieringen finns en starkt hävdad princip om pluralism.Pluralism är nödvändig inom forskningsområdet för att förhindra'skolbildningar' och skapa goda förutsättningar för kunskapssökandet. Det ärav flera skäl inte rimligt att eftersträva någon form av endimensionellorganisation för forskning och utvecklingsarbete. Dagens omfattandeorganisation är resultatet av uppsplittring av uppgifter vilket i praktiken inteinnebär att forskare inom ett visst område faktiskt har möjligheter att sökafinansiering från ett stort antal alternativa källor. Pluralismen kan därtillvarabegränsad genom att personer sitter i mer än ett beslutsorgan.Tydligast kanske detta kan ses i det nuvarande personsambandet mellanledningarna för forskningsråden och vissa sektorsforskningsorgan ochstyrelserna för några av forskningsstiftelserna. De dubbla uppdrag iforskningsråd och stiftelsen, som t ex ledamöterna i styrelsen för Stiftelsenför strategisk forskning har, innebär en mycket stark koncentration avinflytande över svensk forskningsfinansiering. "Inte minska resursernaDet är stora kostnader förknippade med en omorganisation inte minstgenom att det tar tid för en ombildad rådsorganisation att definiera sininre arbetsdelning, sina uppgifter, relationer, ansvar, rutiner och för attutveckla administrativa stödsystem och datorsystem för ärendehanteringm.m.Särskilt viktigt har det visat sig vara att en omorganisation inte kopplas neddragning av resurser för arbetet - detta tenderar att få förödandeeffekter inte bara på verksamheten utan också på myndighetens inreutveckling. menar att eventuellt ökade kostnader i sambandmed ombildandet av rådsorganisationen inte får medföra krympandeekonomiskt utrymme för verksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.VetenskapsrådetEtt nytt forskningsråd, , skall inrättas. föreslås att tre ämnesråd skall finnas, ett för humaniora-samhällsvetenskap, ett för medicin och ett för natur- ochteknikvetenskap.Centerpartiet är i likhet med och () kritiskt till att inrätta ett gemensamt ämnesråd förnaturvetenskap-teknik inom . Regeringen menar att det finnstydliga beröringspunkter mellan forskningen inom dessa två områden ochmöjligheterna till korsbefruktning och samarbete bör öka väsentligt genomen sammanslagning, som riskerna för dubbelarbete minskar.Centerpartiet menar trots detta att indelningen av de olika ämnesrådena börfölja samma modell för resursfördelning som tillämpas för forsknings-anslagen till universitet och högskolor. Indelningen av ämnesråden bör vara:ett för humaniora-samhällsvetenskap, ett för medicin, ett för naturvetenskapoch ett för teknikvetenskap. Detta bör ges regeringen till känna.Finansiera hela projektFör att kunna ge stöd till så många forskare som möjligt finansierarforskningsråden nu ofta inte hela projekt utan ger "bidrag" till projekt-finansieringen. Det innebär att forskaren måste antingen fåkompletterande finansiering från andra håll - i den mån detta innebärfinansiering med fakultetsmedel binder forskningsrådet uppuniversitetens och högskolornas resurser. Eller, vilket sannolikt är detvanligaste, försöker forskaren genomföra det ursprungliga projektet menmed inadekvata resurser. anser att huvudregeln bör vara attforskningsråden ska ta det fulla ansvaret för den verksamhet de stöder.Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att - med avslag på propositionen - som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett brett samrådinför den fortsatta beredningen av forskningspolitiken,2. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregering till känna vad i motionen anförts om att de fasta forsknings-resurserna till landets högskolor bör öka, såväl i absoluta som irelativa tal,3. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en ordning börprövas där all offentlig forskningsfinansiering bör redovisas i ensamlad forskningsbudget,4. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att eventuellt ökadekostnader i samband med ombildandet av rådsorganisationen inte fårmedföra krympande ekonomiskt utrymme för verksamheten,5. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att indelningen avämnesråden bör vara ett för humaniora-samhällsvetenskap, ett förmedicin, ett för naturvetenskap och ett för teknikvetenskap.6. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att huvudregeln förforskningsråden bör vara att de tar det fulla ansvaret för denverksamhet de stöder genom att finansiera hela projekt.Stockholm den 6 april 2000Sofia ()()()()()()