mot · GO02A291 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A291av , ()Kompetensutveckling1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att skapa bra incitament och villkor för företagoch yrkesverksamma att utveckla konkurrenskraft och individuellkompetens.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat utrymme för individuellt ansvarstagande.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad efterfrågestyrning av utbildning.4. begär att regeringen lägger fram förslag om försäljning avLernia AB.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individuellt kompetenssparande.3 InledningDet är viktigt att skapa bra villkor för företag och yrkesverksamma attutveckla konkurrenskraft och individuell kompetens. Endast då kan detsvenska näringslivet och arbetslivet utvecklas i takt med världsledandeländer.Vi behöver mer av incitament till förändring, utveckling och kompetens-uppbyggnad och mindre av tröga regelstyrda bidrags- och stödsystem. Vibehöver mer av efterfrågestyrda och konkurrensutsatta utbildningstjänster ochmindre av utbudsstyrda offentliga utbildningsmonopol.3.1 Investeringarna i ny kompetensDet offentligas årliga investeringar av skattemedel i grundläggandeutbildning, olika typer av påbyggnadsutbildningar, högskoleutbildningoch arbetsmarknadsutbildning uppgår till betydande belopp. Till dettakommer statens kostnader för studiestöd och olika typer avutbildningsbidrag.Samtidigt satsar näringslivet mer pengar på kompetensutveckling änvad det offentliga använder till hela grund- och gymnasieskolan. Om manockså räknar in kostnaderna för förlorad arbetstid uppgår näringslivetsinvesteringar i ny kompetens till om året.Däremot är den enskildes investeringar i nytt kunnande ganskablygsamma, i synnerhet om man bortser från förlorade arbetsinkomster understudietiden. Huvudskälet till detta är skattesystemet. Svenska skatterianspråktar en så stor andel av inkomsten att de flesta människor inte har rådatt själva finansiera en egen kompetensutveckling.Det här mönstret för ansvarsfördelning och övriga förutsättningar förkompetensutveckling behöver förändras och anpassas till kunskapssamhälletsnya krav och behov. Vi anser att utbytet av de offentliga satsningarna iutbildningssystemet måste bli betydligt större och att enskilda måste få bättreincitament att satsa på sin kompetensutveckling.3.2 Individernas och företagens ansvarKompetensutveckling är ett vitt begrepp och det är viktigt att skilja påolika former av kompetensutveckling.I företagen krävs att medarbetarnas kompetens fortlöpande utvecklas. Detär en förutsättning för att företagen långsiktigt skall kunna upprätthålla engodkonkurrenskraft. Här handlar det om ett gemensamt ansvar företag/med-arbetare och där kan det vara rimligt att företaget får sista ordet när detgällervad som skall prioriteras.Det förhåller sig annorlunda med den kompetensutveckling som krävs föratt den enskilde skall vara konkurrenskraftig och attraktiv påarbetsmarknaden. Här handlar det mer om individens ansvar för sin egensituation. Där är det den enskilde som måste få större makt över de resursersom på olika sätt avsätts till kompetensutveckling.Den kompetens som efterfrågas och är nödvändig på arbetsmarknadenbygger på bra baskunskaper. Men de avgörande delarna av kompetensen blirdet yrkestekniska kunnandet. Personliga kvaliteter och förmågor fälleravgörandet.Nya innovationer, snabb teknikutveckling och snabb utveckling avprodukter och tjänster på en global marknad leder till en ständigt pågåendeprocess med behov av nytt och annorlunda kunnande. Kompetens blir i denhär bemärkelsen en färskvara, som ständigt måste förnyas och utvecklas inära samband med praktisk tillämpning.Yrkeskunnande som inte används blir snabbt föråldrat. Ett kompetensbevishar värde när det har utfärdats men det blir snabbt värdelöst om detinte kan kompletteras med anställningsintervjuer och referenser, som visarvad en medarbetare har kunnat uträtta med sitt kunnande och att detta harvidareutvecklats.Detsamma gäller i allt högre utsträckning även formellautbildningsmeriter. Goda formella utbildningsmeriter indikerar brabaskunskaper och en god lär- och analysförmåga, men arbetslivserfarenheterkopplade till utbildningen avgör hur värdet av den formella utbildningsnivånkommer att bedömas. Dessa förhållanden pekar på ett allt starkare behov avbättre integrerade utbildningsformer när det gäller kompetensgivandeutbildningar. Vi hänvisar i detta sammanhang till kommittémotionen2000/01:Ub281 En modern yrkesutbildning.4 Behovet av förändringarDet är hög tid att förändra och förnya förutsättningarna och villkoren förkompetensutveckling. De behöver bli mer ändamålsenliga, stimulerande,effektiva och flexibla.Utbildning måste vara en tilltalande samhällsservice och inte en med stödav lagstiftad skolplikt påtvingad myndighetsutövning. Det är därför angelägetatt se över den tröghet som statlig och förvaltningstradition skapar- bidragssystem med snåriga regler, omständliga ansökningsförfaranden ochtidsödande kontrollsystem.Dubbelarbete och brist på samordning visar sig ofta mellan olika statligaoch kommunala utbildningsinitiativ med syfte att utveckla kompetens påarbetsmarknaden. Individer och företag har stora problem med att trängaigenom regelkomplex, administrativa filter och kontrollsystem.För att få fram bättre utbildningstjänster som stimulerar utveckling avefterfrågad kompetens behövs därför en politik inriktad på regelförenkling,större möjligheter för individer och företag att själva efterfråga ochfinansierautbildningstjänster samt enkla och tydliga incitamentssystem.Detta är nödvändiga förutsättningar för att det svenska näringslivet skallutvecklas och kunna vara framgångsrikt i den internationella konkurrensen.På samma sätt är det angelägna förutsättningar för att individen skall kunnautveckla sin yrkesmässiga kompetens i linje med sina egna intressen,ambitioner och förutsättningar och uppnå en hög anställbarhet och därigenomundvika arbetslöshet.4.1 Öka utrymmet för individuellt ansvarstagandeOm den grundläggande ungdomsutbildningen fungerar bra så kommer denyutbildade ut på arbetsmarknaden med goda baskunskaper, utveckladlärförmåga och en stark motivation att lära mera. Det är då viktigt att detfinns stort utrymme för eget ansvarstagande och individuellhandlingsfrihet när det gäller möjligheterna att vidareutvecklakompetensen.Detta förutsätter ett rikt utbud på flexibla utbildningstjänster och godamöjligheter för var och en att finansiera och praktiskt realisera sitt fortsattalärande. Här har företagen ett stort ansvar att erbjuda goda möjligheter tillsina medarbetare, i deras egenskap av just medarbetare, men när dettautrymme inte räcker eller individens mål med kompetensutvecklingen är ettannat än företagets mål så måste var och en själv kunna ta ansvar ochrealisera sina intressen och ambitioner.Vi anser att sänkta skatter och bättre möjligheter till ett individuelltkompetenssparande skulle möjliggöra ett ökat individuellt ansvarstagande närdet gäller kompetensutveckling.4.2 Öka efterfrågestyrningenFör att utbudet av utbildningstjänster skall bli bättre anpassat till vad somefterfrågas i arbetslivet måste det få marknadsmässiga förutsättningar. Vianser att såväl företagen som deras medarbetare skall kunna köpautbildningstjänster med en kvalitet och ett innehåll som svarar motbehoven.Den allt snabbare utvecklingen i näringslivet leder till en ökandeomsättningshastighet på aktuell kompetens. Det blir med andra ordnödvändigt att fortlöpande kunna uppdatera sitt kunnande.Det framstår som en betydligt mer stimulerande lärsituation om man kan tatill sig nytt kunnande och tillämpa det i sitt arbete, i stället för att löpariskenatt bli arbetslös och först då bli föremål för olika yrkesinriktadeutbildningsinsatser genom AMS försorg.4.3 Dynamiska utbildningstjänster i stället förstandardutbildningarI dagens utbildningssystem är förekomsten av långa standardutbildningarmed långa ledtider för förändring och utveckling ett alltför vanligt inslag.Det som värderas i offentlig utbildning är kvantitet i tidsnarare än kvalitet i kunnande.Effektiva utbildningstjänster medger kunskapsutveckling i egen takt ochmöjlighet att välja pedagogiska lösningar som passar den egna lärstilen.Genom att vidareutveckla sådana utbildningstjänster med hjälp av moderninformationsteknologi kan kunskapsutvecklingen effektiviseras ochstimuleras. Kvaliteten i utbildningstjänsterna kan höjas avsevärt närkvalificerade lärare, pedagoger och handledare kan vara tillgängliga oavsetttid och rum.4.4 Sälj har vid återkommande tillfällen redovisat sinsyn på staten som ägare till affärsdrivande företag. Även om ambitionenär att företagen skall drivas efter strikt kommersiella principer blir ettstatligt ägarskap svårt att förena med en sund och rättvis konkurrens.Ägarförhållandena i ett utbildningsföretag av slag utgör i detavseendet inget undantag. Ett marknadsförhållande som bygger på att statendominerar en marknad på vilken staten själv utgör den helt dominerandeköparen är i längden ohållbart.Vår uppfattning är att en avveckling av det statliga ägandet, genom enstegvis försäljning av hela eller delar av bolaget, skulle öka konkurrensen ochverka stimulerande på utbildningsmarknadens utveckling. Ett annat ägarskapav den verksamhet som ansvarar för skulle därtill erbjuda ettmer varierat utbud inom arbetsmarknadspolitiken framöver.5 Individuellt kompetenssparandeDet offentligas respektive den enskildes ansvar för finansiering avutbildning behöver tydliggöras. För att åstadkomma en kontinuerligkunskaps- och kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivtarbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter tillskapas.Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton, därden enskilde och dennes arbetsgivare kan avsätta resurser för återkommandekunskapsförsörjning som får användas när helst det passar arbetstagaren ocharbetsgivaren. Förslaget är ett av många som behövs för en friare ochrörligare arbetsmarknad.Stockholm den 5 oktober 2000Mikael ()()()()()()()()()