mot · GO02Ub236 · 2000-10-05 00:00:00 — Många skolledare vittnar om enmycket pressad situation, och det har blivit svårare att rekrytera rektorer.Genom att tidsbegränsa tjänsten som rektor och ge rektorerna väsentligt högrelön kan skolledarna bättre svara mot skolans förändringar och nya krav.Elever i behov av särskilt stödBarn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska,psykiska eller sociala skäl. Flera rapporter visar att det är justdessa elever som har drabbats hårt av de senaste årensbesparingar i kommunerna. Skolan räcker inte till för dessaelever. Det är oacceptabelt. Dessutom uppger många skoloratt fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. Folkpartietanser att det därför är utomordentligt viktigt attspeciallärarutbildningen återupprättas. Även igymnasieskolan finns ett behov av speciallärare.Folkpartiet har i sin motion för närmare skrivit om dessafrågor. Förslaget att ska ta ett större ansvar för elevernasbaskunskaper innebär att trycket på stödinsatser lättar i gymnasieskolan.Folkpartiet har sagt nej till nedläggningen av specialskolorna förflerhandikappade. Vi har också krävt att ett särskilt statligt bidrag ska följadessa svårt handikappade elever. Därför avslår regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen angående kommunernas skyldighet att betalaför särskilda omvårdnadsinsatser. Staten ska enligt vår mening ha ansvar föratt dessa elever får samma möjlighet till omvårdnad och utbildning oavsettvar i landet de bor.Betyg och provFolkpartiet har länge drivit att de nationella kursproven skabli obligatoriska. Detta krav har blivit verklighet från den 1juli , vilket är mycket glädjande. Det är viktigt attprovresultaten används för att utvärdera elevernas kunskaperoch ligga till grund för en rättvis betygsättning. Det har visatsig att godkända betyg i uppenbarligen intemotsvarar de kunskapskrav som ställs för att klarakärnämnena i gymnasiet. Detta har läsforskaren visat i en undersökning från 1999.Folkpartiet föreslår att får i uppdrag att genomföraen utvärdering av betygen på nationell nivå för att undersökaom de motsvarar de kunskaper de ska enligt målen ochkriterierna. Betygen behöver bl.a. jämföras med resultat pånationella ämnes- och kursprov.Betygssystemet som infördes var ett steg i rätt riktning. Det är bra attbetygen nu sätts utifrån om eleverna nått vissa kunskapsmål eller inte.Däremot är det för få betygssteg för att på ett rättvist sätt spegla elevernasskilda kunskapsnivåer. Särskilt steget mellan Godkänd och Väl godkänd ärför stort. Därför föreslår att sex betygssteg införs.Idag får elever i gymnasieskolan bara göra en prövning för ett betyg om deinte har något betyg på kursen eller har fått betyget Icke godkänd. Detta är etthinder för de elever som i gymnasieskolan förbättrar sinakunskaper och vill ha det på papper. anser därför att elever somgår i gymnasieskolan ska kunna pröva för ett högre betyg också när de redanhar betyget Godkänd.IT och datorerAtt alldeles för många elever saknar tillgång till datorer ochIT innebär en stor risk för att eleverna delas in i ett A- och ettB-lag där några har tillgång till datorer och IT i hemmet,medan andra inte har samma möjligheter. Alla elever bordedärför få tillgång till dator och en e-postadress i skolan.Datorer är ett effektivt hjälpmedel för elever med särskildabehov, exempelvis läs- och skrivsvårigheter.Inrätta en entreprenörsutbildningSvensk skola har varit dålig på att ta till vara den blivandeentreprenören - företagaren. Det är viktigt att skolan tar tillvara dessa elevers behov. På gymnasiet bör man inom ramenför de nationella programmen finna lösningar som skaparstörre förståelse bland elever av företagandets villkor. Detkan betyda att kommuner startar entreprenörsutbildning elleratt lärlingsutbildning startas med inriktning mot företagande.Fler och fler ungdomar kan tänka sig att starta eget företag. Det är enenorm potential som måste tas till vara. Det är viktigt att man redan i skolanskapar medvetande om företagandets villkor.Folkpartiet föreslår att det inrättas en entreprenörsutbildning igymnasieskolan. Genom att unga människor får utlopp för egna idéer ochsamarbetar med företagare i regionen kan vi få en mycket attraktiv ochkvalificerad gymnasieutbildning. I entreprenörsutbildningen bör ingåkärnämnen som svenska, engelska och matematik, samt redovisning,affärsjuridik och marknadsföring etc. En entreprenörsutbildning skulleförbättra många ungdomars situation på den framtida arbetsmarknaden. Rentallmänt bör skolan och arbetslivet förbättra sitt samarbete.HälsofostranUnder skolåldern utvecklas många av de vanor och livsstilarsom får bestående effekter för hälsan. Det gäller matvanor,motionsvanor och bruk av tobak, alkohol och droger. Det ärviktigt att gymnasieskolan fortsätter undervisningen ihälsofrågor som påbörjas i . Den ska ta sinutgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv, även omman inte ska blunda för de risker som finns i elevernasomvärld.Bland värnpliktiga har enligt utredningen den genomsnittliga vikten ökat med ca ochandelen överviktiga har ökat från . Det är därför viktigt atteleverna får undervisning om kost och motion och att idrottsämnet inteteoretiseras utan att eleverna får utöva fysiska aktiviteter.Folkpartiet ser med allvar på att det verkar bli allt lättare för ungdomar attfå tag i alkohol och narkotika. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned iåldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upphos en del ungdomar. En undersökning visade att var fjärde 17-åring iStockholm har använt narkotika. Det är nödvändigt att kampen mot alkohol,narkotika och tobak intensifieras. efterlyser en nationellhandlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika ochtobak ska intensifieras.Behovet av att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information omdessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det ärviktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex ochsamlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor.Skolverkets kvalitetsgranskning 1999 av sex- och samlevnadsundervisningenvisar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när detgäller undervisning i sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen ärbetydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för detlokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför attdet införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex ochsamlevnad.Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus pårisker till ett mer främjande perspektiv där både flickor och pojkar fårmöjlighet att integrera sexualiteten som en god kraft. Granskningen visarockså att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen.Jämställdhet i undervisningenJämställdhetsarbetet i skolan har i hög grad inriktats på attmotverka könsskillnader när det gäller elevernas val avutbildningsväg i gymnasieskolan. Ett aktivtjämställdhetsarbete behöver dock bedrivas på många fronteroch med olika innehåll och metoder. Gymnasieskolan måsteta ett ansvar för att undervisningen organiseras ochpedagogiska metoder väljs på ett sätt så att hänsyn tas tillolikheter mellan könen såväl mognads- somkunskapsmässigt.För att skolan ska kunna bli mer jämställd måste undervisningen planerasefter de olika krav som flickor och pojkar ställer. I all undervisning måsteläraren därmed utgå ifrån såväl flickornas som pojkarnas vardag, verklighetoch olika uttryckssätt. Pedagogik och metodik måste anpassas så att såvälflickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen.Detta kan innefatta att ibland arbeta med enkönade undervisningsgrupper medtydliga syften. Avgörande är att arbetet i skolan bygger på en djup kunskapom pojkars och flickors olika förutsättningar och villkor.Arbetsro och respektMobbning, våld och sexuella trakasserier har blivit ettväxande problem i svenska gymnasieskolor. Sådant får inteaccepteras i skolans arbetsmiljö. Brott som begås i skolan skaalltid polisanmälas. Varje skola ska ha en åtgärdsplan motmobbning. En av de viktigaste åtgärderna är att informeraföräldrar till barn som mobbar eller mobbas. Det är idagingen självklarhet. Det finns metoder mot mobbning somförespråkar att föräldrarna "inte blandas in". Det tyckerFolkpartiet är fel. Föräldrar har rätt att få veta hur deras barnhar det i skolan, och de kan också bidra till en lösning avproblemet.I nationella kvalitetsgranskning av skolors arbetemot mobbning och annan kränkande behandling ifrågasätts ombestämmelserna i skolformsförordningarna ger skolor rätt stöd för sinamyndighetsbeslut. föreslår att denna fråga ses över så att skolorfår det lagstöd de behöver för att arbeta mot mobbning på ett effektivt sätt.I jämställdhetslagen har en strängare lagstiftning införts motsexuella trakasserier på arbetsplatsen. Det är viktigt att elevers situation närdet gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt somarbetstagarnas. föreslår därför att en lag införs mot sexuellatrakasserier även för elever, med förebild i jämställdhetslagen.I fler och fler kommuner är skolket ett växande problem, vilket gör detsvårt att bedriva en ordnad undervisning. Lärare, skolledare som politikermåste ge ett tydligt besked om att skolan inte är ett "öppet hus" där man kankomma och gå som man vill. Närvarokravet måste hävdas också i en frivilligskolform som gymnasieskolan med elever som uppnått myndighetsåldern. Iskolan ska bedrivas undervisning, vilket förutsätter närvaro av eleverna.Det saknas kraftfulla åtgärder mot det tilltagande skolket i gymnasie-skolan. menar att skolor med stora skolkproblem måste genomförasärskilda program för att komma åt problemen. Ett handlingsprogram motskolk kan innehålla en rad åtgärder. En vitt spridd insikt är att skolket ökarom och när en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Därförmåste stödinsatserna för elever som kommit efter bli större. På vissa håll därman lokalt tagit itu med skolkproblemen har goda resultat uppnåtts. Exempelpå en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är att skickarapporter till hemmen om elevernas frånvaro. anser att eleven föratt få ett betyg ska ha varit närvarande på lektionerna.Från skolledarhåll efterlyses ibland möjligheter att vidta mer långtgåendeåtgärder. tycker t.ex. att det är rimligt att en elev som ärfrånvarande från huvuddelen av lektionen inte ska få studiebidrag.Möjligheten att ange ogiltig frånvaro på de betyg som ges när engymnasiekurs är avslutad har diskuterats. Regeringen bör återkomma med ettförslag om regler för betygsättning så att det blir möjligt att ange ogiltigfrånvaro på kursbetygen.Alla ämnen ska kunna läggas ut påentreprenadIdag får endast undervisning i yrkesämnen läggas ut påentreprenad. liberalerna anser att dennabegränsning är omotiverad. Om det finns tydliga krav pålärarkompetens och undervisningens kvalitet finns det ingenanledning att begränsa entreprenadmöjligheten tillyrkesämnen. Det borde vara möjligt för en kommun att t.ex.beställa undervisning med en särskild pedagogisk profil ispråk eller naturvetenskap av lärarkooperativ eller andraprivata anordnare.VuxenutbildningenElever som inte har uppnått gymnasiekompetens ska ha godamöjligheter att komplettera som vuxna. Förutom denkommunala vuxenutbildningen erbjuder sedan längefolkhögskolorna bra alternativ med inslag av olikapedagogiska traditioner. Vuxenutbildningen läggs ofta utpå entreprenad, vilket är ett steg på väg mot ökad mångfaldmen också är ett system med svagheter. Det innebär attkommunen och inte eleven väljer skola. Dessutom måstekommunens vuxenutbildning sätta betyg också på elever somundervisats av en annan anordnare, vilket har visat sigfungera dåligt. anser därför att friståendevuxenutbildningsenheter ska få etableras enligt sammavillkor som gäller för fristående gymnasieskolor.Inrätta en nationellskolinspektionSveriges gymnasieskola befinner sig i ett mycket allvarligtläge, särskilt beträffande yrkesprogrammen där många eleverinte når de mål som ställs upp. Därför är det extra viktigt attstärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat.Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomfördakommunaliseringen av skolan. Att kommunaliseringen hittillsmisslyckats beror bl.a. på att staten inte varit tydlig i sinamål, men ännu mer på att statens utvärderingsinstrument ärotillräckliga.Därför behöver en fristående, nationell skolinspektion. ärSkolverket den myndighet som både ska vara rådgivande organ tillkommunerna i utbildningsfrågor och vara den instans som ska följaupp kvaliteten i skolan. Det anser är felaktigt. Det går inte attsamtidigt vara stödjande och rådgivande mot den man kritiskt ska granskaoch kontrollera. För en tydligare uppföljning föreslår enuppdelning av de uppgifter som ligger hos . Skolverketbehåller sin stödjande och rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter.Samtidigt tillskapas en ny myndighet för att stärka statens roll i utvärderingenav skolans resultat - en nationell skolinspektion.Nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala somfristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella provoch det nationella betygsystemet. Nationella skolinspektionen ska också varaden myndighet som utfärdar respektive drar in den lärarlegitimation somFolkpartiet föreslår inrättas.Bättre möjligheter tillutlandsstudierVi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det ställerstora krav på främst språkkunskaper, men också på kunskaperom andra länder och kulturer som erfarenheten av ett studieårutomlands ger. Den framtida arbetsmarknaden ställer högrekrav på de anställdas språkkunskaper och kännedom omandra länder och regioner . anser attskolan har ett ansvar för att möta den nya, merinternationaliserade, tidens skiftande behov. Med förbättrademöjligheter till elevbyten (som inte bara ger svenska elevermöjlighet att studera utomlands, utan också berikar desvenska skolorna med elever från andra länder och kulturer),satsningar på informationsteknik i skolan, utökademöjligheter för elever att läsa språk och en internationelltgångbar studentexamen vill ge alla elever enbättre möjlighet att möta ett internationaliserat samhälle. Viär positiva till en utveckling där alltfler gymnasieskolorerbjuder International Baccalaureate (IB-utbildning).Elever som har studerat utomlands och vill tillgodoräkna sig sina studierdär för att läsa på gymnasiet i , får tillgodoräkna sig sina studier baragenom betyget Godkänd. Rektorn på den gymnasieskola som eleven kommertill i bedömer om eleven förvärvat sådana kunskaper som motsvararbetyget Godkänd. anser att det är felaktigt att eleverna inte ocksåkan få betyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd vid en sådanbedömning. finns kriterier för samtliga betygssteg, varför en rektor likagärna kan bedöma elevens kunskaper utifrån de högre betygsstegen. Att intege elever som studerat utomlands chansen till högre betyg är djupt orättvist.Folkpartiet föreslår därför en ändring i 7 kap. 13 a § gymnasieförordningen.Ökade möjligheter att väljaskolaInget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser änen skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberalskolpolitik utgår från den enskilda elevens behov och dennasvalfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrarfristående skolor framför kommunala, och friskolor utgördärför ett viktigt komplement. Det är också viktigt att detskapas större möjlighet att välja även mellan olikakommuners skolor.Fristående skolorMer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för attstimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskildaalternativen behöver bli betydligt fler, och de ska kunnakonkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt likavillkor.Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med bl a Miljöpartietgenomfört försämringar för fristående skolor genom att låta kommunernapåverka godkännandet av friskolor. Därmed råder olika villkor för friskolor iolika delar av landet. Detta minskar valfriheten och mångfalden. Istället föratt skapa en likriktad skola borde satsningar genomföras så att valfriheten ochmångfalden i utbildningen ökar. Intresset för utbildningar i fristående skolorär mycket stort. Särskilt intressant är att flera skolor lyckats locka mångasökande till utbildningar som i den kommunala skolan är mindreeftertraktade. Dessa skolor har ofta nya idéer som de förmår förverkliga ochlyckas inte sällan med pedagogisk förnyelse. Industrigymnasierna är exempelpå detta. Elever kan här ges möjlighet till sommarkurser och praktik samtskolorna erbjuder i många fall ett specialutformat program som ger elevernamer undervisningstid.En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke intetillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglernaför ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att helt skilda tolkningar ikommunerna inte är möjliga.Profilering av skolorDet ska vara kommunernas skyldighet att ge gymnasieskolori utsatta områden extra resurser för att hindra utslagning avelever. Fler magnetskolor, det vill säga skolor med enattraktiv profil, som drar till sig elever från olika stadsdelarbör startas. gymnasium är ett exempel på en lyckadmagnetskola. Dessa skolor sätter prägel på hela stadsdelen,och en bra och populär skola är positiv också föromgivningen.Det är osäkert om gymnasieskolorna har någon möjlighet att profilerasig. I och med riksdagsbeslutet har det dels skapats ett utrymme förindividuellt val, som helt och hållet görs av eleven, dels för valbara kurser,där skolan presenterar kurspaket som eleven kan välja mellan inom ramen förrespektive programs programmål. Det råder oklarhet om huruvida en skola fårlägga samma kurs i alla paket. Då kan man lägga in en kurs som motsvararskolans profilering, exempelvis inriktning mot matematik eller historia, someleverna på alla program får läsa. Enligt mening ska det varamöjligt att använda de valbara kurserna till att ge en skola en viss profil.Fritt val också mellan kommunalaskolorMånga elever begränsas i sina val till gymnasiet av att debara får söka till ett gymnasium i hemkommunen. Bara i defall när kommunen inte kan erbjuda en viss utbildning, är denskyldig att betala elevens utbildning i en annan kommun.Detta bör vara möjligt också i de fall när eleven vill läsa enutbildning i en annan kommun även om utbildningen finns ihemkommunen. En sådan ökad konkurrens mellangymnasieskolorna skulle göra det möjligt att skapamagnetskolor i utsatta områden.Stockholm den 27 september 2000Lars ()()()()()()()()