ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf212av Virgin, ()Sjukpenning vid retroaktiv utbetalning av lönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av de regler som tillämpas närlöneökning inträffar under sjukperiod.MotiveringSjukpenning betalas ut med hänsyn till aktuell inkomst. Under pågåendesjukperiod kan löneförhandlingar påverka den sjukpenninggrundandeinkomsten. tar hänsyn till den nya inkomsten och gören retroaktiv utbetalning av sjukpenningen från den dag då avtalet ärunderskrivet.Av anvisningar till försäkringskassorna framgår attändring skall ske från den tidpunkt inkomständringen gäller och som ettförtydligande till detta sägs att det innebär först den dag då avtaletunderskrivits.Det är många som ifrågasätter att sjukpenningen regleras först från den dagavtalet är underskrivet. Den som inte är sjukskriven får lönen reglerad frånden dagen avtalet gäller medan den som är sjukskriven och inte uppbär lönfrån arbetsgivaren får kompensation från sjukförsäkringen först från dentidpunkt avtalet är underskrivet. Kompensation för löneökning vidsjukskrivning borde ske på samma sätt som vid retroaktiv utbetalning av lönatt gälla från den tidpunkt avtalet gäller.Försäkringskassans administration belastas inte på något avgörande sättom den retroaktiva ersättningen beräknas från avtalets början. I rutinerna förutbetalningen ingår som regel att hos arbetsgivaren ta reda på när avtalet ärunderskrivet. Frågan till arbetsgivaren kan istället vara från vilken dagavtaletgäller. Kostnaderna för sjukförsäkringen ökar men förståelsen till reglernaökar och försäkringskassorna slipper förklara en regel som egentligen inte gåratt få förståelse för.Stockholm den 28 september 2000Lilian Virgin (s)()()
mot · GO02Sf216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf216av , ()Sjukförsäkring för aktiebolagsägareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att jämställa ägaren av aktiebolag med ägaren i andrabolagsformer vad gäller rätten till sjukförsäkring.MotiveringLagen om sjukförsäkring gör skillnad mellan aktiebolag och andrabolagsformer. Den som startar ett handelsbolag eller en enskild firma harmöjlighet att under ett uppbyggnadsskede tillgodoräkna sig normalinkomst. Men om man startar ett aktiebolag finns inte den möjligheten.Tar man inte ut någon lön har man heller inte någon sjukförsäkringoavsett om företaget är nystartat.Den rådande ordningen är absurd och saknar rationell förklaring.Möjligheten att kompensera utebliven sjukpenning med privata alternativfinns heller inte, då även dessa är beroende av att man kan redovisa inkomstav tjänst. Entreprenörskap måste uppmuntras och inte motarbetas. Ennybliven företagare som redan lever riskfyllt riskerar dessutom att stå heltutan grundtrygghet i tillvaron. Arbete och välfärd åt alla kan bara uppnåsgenom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåtsatt utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivethar varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nyajobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att startaeller vidareutveckla företag.Stockholm den 26 september 2000Maria ()
mot · GO02Sf218 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf218av , ()Kriterier för havandeskapspenningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av kriterierna för bedömning vidansökan om havandeskapspenning.MotiveringEn kvinna har enligt 3 kap 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring rätttill havandeskapspenning om havandeskapet har satt ned hennes förmågaatt utföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och omhon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete.Havandeskapspenning betalas tidigast från den och längst tilloch med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnetsfödelse. Havandeskapspenning betalas ut med det belopp som motsvararkvinnans sjukpenning.Kriterierna för bedömning om en kvinna är berättigad till havandeskaps-penning handlar främst om arbetets fysiska påfrestning, tex tunga lyft,påfrestande ensidiga rörelser eller att hon måste stå en stor del avarbetstiden.Dagens arbetsmarknad har inslag av nya påfrestande faktorer för en gravidkvinna. T ex så är arbeten ofta förknippade med en hög grad av stress, långaåterkommande resor osv. Enligt vår mening bör även sådana faktorerinnefattas vid en bedömning av ansökan om havandeskapspenning. Enutredning bör tillsättas för att se över kriterierna som ligger tillgrundför bedömning av om en kvinna är berättigad till havandeskapspenning.Stockholm den 29 september 2000Lena ()()
mot · GO02Sf219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf219av de , ()HandikappersättningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av reglerna för handikappersättningefter ålder.Motiv till mitt förslagHandikappersättning kan ges till den som för avsevärd tid har fått nedsatt funktionsförmåga. I lagen (1962:381) om allmänförsäkring anges (9 kap. 2 §) att förutsättningarna för att få ersättningen äratt man i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan,för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan ellerannars behöver vidkännas betydande merutgifter.Bedömningen grundas på det sammanlagda behovet av stöd. Blinda, dövaoch gravt hörselskadade har alltid rätt till handikappersättning. Vidare måsteman vara minst och ha rätt till pension.Handikappersättningen är skattefri och tas följaktligen inte med isjälvdeklarationen. Handikappersättningen omprövas för attförsäkringskassan ska utreda om förhållandena är ändrade, till exempel omden försäkrade har slutat arbeta. Finns det fortfarande behov somöverensstämmer med reglerna så beviljas fortsatt handikappersättningMerkostnaderna för en funktionsnedsättning som uppkommer efter är inte mindre än om samma typ av funktionsnedsättning uppstår innandenna åldersgräns. vet vi att merkostnaderna för läkarvård, läkemedel,färdtjänst, hemtjänst, slitage i hemmet i samband med personlig assistent ochannan hjälp har ökat för den enskilde.Det borde därför vara en självklarhet att handikappersättning utbetalasoavsett när i livet funktionsnedsättningen inträffar. kanhandikappersättning, även om ansökan inkommer efter 65-årsdagen, beviljas.Då måste dock den enskilde styrka att behovet uppkommit före 65-årsdagen.Detta är kanske inte alltid så lätt för den enskilde. Regeringen borde därför seöver reglerna för att möjliggöra för personer att kunna fåhandikappersättning.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02Sf220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf220av Skånberg, (kd)Öppenvårdsbehandling och tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring avlagen att föräldrapenning utgår vare sig behandling sker vidöppenvårdsavdelning i kommunens eller regi.MotiveringMånga kommuner har en öppenvårdsavdelning, där familjer med barnunder går i behandling . Till den här behandlingen är dåknutet en barnläkare som blir informerad om den aktuella familjen vidinskrivningen.Vid kontakt med har denna, efter lite diskussion, gåttmed på att föräldrar som har arbete skall kunna delta i dennaöppenvårdsbehandling och erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjuktbarn. Tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn utgår per barnoch år.Skulle inte föräldrapenning utgå, skulle det vara mycket svårt att fåföräldrar att se det ekonomiskt möjligt att delta, om de måste avstå sin lön ochinte får något slags kompensation för inkomstbortfallet. Barnens behandlingskulle då bli allvarligt lidande eller, i värsta fall, få ställas in.Så långt känt finns det inga regler i lagen om allmän försäkring, LAF, förden beskrivna situationen, om kommunen är huvudman för verksamhet. Inteheller har det någon betydelse om öppenvårdsavdelningen har enlandstingsanställd läkare till hands. Den beskrivna verksamheten liknar imycket en inläggning som t.ex. en familj måste gå igenom vid enutredning, eller behandling, på sjukhus eller annars i regi. Då ärregelverket solklart att föräldrar kan erhålla tillfällig föräldrapenning förvårdav sjukt barn.Skillnaden består tydligen i om verksamheten bedrivs i regieller i regi. Enligt uppgift har här skärptregeltolkningen, istället för tvärtom.Öppenvårdsbehandling i regi blir allt vanligare. För att intebarn ska gå miste om den öppenvårdsbehandling de behöver, eller behövasakna den föräldranärvaro som för behandlingen kan vara viktig, eller till ochmed nödvändig, behöver en lagändring komma till stånd. Regeringen böråterkomma till med förslag på sådan lag.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)()
mot · GO02Sf221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf221av , ()PappaledigtFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att en uppföljninggörs av hur föräldraförsäkringen styr konstruktionen av vem avföräldrarna som väljer att ta ut försäkringen.MotiveringFör barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta ut såmycket föräldraledigt som möjligt. Det är också positivt från ettjämställdhetsperspektiv att mamman och pappan själva kan besluta omvem som ska vara barnledig och under vilken period. En viss ekonomiskstyrning finns i systemet genom pappamånaden. avpapporna till barn födda efter regeländringen 1995 har utnyttjatföräldrapenning under barnets fyra första år. Detta kan jämföras med 50procent av papporna till barn födda och 1994.Tyvärr visar det sig alltför ofta att det inte bara är svårigheterna för pappanatt ta ledigt från sitt arbete som är orsaken till att han inte tar ut mer avföräldraledigheten. Det beror också på ekonomiska incitament. grundarsig föräldrapenningen på maximalt 7,5 basbelopp. Detta leder ofta till att densamlade familjeinkomsten upplevs för låg, om pappan tar utföräldraledigheten. En undersökning bör därför göras om pappan i störreutsträckning skulle utnyttja föräldraförsäkringen om inte inkomstenreducerades.Om sjukpenningen i föräldraförsäkringen skulle grunda sig på helainkomsten och inte som på maximalt 7,5 basbelopp, beräknadesutgifterna för föräldraförsäkringen öka med omkring 1 240 miljonerkronor. Föräldraförsäkringen är beskattningsbar och den finansiella effektenför hushållen beräknas öka med . Statens utgiftergenererar i detta fall inkomster till kommunerna genom skatteuttaget samtålderspensionssystemet.En höjning av ersättningsnivån vid föräldraledighet skulle med säkerhetleda till att fler pappor utnyttjade försäkringen. Ett föräldraförsäkringssystemsom bäst tillgodoser familjens önskemål om tid hemma med barnet tar tid attändra. Det är dock rimligt att en uppföljning görs om hurföräldraförsäkringens konstruktion styr vem som väljer att vara hemma hosbarnet.Stockholm den 26 september 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02Sf225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf225av , ()FörsäkringskassanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning om hurförsäkringskassans kunskap om sjukdomar och arbetsskador kan kommatill nytta i förebyggande arbete.BakgrundFörsäkringskassan samlar in uppgifter om var och en som utnyttjarsocialförsäkringens system. Vid anmälan till kassan skall självklartsjukdom och vid skada händelseförloppen angivas. Denna information haridag ett stort värde och visar tydligt på sjukdomstrender i vårt land.Frågorna som vill ha svar på av de försäkrade bordevara en stor tillgång i forskning och utveckling av såväl vår socialförsäkringsom sjukvård och förebyggande hälsovård.Men beklagligt nog sammanställs inte denna information utan förblir tillingen nytta i pärmar och arkiv. Det finns ingen möjlighet i dagens lagstiftningatt sammanställa denna stora kunskap och information.Förslag till åtgärdRegeringen bör få i uppdrag att utreda och återkomma med förslag på hurman bäst kan utnyttja kunskapsbanken om sjukdomar och skador somdrabbar oss som är försäkrade i svensk socialförsäkring.Samtliga frågor och inte minst svaren, som finns samlade inomförsäkringskassan, borde komma till nytta i forskning och utveckling av bättrearbetsplatser, sjukvård och förebyggande hälsovård.Över tiden borde samhället spara oerhört mycket pengar genom att vi kanlära oss av redan gjorda misstag. För att detta skall gå att genomföra krävs enändrad lagstiftning avseende dessa uppgifter som finns påförsäkringskassan.Regeringen bör tillsätta en utredning som utvärderar och kommermed förslag på hur vi kan förbättra hälsovården i . Låt oss inte sparapå information utan ta vara på densamma.Stockholm den 27 september 2000Kenneth ()
mot · GO02Sf230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf230av Molén, ()Utebliven pensionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder frågan om en utebliven pensiontill 1,3 miljoner pensionärer i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv till mitt förslagRegeringen ändrade enligt proposition 94/förpensioner från den 13:e och 14:e i en månad till den 23:e och 24:e isamma månad. Efter ytterligare en ändring nu ändrats till den 18:e och den 19:e i varje månad.Förändringen innebär att, för att en förlängning skall kunna genomföras,har och förlängt pensionsåret med islutändan utan att ersätta pensionärerna för har (14 december 1994-18 december 1995)har (18 december 1995-20 december 1996)har ( 20 december 1996-19 december 1997.Med andra ord skall för de tre aktuella åren pension utbetalas för1.101 dagar, eftersom pensionsåret förlängts först ochdärefter, som framgår av första stycket i motionen, kortats med femdagar. Skillnaden är som innebär att 1,3 miljoner pensionärergått miste om pension under den aktuella perioden.Enligt min mening bör regeringen ges i uppdrag att utreda den uppkomnasituationen och i förekommande fall till samtliga drabbade pensionärerutbetala utebliven pension.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)
mot · GO02Sf231 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf231av , ()ÄnkepensionernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inkomstprövningen av folkpensionsdelen i änkepensionernaavskaffas och att nivåerna i denna pension återställs till vad som gälldeföre den 1 april 1997.Inkomstprövningen av änkepensionerna böravskaffasSedan den 1 april 1997 gäller att folkpension i form av änkepension ochpensionstillskott skall inkomstprövas. Av de 37.500 änkor vars inkomsterprövades blev 27.800 av med hela pensionen.Deras ekonomiska villkor försämrades i ett slag med perår. De återstående änkorna blev av med delar av sin änkepension. Ettundantag utgör änkor efter statstjänstemän. Deras änkepensioner ärnämligen en del av ett statligt bruttosamordnat pensionssystem. Enligtdetta kompenseras de så att totalpensionen blir oförändrad. Ovanståendevisar att regeringens åtgärd i högsta grad är otillständig.När änkepensionen infördes var denna inte villkorad. De avsättningar somgjordes för änkorna uppfattades därigenom på goda grunder som garantier förekonomisk trygghet vid makens frånfälle.Med det beslut som en majoritet i fattade, har inte enbartenskilda människors ekonomiska planering slagits i spillror, utan man harockså, genom de uppenbara orättvisor som blir följden av beslutet, allvarligtskadat tilliten till staten som garant för tryggheten i samhället.Inkomstprövningen bör därför avskaffas.Stockholm den 28 september 2000Kent ()
mot · GO02Sf232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf232av , ()Ideella fonder i statlig förvaltning av premiepensionsmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring i 20 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring och 15 kap. 16 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders-pension enligt vad som anförs i motionen.Ideella fonderI avslogs i kammaren motion angåendemöjligheter att placera premiepensionsmedel i ideella fonder. För attmöjliggöra att detta kan ske krävs en ändring i 20 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och 15 kap. 16 § lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderpension. Vi uppfattade dock att motståndet motdenna förändring var ringa och lagändringen ej speciellt komplicerad.Därför dristar sig att återigen göra ett försök att föreslå attden som vill skall kunna placera premiepensionsmedel i ideella fonder. Viser det som viktigt att staten agerar som en positiv förebild och gersignaler om solidariska placeringar.Vi anser att det är av stor vikt att visa på att placerat kapital även kangenerera positiva samhällseffekter på angelägna områden genom stöd tillallmännyttiga ändamål som t.ex. Världsnaturfonden, Röda korset, RäddaBarnen, , eller annat.Ett argument som använts mot detta förslag är att inbetalningen ochplaceringen skall trygga pensionen, d.v.s det finns ett speciellt syfte. Ettannatmotargument är att det kan finnas en viss risk för att att dessa fonder genomsin ideella utdelning har sämre avkastnig och därmed inte tryggarpensionstillflödet så som det är avsett. Mot detta kan anföras att risk för lågavkastning även föreligger med andra fonder. Premiepensionsdelen ärdessutom bara en mindre del av den totala pensionen och en viss avsättningtill ideella ändamål torde därför endast ha en marginell inverkan på detslutliga totala pensionsbeloppets storlek. För att ytterligare säkra detta kanman sätta gränser för hur stor del av fondbehållning eller avkastning som fåravsättas för ideella ändamål.Miljöpartiet anser att det är viktigt att uppmuntra och förstärka denenskilda människans valmöjligheter. Premiepensionssystemet bygger på attden enskilde skall ha ett stort varierat urval av fonder att välja mellan.Därmed borde även de s.k. ideella fonderna ingå som en valmöjlighet. Eninskränkning som utesluter ideella fonder skulle lägga band på människorsönskan att verka solidariskt och ideellt. Att avstå en del av sinapensionspengar kan också vara ett alternativt sätt att trygga ålderdomengenom att man härigenom kan bidra till att förbättra miljön, hälsan, livet idess helhet, framtiden för såväl sig själv som kommande generationer.Stockholm den 2 oktober 2000Kerstin-Maria ()()()()()()
mot · GO02Sf233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf233av , ()Garantinivån i föräldraförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om garantinivån i föräldraförsäkringen.MotiveringBarnfamiljerna är den grupp som drabbats hårdast av den ekonomiskasituationen . Åtgärder som syftar till att underlättabarnfamiljernas situation är därför av yttersta vikt. Barnen är vår framtid.Att förbättra för barnen och barnfamiljerna är därför en av de bästaframtidssatsningarna vi kan göra.En utredning arbetar för tillfället med att se över vissa av defamiljeekonomiska stöden. Syftet är att göra en analys av de samladeeffekterna av stöden och se vilka möjligheter som finns inom ramen för dengenerella välfärdspolitiken att stödja barnfamiljerna på ett mer effektivt sätt.Föräldrapenning ges till båda föräldrarna under sammanlagt ochkan tas ut till dess att barnet fyller eller avslutar sitt första skolår.Under360 dagar motsvarar ersättningen förälderns sjukpenninggrundande inkomst(SGI) och motsvarar ersättningen garantinivån, för närvarande60 kronor per dag. För föräldrar som saknar eller har låg inkomst motsvararföräldrapenningen garantinivån. förbättradesföräldrapenningen genom höjd ersättningsnivå vid flerbarnsfödsel samtidigtsom barnbidragen höjdes. Dock har nivån för garantibeloppet varit detsammasedan 1987. har beloppet varit . bör geregeringen tillkänna behovet av att räkna upp nivån för garantibeloppet iföräldraförsäkringen. Frågan om garantinivån bör även tas upp av denfamiljepolitiska utredning som tillsattes av regeringen nyligen.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()()
mot · GO02Sf235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf235av , ()FörsäkringsombudsmanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanför om att det bör inrättas en försäkringsombudsman som kan hjälpapersoner som anser sig orättvist behandlade.MotiveringArbetsskadeutredningar visar sig ofta (enl ) vara avdålig kvalitet och dessutom ofullständiga. Försäkringskassorna ska underhandläggningens gång ta ställning till vilken ersättning den skadade skafå. I samråd med försäkringsläkare ska de då tolka arbetsskadeutredningarsom kan vara ofullständiga. Det kan leda till att arbetsskadade inte får denersättning de är berättigade till. Försäkringsläkaren grundar sinabedömningar utifrån vad som kan läsas i handlingarna. Den läkare somhar behandlat den arbetsskadade grundar sina bedömningar även påsådant som de kan se, höra och känna. Den behandlande läkaren avgerutlåtanden för vilka de ansvarar såsom läkare inför ochriskerar att mista sin legitimation vid upprepade felbedömningar, medanförsäkringsläkaren ansvarar som tjänsteman - anställd vidförsäkringskassan.Många arbetsskadade som anser sig ha fått fel ersättning begär en prövningi kammarrätten. Prövningsrätten infördes för att den arbetsskadade skallfå hjälp av en opartisk instans.Andelen avslag på prövningstillstånd i kammarrätten har ökat kraftigt. Detär vanligt att avslagen inte motiveras, vilket leder till att åtskilliga av deskadade inte upplever att deras talan överhuvudtaget blivit föremål förprövning. Den skadade känner inte alltid till att han/hon skulle kunna fåjuristhjälp av sitt fackförbund och de har inte råd att anlita en jurist själva.Alla medborgare berörs av socialförsäkringar men det saknas någon somför den enskildes talan i de fall man upplever sig åsidosatt eller motarbetad.Den försäkrade har svårt att förstå det fackliga byråkratspråk somförsäkringskassornas beslut är avfattade på. Av den anledningen föreslår vi attdet bör inrättas en försäkringsombudsman som kan hjälpa personer som ansersig orättvist behandlade.Stockholm den 2 oktober 2000Birgitta ()()