ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk903 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk903av , ()FolkbokföringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att socknen/församlingen även skall finnas kvarsom grund för den svenska folkbokföringen.Det nya förslagetI utredningen folkbokföring i , SOU2000:17, föreslås att kommunerna skall utgöra den nyabasenheten för folkbokföring. Detta innebär att man ersättersocknen och församlingarna som sedan flera århundradenfungerat som sammanhållande enhet. Förslaget innebärändringar som ingriper kraftigt i ett flertal samhällssektioner.Socken- ochförsamlingsindelningen somviktig enhetFörsamlingsindelningen är sedan gammalt känd och erkändsom grund för en territoriell verklighet. Den kan därigenomsägas vara en länk mellan förfluten tid och nutid. Vårhistoriska kunskap bygger på, eller bekräftas till stora delarav, arkiv som tillhandahåller församlingsrelateradinformation.Socken/församlingsindelningen är en viktig sorteringsmekanism för vårtgeografiska namnsystem. Hela det svenska geografiska namnsystemet äruppbyggt sockenvis, dvs. att ortsnamn går att åtskilja så länge som vi vetvilken socken eller församling som vi talar om. Genom borttagandet avsocken/församlingsbegreppet i den officiella hanteringen skulle det avsevärtförsvåras med stora negativa konsekvenser för kulturarvet som följd.Förslaget försvårar och hotar också kraftigt den vetenskapliga historiskaforskningen då flera stora centrala och regionala kulturhistoriska arkiv äruppbyggda efter socken och församling som central indelningsgrund.Socknen/församlingen skall även fortsättningsvis vara kvar som grund förden svenska folkbokföringen. Att ta bort socken/församlingstillhörigheten ifolkbokföringssammanhang är ett direkt hot mot kulturarvet. Det språkligakulturarvet som byggnadstraditioner, dialekter, klädedräkter och folkmusik ärnära förknippat med den lokala församlingen och socknen.Stockholm den 27 september 2000Sofia ()
mot · GO02Sk905 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk905av , ()SockenbegreppetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att skydda begreppet socken.BakgrundI utredningen efter stat-kyrka-reformen m.m.(SOU 2000:17) föreslås att församlingsbegreppet skall tasbort ur folkbokföringen. Detta kommer att allvarligt hota intebara den vetenskapliga historiska forskningen, utan också detkulturarv som sockenindelningen, uttryckt ibyggnadstraditioner, dräktbruk, dialekter, musik och sedersedan medeltiden utgör på den svenska landsbygden.Sockenbegreppet har också haft klara världsligafunktioner.I kulturminneslagen finns en ny 4 §. Där fastslås attVid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas.Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl,ortnamn i övrigt stavas enligt vedertagna regler för språkriktighet, ominte hävdvunna stavningsformer talar för annat, påverkan på hävdvunnanamn beaktas vid nybildning av ortnamn, och svenska, samiska ochfinska namn så långt möjligt används på kartor samt vidskyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Namn somgodkänts för offentlig kartproduktion skall även i andra sammanhanganvändas i sin godkända form. Lag (2000:265).FörslagI enlighet med vad som föreslås i Riksantikvarieämbetetsyttrande över förslaget i SOU 2000:17 bör regeringen snarastta initiativ till att sockennamnen skyddas genom att de tas in iden nya paragrafen i kulturminneslagen.Stockholm den 5 oktober 2000Jan ()()
mot · GO02Sk906 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk906av , ()Översyn av regler för folkbokföringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att göra en översyn kring reglerna förfolkbokföringen.MotiveringIdag har vi ett folkbokföringssystem med gamla anor. Dethärrör från statartiden när drängar och pigor byttearbetsgivare efter skördetidens slut. Då var det praktiskt attgöra en folkbokföring, och det blev utfört en gång . Då- för länge sedan - var det inte heller realistiskt att görafolkbokföringen mer än en gång . har vi betydligtbättre möjligheter att göra en folkbokföring mer än en gångper år. Det finns också ett större behov av att göra dettaoftare, p g a att befolkningen flyttar mer än understatartiden.Ett exempel på människor som flyttar ärsäsongsarbetarna. De jobbar i olika skidorter och undersommaren i badorter. De flyttar med andra ord minst . Detinnebär att de arbetar på en ort och är folkbokförda i en annan, vilket innebäratt de skattar på annan ort än de arbetar. Detta medför att kommuner inte fårta del av de skatteintäkter som deras arbete genererar. Kommunerna får ändåstå för kostnaderna för den service som den säsongsarbetande tar del av,bostäder, vatten, avlopp och renhållning.Vi anser att det med dagens snabba teknik bör kunna göras enfolkbokföring minst . Inom kommunernas barnomsorg görsofta revideringar av barnantalet för att kunna ha enframförhållning i budgetarbetet. Det fungerar bra. Därför anser vi att enöversyn behöver göras kring reglerna för folkbokföringen i . Det ärkanhända möjligt att göra en folkbokföring till och med en gång i kvartalet.Stockholm den 3 oktober 2000Birgitta ()()()
mot · GO02Sk907 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk907av , ()FörsamlingsnamnenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att behålla de invanda församlingsnamnen.Behåll de invandaförsamlingsnamnen!Enligt ett utredningsförslag, som ogillats av de flestaremissinstanser, skall de gamla och invandaförsamlingsnamnen inte längre användas i folkbokföringen.Motiveringen är att socknen/församlingen numera endast ären inomkyrklig angelägenhet i . Under enföljd av år har församlingarnas geografiska avgränsninganvänts för olika slags offentlig statistik. Givetvis kan dessaserier användas fortsättningsvis även sedan områdena gettsnya namn eller nummer.I många av de kommuner som skapades genomkommunsammanläggningen utgör församlingarnakommundelar, där de boende känner samhörighet, ibland också i formelltorganiserade kommundelsnämnder.Det finns alltså goda skäl som talar för att sockenbegreppet skall användasockså i fortsättningen - det utgör en del av vårt kulturarv!Stockholm den 2 oktober 2000Göran ()
mot · GO02Sk908 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk908av , ()Församling/socken som basenhet i folkbokföringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att församlingäven i fortsättningen bör vara basenhet i folkbokföringen.Motiv för mitt förslagEn statlig enmansutredare har föreslagit att kommunerna frånoch med skall utgöra så kallad basenhetför folkbokföringen och således ersättaförsamlingarna/socknarna som sedan århundraden ()fungerat som grundval för internationellt sett unikafolkbokföring.Jag kan inte finna att det finns bärande skäl för att göra denna klåfingrigaförändring som tyder på bristande respekt för vår historia och som även skullebryta ett intressant statistiskt samband bakåt i tiden.Utredaren har under sitt arbete genom enkäter tillfrågat olika instanser ochmyndigheter och därvid fått många negativa reaktioner på sitt utkast mendärefter inte tagit nödigt intryck av detta. Till de negativa hör RÄ, RFV, SCBm.fl. Dessa remissinstanser framhåller ofta att man inte i utredningen harkunnat visa på att det är bättre med kommun som basenhet i folkbokföringen.Man påpekar i flera svar att det av olika skäl behövs geografiska enheter somär mindre än kommunerna. Särskilt anmärkningsvärt finner man det vara inte analyserat konsekvenserna av att man med ett penndrag byter ut ett350-årigt internationellt uppmärksammat system.Utredningens enda "motivering" är att den med sitt förslag skiljerfolkbokföringen från indelning. Argumentet torde helt saknatyngd bl.a. eftersom motsvarande indelning på landsbygdentillika var borgerliga kommuner.Att man försvårar för framtida jämförande samhällsforskning har tydligenfått väga lätt. Mot den angivna bakgrunden finner jag det angeläget attförslaget om en enligt utredaren ändrad basindelning för folkbokföringen integörs till ett framtida regeringsförslag. I stället bör man även i framtidenkunnautgå från den för framför allt vår landsbygd så viktiga församlings/socken-indelningen.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart ()
mot · GO02Sk909 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk909av , ()FolkbokföringenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att se över lagen om folkbokföring.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda frågan om folkbokföringsdagen.MotiveringI dag är det möjligt att kringgå lagen om folkbokföring ochvälja folkbokföringsort. Många väljer att vara folkbokförda ien kommun med lägre skatt, trots att de bor och arbetar i enannan kommun. Kommunerna har skyldighet att gesamhällsservice till alla som vistas inom kommunens gränser.Skatteutjämningssystemet bygger på folkbokföringstalen ochneutraliserar inte de extra utgifterna kommunerna har för demsom bor i kommunen utan att vara folkbokförda där.Vi anser därför att det finns anledning att se över lagen om folkbokföringoch därvid utreda om det är möjligt att skapa klara regler och möjligheter förkommuner och myndigheter till övervakning och fastställa eventuellapåföljder vid uppenbart missbruk av folkbokföringsinstitutet.Sedan lång tid tillbaka har folkbokföringsdagen varit den 1 november.Detta datum har varit avgörande för det kommande årets mantalsskrivningsortför den som har bytt bostadsort. Det kan finnas anledning att utreda frågan omfolkbokföringsdag skall vara i fortsättningen. De skäl somtidigare var orsak till att folkbokföringsdagen fastställdes till den 1 novemberexisterar inte längre.Stockholm den 29 september 2000Rune ()()
mot · GO02So12 · 2000-10-04 00:00:00 — De grupper som nämns är barn som utsatts för fysisk ochpsykisk misshandel och sexuella övergrepp, barn till missbrukare, barn tillutvecklingsstörda, barn till misshandlade kvinnor, barn som försummas.Hur många barn det rör sig om är det av olika skäl svårt att uttala sig om.En grupp barn som regeringen underlåter att ta upp i sin skrivelse är barnsom växer upp i nyandliga rörelser. De har uppmärksammats i den avregeringen tillsatta Utredningen om samhällets stöd till människor somav särskilda skäl befinner sig i psykiska kristillstånd. Utredningen har presen-terat sina förslag i betänkandet I God Tro - Samhället och nyandligheten(SOU 1998:113).Utredningen konstaterade att det saknas kunskap och forskning om barnssituation i mer eller mindre slutna rörelser. Mot den bakgrunden föreslårutredningen såväl kort- som långsiktiga forskningsinsatser om barns situationi slutna samfund.Utredningen skrev också att föräldrars rätt att uppfostra sina barn i enlighetmed sin tro och övertygelse är oomtvistlig. Denna rätt måste dock balanserasmot vetskapen om att det finns barn som far illa i nyandliga rörelser.Utredningen fick både genom egna undersökningar och tillgänglig litteraturkunskap om förekomsten av såväl psykiska som fysiska övergrepp mot barn iett antal fall.Utredningen ansåg att det är angeläget att barn som lever i slutna grupperskall ha samma form av stöd, skydd och rättigheter som andra barn. Samtidigtär det viktigt att barn som växer upp i rörelserna inte stigmatiseras. Om-världen måste betrakta deras tillhörighet i olika samfund med respekt ochkunskap.Utredningen konstaterade att bristen på kunskap och erfarenhet av att mötabarn från dessa rörelser ställer många personalkategorier inför svårbemästradesituationer. Utredningen föreslog därför att råd och anvisningar skall utarbetastill olika personalkategorier inom skola, barnomsorg, socialtjänst ochsjukvård. Av samma anledning bör kursplaner för lärar-, förskollärar- ochsocionomutbildningar innefatta frågor om religiösa minoriteter, liksom fort-bildningar om kulturmöten som anordnas av kommunerna. Dessutom börsocialtjänsten skaffa sig kunskaper om de rörelser som t.ex. förespråkar barn-aga och andra aktiviteter som strider mot de lagar och regler som finns inomsocialtjänstens område. Dessa förslag bör genomföras vilket bör geregeringen till känna.Utredningen lämnade också förslag som gäller och skolhälso-vårdens ansvar för barn som går i friskolor drivna av nyandliga rörelser.Denna del av utredningens förslag är enligt regeringens budgetproposition för2001 (2000/01:1) överlämnad till för fortsatt bered-ning.Stockholm den 4 oktober 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02So14 · 2000-10-04 00:00:00 — Också barnomsorg, skola ochmassmedier har viktiga roller att spela för barns kulturupplevelser.Barn måste ges möjlighet att uppnå kommunikativ kompetens, det vill sägautveckla sådan kunskap och förmåga som gör att de kan tolka, förstå ochhantera den verklighet de lever i. Om resurser styrs till barns och ungaskulturutbud kan kulturintresset väckas och utvecklas . Tidigakulturupplevelser utvecklar fantasin och väcker intressen som man bär medsig som en god barlast i livet. Samhällets insats för kultur till barn ochungdom har ökat , men mer kan och bör göras.Att de nationella uppdragens inriktning mot barn och ungdomar förstärksär bra. Det uppdrag som föreslås och som skall inriktasmot samverkan mellan barnkultur och forskning skall syfta till att samlaerfarenheter och bygga upp kompetens när det gäller den konstnärligaprocessens roll för unga människor och det egna kreativa skapandet.8 Samordning enligt barnkonventionenSamordningsarbetet kring ett tydligt barnperspektiv i beslutsprocessen ärbra men måste följas upp i kommuner och landsting. Det ställer stora kravpå dessa. Utbildningsarbetet inom om innebörden iFN:s barnkonvention är bra, men måste följas upp i kommuner ochlandsting.Stockholm den 4 oktober 2000Chatrine ()()
mot · GO02So15 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So15av Beiming, (-s)med anledning av prop. 2000/06:6 Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnadsansvaret för insatser enligt LSS.MotiveringVissa kommuner får ta ett mycket stort nationellt ansvar på grund av attandra kommuner av olika skäl inte bygger ut sin egen verksamhet förpersoner med stora eller mycket speciella funktionshinder. Södertäljekommun har en mycket omfattande verksamhet för människor med svårafunktionshinder. Utöver den verksamhet som drivs i kommunens egenregi finns en speciellt inriktad, enskilt driven, verksamhet som är av stortintresse för hela landet. Det gäller verksamheter som har en s kläkepedagogisk eller socialterapeutisk inriktning som specialiserat sig påbarn och vuxna med utvecklingsstörning och autism.Enligt LSS har den kommun där den funktionshindrade personen är bosattansvaret för insatser. Enligt folkbokföringslagen anses en person vara bosatt iden kommun där hon har sin huvudsakliga dygnsvila.Eftersom många människor som berörs av LSS har stora och speciellabehov så kan inte alltid den egna kommunen tillgodose nödvändiga insatser.Det innebär att kommuner med stark koncentration av insatser fått detfinansiella ansvaret för personer med funktionshinder som flyttat dit. Fråganom kostnadsansvaret är mycket väsentlig för kommuner i samma situationsom . Dock är frågan framför allt viktigt för att upprätthålla godomsorg och levnadsstandard för människor med funktionshinder.En del av kostnadsansvaret har kunnat lösas enligt 17 § förstastycket LSS. Där framgår att en kommun ges möjlighet att med bibehålletansvar sluta avtal med någon annan, dvs kommun eller annan vårdgivare, somtillhandahåller insatser enligt LSS. Denna bestämmelse har tolkats såsom attkommuner i vissa fall har betalat för boendeplatser i andra kommuner ellerhos andra vårdgivare i annan kommun trots att personen blivit folkbokförd iden kommunen. För detta har det dock inte funnits något lagstöd vilket visadesig i en dom i Regeringsrätten hösten 1999.Det är mot den bakgrunden som regeringen föreslår i proposition2000/01:6 Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade en ny 17 a § LSS, sominnebär att kommuner tillåts att ingå avtal om placering i annan kommun.Avsikten med förslaget är att ge kommunerna möjlighet att ingå avtal närsynnerliga skäl föreligger.Det är dock frågan om "frivilliga avtal", vilket innebär att de kan sägasupp. Avtalen upphör även att gälla om den enskilde väljer att flytta till denkommun där insatsen ges. Enligt vår mening skapar detta en stor osäkerheteftersom det kan föranledda att ingångna avtal sägs upp med hänvisning tillden tolkning man gör av den nya föreslagna 17 a §. Detta bör därförförtydligas i syfte att de avtal som finns ska fortsätta gälla.Stockholm den 6 oktober 2000Cinnika Beiming (s)()()()
mot · GO02So16 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So16av , ()med anledning av prop. 2000/01:5 Personlig assistans till personer över 65 årFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten till utökat antal assistanstimmar efter fyllda 65 år.Rätt till personlig assistans även efter 65-årsdagenRegeringen har äntligen lagt fram sin proposition om rätten att få behållapersonlig assistans efter fyllda . År av upprepade krav på detta, frånbland andra , har äntligen gett resultat. Det är bra. Bättre sentän aldrig.Folkpartiet ansåg så sent som att frågan redan då var tillräckligtutredd och att reformen därför skulle träda i kraft år 2001.Frågan har diskuterats länge och har framhållit att detärav största vikt att den löses, så att människor efter 65-årsdagen kan fortsättasitt liv som tidigare och slippa bli beroende av kommunens hemtjänst.Regeringen har dock infört en begränsning i rätten till personlig assistansefter fyllda beträffande antalet assistanstimmar, som inte får utökasefter65-årsdagen. Det viktigaste är att den enskilde funktionshindrade får behålladen personal som han/hon själv valt, även om antalet timmar utökas.Enligt uppfattning ska assistansreformen helt skötas avförsäkringskassan, vilket betyder att det är endast en huvudman för denpersonliga assistansen. avvisar således regeringens proposition idetta avseende. Om behovet av assistans ökar, exempelvis till följd avförsämrad hälsa vid högre ålder, ska svara också för detbehovet, även om det kan sägas vara en del av det kommunala ansvaret. Etthuvudskäl för vår uppfattning är att det är en stor fördel för den enskilde omdet ökade vårdbehovet hanteras inom samma personalorganisation som svararför den personliga assistansen. Vi bedömer att kostnadsökningen för staten avdetta system blir marginell. Eftersom vi delar regeringens uppfattning attgränsdragningen mellan behovet av personlig assistans och hemtjänst blirsvår vill vi alltså förorda en annan princip än regeringen, nämligen att statentar på sig kostnaden även för ett eventuellt ökat vård- och omsorgsbehov förpersoner över 65 år.Stockholm den 5 oktober 2000Kerstin ()()()
mot · GO02So17 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So17av , ()med anledning av prop. 2000/01:5 Personlig assistans till personer över 65 årFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att personlig assistans skall ges med samma regler till personerbåde yngre och äldre än 65 år.Personlig assistans till personer över 65 årKristdemokraterna har kritiserat 65-års gränsen för rätten tillpersonlig assistans. Vi välkomnar, att 65-års gränsen nu avskaffas. Menassistansen och ersättningens omfattning får inte utökas efter 65-års dagenenligt regeringens förslag.Vi kristdemokrater menar, att så länge man tillhör personkretsen förpersonlig assistans, ska assistansen ges på samma sätt både före och efter 65års ålder för ifrågavarande åkomma.Kostnaden blir troligen mindre än regeringen räknat med, eftersompersonen i alla fall hade behövt hjälp. Om det inte sker med hjälp av LSS,måste kommunen bekosta hemhjälp och annat bistånd.Stockholm den 6 oktober 2000Ester ()()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02So18 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So18av Heister, ()med anledning av prop. 2000/01:6 Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statligt kostnadsansvar för assistansersättningen.2. begär att regeringen lägger fram förslag om bibehålletfinansieringsansvar för hemkommunen i enlighet med vad som anförs imotionen.Motiv för vårt förslagModerat politik syftar bl.a. till att öka människors frihet att utforma sinaliv efter egna värderingar och prioriteringar. Möjligheten att väljabostadsort, boendeform, skola, barnomsorg m.m. är viktiga inslag i våraförslag.Om valfrihet skall kunna bli verklighet även för funktionshindrade,förutsätts att t.ex. vårdhem, skolor och olika boendeformer förfunktionshindrade är tillgängliga för alla människor - inte bara för personer ivissa kommuner.I dag styrs betalningsansvaret för funktionshindrades boende avbosättningsort. I praktiken innebär detta bostadsband att handikappade intehar möjlighet att välja ett boende utanför den egna kommunen.Regeringens proposition adresserar detta problem men ger enligt våruppfattning inte detsamma en tillfredsställande lösning. Vi anser inte atträtten att flytta skall vara beroende av kommunernas benägenhet att tecknaeller inte teckna avtal om kostnadsansvaret. De enskilda som vill utnyttjavårdhem och boendeformer i andra kommuner förblir även med den nyapropositionen - liksom deras hemkommuner - utlämnade till andrakommuners välvilja och godtycke.LSS är en rättighetslagstiftning som redan i sin nuvarande utformningställer stora krav på kommunerna. Kommunerna har också redan mednuvarande utformning haft varierande ambitioner att leva upp till lagensintentioner.Mot den bakgrunden anser vi inte att det finns anledning att i dennanärliggande fråga välja en lösning som för kommunernas del bygger på enlångtgående frivillighet. Vi menar också att en stor del av problematikenskulle bortfalla, om vårt förslag att återföra kostnadsansvaret förassistansersättningens första till staten.Vi har tidigare begärt att regeringen återkommer till med förslagsom säkrar att även de som får hjälp enligt LSS garanteras reella möjligheteratt - med bibehållet betalningsansvar för hemkommunen - söka boende ochvårdformer på andra sidan kommungränsen. Denna begäran kvarstår.Vi anser att det vore rimligt med en princip där betalningsansvaret underen begränsad tid kvarstår för den f.d. hemkommunen, för att därefter heltövergå till den nya hemkommunen.Stockholm den 3 oktober 2000Chris Heister (m)()()()()()()()()de ()()