mot · GN02Fi14 · 2000-04-28 00:00:00 — Decentralisering av en polishögskolatill räcker inte och bör kompletteras med ytterligare två polishögskolori södra 60 procent av dem som döms till fängelse har tidigare suttit inneminst en gång. Målsättningen för kriminalvården måste vara att de intagnainte skall återfalla i brott. För att lyckas med denna målsättning krävs mångaåtgärder. Utgångspunkten måste vara att den intagne på ett tidigt stadium fårpåbörja förberedelsen för livet utanför murarna.En stor del av de dömda lider av psykiska problem och sjukdomar som inteär tillräckligt grava för att de ska få sluten psykisk vård. somkriminalvården inte har de resurser som krävs för att ge dessa interner denvård och rehabilitering som behövs. Överbeläggningarna inom kriminal-vården är stora vilket påverkar klimatet på anstalterna negativt både förintagna och för personalen. Detta innebär även stora svårigheter att minskamissbruket bland de intagna.Rehabilitering och arbete i form av utbildning, arbetsträning och socialfärdighetsträning måste erbjudas de intagna och behovet att tillgodo se dettaär stort. av de intagna har fullföljt sina grundskolestudier.Hälften av de intagna är arbetslösa när de friges från anstalten. De intagna har således ingen lätt situation när defriges eftersom de ofta saknar ett socialt nätverk. Det behövs ett bättresamarbete mellan kriminalvården, , arbetsmarknadsmyndig-heterna samt hälso- och sjukvården för att förhindra återfall och göra detmöjligt att komma tillbaka i samhället. Det bör ges regeringen till kännavad i motionen anförts om rättsväsendets inriktning.3.9 Bejaka internationaliseringen3.9.1 Internationell solidaritet i en globaliserad världSamtidigt som globaliseringen inrymmer stora möjligheter tillintegration, ekonomisk tillväxt och social utveckling och gerförutsättningar för att nå fred, demokrati och kulturella framsteg, gynnarden främst de redan rika länderna. En viktig uppgift, när vårt ömsesidigaglobala beroende växer är därför att åstadkomma en ökad rättvisa mellanvärldens rika och fattiga. En ökad rättvisa är en förutsättning för fred ochlångsiktigt hållbar utveckling.Centerpartiet anser att enskilda länder, för att kunna bryta sitt ekonomiska,sociala och politiska utanförskap, måste ges förutsättningar att själva rådaöver sin situation och utveckling. Hållbar utveckling och rättvis fördelningbehövs inom samhällen och mellan länder, regionalt och globalt men ocksåöver tiden, mellan generationer. Att bekämpa fattigdom och orättvisorhandlar om att skapa demokratiska, jämställda och miljömässigt livskraftigasamhällen, om att väva samman människor, kulturer och nationer.I en värld där den globala ekonomin omsätter om åretborde det vara möjligt att nå snabbare framsteg i fattigdomsbekämpningen.Kostnaderna för att ge alla tillgång till de viktigaste sociala tjänsterna(utbildning, hälsovård etc.) och lyfta de fattigaste ur deras fattigdom är 80miljarder dollar . Det är av den globalainkomsten och mindre än de sju rikaste människornas sammanlagda för-mögenheter. Totalt sett skulle ytterligare per årunder en tioårsperiod räcka för att bekämpa fattigdomen.För att nå det övergripande målet med biståndet - att höja de fattigafolkens levnadsnivå - räcker det inte att höja de fattiga människornasinkomster. För att uppnå en utveckling som är politiskt, ekonomiskt, socialtoch miljömässigt hållbar krävs åtgärder inom alla samhällssektorer. Genomatt biståndspolitiken ges en sådan strukturell inriktning, anser Centerpartietatt mottagarländerna ges ökade förutsättningar att kunna lösa fattigdoms-problemen. Detta kan bara förverkligas inom en stabil ram för utveckling,bestående av fred och säkerhet, ekonomisk tillväxt, god styrelse, starkainstitutioner och kontinuerlig utveckling av mänsklig kapacitet.Den länk som ofta saknas i arbetet med fattigdomsbekämpning är etteffektivt självstyre. Det svenska biståndet bör därför göra möjligt förbiståndsmottagarna att själva driva arbetet och utforma egna fattigdoms-bekämpningsprogram, att själva bygga upp och utveckla sina länder. Center-partiet anser att en viktig strategi för att minska världsfattigdomen är att ökafattiga människors egenmakt (empowerment). Biståndet måste därför göradet möjligt för fattiga kvinnor och män att medverka i utvecklingsprocesseroch förbättra deras förmåga att försörja sig och ta sig ur fattigdomen.En nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för hållbar fattigdoms-minskning är ekonomisk tillväxt. Det är genom fler arbetstillfällen och för-bättrade utkomstmöjligheter som tillväxten minskar fattigdom. Den eko-nomiska tillväxten måste också vara miljömässigt hållbar för att ge varaktigaeffekter för fattigdomsminskning. För framtida generationers skull är detnödvändigt att få till stånd en långsiktigt hållbar utveckling.Erfarenheten har visat att det är inom demokratiska system sommänniskors livsvillkor påverkas på ett positivt sätt och ger den bästa garantisom finns för att grundläggande mänskliga fri- och rättigheter respekteras.Brister när det gäller rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheterdrabbar fattiga kvinnor och män i särskilt hög grad eftersom de saknar maktoch inflytande i samhället. För att säkra demokrati och mänskliga rättigheteri ett land krävs ett fungerande rättssystem som anger spelreglerna i sam-hället. Utan lagstiftning kan utveckling och ekonomisk tillväxt hindras.För att mottagarländerna ska kunna styra och kontrollera sina egna initiativkrävs att biståndet används för att bygga upp administrativa och politiskasystem centralt och lokalt. Biståndet måste därför inriktas på att utvecklamottagarländernas styrelseskick och stimulera bra regeringsstyre (goodgovernance) så att de själva mer effektivt kan följa upp sina egna förslag tilllösningar. Förbättrade statsfinanser, effektivare statsförvaltning, fungeranderegelsystem och fördelningsmekanismer, ökad rättssäkerhet och decentrali-serad samhällsmakt genererar långsiktigt verkande effekter. En sund makro-och mikroekonomisk politik samt en strävan att upprätta goda institutioneroch ett regelverk som befrämjar laglighet, öppenhet och effektivitet är därförnödvändiga förutsättningar för att en hållbar ekonomisk tillväxt ska kunnaskapas.Statens möjligheter till resursplanering och högre statsinkomster ger störremöjlighet att satsa på fördelningspolitiska åtgärder och kan uppnås t.ex.genom effektivare indrivning av skatter och avgifter och förbättrad kapacitetnär det gäller budgetarbete, redovisning och revision, genom minskat svinnoch korruption. Att bidra till att etablera och utveckla fungerande samhälls-institutioner som exempelvis bank- och rättsväsende, skattesystem m.m.,stödja ekonomiska reformer, stärka insatserna mot korruption är därför avavgörande betydelse.Många av dem som har det största behovet av elektronisk informations-teknik har inte tillgång till den. Denna skillnad i information ökar i-ländernaskonkurrensfördelar än mer, något som leder till ännu större skillnader mellani- och . För att göra den globala IT-revolutionen verkligt globalkrävs att fler får tillgång till grundläggande infrastruktur som tele- ochdatakommunikationer. IT är ett slagkraftigt verktyg för ekonomisk och socialutveckling och en snabb väg till kunskapsbaserad tillväxt. anseratt svenskt bistånd i informationsteknik kan användas för att minskaklyftorna mellan fattiga och rika och förstärka effekterna i biståndet.Att kvinnor får makt över sin egen och familjens ekonomi bidrar till attminska fattigdomen. Genom att satsa på bättre tillgång till skolundervisningför flickor och unga kvinnor och till god reproduktiv hälsovård kan barna-och mödradödligheten minska, antalet barn bli färre och friskare, vilketbidrar till en hållbar samhällsutveckling.Att utvecklingsländerna själva klarar livsmedelsförsörjningen för sinamedborgare är helt avgörande för den globala fattigdomsbekämpningen ochmöjligheten till utveckling. Att själv klara sin försörjning har även betydelseför självkänslan och identiteten hos länderna och deras befolkning.Centerpartiet anser därför att än större vikt måste läggas vid att biståndetinriktas på stöd till ett miljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera dennationella livsmedelsförsörjningen. Bönderna måste kunna få en rimligavsättning för sina produkter.Centerpartiet prioriterar i sitt bistånd att särskilt se till behov.Centerpartiet ställer sig bakom de strävanden som gjorts i syfte att utvecklaett närmare och mer jämbördigt samarbete - partnerskap - mellan Sverigeoch Afrika.Samtidigt som det inte bara handlar om att bättre utnyttja och samordnabefintliga resurser behövs mer pengar. Många givarländer har dragit ner sinabiståndsanslag; exempelvis anslår världens sju rikaste industriländer (G 7) igenomsnitt av BNP till bistånd. anser attbiståndsmålet på en procent av BNI ska återupprättas i en snabbare takt änvad som sker. Det bör ges regeringen till känna vad i motionen anförtsom inriktningen på biståndet.3.9.2 EMUDen europeiska unionen, EU, är genom samarbetets bredd, djup ochintensitet utan tvivel den mest kraftfulla politiska och ekonomiskasamarbetsorganisationen i . EU är det europeiskasamarbetsorgan som har störst förutsättningar att lösa de viktigaste freds-, säkerhets-, miljö- och ekonomiska frågorna.Den 1 januari 1999 inleddes den tredje etappen av EMU och den gemen-samma valutan, euron, infördes i elva av EU:s 15 medlemsstater. Valuta-unionen påverkar både ekonomiskt och politiskt. För tillväxten ochstabiliteten i hela EU är det viktigt att projektet blir en framgång.Stor uppmärksamhet riktades mot eurons utveckling iförhållande till den amerikanska dollar. Kursen föll från ca /eurotill ca /euro. Efter en period av relativt stabil utveckling sjönkeuron tillfälligt t.o.m. under nivån 1:1 mot dollarn. Enavgörande orsak till eurons utveckling torde vara den relativt svaga eko-nomiska utvecklingen i euroområdet, framförallt under det första halvåret.Samtidigt har den amerikanska ekonomin fortsatt att utvecklas starkt, vilketbl.a. bidragit till en fortsatt stark dollar.Den svenska kronan har stärkts väsentligt gentemot euron alltsedan valuta-unionen startade. Euron har fallit sedan starten och har bottenbrutits . Risken vid en fortsatt euroförsvagning är att dettakommer att sätta press uppåt på importpriserna och därmed riskera pris-utvecklingen i området. Valutakursen är en bekymmersam faktor för pris-stabiliteten inom euroområdet.Den allt starkare tilltron till den svenska ekonomin har bl. a. resulterat i dei förhållande till omvärlden lägre räntorna. De svenska obligationsräntornaligger i ett historiskt perspektiv på mycket låga nivåer jämfört med om-världen. har det funnits perioder då har haft lägre lång-räntor än alla andra medlemsländer i EMU förutom . Dennautveckling är följden av den omfattande budgetsaneringen och hushållensförbättrade ekonomi, det minskade lånebehovet och penningpolitikensinriktning på prisstabilitiet.Uppgiften nu är att se till att den goda tillväxten inte bara är en tillfälligkonjunkturuppgång utan inledningen på en period med högre långsiktigtuthållig produktionsförmåga. För att säkerställa ett överskott i de offentligafinanserna och hålla utgifterna under kontroll, kan finanspolitiken genom enrörlig växelkurs och ett inflationsmål för penningpolitiken skapa godaförutsättningar för en hög och uthållig tillväxt och sysselsättning.I en internationaliserad ekonomi är förmågan till omvandling och för-ändring central. Därför måste stela strukturer brytas ned och hämmandetillväxthinder rivas. För att , som en liten, öppen ekonomi med stortomvärldsberoende, ska kunna leda utvecklingen inom såväl mogna som nyabranscher krävs en öppenhet inför omvärlden och en beredskap till för-ändring.En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsattgod sysselsättningsutveckling och en förutsättning för skattesänkningar.Lönebildningen har ännu inte anpassats fullt ut till de nya krav som ställs idagens ekonomi. Den goda tillväxt vi ser fram emot är ihuvudsak resultatet av ett höjt kapacitetsutnyttjande i ekonomin och därmedinte uthållig. För den långsiktiga tillväxtens skull och för att skapaincitamentför utbildning, arbete, företagande och sparande måste därför skattetrycketsänkas.Med sunda statsfinanser, fortsatt rörlig, men stabil växelkurs och ettinflationsmål, en självständig centralbank, fortsatt reformering av arbets-marknaden och ett gynnsamt företagsklimat skapar vi goda förutsättningarför tillväxt och hållbar utveckling i . Det är endast på denna grundsom kan bedriva en trovärdig ekonomisk politik utanför EMU.Den tilltagande ekonomiska integrationen och införandet av den gemen-samma valutan ställer allt större krav på en väl fungerande samordning avden ekonomiska politiken i EU. För samordningen utgör de årliga allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken det centrala instrumentet. De om-fattar både makroekonomisk politik samt sysselsättnings- och strukturpolitikoch anger övergripande strategiska mål för den ekonomiska politiken imedlemsstaterna och gemenskapen och specifika rekommendationer tillvarje enskild medlemsstat. De allmänna riktlinjerna tar ett samlat grepp på desamarbetsprocesser som finns för finanspolitiken, sysselsättningspolitikensamt strukturpolitiken.Sverige har i stabilitets- och tillväxtpakten inom EU åtagit sig att ha ettmedelfristigt mål för de offentliga finanserna nära balans eller i överskott.Varje medlemsstat får själv bestämma det exakta budgetmålet. Stabilitets-och tillväxtpakten syftar till att säkerställa en varaktig budgetdisciplin i dentredje etappen av EMU. De medlemsstater som deltar i valutaunionen skautarbeta stabilitetsprogram och länderna utanför valutaunionen ska utarbetakonvergensprogram. Att åtagandena efterlevs är av stor betydelse för denekonomiska politikens trovärdighet och möjliggör för medlems-länderna att hantera normala konjunktursvängningar utan att riskera alltförstora budgetunderskott.Centerpartiet anser att det är viktigt att föra ett nyanserat samtal omSveriges relation till EMU. Lika väl som ett svenskt deltagande skulleinnebära positiva möjligheter skulle det också innebära uppenbara risker.Fördelarna med ett EMU-medlemskap är att växlingskostnaderna försvinneroch att osäkerheten om valutakurser minskar, vilket kan leda till att handelnmellan EMU-länderna ökar något. Prisjämförelser underlättas också, där förövrigt Internet även för detta ändamål visat sig vara ett mycket effektivt ochanvänbart verktyg.Centerpartiet avvisar ett svenskt medlemskap i tredje etapp, efter-som nackdelarna med ett svenskt inträde överväger de fördelar som kanfinnas. Den ekonomiska och monetära unionen är inte, i första hand, ettekonomiskt utan ett politiskt projekt. Som sådant är EMU ett av EU:s mesttydliga överstatliga projekt, vilket kommer att innebära mindre ekonomisktinflytande och minskad ekonomisk flexibilitet för medlemsstaterna. Engemensam penningpolitik kommer med sannolikhet att tvinga fram mer avgemensam finanspolitik.De ekonomiska betänkligheterna mot EMU:s tredje etapp tar sikte på atteuroområdet inte är ett s.k. optimalt valutaområde. Därmed drabbas på olika sätt av händelser i omvärlden. Arbetskraftens rörlighetmellan EU:s medlemsländer är begränsad, löne- och prisflexibiliteten ärotillräcklig, och näringslivsstrukturen skiftar betydligt mellan medlems-länderna. Det finns inom valutaunionen därför inbyggda risker för enlångsiktig asymmetrisk utveckling eller för mer dramatiska asymmetriskachocker. Den , , kan helt enkelt inte bedriva enpenningpolitik som passar de olika medlemsländernas skilda behov. Det ärdärför viktigt att inte avhänder sig möjligheten att tillgripa blandannat räntevapnet. Detta riskerar att skapa spänningar inom valutaunionen,mellan länder och mellan regioner. För att hantera problemen kommer detsannolikt att krävas omfattande regionalpolitiska stödinsatser.Den () har uppenbara problem att hanteraden differentierade tillväxten inom euroområdet. Medan enskilda länder somPortugal, och hotas av överhettning har ECB tagit stor hänsyntill de stora länderna, som och , där ekonomin fortfarande ärrelativt svag. konjunkturer går helt enkelt i otakt och trots attECB ska verka som ett rent "europeiskt" organ är ECB:s räntebeslut ipraktiken känsliga för de stora ländernas utveckling. präglassåledes ECB:s beslut alltför mycket av förhandlande och kompromissandemellan elva centralbankschefer.Det finns de som befarar att "priset" för en självständig valuta är ettpolitiskt utanförskap. Det är en fråga som förtjänar att tas på allvar. Sverigeska inte eftersträva makt för maktens egen skull, utan bygga allianser påstrategiskt viktiga områden, där vi ser nyttan och behovet av ett stärkteuropeiskt samarbete. Dit hör bl.a. miljöpolitiken, en gemensam europeisksäkerhetsordning och gemensamma regler för den inre marknaden. Mycketlite talar för att framtida inflytande på dessa områden kommer attvara avhängigt ett svenskt medlemskap i . Tvärtom kommer vårtinflytande att avgöras av styrkan i vår egen framgång; som föregångare ochframgångsrikt land kommer inflytandet även med en bevarad självständigvaluta.Centerpartiets nej till svenskt deltagande i EMU:s tredje etapp är vare sigett nej till ett aktivt Europasamarbete eller ett ja till en lättsinnigekonomiskpolitik. nej ger därför heller inget stöd åt de krafter som villfjärma från globaliseringen. Att står utanför valutaunionenminskar inte behovet av att regeringen driver en offensiv politik i EU ochandra internationella och europeiska samarbetsorgan inom andra politik-områden. Att avskaffa den svenska kronan är en enkelriktad väg som, om viväljer den, inte rymmer någon vändplats. Men behåller vi vår självständigavaluta behåller vi också vår handlingsfrihet, och har friheten att, omförutsättningarna ändras, ansluta oss . Det bör ges regeringen tillkänna vad i motionen anförts om relation till EMU.3.9.3 Globalt miljöansvarMiljöproblemen har ändrat karaktär, från att ha varit lokalaoch väl synliga till att vara svårdefinierade och svårare att härleda. De ärinte längre bara lokala företeelser utan globala. Att möta detta är enmäktig utmaning. Den miljöskuld som vi riskerar att lämna efter oss kanallvarligt inverka på kommande generationers möjligheter att påverkasin vardag. accepterar inte att människors makt över sinvardag undergrävs av en ohållbar utveckling.Endast i samarbete mellan individer, företag, länder och olika politiskanivåer kan vi nå en hållbar utveckling. Ingen del av kedjan kan lämnasutanför. Miljöarbetet måste vara decentraliserat, proaktivt och förebyggande.En miljödriven utveckling inrymmer en enorm potential. Regeringens miljö-arbete präglas tyvärr fortfarande av åtgärder och städning efter miljömiss-lyckanden.Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa genera-tion, lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta.Det är bra att regeringen intar ett generationsperspektiv, men tyvärr fokuserarmålsättning på de nationella perspektiven och problemen. Mål måste mednödvändighet följas upp med konkreta medel och möjligheter för individeroch företag att medverka och ta sitt ansvar. Regeringen tycks sakna hand-lingskraft och vilja. Regeringens insatser på miljöområdet under förra ochinnevarande mandatperiod begränsades i stort sett till de lokalainvesteringsprogrammen. Detta är inte rätt väg mot ett uthålligt samhälle ochcenterpartiet vill istället vidga miljöpolitikens perspektiv och ge den englobal utgångspunkt. Miljöpolitiken måste också skapa möjligheter för nyagenerationer av människor, företag och politiker.I /2000 konstateras att kan bedömas haen hållbar utveckling om vissa miljöhot utelämnas ur beräkningarna. Blandde utelämnade hoten finns klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet.Vad en sådan bedömning egentligen är värd med tanke på vilka hot som ute-lämnats kan starkt ifrågasättas. Även i utredningen finns det snäva nationellasynsättet. Konsumtion i kan på många olika sätt påverka miljön iandra delar av världen, bland annat genom att konsumtion och tillverkningsker i helt olika delar av världen. Kopplingen mellan konsumtion och miljö-påverkan i tillverknings- och transportledet måste tydliggöras. Dold exportav miljöpåverkan måste undvikas. Den svenska politiken måste utformas påett sådant sätt att vi bidrar till att lösa de globala miljöproblemen.Den miljödrivna utvecklingen kommer att bli en drivkraft för ekonomisktillväxt, industriell och mänsklig utveckling och ge ett klimat förföretagande och innovationer. Vi kan inte fortsätta att tära på jordens kapital-reserv i samma takt som . De förnyelsebara resurserna utgör grunden förden miljödrivna utvecklingen. Våra resurser måste utnyttjas effektivare.Genom att öka resurseffektiviteten kan vi få ut större nytta ur en mindreinsats. Ökad resurseffektivitet minskar belastningen på vår miljö samtidigtsom det är både samhälls- och företagsekonomiskt sunt. Faktor 10 är baraförsta steget i den miljödrivna utvecklingen. Vårt produktionssystem måstebygga på biologiska grunder och de naturliga systemen. Karaktären på våraprodukter måste förändras för att passa in i detta system.Globala miljöhotPå många håll i världen är inte längre hotbilden andra länders militäramedel. Det är istället olika sorters miljöförstöring och rovdrift på knapparesurser som kan skapa såväl mellanstatliga som inomstatliga konflikter.De mest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar ochuttunningen av ozonskiktet. Vattenbrist är ett annat hot som kan skapagrogrund för uppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstöringförstör levnadsrummet för människor, djur och växter. Att ta steget in iframtiden utan att arbeta för en lösning på dessa problem är förödande.Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för att fred och säkerhetska bli varaktiga tillstånd. Internationellt samarbete är av yttersta vikt föratt komma till rätta med dessa problem. måste spela en aktiv rolli detta samarbete.KlimatförändringarKlimatfrågan är en av de viktigaste frågorna på miljöområdet. Attkomma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en mäktig utmaning.Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan fåödesdigra konsekvenser för både nu levande generationer och kommandegenerationer. Främst drabbas utvecklingsländerna som många gångerredan har en hårt ansträngd ekologi. Flera länder riskerar bokstavligen attförsvinna när havsnivån höjs och lägger landmassor under sig. Torraområden riskerar att bli ännu torrare när medeltemperaturerna stiger.Klimatförändringar kan också betyda att växt- och djurliv blir utsatta förbestående skador. De ekonomiska konsekvenserna av de globalaförändringarna i klimatet till följd av stormar, översvämningar och andranaturkatastrofer är betydande. uppgick kostnaderna förväderrelaterade skador till . Som jämförelse kannoteras att den svenska statsbudgeten omsatte ca 700 miljarder kronorunder samma år.Utsläppen av växthusgaser måste reduceras som resurs-effektiviteten måste öka. För att kunna minska utsläppen av växthusgaserkrävs att alla tar sitt ansvar. Det främsta ansvaret ligger dock hos industri-länderna. Inom ramen för Kyotoprotokollet har EU-länderna åtagitsig att minska sina utsläpp av växthusgaser med 8procent jämfört med nivå. Jämfört med den prognostiseradeförbrukningen, om inga åtgärder vidtas, innebär detta i praktiken enminskning på . Ett av de medel som ser someffektivt för att nå de åtaganden EU tagit på sig är att inrätta ett system förhandel med utsläppsrättigheter. Även den svenska har setthandel med utsläppsrättigheter som ett medel för att minska utsläppen avväxthusgaser. är positivt till att ett system med utsläpps-rättigheter införs.Sverige måste ta täten och driva på världssamfundet när det gällerklimatfrågorna. Alla delar av samhället måste vara engagerade i arbetet medatt minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen har inte tagit till sig avdetta synsätt utan tror att enbart politiska beslut räcker för att kommatillrättamed de problem som uppstått och kommer att uppstå.