mot · GO02N254 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N254av Söderdahl, ()Utvärdering av EU:s strukturfonder1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen återkommer till med en samladnationell målsättning för hur strukturfonderna skall användas och hureffektiv kontroll och utvärdering skall ske.2. begär att regeringen gör en samlad utvärdering avstrukturfondernas effekter på: jämställdhet, långsiktigt hållbar utveckling,sysselsättning, regional obalans och kostnadseffektivitet.3. tillkännager för regeringen som sin mening att den i sin årligaskrivelse om verksamheten i Europeiska unionen redovisar hur mycketresurser som anslagits och utbetalats från EU, staten, landstingen,kommunerna och näringslivet samt i vilken utsträckning det påverkat denordinarie verksamheten.4. tillkännager för regeringen som sin mening att den skallidentifiera de förhållanden där olikheter i och EU:sförvaltningskultur blir ett hinder för regional utveckling.2 InledningSverige har just avslutat en programperiod för ,. Mycket resurser har tagits i anspråk förgenomförandet. Ett villkor för att medel från fonderna skall betalas ut äratt de medfinansieras av svenska offentliga medel samt i vissa fall privatamedel. Reglerna för strukturfonderna blir följaktligen styrande för enbetydande andel nationella medel. Målsättningen för strukturfondernaantas av EU, även om det finns plats för nationell och regional påverkan.Strukturfonderna har administrerats av flera olika myndigheter ochinstanser, både här i landet och inom EU. Speciella organisationer har byggtsupp för hanteringen. En rad delutvärderingar är gjorda, med skiftande resultat.Utvärderingar och uppföljningar är gjorda av både de administrerandemyndigheterna och i viss mån även av utanförstående aktörer.3 Strukturfondernas organisationStrukturfonderna är EU:s viktigaste instrument för att motverka regionalaskillnader i ekonomisk utveckling inom unionen, i syfte att öka denekonomiska och sociala sammanhållningen mellan medlemsländerna. FörEU:s samtliga program skall också jämställdhet och långsiktigt hållbarutveckling vara styrande. Samma målsättning får väl då anses gälla inomlandets gränser. har genomfört en programperiod, 1995-1999.Ett antal delutvärderingar har gjorts, och endast ett fåtal är slutförda. programperiod, 2000-2006, har tagit sin början, även om indelningen iolika målområden skiljer sig från den första.Från och med inträde i Europeiska unionen 1995 styrs statensinsatser för landets olika regioner i stor utsträckning av EU:s regelverk.Sverige tilldelades urstrukturfonderna. Huvuddelen av medlen finansierade olika s.k. mål. Enmindre del, , användes för s.k. gemenskapsinitiativ.Den största delen av strukturfondernas medel, , går till olika s.k.målområden. Under 1995-1999 fanns det sju målområden, varav fickdel av alla utom mål 1. Varje mål hade sitt särskilda syfte:- Mål 2: Omvandling av regioner som drabbats av industriell tillbakagång.- Mål 3: Bekämpning av långtids- och ungdomsarbetslöshet.- Mål 4: Kompetensutveckling av anställda som hotas av arbetslöshet.- Mål 5a: Omstrukturering och modernisering av lantbruk och fiske.- Mål 5b: Utveckling av landsbygdsområden.- Mål 6: Utveckling av glest befolkade områden.Av strukturfondsmedlen används för så kallade gemen-skapsinitiativ som initieras av kommissionen och som omfattar insatserinom ett antal sakområden gemensamma för hela unionen:- Interreg II: Gränsregionalt samarbete och transnationellt samarbete när detgäller regional utvecklingsplanering.- Leader II: Ekonomisk utveckling av landsbygden.- Employment: Öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättramöjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper ochungdomar.- Adapt: Skapa nya arbetstillfällen, stärka företagens konkurrensförmågaoch underlätta kompetensutveckling.- Konver: Bidra till ekonomisk utveckling i regioner som ärstarkt beroende av försvarsmakten.- : Stöd till utsatta stadsområden och förorter.- SME: Skall öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft.- Pesca: Främja en ökad variation inom näringslivet på orter som varit starktberoende av fiskenäringen.Tre av målen, mål 2, mål 5b och mål 6, var knutna till geografisktavgränsade områden. Övriga strukturfonders målsättningar gäller helalandet.4 Beslutande instanser i SverigeDet finns alltså en mängd olika strukturfonder, som delvis även går in ivarandra. För att styra och övervaka fondernas medelstilldelning finns enganska splittrad och svåröverskådlig organisation.Varje strukturfond hanteras inom EU av ett generaldirektorat, GD. ISverige är ansvaret uppdelat på flera myndigheter:- : Mål 2 och 6, samt Interreg II, Konver, SME och Urban.- AMS: Mål 3.- : Mål 4, Employment och Adapt.- : Mål 5b och Leader II.- : Mål 5a.- : Mål 5a och Pesca.Sverige har valt en decentraliserad beslutsorganisation när det gällerbeslut om EU-medel. Beslut om tilldelning av medel till projekt skergenerellt sett regionalt. För de geografiska målen fanns under föregåendeperiod regionala beslutsgrupper med företrädare för delar av detpartnerskap som en gång var med och tog fram programdokumentet. Ibeslutsgrupperna fanns bl.a. representanter för kommuner, landsting,länsstyrelser samt länsarbetsnämnder. Beslutsgrupperna fattade beslut omEU-medlens användning till nationella stödsystem eller enskilda projekt.För mål 3 fattade länsarbetsnämnden beslut i samverkan med en särskiltinrättad regional kommitté. För mål 4 hade Svenska EU-programkontoretutsett regionala samordnare i varje län som fattade beslut om enskildaprojekt med stöd av en regional plan och ett regionalt partnerskap.För varje mål- och gemenskapsinitiativprogram finns det också en s.k.övervakningskommitté som ansvarar för uppföljning och utvärdering av hurrespektive program genomförs. Här ingår representanter på regional ochnationell nivå samt företrädare från . Kommittéernaansvarar bl.a. för att det görs en opartisk utvärdering av programmet. Denskall också godkänna alla ändringar i programmet.Skall dessa beslutsgrupper och kommittéer kunna vara styrande så måstedet också finnas en bred kunskap, inte bara om ekonomi och sysselsättning,utan också om jämställdhet och hållbar utveckling. Det räcker inte att granskai efterhand utan dessa frågor måste lyftas fram redan vid planeringen.5 Nationell samordning och ansvarUnder den föregående programperioden hade det nationellasamordningsansvaret för strukturfonderna i , vilket bl.a.innefattade att lämna rapporter till regeringen och kommissionen samt attsamordna administrativa rutiner och information. Vidare var NUTEKansvarigt för utbetalning av medel ur den regionala fonden. Dessutomsvarade för sekretariatsfunktionen åttotalt 16 övervakningskommittéer, varav sex inom Interreg II.När det gällde utbetalningar från de övriga tre fonderna hade följandemyndigheter ansvaret: (socialfonden),(jordbruksfonden) och (fiskefonden). De är s.k.fondansvariga myndigheter. När det gäller gemenskapsinitiativet Interreg IIvar det fem länsstyrelser som var fondansvariga myndigheter. I ansvaretligger också att svara för finansiell kontroll, intern revision och rapporteringtill regeringen och kommissionen.6 Övergripande uppföljningEnligt regeringens uppdrag till Statskontoret skulle de ge ensamlad bild om och hur målen i strukturfondsprogrammen har uppnåttssamt hur de har utvärderats. Syftet med analysen var att ge ökadeförutsättningar för bättre och effektivare utvärderingar avstrukturfondsprogrammen.Statskontorets uppdrag presenterades i Mittutvärderingar avstrukturfonderna som lämnades till regeringen , vari man kanutläsa en hel del om metodiken kring utvärderingarna. Där finns också ettförslag om att inrätta en kommitté som skall ha ett övergripande nationelltansvar för utvärdering och måluppfyllelse av strukturfonderna. Vänsterpartietanser detta vara ett bra förslag under förutsättning att dess uppgiftkompletteras med ansvaret för att alla de faktorer som skall vara styrande förmedlens utbetalning finns med redan vid planeringen. Vidare har NUTEKunder den gångna programperioden haft flera olika roller utöver det nationellasamordningsansvaret. menar att samordningsrollen måsterenodlas och innehas av en speciell instans. Med anledning av vad som häranförts bör begära att regeringen återkommer med en samladnationell målsättning för hur strukturfonderna skall användas och hur effektivkontroll och utvärdering skall ske.7 Utvärdering av strukturfondernas effekterVad gäller strukturfondernas effekter anger ovannämnda utredning att deinte kan redovisas. Effekter har inte kunnat mätas i mittutvärderingarna.I en skrivelse från (Dnr 3M0-2000-3231) anges ialla fall följande siffror vad gäller mål 2, 5b och 6. Fattade beslut har i debeviljade ansökningarna uppgivit att det skall skapa eller bevara 70 000 nyaarbetstillfällen. Av de slutredovisade projekten bedöms 28 000 haskapats eller bevarats. Projekten förväntas enligt ansökan och beslut bidra till12 000 nya företag och de slutredovisade projekten bedöms ha bidragittill 4 900 företag. Ingenting nämns om effekterna vad gäller jämställdhet,långsiktigt hållbar utveckling eller regional obalans.Av de utvärderingar vi kunnat ta del av har många länsstyrelser ochkommuner inte kunnat avsätta tillräckligt med resurser eller säger sig hasaknat kunskap för att göra kvalificerade utvärderingar. I en regionaldelutvärdering av 5b konstateras t.ex. att det, trots att jämställdhetsmålet ärcentralt i de olika strukturfonderna, finns en tendens att de olika aktörer somhanterar program och projekt ofta närmar sig detta område med okunskap ochlåter sina egna föreställningar styra utan kritisk granskning. Det saknas oftaen precisering av jämställdhetsmålen vilket har fått till resultat att kvinnorunderordnas män som grupp. Detta ger strukturella och demografiskaorättvisor som orsakas av att makten är könsrelaterad. I de utvärderingar somgjorts har man inte lyckats integrera ett maktperspektiv ijämställdhetsanalysen, något som får anses som allvarligt med tanke på attjämställdhetsperspektivet är prioriterat av regeringen. Inför kommandeprogramperioder är det nödvändigt med en högre kvalitet på bådeutvärderingar och uppföljningar, så att jämställdhetsperspektivet genomsyrarhela processen.Även när det gäller långsiktigt hållbar utveckling är erfarenheterna desamma. Av de redovisningar haft tillgång till har det varit svårtatt se att hållbar utveckling skulle vara en viktig princip för att en ansökanskulle beviljas. Detta trots regeringens uttalade ambitioner att vara enföregångare på miljöområdet och även när det gäller hållbar utveckling. Omhållbar utveckling verkligen skall genomsyra alla beslut måste dessa frågor intidigt i processen.Slutligen är ett av huvudmålen för strukturfonderna att motverka regionalobalans. Här måste man ta in aspekter inte bara på europeisk nivå. Även pånationell nivå måste det vara ett uttalat mål att strukturfonderna skall bidratillatt skapa balans inom de regioner där medlen fördelas. Risken är annars attresurserna koncentreras till de större orterna. Vid en framtida utvärdering ärdet viktigt att väga in även denna faktor.Nu är programperioden slut och det borde finnas förutsättningar för attgöra utvärderingar av effekterna. Av vad som i motionen anförs begärriksdagen att regeringen gör en samlad utvärdering av strukturfondernaseffekter på jämställdhet, långsiktigt hållbar utveckling, sysselsättning,regional obalans och kostnadseffektivitet.8 Olikheter i och EU:sförvaltningskulturDet finns naturligtvis skillnader i olika länders förvaltningskultur. Det äringet problem i sig, tvärtom kan man lära av varandras olika sätt att lösaproblem. Med strukturfonderna blir det dock lite annorlunda eftersomEU:s regelverk till stora delar blir överordnad den nationella. Eftersomstrukturfonderna administreras av svensk förvaltning som har sinordinarie verksamhet efter nationella bestämmelser blir det ofrånkomligakrockar.Som exempel kan nämnas att Strukturfondsdelegationen, som har attfördela medel inom mål 1 i norra , kräver konsensusbeslut.Delegationen är politiskt tillsatt och ansvar kan utkrävas av de valda. När såär fallet är det i svensk förvaltningstradition mycket ovanligt att det krävskonsensus för ett beslut.Ett annat exempel är hur momsen skall hanteras i strukturfondsprojekt. Detsvenska skattesystemet och strukturfondsförordningarna innehåller regler sominte harmoniserar med varandra. Det finns exempel på att projekt, utifrånverksamhetens innehåll, behandlas som momspliktiga medan en revidering iefterhand visar att samma projekt inte är momspliktigt. Projektägaren blir dåtvingad att betala den avdragna momsen utan att kunna rekvirera den frånstrukturfonderna eller de statliga medfinansiärerna. Det är heltotillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt och hämmar utvecklingsarbetetsom bedrivs med hjälp av strukturfonderna. Därför bör tillkännageför regeringen som sin mening att den skall identifiera de förhållanden därolikheter i och EU:s förvaltningskulturer blir ett hinder för regionalutveckling.9 FinansieringTotalt beslutat belopp för strukturfondernas programperioden 1995-1999uppgår per till . EU svarar för11 , nationell offentlig finansiering utgör och näringslivet bidrar med (, Dnr 3M0-2000-3231).En viktig fråga i detta sammanhang är att analysera varifrån de svenskaoffentliga medlen kommer och vilka åtgärder som eventuellt inte har gjorts pågrund av att medel reserverats för framtida EU-projekt. Antingen har nyaresurser avsatts direkt för detta ändamål eller också så har resurser som varittänkta att ingå i den ordinarie verksamheten bundits upp för att kunnaanvändas som delfinansiering av kända eller tillkommande EU-projekt. I ensammanhållen analys av strukturfonderna måste det tydligt framgå omnedskärningar i ordinarie offentlig verksamhet har fått betala medfinansieringav tidsbegränsade EU-projekt. Till följd härav bör tillkännage förregeringen som sin mening att den i sin årliga skrivelse om verksamheten iEuropeiska unionen anger hur mycket resurser som anslagits och utbetalatsfrån , staten, , kommunerna och näringslivetsamt i vilken utsträckning det påverkat den ordinarie verksamheten.Stockholm den 30 september 2000Willy Söderdahl (v)()()()()()()()