mot · GN02Ub37 · 2000-06-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub37av , ()med anledning av prop. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildningInledningFörväntningarna och kraven på lärarna ökar i takt med att utbildnings-frågorna blir allt viktigare. Begreppet livslångt lärande indikerar ett nyttförhållningssätt till utbildning. Ett lärande samhälle vidgar uppdraget fördem som utbildar sig till lärare. De nya villkoren och förutsättningarnaställer stora krav på lärarna.Kunniga, engagerade och skickliga lärare är nyckeln till en skola i världs-klass. Lärare som förmår inspirera elever och väcka deras nyfikenhet påkunskap kan lyfta elever till oanade höjder. Lärare ska lägga kunskaps-grunden för eleverna och skapa positiva attityder till fortsattlärande livet ut. Trots att debatten om skolan ofta fokuseras på alla problemsom skolan brottas med vill vi ändå poängtera att det finns många skolor,skolledare, lärarlag och enskilda lärare som arbetar med ny pedagogik ochsom anpassar undervisningen efter varje elev och uträttar storverk i dagenssvenska skola.Skolan har genomgått stora förändringar . Reformer avskolans organisation med en ändrad syn på arbetsformer och undervisnings-metoder har påverkat lärarrollen. Lärarrollen vidgas från kunskapsförmedlaretill att också vara inspiratör, handledare och arbetsledare för elevernas egetlärande. De stora samhällsförändringarna ger också nya förutsättningar ochställer andra krav på lärares arbete. Inte minst gäller detta skolans roll i ettsamhälle, där möjligheterna till information och kunskaper utanför skolansväggar radikalt har ökat. Med en ökad globalisering och ny informations-teknik vidgas yrkesrollen och blir mer komplex. Men också nya samhälls-och livsförhållanden, som förändrar barns och ungdomars attityder, påverkarlärarnas yrkesroll. Det mångkulturella samhället ger också tydliga avtryck iskolan.I en undersökning som gjort visar man att nästan vartredje yngre lärare och var sjunde blivande lärare är osäkra på om de kommeratt arbeta som lärare . av lärarna anser med bestämdhetatt läraryrket inte är ett attraktivt framtidsyrke. Det finns mycket att göraföratt uppvärdera läraryrket och stärka lärarnas professionella roll i skolan. Dethandlar om att förnya lärarutbildningen, höja lönerna, förbättra karriär-möjligheter, se till att det finns rimliga möjligheter till fortbildning ochävense till att lärarnas inflytande ökar till exempel genom att de tillsammans medlokala skolstyrelser får bestämma över hur resurser fördelas och hur arbets-tiden skall utnyttjas.Dagens lärarutbildningAntalet studenter inom lärarutbildningen utgör avantalet studenter i högskolan. Av antalet doktorander i högskolan ärmindre än registrerade inom forskarutbildningen medanknytning till lärarutbildningen.Mycket av den kritik som riktats mot dagens lärarutbildning har pekat påbrister i yrkesförberedandet i de olika utbildningarna. Det har handlat omförmågan att hantera skolans "verklighet" som grupp- och klassrums-situationer, föräldrasamtal, utvecklingsarbete mm. De kritiska synpunkternagäller dessutom bristen på koppling mellan ämnesstudier och den didaktiskaaspekten av respektive ämne. Vidare har brister påtalats i förmågan till sam-arbete och samverkan mellan olika lärarkategorier.Den huvudsakliga kritiken har sällan fokuserats på lärarnas ämneskun-skaper. I en enkätundersökning som har gjort bland unga lärareangående lärarutbildningen visade det sig att bara var tredje ung lärare anseratt deras utbildning gav den kunskap och kompetens de behöver i arbetet.Det man saknade i utbildningen var:? mer praktik,? hur man hjälper elever med problem/särskilda behov,? föräldrakontakter.På frågan om de skulle rekommendera sitt yrkesval till andra svarade såstor del som nej. De vanligaste motiveringarna var:? för låg lön,? för stor arbetsbörda.? lång utbildning med stora studieskulder.På frågan om vilka förändringar de skulle vilja genomföra svarade de:? högre lön,? mindre klasser/grupper,? höja läraryrkets status.Behovet av en ny/utvecklad lärarutbildningEtt förändrat läraruppdrag förutsätter en förändrad och utvecklad lärar-utbildning.Som vi tidigare framfört indikerar begreppet livslångt lärande ett nytt för-hållningssätt till utbildning. Ett lärande samhälle vidgar uppdraget för demsom utbildar sig till lärare.Det är viktigt att lärarna har en fast förankring i en kvalificerad utbildning.Kvaliteten i lärarutbildningen är av avgörande betydelse för kvaliteten iskolans och barnomsorgens verksamhet och utveckling. ärlärarutbildningen inordnad i högskolan och omfattas av kravet på forsknings-anknytning. Trots att har förflutit har universitet och högskolorinte i tillräcklig grad verkat för att en forskningsbas på lärarutbildningensområde byggts upp.Centerpartiet menar att en förnyad lärarutbildning med en förstärkning avden vetenskapliga grunden för lärarutbildningen måste till. Grunden bör varaatt lärare ska ha goda ämneskunskaper, med en sammanhållande kompetens ipedagogik, didaktik och metodik. Utbildningen måste utvecklas mot attkunna ge såväl en bredare grundkompetens som möjligheter till en ökadfördjupning/specialisering.Alla de olika skolformerna behöver också lärare som kan kompletteravarandra och samverka i syfte att utveckla verksamheten och uppnå målen.Samarbete över ämnesgränserna bör underlättas och prioriteras. I synnerhetgäller det samarbete mellan teoretiska och praktiska ämnen.Läraryrket handlar inte bara om arbetet som pedagog, utan också om atthantera en komplex social situation i och utanför klassrummet. Många ny-examinerade lärare har också vittnat om att kunskap om detta vore värdefullt.Det är därför av stor vikt att lärare under utbildningen också får kunskaperom sociala relationer och konflikthantering. Då många lärare kommer attmöta elever med många olika bakgrunder och erfarenheter i skolan är detockså värdefullt att lärare genom sin utbildning är förberedda för detta ochatt den mångkulturella skolans möjligheter därigenom tas tillvara.Centerpartiet vill skapa en skola som utgår från ett förhållningssätt därman ser att alla elever kan och vill lära, men på olika sätt. Vissa elever lärsiglättare och mer genom att arbeta praktiskt medan andra lär sig genom attteoretiskt studera något, och dessutom kan det ta olika att nå kun-skaperna. Om vi utvecklar skolan i den riktning som ovan beskrivits medfördet att vi i hela skolsystemet fjärmar oss från situationer innebärande att allaelever skall lära sig samma saker , vilket betyder ett igrunden annorlunda undervisningstänkande.Lärarutbildningskommittén betonar vikten av att utnyttja olika kultur-former och konstnärliga uttryck i skolans läroprocesser. "Som lärare skallman sträva efter att integrera kultur i skolan på ett sådant sätt att konstensmetod blir en självklar kunskapsväg i skolans vardagliga arbete ... Barn ochungdomar måste i ökad utsträckning få möjlighet att reflektera, analysera,redovisa och gestalta sitt vetande på skilda sätt genom olika språkformer. "Som exempel kan nämnas att drama kan spela en viktig roll för hela skolan.Dramapedagogiken skapar stark inlevelse och förståelse. Drama kommer avdet grekiska ordet "drama", som betyder handla. När man i handlingföreställer något så innebär det att hela jaget medverkar. Man får då insiktom sig själv men kan också lära sig förstå hur andra har det. Drama-övningarstärker självförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och kritiskttänkande. Ett mål med drama-övningar kan t ex vara att hjälpa en grupp somhar problem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utanäven att arbeta med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är dramaen bra metod.Det viktigaste kvalitetsarbetet är det arbete som sker i varje klassrum och irelationen mellan lärare och elever. Det är enormt viktigt att lärare har envana att reflektera över sin egen undervisning. Till stor del sker detta arbeteidag vid varje skola. Det kan dock stödjas genom att i lärarutbildningenförmedla kunskaper om självutvärdering och metoder för kvalitetssäkring.Lärarutbildningen har i stor utsträckning varit inriktad på att utbildastudenterna i individuellt lärararbete. En lärarutbildning för framtiden måsteträna studenterna för såväl gemensamt som individuellt lärararbete.Läs- och skrivutveckling kan inte avgränsas endast till svenskämnet iskolan. I all verksamhet ingår språkliga delar och eleverna kommer, när delämnat skolan, förväntas kunna använda språket i all verksamhet. Givetvismåste inte alla lärare ha detaljerade kunskaper om läs- och skrivutveckling,men alla bör ha åtminstone sådana kunskaper att de kan följa elevernasutveckling och observera om något är fel. I all lärarutbildning bör därförobligatoriskt ingå kunskaper om barns läs- och skrivutveckling, dyslexi samtdyskalkyli. Alla lärare bör också ges möjlighet att ta del av sådan fort-bildning.Med en ny lärarutbildning som ökar flexibiliteten och valmöjligheternakommer tankar om inrättandet av en distanshögskola väl tillpass. har redan beslutat att skapa en distansutbildningsmyndigheti . Det är naturligt att vidareutveckla denna med ett bredaremandat, fler högskoleplatser och status som egen högskola.Regeringens förslag om en ny lärarutbildningCenterpartiet välkomnar i huvudsak regeringens förslag om en samladlärarexamen med en ny struktur. Den nya lärarexamen ersätter 8 av de 11lärarexamina som finns . Den omfattar lägst 120 poäng och högst220 poäng. Den består av tre integrerade utbildningsområden. Dettainnebär att om en student på gymnasielärarutbildningen läserkombinationen svenska och samhällskunskap innebär det sammanlagt220 poäng för en lärarexamen, vilket är en ökning från dagens 200poäng. Det är viktigt att betona att examenskraven är angivna med ettlägsta poängantal. Många studenter kommer av olika skäl att vilja ochbehöva göra en längre utbildning.I dag erbjuder högskolorna oftast lärarutbildning för såväl grundskolansom gymnasieskolan i vissa ämneskombinationer som studenten har att väljamellan. Fördelarna med det nya förslaget är att det ger möjlighet till storflexibilitet och öppenhet för de studerandes önskemål. Det är stora fördelarmed att studenterna genom val av utbildning kan verka över ett bredare fältav skolväsendet. En student kan skaffa sig en lärarutbildning medindividuella kombinationer. Möjligheterna finns t ex att sätta samman enexamen där ett praktiskt-estetiskt ämne kombineras med ett teoretiskt, t exslöjd och matematik.Det allmänna utbildningsområdetRegeringen föreslår att ett allmänt utbildningsområde om 60 poänginrättas. Utbildningsområdet bör innehålla dels för läraryrket centralakunskapsområden, dels tvärvetenskapliga ämnesstudier med enomfattning av ungefär hälften vardera. 10 poäng av de 60 bör varaverksamhetsförlagda.Centerpartiet anser att tanken med en gemensam bas och yrkeskärna föralla lärare är bra. Oavsett i vilket sammanhang och inom vilka kunskaps-områden/ämnen den blivande läraren kommer att verka ställer läraruppdragetkrav på kompetenser som är gemensamma för alla lärare. De tvär-vetenskapliga studierna kan dessutom öka kunskapen om och förståelsen förandra lärarkategorier och grunden läggs för ett samarbete i den kommandelärargärningen.Centerpartiet anser dock att utformningen av det allmänna utbildnings-blocket är otydlig. Ett antal områden, inbördes väldigt olika, tas upp i be-skrivningen av ämnet. Även i ett målstyrt utbildningsväsende måste lag-stiftaren tillåta sig att formulera tydliga mål som garanterar såväl utbild-ningens innehåll som dess status.Särskilt bristen på resonemang kring tre av lärarrollens kärnkompetenser -pedagogik, didaktik och metodik - måste i detta sammanhang framhållas.Det är konstaterat att såväl didaktik som metodik är eftersattavetenskapliga discipliner i , något som knappast förbättras genom detföreslagna allmänna blocket. Att utbildningen skall vara tvärvetenskapliginnebär inte - och får inte innebära - att de i tvärvetenskapen ingåendedisciplinerna osynliggörs och tunnas ut. God tvärvetenskap bygger i ställetpå goda kunskaper i något/några av de ämnen som bär upp blocket och attföreningen mellan mer traditionella vetenskapliga discipliner kan tillföranågot nytt.Slutsatsen av detta bör vara att de tre ämnena pedagogik, didaktik ochmetodik också skall vara synliga i målbeskrivningen för det allmännautbildningsblocket. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att fördelningen mellan centrala kunskapsområden ochtvärvetenskapliga ämnesstudier inom det allmänna utbildningsområdet inteskall låsas till 30 poäng vardera utan föreslår att denna fördelning får göraslokalt. Detta bör ges regeringen till känna.Tvärvetenskapliga ämnesstudierDe tvärvetenskapliga ämnesstudierna skall uppmärksamma olika sätt attorganisera och tillägna sig kunskap och bidra till studenternasämneskunnande. Tvärvetenskapliga ämnesstudier kan vara ett bra sätt atttillämpa de kunskaper och erfarenheter som studenterna tillägnat siginom inriktningar och specialisering. De tvärvetenskapliga studierna bördärför i huvudsak förläggas till senare delen av utbildningen. Detta börges regeringen till känna.De ämnen, som ingår i tvärvetenskapliga ämnesstudier, bör inne-hållsmässigt kunna definieras för att senare kunna tillgodoräknas somämnesstudier. Detta bör ges regeringen till kännaInriktning och specialiseringFör att underlätta vid ämnesstudier är det angeläget att det av kursplanenframgår hur stor del av inriktningarna och specialiseringarna som kantillgodoräknas för ytterligare studier i det aktuella ämnet. Detta bör gesregeringen till känna.De verksamhetsförlagda delarnaDet är viktigt att framhålla att den verksamhetsförlagda delen av utbild-ningen inte är liktydig med den tidigare praktiken utan faktiskt handlarom en ny utbildningsform i vilken teori och praktik förenas och därämnesdidaktik ingår som en väsentlig del.Centerpartiet anser att det är önskvärt att blivande lärare får möjlighet attpröva lärarrollen redan tidigt under utbildningen. För att studenterna skallhinna lära känna hela skolans kultur är det viktigt att delar av den verk-samhetsförlagda tiden läggs i sammanhållna perioder. Detta bör gesregeringen till känna.Det är viktigt att fristående skolor ingår i lärarutbildningarnas nätverk föratt bereda plats åt lärarkandidater. I friskolorna kan lärarkandidaterna eftereget intresse få pröva utbildningsmiljöer som präglas av en särskild profileller pedagogik. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet menar att det är viktigt att de verksamhetsförlagda delarna ärförlagda till skolor i olika kommuner. Som det ser ut får inte allakommuner möjlighet att ta emot lärarstuderande i sina skolor. Högskolornabör ha ett ansvar för att alla kommuner blir delaktiga. Skälen till detta är attbåde lärarstudenterna och de skolor där den verksamhetsförlagdautbildningen sker utvecklas på ett bra sätt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Olika kulturella uttrycksformerSom vi tidigare betonat i motionen delar Lärarutbildnings-kommitténs förslag att utnyttja olika kulturformer och konstnärligauttryck i skolans läroprocesser. Eleverna måste i ökad utsträckning fåmöjlighet att reflektera, analysera, redovisa och gestalta sitt vetande påskilda sätt genom olika "språkformer". Olika kulturella uttrycksformerbör därför utgöra ett angeläget kunskapsområde för alla lärare oavsettinriktning och specialisering. Detta bör ges regeringen till känna.ForskningSom vi påpekat tidigare i motionen är lärarutbildningen sedan 1977inordnad i högskolan och omfattas av kravet på forskningsanknytning.Trots att har förflutit har universitet och högskolor inte itillräcklig grad verkat för att en forskningsbas på lärarutbildningensområde byggts upp. Regeringen konstaterar i sin proposition att ett avskälen till lärarutbildningens svaga vetenskapliga förankring är att denhar förhållandevis få forskarutbildade lärare jämfört med de flesta andrahögskoleutbildningar. Ett annat skäl är menar man att den forskning somrör lärande och lärares pedagogiska verksamhet inte bedrivs i tillräckligomfattning. Den ämnesdidaktiska forskningen är inte specielltomfattande.Centerpartiet vill understryka att en nationell forskningsstrategi ör lärar-utbildning och pedagogisk yrkesverksamhet krävs, detta för att stärka denvetenskapliga basen för lärarutbildning och pedagogisk verksamhet. Center-partiet ser med förvåning på det faktum att regeringen inte avser tillföranågra nya resurser vad gäller forskningsstrategi för lärarutbildningen.Regeringen menar att en omfördelning inom utgiftsområde 16 är tillräckligför detta ändamål. menar att regeringens förslag inte får ledatill att grundutbildning och forskning inom andra områden minskas. Dettabör ges regeringen till känna.Centerpartiet har i motion 1999/2000:Fi14, med anledning av 2000 årsekonomiska vårproposition, anvisat utöver regeringensförslag för att förstärka forskning och forskarutbildning.Det är en angelägen kvalitetssatsning att stödja utvecklingen mot en störreandel forskarutbildade lärare på lärarutbildningarna. Högskolorna börstimuleras att genomföra doktorsprogram för sina icke disputerade lärare.Avsikten är att man skall kunna förena sin undervisning med egen forskar-utbildning. bör ges i uppdrag att utreda hur detta kan ske.Detta bör ges regeringen till känna.För att uppfylla högskolelagens krav på en vetenskaplig grund för denhögre utbildningen krävs en tätare koppling mellan grundutbildningen ochforskningen inom högskolan. Ett särskilt viktigt inslag i grundutbildningenför att stärka forskningsanknytningen är metodundervisningen. Att kunnabehärska och tillämpa vetenskapliga metoder är en av forskarens viktigastekunskaper. Får studenter praktisk övning i hur olika metoder applicerasstimuleras också den pedagogiska utvecklingen i utbildningen. Det kritiskatänkandet måste tidigt tränas och den kunskapssyn och det vetenskapliga ochkritiska förhållningssätt som bör känneteckna högskolan måste också tidigtbibringas studenterna. Alla studenter behöver kunskaper om vetenskapsteorioch idé- och lärdomshistoria. En obligatorisk vetenskaplig introduktionskurstill högre utbildning bör därför införas. Denna bör också kunna innehållamoment kring högskolans funktion och högskolestudier i allmänhet.Grundtanken i den reform av forskarutbildningen som gjordes för något årsedan var riktig så tillvida att forskarstuderande skall ha en rimlig socialsituation. Likväl kvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet, iform av faktiska anställningsstopp vid många lärosäten.Centerpartiet efterlyser fler förslag kring hur forskarutbildningen skallkvalitetssäkras och stärkas i ett längre perspektiv. Detta gäller främst hurfler post-doktorala tjänster skall kunna skapas, vilket är ett stortstrukturellt problem i svensk forskning. Forskarutbildningensdimensionering måste tydligare länkas ihop med tillgången till post-doktorala tjänster.Pedagogisk profileringCenterpartiet anser att det är bra att det finns möjlighet för olikapedagogiska profileringar. Vi vill dock i sammanhanget påpeka attförslaget inte löser frågan om utbildningar.Trots att frågan har varit aktuell har regeringen inte gjortnågonting åt den. avser att återkomma i denna fråga tillhösten.GenomförandeRegeringen beräknar att ett genomförande av reformen skall påbörjasfr.o.m . menar att det bör finnas envalmöjlighet att vänta till att genomföra reformen. Dettabör ges regeringen till känna.LärarcertifikatEn lärarutbildning med hög kvalitet kombinerat med ett lärarcertifikatbör ge garantier för en nationellt likvärdig skola. Ett lärarcertifikat börinföras i samverkan med lärarförbund samt kommunförbund. Införandetav ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna attanställa certifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någonformell reglering bör övervägas ytterligare. Detta bör ges regeringen tillkänna.RekryteringCenterpartiet anser att det är en viktigt uppgift att öka intresset förläraryrket och lärarutbildningen inte minst med tanke på den stora bristpå lärare som råder runt om i vårt land. Det saknas ca 20.000behöriga lärare som många platser på stårtomma.Intresset för att välja läraryrket påverkas främst av de arbets- ochanställningsvillkor som råder, men självklart också av utbildningens kvalitetoch de möjligheter som står till buds att i yrket söka annaninriktning. Sociala och ekonomiska villkor som erbjuds studenterna skall geförutsättningar för en jämn rekrytering till högskolan med avseende på såvälkön som social, etnisk, geografisk och ekonomisk bakgrund.Vi vet t ex att behovet av fler lärare med invandrarbakgrund är stort.Idag finns det få personer med utländsk bakgrund som arbetar som lärare iskolan. Ändå finns det personer som skulle spela en betydelsefull roll iskolan genom sin dubbla kulturella kompetens. Som exempel kan nämnas attdet ges undervisning i modersmål på minst 72 språk i skolan. Eleverna iskolan och förskolan behöver både manliga och kvinnliga förebilder. Både iförskolans och skolans läroplaner ges skolan i uppgift att främja jämställdhetmellan kvinnor och män. kan vi konstatera att en allt större andel av detjänstgörande lärarna i är kvinnor. I är det 73procent kvinnor (1997). I gymnasieskolan är det av de tjänst-görande som är kvinnor.Centerpartiets förslag om ett nytt studiefinansieringssystem, som byggerpå principen häften bidrag hälften lån, är ett led i att minska den socialasnedrekryteringen och bredda basen för rekrytering till den högre ut-bildningen och därmed lärarutbildningarna.Fortbildning/KompetensutvecklingDet livslånga lärandet måste naturligtvis även omfatta lärarna. Lärarnamåste, precis som andra arbetsgrupper, utveckla sin kompetens. Det harvisat sig i en studie om kompetensutveckling, som Lärarnas Riksförbundgjort, att färre än var femte lärare har en individuellkompetensutvecklingsplan och mindre än hälften av lärarna fåravtalsenlig kompetensutveckling. Detta trots att avtal 2000 fastställer attlärarna i genomsnitt skall få kompetensutveckling under ettläsår. Fyra av tio anser att tiden man får för kompetensutveckling ärotillräcklig, och nästan hälften av lärarna ger underbetyg åt kvaliteten iden kompetensutveckling man fått.Lärarnas kompetensutveckling är på många sätt avgörande för skolan, inteminst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Om lärarnaskall få en rimlig chans att genomföra förändringar och vidareutveckla sigsjälva för att ge eleverna bästa möjliga undervisning så måste det finnaschans till en rimlig kompetensutveckling.Idag är det kommunerna, enligt skollagen, som ansvarar för fortbildning avsin personal. Hur stora resurser som avsätts för lärares kompetensutvecklingblir en fråga om politiska prioriteringar, den kommunala ekonomin,resursfördelningen till skolan samt kollektiva och individuella kompetens-utvecklingsbehov. Regeringen menar i propositionen att en plan förkompetensutveckling bör finnas vid varje skola. menar att detär viktigt att de lokala skolstyrelserna är delaktiga vid framtagandet av dennaplan. Detta bör ges regeringen till känna.Idag lämnar många duktiga lärare skolan när de vill vidareutveckla sig ochkanske göra annat än undervisa. En lärare skall inte behöva söka sig bort frånskolan bara för att vidareutbilda sig. Att till exempel möjliggöra lärartjänst-göring på halvtid kombinerat med forskning på halvtid är ett sätt att vidare-utvecklas. Att inrätta lektorat som karriärbefattning är ett annat sätt. Men detmåste finnas ytterligare karriärbefattningar som höjer läraryrkets status ochsom gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket.Ett sätt att underlätta och stimulera vidareutbildning är införandet avindividuella kompetenskonton. Utformningen av ett sådant system bör varasådant att det mot skattelättnader stimulerar både företag och anställda attsätta av resurser . Dessa resurser kan sedan tas ut för attanvändas för de anställdas kompetensutveckling varvid beskattning sker.