mot · GO02K360 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K360av , ()PresstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett utvecklat presstöd.Utvecklat presstödTidningar är inte blott en vara på en marknad. Tidningar har genom sinopinionsbildande roll ett mycket högt värde, både för demokratin och förallmänintresset.Samhället har ett ansvar för att en livlig demokratisk diskussion med olikaideologiska utgångspunkter förs. har till uppgift att värnamångfalden på dagstidningsmarknaden, uppgiften fullgörs genom att manfördelar det statliga stödet till dagspressen. Presstödet till dagstidningar äravtvå slag: driftsstöd samt distributionsstöd. Driftsstöd lämnas tilldagstidningarsom är andratidningar på sin utgivningsort, distributionsstöd utgår till alladagstidningar som deltar i organiserad samdistribution. Trots detta kan vi idagkonstatera att det finns tidningskonkurrens på krympande få orter. Detta är ettallvarligt problem.En stor majoritet av dagstidningarna i vårt land är borgerliga. Sedanen tillbaka har av dagspressen borgerligt sinnade chefer ochskribenter som på ledande plats delger läsarna sin grundsyn påsamhället utifrån olika dagsaktuella frågor. Genom en snabb tillbakablick påhur svenska folket har röstat kan man konstatera att dagstidningarna är merborgerliga än sina läsare.Detta är ett demokratiskt dilemma. Demokratin förutsätter en fri ochförutsättningslös diskussion i politiska frågor. Stora delar av väljarkåren harinte en ledarsida som speglar och utvecklar deras uppfattning. Borgerligaminoritetsuppfattningar kan i massiv skala försvaras, utvecklas ochbearbeta opinionen. Kampanjer från dessa ledarsidor får ofta stort genomslagi övrig media, på nyhetssidor, i radio och TV.Dagspressen är mycket inflytelserik när det gäller opinionsbildningen ivårt land.Effekten av dagspressens systematiska opinionsbildning står i proportiontill hur långt den fjärmar oss från en demokratisk idealsituation.Intäkterna från läsarna, prenumerationer samt lösnummerförsäljning ärdock en liten del av en tidnings inkomster. I normalfallet räcker det inte enstill tryckningen av tidningen, än mindre till att betala ut löner. En tidningsviktigaste inkomstkälla är annonserna som utgör av inkomsterna tillett dagstidningsföretag.Läsarna är naturligtvis inte betydelselösa för en tidning, men tittar man påpresshistorien så ser man att det ändå är annat än läsarantalet som vägertyngst.När en borgerlig tidning har fler läsare än en socialdemokratisk konkurrentså får den också flest annonser. Men det omvända, när socialdemokratiskatidningar har flest läsare ger det dem sällan störst annonsinkomster. Sammakonstighet kan återfinnas mellan två borgerliga tidningar. Svenska Dagbladetfick länge mer annonser än , även när DN vad det gällerläsare passerat konkurrenten med hästlängder. hadeSvD en större riksannonsvolym än DN trots att den senare tidningen underhela perioden hade större upplaga (både totalt och på utgivningsorten). Motslutet av perioden var DN hela så stor. På de trestorstadsmarknaderna kan man allmänt om konstatera att sådanaannonsövertag funnits för SvD, och GöteborgsHandels- och . Samma mönster återfinns på landsorten. IÖstersund hade t ex den socialdemokratiska ettövertag i konkurrens med den borgerliga , trots detta tjänadeden senare in större annonsintäkter.Marknadskrafterna förmår inte alstra en demokratiskt tillfredsställandepresstruktur, varför demokratin måste gå in och stötta där det brister.Annonsernas massiva betydelse för tidningarna samt att det tydligt framgår attde företrädesvis hamnar i borgerliga tidningar gör att annonserna bör vara encentral fråga för framtidens tidningspolitik. Presstödet bör ses över ochutvecklas för att garantera en mångfald i opinionsbildningen, säkerställademokratin och allmänintresset.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()()()