ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K245 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K245av , ()Nationaldagen och nationalsångenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationaldagsfirande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett juridiskt erkännande av sången somSveriges nationalsång.Stärk den nationellaidentitetenUnder har gått från att varaett förhållandevis homogent land till ett mångkulturellt.Detta har skapat otrygghet hos en del vilket tagit sig uttryck irasistiskt betingat våld. De mångkulturella inslagen har givitoss ett mer mångfacetterat samhälle där mat, kultur ochidentitet har berikat . Medlemskapet i EU harbidragit med helt nya dimensioner inom politik, ekonomi,kultur och andra mellanmänskliga relationer.De flesta av dessa förändringar har varit positiva för och möts medförståelse och respekt bland medborgarna. Dock kan man se hur en del äroroliga för att vår egen nationella identitet skall minska och på siktförsvinna.Det finns ett behov av nationell samling. Det är viktigt att vi använder denationella symboler som finns på ett sådant sätt att den nationella identitetenstärks för alla som bor i anser att det vore bra om man exempelvis stärkte nationaldagensstatus. Nationaldagen bör vara då man pekar på dels det gamla, delsdet nya som håller på att växa fram. Nationaldagen är ett bra tillfälleför kommunerna att hälsa nya svenskar välkomna. Det vore önskvärt att göra6 juni till en allmän helgdag där vi kan fira vår gemensamma nation. Ett stärktnationaldagsfirande skulle motverka negativ nationalism och rasism.Nationaldagen är ett gyllene tillfälle att lära känna varandra och att visa attgamla är en nation för alla som där bo och bygga.Många skolor stänger för sommaren i anslutning till nationaldagen detta ärnågot som skulle kunna utnyttjas för att göra nationaldagen ännu festligare.Det är att vår av hävd erkända nationalsång fårett juridiskt erkännande.Att göra till helgdag och ge nationalsången ett juridiskt erkännandeskulle stärka den sunda nationella stoltheten. En sund nationell stolthet är ettbra sätt att motverka rasism och uppmuntra till ett öppet och mångkulturelltsamhälle.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02K247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K247av , ()Lokalisering av central valmyndighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokalisering till av den myndighet som har att ta ansvarför att organisera de allmänna valen.MotiveringEn ny central myndighet med ansvar för organisationsfrågori samband med de allmänna valen kommer att bildas, varvidansvaret för arbetet bryts ut ur Riksskatteverket.Det är en angelägen reform. har praktiskt gjort ett gottarbete, men uppgiften är delvis apart från verkets huvuduppgift somden kräver ett helhjärtat engagemang från den myndighet vars insatser kanpåverka valdeltagandet.Lokaliseringen av myndigheten har inte fastställts. Jag vill av flera godaskäl förorda en lokalisering av myndigheten till Örebro.Det är angeläget att myndigheten får en ordentlig nystart även om deerfarenheter har måste tas till vara i den nya myndigheten.- Myndigheten måste ha ett nära samarbete med och fungera som inspiratörtill kommunernas valnämnder. är väl beläget i landet och har godamöjligheter att vara forum för överläggningar mellan kommunalaföreträdare och mellan kommuner och centrala myndigheter.- har hög kompetens inom sin samhällsvetenskapligafakultet och ett brett internationellt nätverk. Stort intresse och högkompetens finns inom det statsvetenskapliga området. Möjligheterna attrekrytera kvalificerade statsvetare är goda, både från universitetoch från de många lärosätena i Mellansverige.- I har demokratiarbete och försök med vidgad demokratispelat en viktig roll alltsedan början av åttiotalet.- Genom Mälar- och Svealandsbanorna liksom de förbättringar som nupågår på /E20 har mycket goda kommunikationer medStockholmsområdet. I praktiken är möjligheterna för myndigheten att hållagoda kontakter med riksdag, regering och övriga statliga myndigheter likagoda som om myndigheten förläggs till Stockholm.- Erfarenheterna från SCB:s lokalisering till är goda. Örebroenhetenhar hävdat sig väl. goda geografiska läge har underlättat kontaktermed enheten i och de många centrala verk och departementsom en myndighet som SCB samverkar med.- kan erbjuda bra lokalalternativ centralt i staden och till rimligakostnader.- har goda boendemiljöer och är som gammal kulturstad ett attraktivtbostadsalternativ.- Enligt tidigare riksdagsbeslut skall möjligheterna till lokalisering utanförStockholm prövas vid samtliga etableringar av nya statliga myndigheter.Örebro tillhör de större kommuner som i tämligen ringa del fått del avstatliga beslut om utlokalisering av statliga myndigheter trots attmöjligheterna att ta ansvar för central statlig förvaltningsverksamhet ärmycket goda.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02K248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K248av , ()Information om rösträttenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskild information till den som blir röstberättigad och valbartill uppdrag i det allmännas tjänst.MotiveringDet minskade valdeltagandet inger oro.Demokratiutredningen har bl.a. konstaterat attvaldeltagandet minskar kraftigt bland människor somupplever sig stå utanför samhällsgemenskapen. Ocksåungdomarnas valdeltagande har minskat. Det gäller bådeunga människor med dålig förankring i skola och arbetslivoch en växande grupp unga med goda inkomster och i övrigten god förankring i samhället. De senare tycker inte attdemokratin berör dem och avstår från att ta sitt ansvar församhällsutvecklingen. Bland grupper med lågt valdeltagandefinns vidare många invandrare.Tendenserna är allvarliga. Värnet om demokratin handlar både om hur vi,som arbetar politiskt, klarar av att föra en dialog om viktiga vägval ochuppträder som politiker och om de politiska partiernas möjligheter attengagera medborgarna, men det handlar också om att vi alla som medborgareinser vårt ansvar för demokratins framtid.Värnet om demokratin kräver åtgärder inom en mängd områden och ettgrundläggande förhållningssätt på alla nivåer och i alla sammanhang isamhälle och bland vänner, arbetskamrater och i familjelivet. Men det är inteheller betydelselöst vilka signaler det officiella ger i frågor somsynenpå rösträtten. När röstkortet - den officiella valhandlingen - blir såanspråkslös att många slänger den bland hushållsreklamen eller att statligaverk av besparingsskäl avstår från att räkna antalet blanka röster, blirbudskapet om valhandlingens betydelse otydligt. Därför är det av stort värdenär regeringen i budgetpropositionen markerar att det är nödvändigt attorganisationen kring de allmänna valen utformas så att den underlättar etthögt valdeltagande. För unga människor är myndighetsdagen nu främst den dag man får rättatt gå med kompisarna på krogen eller kan förbereda uppkörningen förkörkort. Jag tror att det skulle ha ett symboliskt värde om de ungdomar somfyller får en handling som bekräftar att de nu uppnått den ålder då de ärröstberättigade och valbara till förtroendeuppdrag i samhällets tjänst.Tillsammans med enkla uppgifter om hur valet går till skulle en sådansymbolhandling bidra till att både påminna ungdomarna själva och deraskamrater om att myndighetsdagen inte bara är för glada kamratträffar,utan också när man helt och fullt måste dela vuxensamhällets ansvarför demokratin. Samma glädje av att hälsas välkommen som fullvärdigdeltagare i vårt gemensamma ansvar för den svenska demokratin har säkert deutländska medborgare, som blir svenska medborgare eller i vårtland är röstberättigade och valbara till förtroendeuppdrag i kommuner ochlandsting.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02K249 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K249av Flyborg, (-fp)Regionalt riksdagskontor i till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar inrätta ett regionalt riksdagskontor i sprida kunskap är att sprida makt. Att sprida kunskap omriksdagens arbete är att inbjuda till delaktighet. Delaktighetär nyckeln till demokratins hjärta.Avståndet mellan väljare och valda måste bli kortare, särskilt för denöverväldigande majoritet som bor utanför . Finns möjligheten attinhämta information om riksdagsarbetet känner människor det lättare att ävensjälva delta i debatten och den politiska beslutsprocessen - utan att varapartipolitiskt anknutna.Sveriges riksdag har 349 ledamöter, valda i demokratiska val,representerande hela men med säte i . i sigär en ständig fysisk påminnelse om var och hur samt av vem som besluten iSverige fattas. har också ett utmärkt informationscenter, placeratstrax intill . Alldeles runt hörnet återfinns det stiligaRiksdagsbiblioteket med en förnämlig samling riksdagstryck samt all annanlitteratur. Detta är utmärkt. Enda problemet är att alltsammans ligger samlatinom ett par kvarter i behöver inrätta ett antal regionala riksdagskontor ilandet. Det första föreslås läggas i . Vid ett sådant kontor kankammardebatter, frågestunder, interpellationer m m varauppkopplade på storbilds-TV. Kunnig personal kan också assistera vidRixlexsökningar m m. Förslagsvis kan även de lokala riksdagsledamöternabemanna kontoret enligt ett rullande schema, så att man alltid har en levandelänk till . Kostnaderna för kontoret bör kunna finansieras inomgivna budgetramar.Detta skulle förstärka möjligheter att nå ut med väsentligsamhällsinformation samt inte minst ge människor ökat tillträde till politikensoch beslutsfattandets värld. Det vinner vi alla på.Demokratin har inte vunnits en gång för alla utan måste ständigtåtererövras av varje generation. Detta kan vara ett litet steg i den processen.Stockholm den 29 september 2000Eva Flyborg (fp)()()()()()Per ()()()
mot · GO02K250 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K250av , ()Alkoholfri representationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager föe regeringen och riksdagsstyrelsen som sinmening vad i motionen anförs om en policy för alkoholfri representationför statlig förvaltning och för riksdagen.MotiveringDet finns bland allmänheten en irritation över att politiker,på det som faktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol påskattebetalarnas bekostnad. Bruket av offentliga medel iform av statlig och representation med alkoholhar därför med rätta kritiserats. Alkoholkonsumtion är idaginte accepterad på någon svensk arbetsplats, och börnaturligtvis inte vara det i stat och kommun heller. Alltflerexempel kommer till allmän kännedom om politiker medalkoholproblem. Inte sällan har alkoholism grundlagts ellerutvecklats genom offentlig representation. , anser vi ska vara en vit zon, liksom trafiken,graviditeten och våra barn och ungdomars uppväxt. I tidernär mycket angelägna ändamål på grund av det knappaekonomiska utrymmet måste avslås eller vänta, ter det sigobegripligt med politiker som unnar sig själva gratis alkohol.Politiker, inte minst riksdagsledamöter, måste visa sin viljaatt prioritera och föregå med gott exempel. Vi föreslår enpolicy där all representation under arbetstid är heltalkoholfri, och representation vid övriga tillfällen är spritfri.En restriktiv syn på alkohol i politiska sammanhang är ingenny fråga, utan ytterst en fråga om solidaritet.Stockholm den 25 september 2000Fanny ()Skånberg (kd)
mot · GO02K251 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K251av , ()Öppna arkiv för forskareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring avlagstiftningen att berörda forskare kan få relevant information ur Säposoch MUST:s arkiv.Motiv för mitt förslagFöljetongen om regeringens och det socialdemokratiskapartiets ständiga mörkanden i frågan om övervakning ochregistrering av vanliga medborgare verkar aldrig ta slut. Denena turen följer efter den andra. Senaste episoden är ettforskningsprogram kring den militära säkerhets- ochunderrättelsetjänsten, som toppstyrts och byråkratiserats såtill den milda grad att resultatet snarare harunderhållningsvärde som såpopera, än sanningsvärde somresultatet av ingående granskning.På Svenska Dagbladets Samtider 000923 framställs situationen avprofessor i historia, på följande sätt:När regeringen tog initiativ till forskningsuppdraget, uttalade sig deansvariga ministrarna (, , ) i allmänna menpositiva ordalag om att forskarna skulle få tillgång till det källmaterial debehövde. (DN 22/12 -97)Löftena visade sig intet värda. (i skriften) beskriver utförligt diskussionerna omtillgången till arkiven mellan forskarna och å ena sidan, och Säpooch MUST och tjänstemännen på å andra sidan. Deunderordnade myndigheterna och tjänstemännen fäste ingen vikt vidministrarnas offentliga uttalanden. De hänvisade till rådande lagstiftningav vilken de ansåg sig tvingade till en strikt restriktiv hållning då detgällde att ge forskarna tillgång till källmaterialet.Åmark upprörs i egenskap av akademiker över hur andraakademiker kan låna sig till att fortsätta forska på dessavillkor. Det är en akademisk fråga. Vad som däremot är enpolitisk fråga är användandet av skattemedel till den härtypen av skenmanövrar från regeringens sida. Antingenreder vi ut frågan en gång för alla, genom att ändra de lagarsom hindrar forskarna från att få del av relevantarkivmaterial i denna fråga. Alternativt skall inga pengaranslås till den här typen av forskning. Då är det rent slöserimed medborgarnas resurser.Redan Blå Tåget konstaterade att den ena handen vet vad den andra gör.Det vet man nog inom regeringskansli respektive myndigheter också. Att sägaA, göra B och låta skattebetalarna stå för diskrepansen är en alltför välkändmelodi. För att förhindra ytterligare en vers på visan bör regeringen nuuppmanas att stå vid sitt ord att ge forskarna tillgång till behövligtkällmaterial.Vi vet att många människor utsatts för kränkande granskningoch att övertramp har begåtts i den övervakning som myndigheterna ägnat sigåt. Det har drabbat såväl liberaler som socialister. Därför är det angeläget attfå klarhet i vad som skett, så att vi kan lära av historien och lämna den bakomoss.Stockholm den 28 september 2000Carl ()
mot · GO02K253 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K253av , ()EU-flaggningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU-flaggning under ordförandeskap i EU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör göras till allmän flaggdag.MotiveringMed början det halvår då är ordförandeland i EU börEU-flaggan vaja från alla officiella byggnader tillsammansmed den svenska flaggan. I alla andra EU-länder är det regelsnarare än undantag att EU-flaggan finns på offentligabyggnader såsom , regeringsbyggnader,parlamentsbyggnader osv. Dessutom verkar det vara legioända ned på borgmästarnivå attprovinsens/delstatens/regionens/stadens flagga vajar bredvidnationens och EU-flaggan på kommunalhus, stadshus,landstingshus (motsvarande) etc.Riksdagen bör likaså besluta om att görs tillallmän flaggdag.Stockholm den 29 september 2000Helena ()()
mot · GO02K254 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K254av , ()Allmänna motionsperiodenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att riksdagsstyrelsen utreder förutsättningarna för att geriksdagen fler tillfällen att väcka motioner.Motiv för vårt förslagUppdraget som riksdagsledamot ger ständiga impulser.Kontakter med föreningsfolk, representanter, medier ochväljare pågår året runt. I dessa möten med människor födsnya tankar. I andra fall tas ett specifikt problem upp urannorlunda infallsvinklar. Förslag, idéer och problemlösningär med andra ord något vi lever med året runt.Ändå är det bara under några intensiva veckor som enriksdagsman kan agera genom att omvandla impulserna till förslag. Det ärunder den allmänna motionsperioden. Egentligen är det en otidsenlig ordning,inte minst i av ständigt informationsflöde. Nuvarande ordning innebärockså att många motioner väcks "för att de ska finnas med", eftersom fråganannars kanske inte kommer upp genom propositionsförslag från regeringen.Vi menar att riksdagsledamöternas möjligheter att väcka motioner avallmän karaktär borde finnas vid fler tillfällen. Förslagsvis genom ytterligareen eller flera allmänna motionsperioder. Dessa behöver inte vara lika långasom nuvarande allmänna motionsperiod. Man kan snarare tänka sig att manexempelvis kortar nuvarande allmänna motionsperiod , ochlägger de övriga . Då skulle intemotionerandet behöva uppta mer tid, men kan ändå hållas mer aktuellt . På så vis kan vi få en demokrati i fas med de ständiga impulser sommöter oss i vårt arbete att företräda väljarna.Att utöka möjligheterna för allmänna motioner även vid andra tidpunkterskulle göra demokratin mer levande. Detta genom att förslag som förs fram isamhällsdebatt eller i andra sammanhang direkt skulle kunna föras upp ävenpå agenda i form av motioner. Debatt och idéer hos enskildamänniskor följer gudskelov inte alltid riksdagskalendern.Förvisso finns möjligheten att väcka motioner "med anledning av händelseav större vikt". är det inte alltid som förslagen är "viktiga" i den meningatt de kan tänkas engagera många ledamöter. Det kan mycket väl vara frågorav allmän karaktär, men som man inte förstått betydelsen av förrän i mötetmed en person med andra utgångspunkter.Märk att detta förslag syftar till att öka möjligheterna till input iriksdagsarbetet och att på så sätt ge ledamöterna ökade möjligheter att varareceptiva i sin relation till omgivningen. Det är däremot inte nödvändigtvis ettförslag om att behandla motionerna snabbare. Debatten måste få ta sin tid ochfrågor övervägas i gängse riksdagsarbete för att inte tillfälligaopinionsstormar plötsligt blir ogenomtänkta lagar. Det hindrar inte att båderiksdagsarbetet och samhällsdebatten skulle berikas om möjligheterna förriksdagsledamöterna att väcka förslag utökades.Stockholm den 29 september 2000Carl ()()()()
mot · GO02K255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K255av , ()slutliga skiljande från statenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avberörda lagar i syfte att åstadkomma ett slutligt skiljande av från staten i enlighet med vad i motionen anförs.MotiveringRiksdagens principbeslut om Svenska kyrkansskiljande från staten var ett oerhört viktigt beslut och ett stortsteg framåt i en fråga som väntat på sin lösning sedan sekletsbörjan. Tyvärr blev skilsmässan ofullständig. Ännu efter attalla de konkreta lagändringar som skilsmässan krävde hargenomförts har en särställning och deformella banden till staten är inte helt avskurna.Några exempel:- I en särskild lag om stadgas bl.a. att denna organisation är"ett evangelisk-lutherskt trossamfund" och "en öppen folkkyrka".- I begravningslagen ges en särställning som huvudman förbegravningsverksamheten, även för begravningsplatser för andratrosriktningar och för icke-troende.- I lagen om trossamfund ges rätt till hjälp av staten medindrivning av medlemsavgifter.Såväl religionsfrihetens principer som allmänna rättviseskältalar starkt för att dessa och andra liknande lagar ändras såatt strikt statlig neutralitet i trosfrågor uppnås,likabehandling av ideella organisationer garanteras ochstatens kontroll av civila, ideella organisationer minimeras.Det kan inte finnas några hållbara skäl för att staten genom lagstiftningskall föreskriva vilken ideologisk/religiös inriktning en viss förening (i dettafall ) skall företräda och vilken organisatorisk uppbyggnadden skall ha. Detta är ett oacceptabelt ingrepp i medlemmarsdemokratiska rätt att suveränt besluta i sin organisations angelägenheter.Det finns heller ingen anledning att en bestämd organisation, , skall få statlig hjälp med indrivningen av medlemsavgifterna. Attäven andra trossamfund, efter ansökan, kan beviljas denna service, ändrar intesaken. De allra flesta ideella organisationer, dvs. alla utom just deregistreradetrossamfunden, nekas ju denna statliga hjälp. Visserligen kan praktiska skältala för att bör erbjudas denna hjälp som enövergångslösning, men ett permanent arrangemang kan hur som helst inteförsvaras enligt mening.Inte heller kan det finnas några hållbara argument för att ett religiöstsamfund bland många skall ges en lagskyddad särställning när det gällerbegravningsverksamheten. Vid utarbetandet av KU:s betänkande1998/199:KU18 stödde det lagförslag som utskottet utarbetadei syfte att undvika den konflikt med grundlagen som regeringens lagförslaghade kunnat leda till och vi accepterade därmed i detta skede Svenska kyrkanshuvudmannaskap för begravningsverksamheten. klargjorde vi i ettsärskilt yttrande vår uppfattning att begravningsväsendet, för att garanterareligionsfriheten och den demokratiska kontrollen, borde bli en kommunalangelägenhet. Vi menar att det nu är dags att ta ett steg framåt i denna fråga.Riksdagen bör därför begära att regeringen lägger fram förslag tilllagändringar så att helt skils från staten.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()()
mot · GO02K256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K256av , ()Förtroendevaldas rätt till ledighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avkommunallagen så att definitionen av förtroendevalda i 4 kap. 1 §omfattar alla förtroendevalda, även de som är ledamöter och suppleanter ikommunala företag.MotiveringI kommunallagen regleras vad som gäller för denkommunala verksamheten inklusive vilka regler som skagälla för kommunala företag. I och med att kommunernafick möjlighet till en friare organisation har en hel delverksamhet lagts i kommunala bolag. Representanterna idessa bolag utses av kommunen. Styrelseledamöterna ärföreträdare för olika politiska partier. Detta är politiskaförtroendeuppdrag i lika hög grad som uppdrag i nämnderoch styrelser. Trots detta omfattas de inte av rätten tillledighet från anställning enligt 4 kap. 11 § kommunallagen.Det är viktigt att den demokratiska styrningen och insynen iden kommunala verksamheten inte försämras när denöverförs i bolagsform. För att göra det möjligt förförtroendevalda att ta på sig uppdrag som styrelseledamöter ikommunala bolag bör dessa uppdrag likställas med övrigakommunala förtroendeuppdrag när det gäller rätten tillledighet. Definitionen av förtroendevalda i 4 kap. 1 §kommunallagen bör därför ändras, så att den även omfattarledamöter och suppleanter i kommunala företag. Detsammabör gälla om kommunen är delägare i ett företag. Rätten tillledighet från anställning bör således omfatta alla som harutsetts av en kommun till ett förtroendeuppdrag i ett företag.Stockholm den 30 september 2000Kenneth ()(v)()()()()