mot · GO02U660 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U660av , ()Sverige-ArmenienFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ökat svenskt engagemang inom till stöd för en snabboch hållbar lösning av frågan om status.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ökad diplomatisk representation i Kaukasusområdet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett demokratibistånd till , med särskild inriktning påatt öka kvinnornas politiska engagemang och inflytande påsamhällsutvecklingen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiskt bistånd för att stimulera ekonomiskautveckling.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ökat ungdoms- och kulturutbyte med Armenien.Armenien - långt bortamen ändå näraKaukasien blir ett allt viktigare område i världspolitiken.Detta har kommit till uttryck genom en rad konflikter undersenare tid. är bara en av dem. I Georgienförekommer oroligheter i Ossetien och Abschasien. Områdetär oljerikt och olika stormakter, såväl supermakter somlokala stormakter är intresserade av det. I och med Turkietsnya status som kandidatland till Europeiska unionen harKaukasien kommit närmare än tidigare.I ligger också med en historisk, kulturell och politiskutveckling som i hög grad borde intressera oss som svenskar och européer.HistoriaDe första anteckningarna i historien om armenierna är från400-talet f. Kr. och återfinns hos . varunder antiken under vissa perioder en självständig stat ochunder andra en del av Perserriket, Seleukidiska riket eller detBysantinska riket.Det område som utgör den självständiga staten är bara enliten del av det stora område där armenierna tidigare levde. Det var den förstakristna kulturen och armenierna räknar sig som kristna . Denturkiska invandringen i medförde dock attarmenierna trängdes tillbaka. Det armeniska folket kom att leva som en avmånga folkgrupper i det stora . Det kunde dock utöva sinreligion och bevara sin kultur och sitt speciella skriftspråk, som på 400-taletskapats av munken . Under den ottomanska tidendiskriminerades dock armenierna på olika sätt. Man tvingades betala särskildaskatter till den ottomanska staten och man utsattes, liksom flera andraminoriteter, för återkommande pogromer.I samband med det sammanbrott och skapandet av detmoderna framväxt utsattes armenierna för folkmord.Turkiet hade gått med i på trippelalliansens sida(, och ; det sistnämnda landet bytte docksedermera sida). I kriget kämpade armenierna som andra medborgare i detottomanska riket i den turkiska armén. fiender, främst ochFrankrike, såg en möjlighet att i samband med krigsslutet och det ottomanskarikets sammanbrott inkludera landet i sin intressesfär och knyta tillsina respektive imperier.Deltagandet i kriget var för det del resultatet av dessstormaktsdrömmar som det blev alltmer tydligt att kriget iverkligheten i allt högre grad kom att handla om att försvara landet mot starkaimperialistiska makter.Ju längre kriget pågick desto klarare framstod det att det ottomanska rikethöll på att bryta samman och att de imperialistiska stormakterna blivit alltstarkare. Det försökte dölja sina förluster i krigetgenom att kasta skulden på olika minoriteter i landet och inledde pogromer påarmenier och assyrier/syrianer.Armeniska officerare och soldater sändes bort från fronten ochinternerades för att sedermera mördas. inleddes ett regelrätt folkmord påarmenier och assyrier/syrianer som kom att bli mycket blodigt. Detgenomfördes inte med den moderna teknik som kom till användning iNazityskland. Människor sköts, stacks eller brändes till döds.Bilddokumenten som är magra i jämförelse med den dokumentation vi harfrån Nazityskland, är ändå precis lika vidriga som dessa.Bristen på framgångar och de många nederlagen medförde att denottomanska regeringens politik framstod som alltmer ohållbar, vilket ledde tillatt en grupp unga nationalistiska officerare under (Atatürk)förberedde sig för att gripa makten och genomföra en modernisering avlandet. Deras kamp för ett moderniserat innebar både en kamp motden ottomanska regeringen och en kamp mot de stormakter som ville vinnainflytande i landet.I detta krig betraktades armenier, assyrier/syrianer och greker av turkarnasom bundsförvanter till det och till . De var dockinte mer bundsförvanter än att den brittiska och franska flottan, som lågutanför turkiska städer, från sina fartyg kunde betrakta pogromerna på sinaförmenta bundsförvanter utan att på något sätt ingripa.Det lämnade sitt blodiga historia arv till Turkiet.Sammantaget mördades omkring 1,5 miljoner armenier och en halv miljonassyrier/syrianer under detta folkmord, som inleddes och inte var slutförrän . (Siffrorna är naturligtvis osäkra. Det är dock av underordnatintresse att fastställa den exakta siffran. Den intressanta frågan är att finnavilka omständigheter som gjorde detta massmördande möjligt. )En del i massmordet bestod i att många fördrevs ut i den syriska öknen, dären stor del av dem dog av svält och törst. En spillra av dessa fördrivnalyckades dock överleva. Andra flydde till den armeniska delen av Ryssland.En del armenier som överlevde förföljelserna i underkastade sig denturkiska överhögheten och assimilerades. finns det bara omkring 50 000armenier i Turkiet.Kemal Atatürk som ledde kampen för ett nationellt självständigt och avimperialistiska makter oberoende menade att alla som levde i landetmåste betraktas som turkar.Detta har medfört att den politik som förts och fortfarande förs har sträcktsig längre än till att handla om medborgarskap i en ny statsbildning. Den harmedfört diskriminering av en rad minoriteter i det turkiska samhället.Från Sovjetrepublik tillsjälvständig statDen del av som låg i och dit mångaarmenier flydde undan folkmordet kom att svepas med i denutveckling som följde på den ryska revolutionen. Under tvåår var landet först självständigt, därefter kom attbli en republik i . Det är detta land som i dagutgör den självständiga republiken . Det är ett litetland med en befolkning på 3,5 miljoner invånare. Mångaarmenier som lever i förskingringen i andra länder och andravärldsdelar betraktar dock detta land som sitt hemland.Armenien blev illa behandlat under Stalintiden och många armenierdeporterades och mördades som andra armenier innehadeframskjutna positioner i . byggdesundervisningssystemet ut, varför utbildningsnivån i landet är hög. Armenienär dock en gammal sovjetrepublik () och kan intejämföras med de baltiska staterna (vilka blev sovjetrepubliker 1945).Sovjetisk mentalitet när det gäller administration och organisation hardjupare rötter i än i . Trots detta brottas man i jämförelsemed flera andra sovjetrepubliker inte med någon omfattande korruptionen.När det gäller det politiska systemet måste man dock konstatera att landet äroutvecklat. Det finns ett parlament och en regering, men djupa demokratiskatraditioner saknas, valfusk förekommer och partiväsendet är svagt.Kvinnorepresentationen i parlamentet är låg, vilket är märkligt med tanke påatt kvinnorna i andra delar av samhället är tämligen väl representerade.Konsekvenserna avkonflikten om Nagorno-KarabachArmeniens allra största problem är dock avekonomisk-politisk natur. 1987 utbröt krig mellan Armenienoch om den armeniska enklaven i . Eftersom den överväldigande delenav befolkningen i denna enklav är armenier ansåg Armenienatt området hörde till , medan ansåg attNagorno-Karabach var en del av med enarmenisk befolkning. Invånarna själva ville tillhöraArmenien. Avståndet mellan och enklavenNagorno-Karabach är sju kilometer.I samband med kriget om bröts förbindelserna inte baramed utan även med . Både och Azerbadjanförklarade landet i blockad. Denna blockad av viktigaste grannarledde till svår brist på energi och bränsle. De första vintrarna underkonfliktenblev mycket kalla och mörka. energitillgångar räckte inte till attvärma upp bostäderna. Elektriskt ljus fanns per dygn.Senare fick man i gång ett nedlagt kärnkraftverk, vilket sannolikt blevArmeniens räddning.Handelsvägar ut mot omvärlden går genom och . GenomIran blir det frågan om mycket långa transporter vid transitering och genomGeorgien blir transporterna mycket osäkra till följd av oroligheterna i landet.Armenien är isolerat till följd av dels och Azerbadjansblockad och dels på grund av långa eller osäkra transportvägar.Det förs förhandlingar inom för att lösa så att förhållandet mellan och å ena sidan ochArmenien å den andra kan normaliseras. Det är dock av stor vikt attkonflikten snabbt löses. Blockaden skadar inte bara utan ocksåAzerbadjan som inte kan transportera sin olja genom . Ett ökatengagemang från svensk sida inom till stöd för en snabb och hållbarlösning av frågan om status, vore av stor vikt för bådeArmeniens och del.Detta vill vi ge regeringen till känna.Sveriges kontakter medArmenienNär det gäller att bryta en blockad, som ytterst inte gagnarnågon part i området, vore det bra om kundeutveckla sina förbindelser med . har mycket svag diplomatisk representation iKaukasusregionen (en konsul i ). Vi menar attArmenien borde vara en bättre utsiktspunkt. Detta i allsynnerhet som utsett en ambassadör i ,som på grund av bristande ekonomiska resurser tills vidareär stationerad i och där brottas med stora svårigheternär det gäller kontakter med svenskt samhällsliv och svenskaföretag. En ökad diplomatisk representation iKaukasusområdet, förslagsvis i , vore därför av storvikt. Normalt är det inte uppgift att detaljregleravilka ambassader och utlandsrepresentationer som Sverigeska ha. Dock är det sak att uttala sig om vilkaområden som bör prioriteras. anser att detfinns utrymme för omdisponeringar av nuvarande resurserför utlandsrepresentation till exempel genom attrepresentationen i minskar något till förmån för enny diplomatisk representation i Kaukasusområdet,förslagsvis i . Detta bör ge regeringen tillkänna.Sverige och Armenien-ettmöjligt partnerskapArmeniens politiska liv är svagt utvecklat och demokratiskatraditioner saknas, som det finns en klar vilja tilldemokratisering i landet. Landet borde därför vara lämpligtnär det gäller svenskt eller nordiskt demokratibistånd. Härskulle Sida och andra nordiska biståndsorgan kunna göra eninsats. Ett sådant projekt borde särskilt inrikta sig på attförmå kvinnor att engagera sig i politiken på ett sådant sättatt deras representation och inflytande över landets styreökar.Detta vill vi ge regeringen till känna.När det gäller ekonomiskt bistånd är i behov av sådant.Konflikten med innebar ett mycket allvarligt avbräck förArmenien vid en mycket olämplig tidpunkt. Den ekonomiska tillväxten 1999visar en tillväxt på vilket väcker ett visst hopp. Men man bör hålla iminnet att denna tillväxt utgår från en mycket låg nivå. Ett demokratibiståndoch biståndsprojekt av ekonomisk natur skulle vara lämpligt också medutgångspunkt från den ringa förekomsten av korruption i landet.Detta vill vi ge regeringen till känna.Med anknytning till bistånds- och andra projekt bör även ett svensk-armeniskt kultur- och ungdomsutbyte vara en rimlig åtgärd för att spridakunskap om armenisk historia, levnadsförhållanden och kultur, inte minstmusik och litteratur. Det finns möjligheter till att utveckla ett verkligtgott partnerskapsförhållande mellan och . Även detta vill vige regeringen till känna.Stockholm den 26 september 2000Murad ()()()()()()()