mot · GO02So279 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So279av Heister, ()Sjukvården1 SammanfattningDen svenska sjukvården klarar inte längre av sin mest elementära uppgift- att ge människor vård . Många individer och familjer far illa ikampen för att försöka få den vård som de trodde skulle finnas där när debehövde den. En del hinner inte ens komma fram i kön innan det är försent.Sjukvården står inför enorma utvecklingsmöjligheter. Men det kommerockså att ställas nya och stegrade krav på framtidens sjukvård, inte minstgenom IT-utvecklingen och globaliseringen. Informationsteknologin görpatienter mera välinformerade och globaliseringen blottar allt tydligarebristerna i olika nationella sjukvårdssystem.Den svenska sjukvården står dåligt att möta framtidens krav.Vårdköerna liksom den ofta flyende och utbrända personalen, är typiskaexempel. Andra exempel är kostnader som skenar, inte minst p.g.a. bristandesamordning med följd att människor i onödan far illa.Om framtidens möjligheter på sjukvårdsområdet skall kunna tas tillvara,ställer det krav på de politiker som styr sjukvården. Men Socialdemokraternaväljer att sätta sig på tvären i nästan alla avseenden. De vill avskärma densvenska sjukvården från omvärlden och utveckla den med hjälp av ennationell handlingsplan.För att avleda uppmärksamhet från problemen och för att hindrautvecklingen mot ett avvecklat landstingsmonopol, startar de dessutom ensymbolisk debatt om krav på förbud mot vinstintresse i sjukvården. En debattvars tydligaste resultat är att företaget nu inte längre vågarvaramed och utveckla svensk sjukvård, p.g.a. den politiska risken.Det behövs betydande reformer för att sjukvården skall kunna uppfylla dekrav människor har rätt att ställa. Mera pengar i dåliga system kommer inteatt hjälpa. Förändringar måste komma underifrån om de skall ha en chans attfå fotfäste i och vara avpassade till den verklighet som sjukvården arbetar i.Det underlättas med en mångfald av starka och oberoende aktörer inomvården.Vi vill byta perspektiv på sjukvården, från en kostnad till enresursskapande verksamhet. Rätt skött kan sjukvården bli en högteknologiskoch forskningsintensiv tillväxtmotor.Vi vill bejaka såväl globaliseringen som IT-utvecklingen. Vi tycker det ärnaturligt att människor får söka vård utomlands när de inte får den hemma. Vitycker att gamla monopol och regleringsiver måste vika när IT erbjudermänniskor medicinsk information och försäljning av läkemedel direkt tillhemmet. Vi vill ha en offentligt finansierad obligatorisk hälsoförsäkring, envårdgaranti och ökat utrymme för privata alternativ.Den nuvarande regeringens uppifrånperspektiv och nationellahandlingsplaner måste bytas mot ett klimat där människors egna initiativvälkomnas och stimuleras. Förändringen måste börja nedifrån och den får intemötas med ovilja och hot om förbud. Globaliseringen och den snabba IT-utvecklingen måste mötas lokalt i en anda av öppenhet för nya idéer och nyaaktörer.Menar vi allvar med uttrycket "patienten i centrum" krävs att patienten harrättigheter och alternativ - valfrihet. Det krävs att hon får resurser och ärvälinformerad.Moderaterna föreslår därför följande i ett niopunktsprogram för bättresjukvård:- Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring somomfattar alla.- Inför en nationell vårdgaranti.- Släpp fram fler privata alternativ i vården.- Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång tillspecialistläkare.- Minska lidande och frigör resurser genom bättre samordning.- Avveckla apoteksmonopolet och öppna för viss läkemedelsförsäljning påInternet.- Förbättra möjligheterna för svenskar att söka vård utomlands.- Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet på sjukvårdens område.- Ge ökat stöd till den bästa forskningen.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar om en nationell vårdgaranti, i enlighet med vad somanförs i motionen.2. begär att regeringen lägger fram förslag om en obligatoriskoch offentligt finansierad hälsoförsäkring, som omfattar alla, i enlighetmed vad som anförs i motionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privata alternativ i vården.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om primärvården.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad samordning.6. beslutar avveckla apoteksmonopolet, i enlighet med vad somanförs i motionen.7. begär att regeringen lägger fram förslag som möjliggör vissläkemedelsförsäljning på Internet, i enlighet med vad som anförs imotionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att söka vård utomlands.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsynsverksamhet på sjukvårdens område.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT i sjukvården.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medicinsk forskning.5 Svensk sjukvård fungerar allt sämreAtt få god vård och vård borde vara en självklarhet. Så är det inte . Ett vårdmonopol både finansierar och producerar vård. Den politiskastyrningen rycker undan grunden för en professionell ledning. Vårdköernaär ett tydligt tecken på att systemet inte fungerar. När Socialdemokraternaförra gången hade makten, växte vårdköerna snabbt. infördes en vårdgaranti. Då försvann i stort settköerna. 1995 avskaffade Socialdemokraterna garantin. Köerna börjadeåterigen växa. Konsekvenserna av detta misslyckande drabbar såvälpatienter och personal som samhällsekonomin.Misshushållning är det ord som kanske bättre än något annat beskriverkonsekvenserna av ett sjukvårdssystem som är felkonstruerat i grunden.Misshushållning med mänskliga resurser genom att låta människor stå i kö;misshushållning med personalresurserna genom att inte tillräckligt tillvaratapersonalens kompetens; misshushållning genom att inte använda resursernarätt.Så förhåller det sig som sjukvårdens möjligheter att bota och attlindra utvecklas snabbt. Sjukvården kan bota sjukdomar som inte kundebotas tidigare samt förbättra livskvaliteten för många människor. Sjukvårdenstår även inför enorma utvecklingsmöjligheter de närmaste decennierna.Utvecklingen inom områden som kombinationskemi, IT, miniatyrisering,materialteknik m.m. har lett till en accelererande utveckling inom vårdensområde.Forskningen står nu sannolikt inför unika genombrott som på ett långtmera avgörande sätt än kan påverka folkhälsa och välstånd. I mycketav det nya kunnande som bryter fram går det att finna lösningar som är bådebilligare och effektivare än de tidigare. Men om dessa nya möjligheter fullt utskall kunna tas tillvara ställer det krav på hur sjukvården organiseras.Även utbildningsnivån och möjligheterna att få tillgång till information hargenerellt sett stigit och många patienter är vana att ställa krav i andrasammanhang utanför sjukvården. Människor inser i allt högre grad de nyamöjligheterna och ställer med rätta ökade krav på sjukvården.Patienternas krav gäller inte bara behandlingen i ett snävt perspektiv.Sjukvård är i hög grad en serviceverksamhet. En god sjukvård måste därförinte bara vara medicinskt och tekniskt högtstående; den måste också mötamänniskor på ett sådant sätt som svarar mot och tar hänsyn till deras behov.Sjukvården måste se människan som en resurs. Det är inte vården som ärproblemet utan i stället frånvaron av vård, kostnaden för att inte kunna deltapå arbetsmarknaden eller i onödan behöva hjälp samt samhällets bristandeflexibilitet.Det är mot denna bakgrund inte förvånande att patienter i allt högreutsträckning vill välja själva var, när och i viss mån hur de skall behandlasinom sjukvården. Dagens och ännu mera morgondagens patienter finner detnaturligt att jämföra olika förslag och möjligheter samt välja det som passarbäst. Alla dessa stegrade krav, tillsammans med de snabba medicinskaframstegen, förändrar just nu i grunden förutsättningarna för sjukvården. Detgäller inte bara i , utan även i många andra länder.Det är tydligt att inte minst informationsteknologin har gjort patienter meravälinformerade; det är inte ovanligt att människor kommer tilldoktorn försedda med mängder av utskrifter från Internet.Informationsteknologin och användandet av datorer ökar nu snabbt inomsjukvården. När det gäller att hantera information är IT ett av de absolutkraftfullaste och mest effektiva redskapen. Genom IT kan information såvälsparas som vidarebefordras och bearbetas på olika sätt.Sjukvården är redan en mycket informationsintensiv verksamhet.Utvecklingen medför dessutom att omfattningen av informationshantering isjukvården kan väntas växa ytterligare framöver. Det ställer stora krav påsjukvården och på sjukvårdspersonalen, men öppnar också nya möjligheterför såväl personal som patienter. Det är därför IT måste fylla en allt viktigareroll i framtidens sjukvård och det är därför som all vårdpersonal från förstabörjan av sin medicinska utbildning måste få utbildning i datorbaseradmedicinsk informationshantering.IT-utvecklingen ställer inte minst krav på en internationaliserad sjukvård. Ilängden kommer inte patienterna i ett land att acceptera en sämre sjukvård -som helhet eller vad beträffar en viss behandling - än vad medborgare har iandra länder; länder som de kan besöka på nätet för att få information ombehandlingsmetoder och - resultat.6 Vårdköerna ett permanent inslag i svensksjukvårdDen av landstingsmonopolet dominerade svenska sjukvården står mycketdåligt för att möta framtidens krav. Den klarar inte ens av att mötadet gamla samhällets krav. Även om det finns vissa sjukhus som kan gevård snabbt, finns också den uppenbara risken att bli stående i vårdkönmycket . Så här såg vårdköerna ut år 2000.Tabell 1: (Specialitet Kortaste väntetidi veckor Sjukhus Längstaväntetidi veckor Sjukhus )Väntetiderna gäller för den som behöver träffa en specialistläkare inomrespektive område. Därefter kan följa ytterligare väntan på adekvatbehandling. När Landstingsförbundets nya databas om kötider i vårdenpresenterades , var det för hela 21 av 27 diagnoser mindre änhälften av mottagningarna som klarade av att ge vård inom tre månader.Väntan innebär mycket lidande och oro. Men den kan också innebära attsjukdomstillstånd förvärras vilket gör att både behandling och rehabiliteringförsvåras och fördyras. Därutöver finns andra kostnader förknippade medköerna. Det handlar bland annat om produktionsbortfall genom sjukfrånvarooch förtidspensioneringar samt de extra sociala stödinsatser som inte minstpensionärer kan behöva under väntetiden.Det är därför inte längre kostnaderna för vården som är problemet;problemet är kostnaderna för icke-vården. Det är dyrare att låta människorvänta på vård än att ge vård. Man sparar inte pengar genom att låta människorstå i kö. Tvärtom innebär köer - förutom mänskligt lidande - ettsamhällsekonomiskt slöseri av stora mått.Ett konkret exempel gäller kön för operation av grå starr, en tämligenenkel operation som tar runt att genomföra. står ungefär35.000 människor i kö till en sådan operation. Den sammanlagda kostnadenför att genomföra dessa operationer skulle enligt () vara runt . Men bara extrakostnaderna för att hamänniskor stående i kö, t.ex. för hemtjänst, uppgår enligt SPF till över 100miljoner kronor.7 En utbränd personalkader där alltför mångahelst vill göra något annatFramtidens utmaningar för sjukvården leder inte minst till krav på att nypersonal kan rekryteras. För att bl.a. motverka framtida brist på vård- ochomsorgspersonal har regeringen träffat en överenskommelse med berördaparter på arbetsmarknaden med utgångspunkt i ett utredningsarbete avden s.k. vård- och omsorgskommissionen. Men den tid när personalkunde kommenderas fram på detta sätt är förbi.Stress i samband med ett hårdare tempo i arbetslivet - framför allt ioffentlig sektor och inte minst i sjukvården - framhålls av många som enframträdande orsak till att sjukfrånvaron ökar. Människor får inte utrymmeoch möjlighet att utvecklas i de storskaliga offentliga välfärdsapparaterna. Desyns inte utan blir anonyma kuggar i ett maskineri med ofta dåligt ledarskap.När ansvar inte följer befogenhet, möjligheten att påverka sin arbetssituationär liten, utvecklingsmöjligheterna små och belöningarna få, då blir resultatetmisshushållning med sjukvårdens viktigaste tillgång; den oftast myckethögutbildade personalen. "Den instängda kunskapens frustration" är ett av destörsta hoten mot en bra sjukvård.Framförallt bland läkare och sjuksköterskor är det vanligt attsöka jobb utomlands, där arbetsvillkoren ofta är bättre och lönen högre. Påhemmaplan fortsätter dock Socialdemokraterna odla myten att svensksjukvård är både bra och billig, trots att den billiga vården till stor del baraberor på att de anställda har låga löner. Dessa låga löner beror pålandstingsmonopolet, där läkare och sjuksköterskor i princip bara har haft enenda arbetsgivare att vända sig till.Undersökningar visar att ett ökat inslag av privata alternativ inom vård ochomsorg är väsentligt för att säkra tillgången på personal och för att förbättraden befintliga personalens trivsel och utvecklingsmöjligheter. Ett exempel pådetta är en intervjuundersökning som Skandinavisk Opinion (SKOP) gjortbland allmänheten. Undersökningen visade bl.a. följande:- trodde att fler arbetsgivare inom vården skulle göra det lättareatt rekrytera vårdpersonal.- trodde att fler arbetsgivare att välja mellan ger vårdpersonalenbättre möjligheter att utvecklas i arbetslivet.Det är närmast allmänt erkänt att de privata verksamheterna inomvården vanligen erbjuder en bättre arbetsmiljö för personalen än vad deoffentliga gör. Ett flertal undersökningar, gjorda såväl av fackförbund ocharbetsgivare som av oberoende organisationer har visat samma sak. Mentrots att den ena undersökningen efter den andra visar att personal på allanivåer trivs bättre i privat vård, förvägrar Socialdemokraterna personalenen friare arbetsmarknad.8 Dålig samordning som resulterar i onödigtlidandeEtt generellt problem i dagens system är att den ena handen allt som oftastinte vet vad den andra handen gör. För sedan rapporteradeVestmanlands om en ung högskolestuderande kvinna somväntade på att få en hörapparat. Efter att ha väntat i månader fick honbeskedet att det skulle dröja ytterligare flera månader.Kvinnan hörde allt sämre. Hon fick svårt att hänga med i vanliga samtal.Hon klarade till slut inte heller av att följa med i undervisningen påhögskolan. Det slutar med att kvinnan ifråga tvingades avbryta sina studierför att hon inte kunde få en enkel hörapparat utprovad. Man frågar sig hur storsamhällets förlust genom denna tingens ordning kom att bli, utöver den rentpersonliga och mänskliga.Ett snabbt och effektivt botande av ohälsa är inte bara humant utan ocksåsamhällsekonomiskt fördelaktigt. Problemen är liknande på flera andraområden. Det är t.ex. bättre att erbjuda rehabilitering än att låtamänniskor vänta. Men i vårt nuvarande sjukvårdssystem utförs inte alltidrehabiliteringsåtgärder när de innebär en merkostnad för en huvudman,som vinsten visar sig hos en annan. Detta har påtalats av blandannat företrädare för utredningen om arbetslivsinriktad rehabilitering.Vi har länge påpekat att det inte räcker med frivilliga överenskommelseroch projekt, utan att all rehabilitering faktiskt skall ske samordnat.Regeringen har dock visat sig oförmögen att ta ställning i frågan. Ochförsäkringskassorna har logiskt nog flyttat resurser från arbetet mot ohälsatillförmån för hantering av penningutbetalningar.Lika illa ser det ut på läkemedelsområdet. Budgetöverdrag har här närmastblivit legio och den svenska läkemedelsnotan fortsätter att öka, trotsregeringens panikartade höjning av högkostnadsskyddet . Under år1999 var läkemedelsnotan för 7,6 miljarder kronor.Motsvarande siffra för är 10,3 miljarder kronor.Den beräknade kostnaden för läkemedelsförmånen för är 15,3miljarder kronor, en summa som alltså inte tycks räcka till.En huvudorsak till kostnadsökningarna är nya, dyrare och oftast bättreläkemedel. De innebär i och för sig att samhället får en minskad kostnad/ökadintäkt i form av effektivare behandling, färre sjukskrivningar, färresjukpensioneringar och ökad produktion samt allmänt bättre livskvalitet hosmånga sjuka. Men då denna intäkt inte kommer samma kassa tillgodo uppstårändå ett stort kostnadsproblem i läkemedelsförsäkringen.De förhandlingar som skett mellan stat och landsting om kostnaderna förläkemedel präglas i huvudsak av ett snävt kameralt perspektiv. Tendensen attenbart se läkemedel som en kostnad visar på den bristande samordningenmellan landstingens verksamhetsfält och samhällsekonomin i övrigt. Det äruppenbart att det är försvarbart att lappa och laga på det gamlaförmånssystemet. Något helt nytt måste till.9 Kvarvarande monopol och skråmentalitetÄven om det numera finns privata alternativ inom de flesta delar avsjukvården, har det av tradition rådande de facto-monopolet förlandstingen ännu inte brutits. Landstingens dominans är olika långtgåendei olika delar av landet, men ingenstans kan man säga att det råder balansmellan offentliga och privata producenter av sjukvård.Monopol kostar, inom sjukvården som överallt annars. Ingen medekonomiska kunskaper hävdar längre att monopol är effektivare änkonkurrens. Men ändå består monopolen, framförallt på grund avsvårigheterna med att bryta upp dem, avveckla befintliga privilegier och få tillstånd ett nytt tänkesätt där offentlig verksamhet inte längre betraktas som ettsjälvklart normaltillstånd.Det finns av olika skäl gränser för hur fort man kan gå fram medhuvudmannaskapsförändringar, inte minst i sjukvården, och även i delandsting som har kommit längst finns därför ytterligare steg att ta. Mednuvarande regering finns också tydliga gränser för vilken politik som fårprövas. Förbudslagstiftning hotar de politiker som vill tillåta privatverksamhet inom akutsjukvården.Frågan om avveckling av apoteksmonopolet har regeringen sedan längedragit i långbänk. Detta trots att det enligt regeringens egen utredare finnsmångmiljardbelopp att vinna på en avveckling av apoteksmonopolet och trotsatt i princip är unikt i västvärlden med sitt monopol påläkemedelsförsäljning. som man på många håll i landet försökerhålla tillbaka kostnaderna för läkemedelsförskrivningen, avstår man från attgöra något åt de onödigt höga kostnaderna för läkemedelsdistributionen.Ett viktigt skäl att avveckla apoteksmonopolet är att tillgängligheten tillläkemedel - inte minst i glesbygd - ökar om receptfria mediciner kan säljas ivanliga affärer samt om receptbelagda mediciner kan köpas på privata apotekunder farmaceutisk ledning. Det är anmärkningsvärt att det i finns ettapotek på cirka 2.000 invånare, i och ett apotek på cirka2.500 invånare medan det i bara finns ett apotek på cirka 10.000invånare.Resultatet av förhalningspolitiken i apoteksfrågan är bl.a. att den svenskatullens beslag av olagligt importerade läkemedel har tredubblats mellan 1998och 1999. beslagtogs - om man bortser från narkotika - ungefär100.000 tabletter. var antalet beslagtagna tabletter bara 1.500stycken! De största farorna för köparna är att tabletterna har felaktigtinnehåll,har fel dosering angiven, har förvarats felaktigt eller på något annat sätt intefyller de krav som måste ställas.10 Eftersatt primärvård i ständig krisPrimärvården är i mycket hög utsträckning vårdens ansikte utåt motmedborgarna. Att primärvården fungerar bra är viktigt av flera skäl. Vivet att primärvården både kan avlasta och hjälpa patienter hitta rätt inomövriga delar av sjukvården - om den är lättillgänglig utan köer och gervård av hög kvalitet. Primärvården har också de bästa förutsättningarnaatt erbjuda kontinuitet i läkarkontakterna, att arbeta förebyggande samt attse patienterna ur ett hel-hetsperspektiv.Tyvärr har vi inte en sådan primärvård . Primärvården har visserligenklarat sig relativt väl undan större besparingar men harhuvudmännen överfört uppgifter från den slutna vården utan att primärvårdenfått motsvarande resurser. Problemen gäller den bristande tillgängligheten,svårigheterna att rekrytera personal och svårigheterna att ta emot och medgod kvalitet behandla de patienter som överförs från sjukhus ochspecialistmottagningar. Problemen blir särskilt uppenbara för människor somhar ett stort och mångfacetterat vårdbehov, ofta äldre som bor kvar hemma.Många läkare har lämnat primärvården under senare delen av 1990-taletp.g.a. dåliga arbetsförhållanden, vilket medfört att många etableradeläkarkontakter har brutits. Det är också svårt att skapa nya kontinuerligaläkarkontakter; vid årets början saknades fast bemanning till 600allmänläkartjänster. Väldigt många tjänster som allmänläkare står tomma,särskilt i gles- och landsbygd. hyrdes så mycket som 400läkare i primärvården från bemanningsföretag.Arbetssituationen i primärvården är omvittnat mycket pressad vilketsannolikt är en orsak till att internationella studier indikerar lägreproduktivitet i det svenska primärvårdssystemet än i många andra europiskaländer. Undersökningar visar att antalet besök per dag hos svenskaprimärvårdsläkare, liksom antalet hembesök, ligger långt under genomsnittet iVästeuropa. Antalet besök är här strax över 15 stycken per dag, att jämföramed väl över 25 i flertalet andra västeuropeiska länder.Sverige hamnar följaktligen också på jumboplats när det gällermöjligheterna att få besöka en allmänläkare samma eller nästföljande dag.Undersökningar gjorda senare i tiden visar att antalet besök per läkare tycksha fortsatt minska. Därigenom blir tillgängligheten för patienterna medautomatik dålig och t.o.m. sjunkande, trots att antalet läkare i primärvårdenhar ökat under merparten av 1990-talet.11 stängda gränser för dem somär sjukaDen inre marknaden i säkrar bland annat en i huvudsak frirörlighet för svenska läkare och annan svensk sjukvårdspersonal liksomför sjukvårdsmateriel. Det finns också allt flera exempel på hurmöjligheterna att arbeta i andra EU- och EES-länder utnyttjas. Mestuppmärksamhet har det varit kring de många svenskar som numeraarbetar i under kortare eller längre perioder.Men i finns ännu inte någon motsvarande fri rörlighet för patientersom det finns för sjukvårdspersonal. Sedan blev EU-medlem harnågra av de värst drabbade patienterna försökt söka vård utomlands. Flerauppmärksammade rättsfall - i och i andra EU-länder - har på senaretid gällt EU-medborgarnas rätt att söka sjukvård i andra medlemsländer.Den försöker på europeisk nivå - i linje med sittagerande mot vårdgarantin på nationell nivå - att förhindra en utveckling motfri rörlighet över gränserna för patienter som behöver vård.Regeringens motstånd mot att tillåta sjukvård i utlandet hänger i grund ochbotten samman med att man är oroad över vilka konsekvenser en rätt att sökavård utomlands skulle få för möjligheterna att upprätthållalandstingsmonopolet på hemmaplan. Det är tämligen givet att en fri rörlighetpå skulle bidra till att bryta upp monopolen i och korta deofta extrema kötider för operation och behandling som finns runt om i landet.I danska sundhetsministeriet förbereds just nu lagändringar som i någonmån skulle göra det lättare för danskar att erhålla behandling utomlands. ISverige tas inga sådana initiativ. Särskilt anmärkningsvärt är att svenskastaten även i konkreta och ömmande fall vägrar svenskar rätten till sjukvårdutomlands.12 Socialdemokraternas icke-lösningar påvårdkrisenDet finns sammantaget skäl att teckna en dyster bild av svensk sjukvård.En ny undersökning från WHO har även den rört om i Sjukvårdssverige.Sverige hamnade där bara på plats 23 vid en jämförelse av hur välsjukvården fungerar i 191 länder.