mot · GO02Ju913 · 2000-10-05 00:00:00 — En helhetssyn på lagföringsarbetet är nödvändig.Personalsituationen inom åklagarväsendet är bekymmersam. Det är viktigtatt satsa på nyrekrytering så att framtida behov inom åklagarkåren täcks.Återkommande kompetensutveckling samt utbildning för åklagare och annanpersonal inom åklagarorganisationen är också viktig för att skapa eneffektivare organisation. Enligt Riksåklagaren skulle åklagarväsendet, medendast marginella resurstillskott, på egen hand kunna skapa godaförutsättningar för att utveckla kompetens och göra nödvändiga investeringarinför framtiden. Dessa resurstillskott är dock en förutsättning för attåklagarväsendet ska kunna klara verksamhetsmålen.Kristdemokraterna kräver att det införs särskilda ungdomsrotlar somarbetar förebyggande samt skyndsamt utreder brott där ungdomar ärinblandade. Barn- och ungdomar som utsatts för brott ska mötas av särskiltutbildad personal. Fortbildning bör erbjudas personalen inom detta område.Regeringen anslår för år extra tillåklagarorganisationen. vill för avsätta ytterligare67 till åklagarväsendet för att beredskap ska finnas för ettökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst.6.1 Ekonomisk brottslighetI en rapport från konstateras att den ekonomiskabrottsligheten sannolikt omsätter mer än . Det finnsav naturliga skäl ett stort mörkertal och EBM samt andra myndigheter,som t.ex skattemyndigheten, saknar personal och teknisk utrustning attbekämpa dessa brott. har yrkat på atten särskild ekobrottsmyndighet ska inrättas för att hantera den avanceradeekobrottsligheten. inrättades en myndighet inomåklagarväsendet med särskilda uppgifter att samordna och utvecklabekämpningen av ekonomisk brottslighet. Vi anser att all allvarligekonomisk brottslighet, innefattande också grova miljöbrott, kräveroperativa insatser av sådan kvalificerad art att en enhetligmyndighetsstruktur och ledning är nödvändig. Organisationen bör varaflexibel och utgå från de behov som föreligger.Regeringen har vid tidigare tillfällen uttalat att kampen mot ekonomiskbrottslighet måste intensifieras och alla krafter användas för att komma årdenna typ av brottslighet. har svårt attuppfylla de krav som ställs av riksdag och regering. EBM får inte föraspaningsregister eftersom myndigheten formellt anses vara enåklagarmyndighet, inte en polismyndighet. Enligt polisdatalagen får inteEBM skapa sitt eget spanings- och underrättelseregister. För att få tillgångtillpolisens register måste EBM lämna in en formell begäran vilket görutredningsarbetet mycket tungrott.Den ekonomiska brottsligheten snedvrider konkurrensen och hotar på siktdet demokratiska samhället. En fungerande ekobrottsmyndighet ärverkningslös utan fungerande redskap. anser därför att detär nödvändigt att får möjlighet att skapa sitt egetspaningsregister. På så sätt skapas förutsättningar för myndigheten atteffektivt utreda brott.6.1.1 Allvarlig miljöbrottslighetKristdemokraterna har tidigare motionerat om vikten av att allvarligamiljöbrott ses som en del av den ekonomiska brottsligheten och därför skahandhas av . Vi har också krävt attEkobrottsmyndigheten ska utreda så kallade citesbrott. Citesbrott, det villsäga brott som rör handel med växter och djur, är mycket svåra attupptäcka. En snårig och ofullständig svensk lagstiftning samt bristandeutredningsresurser försvårar lagföringen ytterligare.Ekobrottsmyndigheten utreder enbart miljöbrott när det finns ett sambandmellan ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Vi menar attbekämpandet av citesbrott och allvarliga miljöbrott kräver en utprägladkompetens och en avancerad organisationsstruktur. Internationellt samarbetepå hög nivå är ofta en förutsättning för att kunna utreda och bekämpa dessabrott. Det vore därför naturligt för den nya ekobrottsmyndigheten att ocksåhandlägga ärenden som rör citesbrott och allvarliga miljöbrott.7 DomstolsväsendetI vårt demokratiska samhälle är domstolarnas rättskipande verksamhetmycket viktig. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden påett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Etträttssamhälle kräver fungerande domstolar.Regeringen har påbörjat ett reformarbete där man talar om att skapa enflexibel och mindre sårbar organisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas så attenbart den dömande makten blir kvar. Därmed försvinner flera mindretingsrätter helt eller kvarstår endast som kansliorter. Denna regeringensreformering av domstolsväsendet har äventyrat tingsrätternas fortbestånd. Omregeringen fortskrider med sin politik är risken stor att rättssäkerheten hotas.Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet samt lokalförankring värderas relativt lågt i regeringens domstolsreform. Våruppfattning är att regeringens nya modell inte innebär någon förbättring avden nuvarande organisationen eller leder till de besparingar som manförmodar. Vi anser att ett av de starkaste skälen till att inte lägga ner demindre tingsrätterna är just att man vid nedläggningen förlorar den lokalaförankringen. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhälletsnärvaro och förstärker den sociala kontrollen. Befolkningen ges deltagandeoch insyn i rättskipningen genom nämndemannauppdraget. Detta ärgrundstenarna i rättssamhället.Kristdemokraterna anser att antalet tingsrätter i princip ska behållas. Ennedlagd domstol innebär att advokater, åklagare och poliser försvinner frånorten. För att erhålla erforderligt underlag för tillräckligt antal aktörer börman kunna ändra domkretsarna och överföra vissa förvaltningmål tilltingsrätterna. bör de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna slås ihop.Det är inte riktigt att man genom att lägga ner vissa domstolar uppnår enbättre kvalitet. Det är en villfarelse att den marginella ökning som sker avantalet domare medför att man kan uppnå någon högre grad av specialiseringi den allmänna tingsrätten.Där specialiseringskravet gör sig särskilt gällande inom affärsjuridik ochekobrottmål samt större konkursmål bör särskilda handelsrätter inrättas.Samtidigt kan man notera att de allmänna domstolarna fungerar mycket välnär det gäller att döma i allmänna mål.Idag regleras antalet tingsrätter och platsen för var en tingsrätt ska varaförlagd i förordning. På detta sätt har regeringen kunnat avgöra en fråga somborde behandlats i . anser därför att dessa frågorska regleras i lag.För att ge förutsättningar för ökad kvalitet och förbättrad ärendebalansinom domstolsväsendet vill tillföra domstolsväsendet år2001 utöver regeringens förslag.7.1.1 Inskrivningsmyndigheter och bouppteckningsverksamhetKristdemokraterna har samma uppfattning som tidigare vad gällerregeringens inriktning på att koncentrera inskrivningsverksamheten tillsju inskrivningsmyndigheter. Vi vill inte att arbetet ska koncentreras pådetta sätt utan även fortsättningsvis knytas till tingsrätterna eftersom viser den här verksamheten som god service till medborgarna. Inte hellervill vi att bouppteckningsverksamheten ska överföras tillskattemyndigheten.Vi anser att dessa verksamheter fungerar väl och utgör ett värdefulltunderlag för tingsrätternas lokala arbete. Uppgifterna sköts på ett kvalificeratoch kompetent sätt med inslag av närhet och tillgänglighet till gagn för denrättssökande allmänheten. Därutöver skapar förfarandet en stor tilltro tilldomstolarnas verksamhet.7.1.2 Huvudfrågor för ett framtida domstolsväsendeRent allmänt gäller att domstolarnas dömande verksamhet inte skertillräckligt snabbt. Genomströmningen av mål och ärenden måste ökamärkbart. Kvaliteten på avgörandena kan även i vissa fall ifrågasättas.Det är viktigt att framhålla att ett utvecklat samhälle alltid måste haekonomi för att upprätthålla ett väl fungerande domstolsväsende. Attskipa rätt kräver tid för överväganden, vilket kommer till uttryck i dengamla domarregeln "Domaren skall icke vara för hastig till att döma,förrän han saken väl begrundat haver, ty en hastig dom är sällan god ochrätt." Enkla och kontrollerbara ekonomiska kriterier går ej att applicera pådomstolsväsendet. Övergripande krav kan endast vara att domstolarnasjälvständigt skall skipa rätt av hög kvalitet inom rimlig tid.Verksamheten har alltså anspråk på de ekonomiska resurser som erfordrasför dessa mål.För att öka domstolarnas ändamålsenliga uppgift i samhället krävs att deallmänna domstolarna slås ihop med förvaltningsdomstolarna; härigenomuppnås ett kvalitetsmässigt enhetligt rättsliv med lokal förankring.Det är viktigt att inse att det väsentliga inslaget i den dömandeverksamheten är förhandlingarna inför domstol och överläggningen till dom.IT-stödet är värdefullt men innefattar inte någon större kostnadsbesparing.Det är emellertid viktigt med inslag av administrativ personal som frigördomarna för juridiska uppdrag.Det ökade antalet inställda huvudförhandlingar utgör fortfarande ett stortproblem. Dessa kan förhindras genom att delgivningsförfarandet privatiserasmed hjälp av enskilda auktoriserade stämningsmän och att effektiva åtgärdervidtages mot dem som obstruerar det rättsliga förfarandet genom att inteinställa sig till rättegångsförhandling. Givetvis kan dessa förhållanden inteåtgärdas genom att ge avkall på fundamentala processuella principer sommuntlighet, koncentration och omedelbarhet.Det är väsentligt att verksamhet enbart syftar till attbiträda domstolarna med ren serviceverksamhet. Domstolarnassjälvständighet får inte äventyras genom verkets agerande.7.1.3 Anpassade lokalerAlltför många tingsrätter saknar anpassade lokaler för målsäganden ochvittnen. Vi har tidigare krävt att lokalerna i domstolarna bör vara såutformade att de brottsdrabbade, under ett förhandlingsuppehåll, erbjudsmöjlighet att vistas i rum som är avskilda från den misstänkte och dennessläktingar och vänner. Detta bör även omfatta de vittnen som har kallatsför att styrka målsägandens berättelse. Tingshusvärdar bör finnas för attunderlätta ett sådant förfarande.Brottsofferjourerna gör en fantastisk insats vad gäller vittnesstöd.Målsättningen är att det på varje tingsrätt ska finnas en frivillig stödperson.Uppgiften för denna person är att ge vittnen och brottsoffer ett humantmottagande i domstolen, vara ett moraliskt stöd före och efter rättegångensamt kunna svara på frågor och hänvisa vidare.Vi anser också att förhandlingarna bör anpassas och föras under sådanaformer som inte anses kränkande för brottsoffret. På varje tingsrätt måsteanpassade lokaler finnas för målsäganden och vittnen. Så är inte fallet idag.Dessa krav måste bli tillgodosedda.7.1.4 NämndemännenKompetensen inom domstolarna ska tillgodose de krav som kan ställasför att säkerställa en rättvis dom. Lagfarna domare samt nämndemän skadärför få möjlighet till fortbildning för att få kunskaper om nya lagar ochförhållanden i samhället. Antalet nämndemän ska inte reduceras.Nämndemännens arvoden måste ses över ytterligare. Nämndemännen skarepresentera hela befolkningen. Det bör vara en självklarhet att kvinnliganämndemän finns med i rätten när mål som rör våldtäkter, sexuellaövergrepp och vårdnadstvister ska avgöras.En grupp i samhället som helt har förbisetts är hemarbetande föräldrar,oftast mammor. En hemarbetande förälder som får ett nämndemannauppdragkan inte få någon ersättning för förlorad arbetsinkomst eftersom hon inte harnågon inkomst av tjänst. För att kunna utföra sitt nämndemannauppdragmåste barnomsorg ordnas. Hur ska det låga arvodet, minus skatt, kunna täckakostnaderna för barnomsorgen? Vi menar att det är angeläget attnämndemännen representerar hela befolkningen. vill attregeringen ser över ersättningen till nämndemannakåren ytterligare. Vi villäven att ersättningen ses över så att en generell ersättning förbarnomsorgskostnader till hemarbetande föräldrar kan införas.8 Kriminalvården8.1 Kriminalvård och kristdemokratisk ideologiSvensk kriminalvård måste reformeras. Den nya inriktningen bordefokusera på långsiktighet där rehabilitering och meningsfulla insatserutgår från den enskilda människans förutsättningar. En förutsättning föratt kriminalvården ska inge fortsatt förtroende hos allmänheten är att enbalans mellan samhällsskydd och respekt för den intagnes personligavärdighet uppnås. Den kristdemokratiska ideologin sätter människan icentrum. Detta synsätt påverkar i hög grad hur vi vill att ett rättssamhälleska vara uppbyggt. De värderingar som finns i ett samhälle avspeglas i detsamhällets rättssystem.Vad gäller kriminalpolitiken är det viktigt att se till helheten. En ökadkriminalitet kan inte enbart stoppas med fler poliser och utbyggda anstalter.Vi föreslår därför en rad kortsiktiga lösningar men även förslag som på längresikt ska förbättra innehållet i kriminalvården, förebygga uppror ochvåldshandlingar på anstalterna, förhindra en fortsatt brottslig karriär ochdärigenom i förlängningen öka rättssäkerheten i samhället.8.2 Kriminalvårdens reformbehovKriminalvårdens årliga kostnad uppgår till . Avden summan går till att driva anstalter och häkten. Igenomsnitt kostar en plats på anstalt . IKriminalvårdens officiella statistik, KOS 1999, kan vi läsa att antaletlångtids- och livstidsdömda ökar. Med hänvisning till den höga siffranåterfallsförbrytare, kan man konstatera att svensk kriminalvård är enmindre effektiv verksamhet som bör genomgå förändringar. I kapitel 4 iKOS 1999 kan man läsa om kriminalvårdens målsättningar:"Kriminalvård i anstalt ska utformas så att den dels främjar den intagnesanpassning i samhället, dels motverkar skadliga följder avfrihetsberövandet. Verksamheten i anstalt ska från början inriktas på attförbereda den intagne för frigivningen." Dessa målsättningar är tyvärrgoda intentioner som stannar på papperet. Verkligheten ute på våraanstalter, med bristande resurser för motivations- ochåteranpassningsprogram, är en helt annan. Det är därför angeläget attbelysa och söka förändra den rådande situationen, inte minst med tankepå alla de människor som berörs - brottsoffer, interner och deras familjer.Svensk kriminalvård måste reformeras.8.3 Bristande resurserKriminalvården har inte varit ett prioriterat ochuppmärksammat område. Tvärtom har det genomförtsbesparingar som motsvarar . I samband med attvårpropositionen presenterades aviserade kriminalvården ettbudgetunderskott på , något regeringen blundade för.Anslagskrediten skulle inte räcka och ytterligare nedskärningar var därförnödvändiga att genomföra. Samfällda rapporter från anställda och intagnapå olika anstalter i pekar på en bekymmersam situation.Påverkansprogrammen har försämrats, ansökningar att få startamotivationsavdelningar har avslagits och personalresurser har skurits ner.Dessa försämringar leder inte till ett bättre rehabiliteringsresultat på våraanstalter. Det är en kortsiktig politik som enbart får till följd att antaletåterfallsförbrytare ökar. Regeringen har gång på gång i sinabudgetpropositioner lovat att "de ytterligare rationaliseringar som behövergöras ska genomföras utan att verksamheten drabbas". Detta säger oss attregeringen har bristande insikt i hur verkligheten ser ut ute på anstalternaidag.Regeringen skriver i budgetpropositionen att kriminalvårdens arbete ska,under hela verkställigheten, vara inriktat på att stödja och hjälpa den dömdeatt främja anpassningen i samhället. Detta ställer sig heltbakom, men tyvärr saknas resurser ute på anstalterna att leva upp till dessavisioner. Därför anser vi att kriminalvården måste tillföras mer pengar.Kristdemokraterna vill, för , satsa ytterligare 250 miljoner kronorjämfört med regeringen på kriminalvården.8.4 Kriminalvården och den intagneSamhället måste döma till fängelsestraff som en reaktion mot grovbrottslighet. Emellertid får man inte glömma bort att varje dömdbrottsling är en individ, inte sällan med en problemfylld bakgrund. Idagdöms grova brottslingar alltför ofta endast till långa fängelsestraff utannödvändig vård. Detta kan hos den dömde skapa stor avoghet mot detsamhälle som man ska integreras i.Vad händer med en människa som placeras på kriminalvårdsanstalt? Ärfängelserna "plantskolor" för brott där unga lärs upp av de äldre? Kansäkerheten på våra anstalter garanteras efter de dödsfall och upplopp somförekommit? Kan intagna med psykiska störningar garanteras en adekvatbehandling? Andelen utländska medborgare på anstalterna, ofta med enutvisningsdom, var av de intagna. Kan dessamedborgare garanteras säkerhet mot rasistiskt våld?Anstalterna ska vara så utformade att de dels tillgodoser de aktuellasäkerhetskraven, dels erbjuder den intagne en miljö där rehabiliteringen utgårfrån grundläggande mänskliga rättigheter. Målsättningen ska varameningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brott.Mycket talar för att alternativen till dagens fängelsestraff bör utvecklasytterligare. Vilka åtgärder som är effektiva för att förhindra fortsattbrottslighet är ständigt föremål för diskussion och man kan konstatera attenkla lösningar saknas. Likafullt visar det stora flertalet studier entydigt attlånga fängelsestraff utan vård snarare ger en motsatt effekt i förhållande tillsyftet, som är att ge den kriminelle självrespekt, en rättsuppfattning,motivation till ett laglydigt liv och därmed på lång sikt skydda samhället motfortsatt brottslighet.Om vi ska lyckas med att förändra kriminalvårdens inriktning så behövs ettouttröttligt, långsiktigt arbete där en rad samverkande åtgärder vidtas i ettsystem som är bra för såväl de intagna som för personalen. Detta måste ske pålång sikt. Nya effektiviseringar och indragningar får inte ideligen slå omkullpåbörjade insatser som annars kunnat leda till positiv utveckling.8.4.1 HandlingsplanVi har tidigare motionerat om att de individuella handlingsplaner somvarje enskild individ ska teckna vid ankomsten till anstalten ska få enhögre status. Regeringen har hänvisat till att sådan finns och alltidupprättas. Vid besök ute på anstalterna visar det sig dock att det är ytterstfå som får en individuell handlingsplan. Om en sådan upptecknas är detendast vid få tillfällen som planen följs upp.Handlingsplanen bör utarbetas i samarbete mellan internen och utbildadoch kvalificerad personal. Där ska konkreta, realistiska deletapper och målnedtecknas för att på så sätt successivt nås av individen. Vi tror att detta kange resultat i form av ökad självkänsla och bättre anpassningsförmåga tillsamhället utanför.Att vistas på anstalt innebär ett rutinmässigt liv med små möjligheter att tapersonligt ansvar samt begränsade kontakter med omvärlden. Ett konkretproblem som många interner själva identifierat och ser som en brist är denpassivitet som lätt infinner sig då det omhändertagande som den intagnemöter omfattar allt från väckning till matlagning och tvätt. Vi menar att deintagna behöver ta ett ökat personligt ansvar för livet innanför murarna om enförberedelse för livet utanför murarna ska kunna ske. Speciellt för delångtidsdömda fångarna kan annars en acklimatiseringen till ett självständigtliv vara mycket svår på anstalt.8.4.2 PåverkansprogramEn fortsatt utveckling av innehållet i programverksamheten vid häkten,anstalter och inom frivården är ytterst viktig. Hög kvalitet på brotts- ochmissbruksrelaterad programverksamhet samt rehabiliterande insatser ikombination med drogfria anstalter ska prioriteras. Regeringen skriver ibudgetpropositionen att under verkställigheten ska de intagna fåbehandling för psykiska störningar, drogmissbruk och andra problem.Detta ligger helt i linje med de yrkanden som fört frami de senaste budgetmotionerna på utgiftsområdet. Vi konstaterar dock attdessa förslag kräver utökade finansiella resurser. Regeringens anslag tillkriminalvården visar att det inte finns någon djupare viljeinriktning att iverkligheten genomföra de uttalade ambitionerna.Nedskärningar inom programverksamhet och motivationsavdelningar harsatt sina spår. Dessa är de mest utsatta områdena inom kriminalvården.Flera undersökningar, bland annat från interner själva på (Se PM"Möjligheternas "), visar på att personalnedskärningar påverkarverksamheten negativt. För lite resurser till verksamheten och för få anställdaleder till att man inte har tid att ägna åt de intagna. Därmed förloras ocksåmöjligheten att upprätthålla kontroll. På har flera av de dömda bettom att de ska få starta en ny motivationsavdelning, men nekats detta på grundav resursbrist. Från andra anstalter kommer rapporter om att man på grund avnedskärningarna blivit tvungen att sänka ambitionen vad gällermotivationsavdelningar, meningsfulla fritidsaktiviteter samt grundskole- ochgymnasieutbildning.Det är viktigt att man satsar mer tid och resurser så att internerna underoch efter sin fängelsetid erbjuds, och i vissa fall åläggs, meningsfull och fördem relevant sysselsättning. Ett bra exempel på åtgärder är de så kalladepåverkansprogrammen. Dessa påverkansprogram fokuserar på attityder,beteenden och omständigheter som upprätthåller ett brottsligt beteende.Internen får lära sig problemlösning, att skapa sociala relationer och utvecklade sidor och färdigheter som det finns förutsättningar för.Kriminalvårdsstyrelsen framhåller att den brotts- och missbruksrelateradeprogramverksamheten är resurskrävande och att det behövskompetensutveckling och handledning för personal som leder dessa programsamt att externa resurspersoner behöver anlitas för mer kvalificerade programpå behandlingsnivå. vill satsa mer resurser för att frigöraoch stödja personal som kan arbeta med påverkansprogrammen. Vi vill ocksågöra det möjligt för anstalterna att vid behov ta in experter där så behövs.8.4.3 Drogfria anstalterNarkotika på våra anstalter är fortfarande ett problem. Den högstarapporterade siffran redovisades där 5 000av9 500 interner missbrukade narkotika. Det vill säga av desom sitter på anstalt missbrukar narkotika, och antalet missbrukare baraökar.Vi anser att alla anstalter ska vara drogfria och att personalen måste gesresurser och möjligheter att kontrollera att drogfriheten efterlevs på etteffektivt sätt. Narkotikamissbruk kan vara en av orsakerna till att klimatetblivit allt mer hotfullt på anstalterna.8.4.4 Meningsfull sysselsättning för internerRegeringen skriver att en viktig uppgift för kriminalvården är att se till attde intagna erbjuds arbete och andra former av sysselsättning, såsomutbildning, undervisning, arbetsträning och social färdighetsträning. Detär en bra målsättning som vi delar. Men när resursbristen omöjliggör dettaförfaringssätt måste åtgärder vidtas. Om de intagnas kompetens förbättrasökar också förutsättningarna för ett laglydigt liv i frihet.8.4.5 FamiljeförhållandenAnhöriga påverkas i hög grad av fängelsestraffet eftersom de naturligakontakterna med den intagne blir mycket begränsade. Till viss del harförhållandet förbättrats genom att kriminalvården numera kan ordnalämpliga besökslokaler, så kallade "övernattningslägenheter". Det ärfrämst under förberedelserna inför frigivning som en djupare kontakt medfamilj och anhöriga kan återskapas. Där barn finns med i bilden kan dockett sådant upplägg skapa både förvirring och anpassningssvårighetereftersom barnen inte har haft en naturlig relation tillmamma eller pappa.Kontakterna med det privata nätverket, familj och arbetsgivare, har mycketstor betydelse under fängelsevistelsen. Vi menar att stora förändringar ochförbättringar måste ske på detta område. Regeringen skriver ibudgetpropositionen att möjligheterna att skapa personliga nätverk ska tastillvara och den uppfattningen delar vi. Vi tror att en utökad möjlighet förfrivilligorganisationer att närvara på anstalterna är positiv för den intagne.Organisationerna utgör en kontakt med samhället utanför murarna - någonsom lyssnar och tar sig tid. Dessutom ges omvärlden en förbättrad möjlighettill inblick i anstaltens verksamhet. Vid frigivningen harfrivilligorganisationerna också en viktig uppgift när det gäller att ge hjälpochstöd till ett fungerande liv.8.4.6 Barn och förälder på anstaltI regeringsförklaringen citerade : "Den endapraktiska anknytningen till framtiden som vi egentligen har är barnen. "Det gäller i hög grad de föräldrar som sitter på våra anstalter och som imånga fall förlorat kontakten med sina barn.