mot · GO02Ub820 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub820av , ()Forskning och högskolaSammanfattning- Fria och obundna universitet. Vetenskapssamhället och inte regeringenska utse ordföranden i universitetsstyrelser eller ledamöter iforskningsstiftelser.- Lägg mer resurser på att förbättra kvaliteten i grundutbildningen.- Studenternas val av högskola ska avgöra var utbildningen ska byggas ut.Därför får de universitet och högskolor som har högst sökandetrycksammanlagt . Dit hör , , , , Chalmerstekniska högskola, och högskola.- vill lägga mer än regeringen på forskning.- Strategi för framtida lärarförsörjning.- Fler doktorandtjänster. Riv upp doktorandreformen!- Skapa fler tjänster för dem som har doktorerat.- Treterminssystem - studenter ska kunna bedriva sina ordinarie studierockså på sommaren.- Fler fristående högskolor.- Universitet och högskolor ska ha möjlighet att utveckla egnaantagningskriterier utöver behörighetskraven.- Avskaffa kårobligatoriet.- Fler studenter ska studera utomlands och fler utländska studenter iSverige.- Utbildningskonto för livslångt lärande.- Studenter skall omfattas av lagen om sexuella trakasserier.- Genusperspektiv vid tjänstetillsättning.- Satsning på utbildning till yrken där det råder personalbrist.InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en strategi för att trygga lärarförsörjningen vid högskolor ochuniversitet.2. avslår förslag 5 i budgetpropositionen för utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning om förslag till lag om ändring avhögskolelagen.3. avslår, med hänvisning till motionens budgetförslag, förslag 8i budgetpropositionen för utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning om ramanslaget för Vetenskapsrådet.4. avslår, med hänsyn till budgetförslag, förslag 9 ibudgetpropositionen för utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning om anslagen för budgetområdet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen skall återkomma med ett förslag om hurhögskolor som förlorat sin examensrätt skall ta ansvar för studenterna påden utbildning som examen avser.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett oberoende högreutbildningen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inte skall utse ordförande i universitetsstyrelserutan att varje högskola skall utse sin egen styrelse.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ledamöter i forskningsstiftelser skall utses inomvetenskapssamhället.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att politiker inte skall kunna fatta beslut om vetenskapligaprioriteringar.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av fler doktorandtjänster.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återinföra möjligheten att doktorera utan att ha endoktorandtjänst, exempelvis på deltid.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tiden för disputation måste tillåtas variera.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att dela in högskole- och universitetsåret i tre terminer.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hälften av examinerade doktorer fick möjlighet att fortsättaen vetenskaplig postdoktoral karriär i eller utomlands.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta fler fristående högskolor.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att högskolor och universitet på vissa utbildningar skall fåutforma lokala antagningskriterier.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffandet av kårobligatoriet.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till Vetenskapsrådet.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överföra för samt 400 miljonerkronor för från de medel regeringen avsatt för utbyggnaden avhögskolan till förbättring av kvaliteten igrundutbildningen.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rutiner för hur utländska universitetsutbildningar skalltillgodoräknas i Sverige.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att fler studenter studerar utomlands.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att fler utländska studenter rekryteras till svenskauniversitet och högskolor.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av ett utbildningskonto.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att låna av det allmänna pensionssystemet för attfinansiera utbildning.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att högskolor skall fråntas ansvaret för utbildningar pågymnasienivå.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bidragsnivån för studenter som studerar på motsvarandegymnasienivå bör sättas till av studiemedlet.27. tillkännager för regeringen som sin mening att totalbeloppetför alla studerande bör höjas med per månad.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att gränsen för vad en student får tjäna innan studiemedlenskärs ned höjs till av basbeloppet.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att studenter skall omfattas av lagen om sexuella trakasserier.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning där de senaste årensprofessorstillsättningar gås igenom utifrån ett genusperspektiv.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om funktionshindrade studenters rättigheter.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta för personer med utländsk bakgrund att arbetainom bristyrken.33. avslår regeringens förslag till riksdagsbeslut att godkänna vadregeringen förordar om utbyggnad av forskning och forskarutbildning viduniversitet och högskolor.34. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestödsamt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligtföljande uppställning:35.Tabell 1: (Utgiftsområde 15, Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )Tabell 2: (25:45 högskola:Grundutbildning479 430 0007 000 000 )InledningUtgångspunkten för liberalismen är den enskilda människan. Varjemänniska skall oavsett vem hon är och var hon bor få många chanser ilivet och många möjligheter att fritt kunna växa och utvecklas. En sådanutveckling bygger på kunskap och sökande efter ny kunskap, pånyfikenhet, kreativitet, kritisk granskning och öppenhet för nya idéer.Arbetslivet ser annorlunda ut än för bara sedan.Informationstekniken har utvecklats och tillfälliga anställningsformer blirallt vanligare. Om skall kunna konkurrera på en marknad somblivit alltmer internationell krävs flexibilitet hos både arbetsgivare ocharbetstagare. höjs kraven på utbildning både på högskolenivåoch i arbetslivet.Folkpartiet vill att universitet och högskolor åter skall få sinsjälvständighet. Forskningen skall vara fri och obunden från den politiskamakten. Vi menar att kunskap har ett egenvärde - forskning skall inte främstvara nyttig för näringslivet, samhällsapparaten eller något annat. Dennödvändiga expansionen av antalet platser inom den högre utbildningen hade,om suttit vid makten, genomförts med kvaliteten i fokus.Utbildning av akademiker i tillräckligt antal och på tillräckligt hög nivå ärcentralt för varje land för att ha en möjlighet att hävda sig i framtiden.Internationella studier visar att har behov av att ytterligare höjautbildningsnivån på befolkningen. Den andel av varje ungdomsgenerationsom påbörjar eftergymnasial utbildning är lägre i än i andrajämförbara länder. För är målet att minst hälften av alla i enårskurs söker sig till högre utbildning.Liberal högskolepolitikSlå vakt om kvaliteten på undervisningenDet är positivt att allt fler bereds möjlighet att utbilda sig och sökakunskap inom den högre utbildningen. Den snabba utbyggnaden fåremellertid inte urholka kvaliteten på undervisning och forskning.Högskolor och universitet behöver tusentals nya lärare under de närmasteåren. Till detta kommer stora pensionsavgångar. examineras endastomkring 1 600 doktorer . Av dem stannar inte alla inomhögskolevärlden. De skall även täcka andra behov än högskolans. Det behövsdisputerade personer som lektorer i gymnasieskolan och vuxenutbildningen,forskare i industrin och utredare i förvaltningen. Det är viktigt att det finnsdisputerade personer inom många olika delar av samhället och därför behöverfler människor uppmuntras att påbörja forskarutbildning. Men regeringenspolitik går i motsatt riktning.Folkpartiet efterlyser också en strategi från regeringen för hur bristen påutbildade lärare på högskole- och universitetsnivå skall lösas. En självklar deli den långsiktiga strategin måste vara en större rekrytering tillforskarutbildningarna runt om i landet men det är inte tillräckligt. För attklaralärarförsörjningen krävs också en större internationell rekrytering avprofessorer, universitetslärare och forskare.Ökningstakten av studieplatser har varit så hög att klagomål nu kommer påbristen på kompetenta lärare. Många högskolor får t.ex. köpa in lärare frånolika universitet för att klara av undervisningen. Regeringens kortsiktighet närdet gäller högskolans utbyggnad är extra tydlig inom detta område. Utandisputerade lärare kan inte svenska högskolor och universitet erbjuda denvetenskapliga kvalitet på undervisningen som studenterna har rätt till.Dessutom krävs en viss kritisk massa av forskare på en erbjuda en forskarvänlig miljö. Ett rikt utbud av seminarier ochpresentationer av forskningsresultat är av omistligt värde både för studenteroch universitetsanställda. Detta bidrar även till utbyte av idéer mellan olikadiscipliner, vilket förstärker tvärvetenskapen. Utbyggnaden av regionalahögskolor är viktig och nödvändig men får inte ske på bekostnad avväletablerade och fungerande äldre lärosäten.Folkpartiet anser att utbyggnadstakten måste sänkas så att man planerar för6 000 färre nya platser jämfört med regeringens förslag. Detta innebärändå att expansionen fortsätter. Den s.k. prislappen per student måste höjas såatt högskolorna har en chans att bygga upp en välutbildad lärarkår ochgarantera kvaliteten i utbildningen. De medel som frigörs ska användas till enhöjning av kvaliteten i grundutbildningen och på att komma i kapp när detgäller lärare. föreslår därför att 2001 och 400miljoner kr 2002 ska fördelas för att höja kvaliteten i grundutbildningen.För att ständigt hålla frågorna om kvalitet levande föreslår Folkpartietockså att ett oberoende kvalitetsinstitut inrättas. Det kan bestå avrepresentanter för ämnesområden, fack och vetenskapliga tidskrifter. Dessaoberoende utvärderare ska finnas vid sidan av . De försök somhittills genomförts med rankning av utbildningar och jämförelser av kvalitetmåste gå vidare. Genom att resultaten diskuteras offentligt tvingas enskildalärosäten ifrågasätta, försvara och förändra sin verksamhet.Högskoleverket har dragit in examensrätten förhögskolor som inte hållit högskolemässig kvalitet. tycker att det ärbra. Däremot är det svårförståeligt att studenterna ska kunna avlägga examinaefter det att högskolverket förklarat att utbildningen inte hållerhögskolemässig kvalitet. Enskilda studenter kan drabbas hårt av att denutbildning de satsat på kommer att betraktas som mindre värd. Vårt förslag äri stället att respektive högskola ansvarar för att de studenter som så vill fårfortsätta sin utbildning på annan högskola.Studenterna ska ha mer makt över sina studierUtvidgningen av den högre utbildningen skall inte fungera somregionalpolitik. För att inte splittra upp resurser i form av pengar ochpersonal bör de koncentreras till de platser studenter söker sig till. På såsätt bestämmer studenterna var den högre utbildningen skall byggas ut.Därför föreslår att ett system utvecklas som successivt överförresurser efter hur sökandetrycket bland studenterna ser ut. En utredningbör tillsättas med uppdrag att föreslå en sådant system. I väntanpå en sådan förändring föreslår att 120 miljoner kronorfördelas mellan universitet som har ett uppenbart högt sökandetryck.Även kursutbudet ska styras av studenternas val. Det är bättre attstudenterna kommer in på sina förstahandsval och avslutar sin utbildning medgoda resultat än att de kommer in på sitt tredjehandsval och hoppar avutbildningen . Finns det ett samhällsintresse av att öka antaletutbildade inom ett visst område är det bättre att skapa ett större intresse förden utbildningen än att skapa fler platser som studenterna inte är intresseradeav.Ett nytt studiestödssystem med högre totalbeloppRiksdagen har beslutat om ett nytt studiestödssystem. anser attdet är viktigt att höja totalbeloppet för alla. Studenternas ökade kostnaderunder nittiotalet har inte motsvarats av en motsvarande höjning avstudiemedlen. Inte minst behovet av egen dator har kraftigt ökat deekonomiska påfrestningarna för studerande. föreslår därför atttotalbeloppet för alla studerande höjs med och attdärefter uppräkning tills vidare sker i förhållande till prisbasbeloppet.Studiestödet kommer då att uppgå till totalt i 2000års priser, jämfört med regeringens förslag på 63 882 kronor.Det är i och för sig positivt att man har höjt bidragsdelen för studerandeöver med låg utbildningsbakgrund. För människor som studerarmotsvarande grundskolenivå är en bidragsdel av studiemedletrimlig. Däremot anser att den högre bidragsnivån förgymnasiestuderande bör sättas till högst av studiemedlet. Med tanke påavskrivningsmöjligheterna kan en något högre lånedel accepteras för dessastuderande.Det särskilda vuxenstudiestödet vid vissa andra utbildningar bör ersättasmed studiemedel. Det är viktigt att vuxna studerande behandlas lika. Det ärorimligt när två vuxenstuderande på samma utbildning har olika regler: denene måste låna medan den andre kan studera bidrag. Allavuxenstuderande bör i stället omfattas av det allmänna studiestödssystemet,där möjlighet till högre bidragsdel finns vid gymnasiestudier ochgrundläggande studier. Därför föreslår en besparing på anslag25:4 Vuxenstudiestöd och en ökning på anslag 25:2 Studiemedel. Folkpartietföreslår i stället att totalbeloppet höjs med för allastuderande.Studenter som vill och kan dryga ut sina studiemedel genom arbete skainte straffas genom en lägre bidragsdel. Arbete måste alltid löna sig, även förstudenter. anser därför att fribeloppsgränserna ska tas borthelt. Till att börja med bör gränsen för vad en student får tjäna innanstudiemedlen skärs ned höjas till av basbeloppet. Det motsvarar idag109 200 kr.Med det nya studiestödssystemet kommer studenter bara att kunna fåstudiemedel i tolv terminer och det blir, enligt CSN, omöjligt att beviljaförlängning annat än vid sjukdom. Följden blir att t ex en sjuksköterska intekan få lån för att utbilda sig till läkare. har inte råd att avvara denkompetens som finns bland många människor som efter framgångsrikastudier påbörjar ännu en studieväg. föreslår att det ska bli möjligtatt i vissa fall få studiestöd än tolv terminer.Individuella utbildningskonton för ett livslångt lärandeEtt helt nytt system med individuella utbildningskonton behövs för attmänniskor skall få bättre möjlighet att klara sin försörjning vidvuxenstudier. Människor måste få större frihet att bestämma själva, omoch när de ska vidareutbilda sig under sin yrkesverksamma tid.Yrkesarbetande måste ha möjlighet att förbereda sig på kommandeyrkesavbrott för att inte då vara helt beroende av arbetsgivarens ellerstatens välvilja. En anställd måste få möjlighet även till utbildning somarbetsgivaren inte är beredd att räkna som personalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skall därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier.En utredning föreslår nu att denna möjlighet införs och förutsätteratt regeringen trots tidigare tveksamhet nu kommer att öppna möjligheternaför kompetenssparande. vill att människor ska ges en möjlighet attspara själva till sin utbildning på gynnsamma villkor men också förmånligtkunna låna pengar för att vidareutbilda sig. Därför föreslår vi att det ska blimöjligt för människor mellan att upp till en viss gräns låna av detallmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning. Om de fackligaorganisationerna vill bredda avtalspensionerna på samma sätt skall detmöjliggöras genom regeländringar. Förslagsvis kan man få ta ut avsin årslön. I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarandebelopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna dennapensionsrätt genom sparande, exempelvis i en privat pensionsförsäkring,annat privat sparande eller genom att gå i pension något senare.Brist på studentbostäderBristen på studentbostäder har i och med den stora utbyggnaden av platservid universitet och högskolor blivit ett stort problem på många orter. Detär viktigt att kommunerna i sin bostadsplanering tar hänsyn till behovet avstudentbostäder. infördes ett speciellt investeringsbidrag förbyggandet av studentbostäder. tycker att det är bra attriksdagen har öronmärkt pengar till studentbostäder men föreslår enytterligare ökning av detta bidrag i sin ekonomisk-politiska motion.Föreningsfrihet även för studenterPrincipen om föreningsfrihet är en av de grundläggande fri- ochrättigheterna i regeringsformen. Den så kallade negativa föreningsfriheteninnebär, enligt regeringsformen, ett skydd mot att genom tvång tillhörapolitisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning.Folkpartiet anser det fel, utifrån ideologiska utgångspunkter, att studentertvingas tillhöra studentkår, nation eller fakultetsförening som ett villkorför att få studera. Argumentet att tvångsanslutningen behövs för attstudentdemokratin ska fungera håller inte. Studenterna blir inte aktivareav att tillhöra en obligatorisk studentkår, där bara några procent röstar i destudentpolitiska valen. Studenternas inflytande måste i större utsträckningän komma till sin rätt genom att studenterna får stor frihet att väljaoch tar aktiv del i planeringen av sina studier och i uppföljningen avundervisningens kvalitet.Den borgerliga regeringen tog initiativ till utredningen avden obligatoriska anslutningen till studentkårer och nationer (SOU 1994:47).Slutsatserna utgick från förutsättningen att de uppgifter som studentkårernahar i viss utsträckning skall åläggas högskolorna och universiteten.Kostnaden för kårobligatoriets avskaffande föreslogs bekostas av staten.Regeringen fortsätter dock att tvinga studenter att vara anslutna till enstudentkår. För är det otänkbart att acceptera ett system därenskilda människor tvingas att vara med i en organisation. Rättigheten attvälja att vara med, och att stå utanför, organisationer och sammanslutningarskall även gälla för studenter. Studentkårernas uppgifter kan i stort handhasinom högskolans ram, men också inom eventuellt tillkommande frivilligaideella studentorganisationer. I denna process är det viktigt att bevarastudentinflytandet vid universitet och högskolor, något som dock inte ärberoende av en obligatorisk organisationsanslutning.Det är viktigt att kursutvärderingar genomförs regelbundet och att beslutmed anledning av dessa kursutvärderingar redovisas.Fler utlandsstuderandeFolkpartiet anser att fler svenska studenter skall uppmuntras att studerautomlands. Vårt mål är att varje student som tar examen från en svenskhögskola och ett svenskt universitet skall ha förlagt minst en termin avstudierna utomlands. Det är viktigt, inte bara ur ett akademiskt perspektiv,men också för att skaffa sig kulturkompetens och nya språk. måste dock förbättra sina rutiner när det gällertillgodoräknande av utländska studier. föreslår att allastudenter som förlägger en termin eller flera utomlands, skall få ettskriftligt intyg för hur utlandsstudierna räknas vid hemkomsten. Ett änstörre problem är detta för invandrare som har lång akademisk utbildningoch som i har svårt att få den utbildningen översatt. Det måsteskapas rutiner för hur utländska universitetsutbildningar skall räknas iSverige.Sverige måste bli bättre på att stimulera utländska studenter att komma tillSverige. Det är tämligen många från andra länder som genomgårforskarutbildning här men alltför få gör sin grundutbildning i Sverige.Möjligheterna är egentligen goda, inte minst genom EU-medlemskapet.Samtidigt är emellertid ett litet språkområde, vilket är en nackdel.Därför borde fler kurser ges på andra språk än svenska och textböcker påandra språk än svenska och engelska användas. Det skulle motivera utländskastudenter att söka sig hit och ge svenska studenter bättre förutsättningar förstudier utomlands. Det har i EU-arbetet visat sig att bristen på svenska tolkarär mycket stor, exempelvis för språken italienska, grekiska och portugisiska.Tre terminer på högskolornaUniversitetsåret består av två terminer, en hösttermin och envårtermin, där varje termin omfattar 20 poäng, vilket är 20 veckorsstudier. Många högskolor och universitet anordnar dessutom utöver dettaspeciella sommarkurser. ser det som ett steg i rätt riktning attutöka valfriheten för studenter men en väsentlig förändring förstudenterna vore om de kunde få läsa sina ordinarie kurser även påsommaren.Folkpartiet anser att utbildningsåret skulle kunna delas upp i tre termineroch innefatta sommarmånaderna. En sådan indelning ger större möjlighet förstudenterna att förkorta utbildningstiden. De negativa konsekvenserna av dettraditionella systemet med två terminer har under de senaste årens högaarbetslöshet blivit uppenbara. I stället för att tidigare slutföra en utbildningoch ta en examen tvingas många studenter att gå arbetslösa under sommareneller studera sommarkurser som inte är del av utbildningen. Etttreterminssystem gör det möjligt för studenter som vill ha studieuppehåll attgöra det och för andra som föredrar att studera även att göradet.Ökad jämställdhetRegeringen har tyvärr ett alltför kvantitativt sätt att se på jämställdheteninom den högre utbildningen. Rekryteringsmål och könsfördelning ärmätinstrument. anser inte att detta är tillräckligt. För att kunnaåtgärda jämställdhetsbristerna inom högskole- och universitetsvärldenmåste de osynliga hindren och bakomliggande strukturerna analyseras.I dag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier men kvinnorsmöjligheter att efter disputation göra karriär och nå professur är betydligtsämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varfören manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder i vägen förkvinnorna. En genomgång av hur behandlade ansökningar från kvinnor respektive män ger stödför detta antagande. anser därför att en utredning ska tillsättasdärman gör en genomgång med genusperspektiv av de senaste årensprofessorstillsättningar där såväl kvinnor som män varit placerade bland detre främsta kandidaterna. Hur har sakkunniga valts? Finns skillnader ibedömning av forskningens originalitet, pedagogisk skicklighet etcetera, somkan hänföras till om personen i fråga är man eller kvinna? Modell för ensådan genomgång kan vara analysen av Medicinska forskningsrådet.Sexuella trakasserierRegeringen valde att begränsa den strängare lagstiftningen om sexuellatrakasserier till att enbart gälla för dem som omfattas av lagen omanställningsskydd, LAS. Det innebär att studenter inte omfattas av dennya lagen.Studenter vid högskolor och universitet befinner sig i en liknande situationsom andra arbetstagare.