mot · GO02Sf611 · 2000-10-05 00:00:00 — Följdenkan bli konflikt om deras egna värderingar och traditioner som levt kvarsedan man lämnade sitt hemland.Invandrarungdomar är ingen homogen grupp och därför är indelningen"" och invandrarungdom inte relevant. Kulturskillnaderna är minstlika stora mellan invandrarungdomar från olika länder som det är mellanderas olika länder och Sverige.I råder våra demokratiskt stiftade lagar och vi får aldrig accepteraatt lagarna överskrids av olika kulturella traditioner. I våra lagar är barnagaförbjudet och ingen kan tvingas att sluta skolan , att ingå äktenskaputan samtycke, att utsättas för könsstympning. Samhället får inte accepterakränkande och olagliga handlingar oavsett om det hänvisas till kultur eller ej.Detta bör ges regeringen till känna.Ungdomar med invandrarbakgrund är mindre engagerade i föreningslivetän infödda svenska ungdomar, och flickor med invandrarbakgrund är minstengagerade. För att nå fler ungdomar, både pojkar och flickor, måsteföreningarna se över sina traditionella verksamheter och bli mera öppna.Kultur- och idrottsverksamhet är viktiga brobyggare i ett mångkulturelltsamhället. Därför är det glädjande att många idrottsföreningar har enmedveten mångkulturell rekrytering bland alla åldrar. De positivaerfarenheter som olika idrottsföreningar vunnit bör tjäna som förebild inomandra områden. Totalt sett råder det ännu olika villkor i samhällets stöd förpojk- och flickidrotter, och även inom olika idrottsklubbar och lag, vilketockså måste uppmärksammas och förändras. Vi kan konstatera att etniskverksamhet i vid mening engagerar alltfler ungdomar, där musikgrupper,danskurser och filmklubbar är några sammanhang där den kulturellamångfalden bekräftats på ett självklart sätt och berikar kulturlivet i bådestoraoch små orter. Kulturen alstrar kraft, självtillit och kreativ gemenskap. Ettaktivt föreningsliv och tillgång till musikskolor, träningslokaler ochmöjligheter att framträda inför publik är viktigt för kommunerna att värna ochuppmuntra.För att förbättra situationen för unga tjejer och killar behövs extra åtgärderför mera internationella studier i skolan, främjande av aktiv tvåspråkighet iskolan och en kvalitetsutbildning i invandrartäta områden. Det behövs ocksåfler fritidsledare/lärare med en mångkulturell kompetens. För att ytterligarestimulera föreningslivet bör de statliga bidragen tillinvandrarungdomsorganisationer behållas. Ungdomsmottagningarnas arbetemed sex- och samlevnadsfrågor är betydelsefullt. De bör ha tvärvetenskapligoch mångkulturell kompetens så att ungdomar med olika bakgrund kan kännaett förtroende för ungdomsmottagningarnas verksamhet. Vad som ovan anförsom särskilda åtgärder för att främja ungdomars integration i det svenskasamhället bör ges regeringen till känna.7 Delaktighet och inflytandeEtt demokratiskt samhällssystem garanterar inte att alla engagerar sigpolitiskt. Däremot ska det demokratiska systemet garantera allasmöjlighet att delta i samhällsarbetet. Vår parlamentarism ochrepresentativa demokrati har som grund att all makt utgår från folket.Detta innebär att folket också måste ha möjlighet att ta del avsamhällsinformation och kunna ge uttryck för sina åsikter. Denrepresentativa demokratin ska kanalisera medborgarnas medverkan ibeslutsprocessen. De som är förtroendevalda har ett ansvar att se tillhelheten och allmänintresset och stimulera till dialog om olikasamhällsfrågor. Eftersom all makt utgår från folket så ska de beslutandenivåerna i samhället spegla och representera hela landets befolkning.Lika möjlighet till information är en förutsättning för att vara delaktig i detdemokratiska samhällsarbetet. Många av dem som flyttat till har intesamma möjligheter och förutsättningar att medverka i samhällsarbeteteftersom det tar tid att lära sig språket och att finna de formella ochinformellavägarna att vara med i detta arbete. De politiska nivåerna och de politiskapartierna har tillsammans ett ansvar för att engagera inflyttade svenskar i detdemokratiska samhällsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna.7.1 Medverkan i den demokratiska processenInflyttade svenskar har mindre inflytande i samhället än personer som ärfödda i . Andra generationen invandrare har också mindremöjligheter att påverka och att vara verksamma inom våra politiskasystem och demokratiska processer. De har också mindre möjligheter attvara verksamma inom opinionsbildande yrken som till exempel inommedierna, eller att arbeta inom polisen, militären osv. För att nå fulljämlikhet i detta avseende så återstår det mycket omfattande arbete. Varjeverksamhet måste se över och ifrågasätta sina speciella kulturer ochattityder som hindrar människor med invandrarbakgrund att varaverksamma hos dem.Inom de politiska partierna och i de beslutande församlingarna är dettasynnerligen viktigt. Det handlar om att ge samma demokratiska möjligheterför alla grupper och därför måste vi på ett helt annat sätt, än vad som skeridag, rekrytera personer till nämnder, styrelser, nämndemannakåren itingsrätterna m.m. Detta är angeläget för att nå demokratiska krav pårepresentativitet hos företrädare men också för att fler ska ha förebilder attidentifiera sig med och inspireras av. Vi måste också bejaka den kompetens vitillför när rekryteringen breddas. Det naturliga arbetssättet är mainstreaming,således ska inte integrationspolitiken diskuteras isolerat, utan den ska finnasmed som ett levande perspektiv inom alla politiska områden på samma sättsom vi arbetar med jämställdhet mellan kvinnor och män.7.1.1 Vidgad rösträttCenterpartiet anser att rösträttsreglerna ska vara desamma för icke EU-medborgare som för EU-medborgare. EU-inträdet innebar att Sverigesfick ändra rösträttsreglerna för EU-medborgare. Rätt att delta ikommunal- och landstingsvalen har personer som är medborgare i någonav Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) samtmedborgare i eller och som fyller senast på valdagenoch är folkbokförd i landet. Icke EU-medborgare eller medborgare iNorge och har rätt att rösta om de fyller senast på valdagenoch har varit folkbokförda i landet i följd före valdagen. Vi anser attreglerna ska vara lika, oberoende av om man är EU-medborgare eller ej,och därför vill vi att kravet ska vara att man är folkbokförd i Sverige.Centerpartiet presenterade detta förslag och frågan är ännuej behandlad av . Förslaget är under beredning i en utredning.Därför avstår vi för att återupprepa vårt krav.7.2 Att utveckla den lokala kraftenCenterpartiet anser att den etniska och kulturella mångfalden ska tas somutgångspunkt för politikens utformning och genomförande på allasamhällsområden och nivåer. Varje individ ska behandlas medutgångspunkt från sin egen person, och påtvingade särlösningar för helagrupper på grund av att man har ett annat ursprung än det traditionelltsvenska bör undvikas. Däremot är det viktigt att främja självstyre, frivilligsamverkan och kulturell autonomi för minoriteter. Kommunernasgeografiska gränser eller administrativa gränser får inte hindra enskildaatt utkräva sina rättigheter. Det behövs en medvetenhet om attförutsättningarna är olika beroende exempelvis på utbildningsnivåer,språkkunskaper och på hur man varit i Sverige.Vårt mänskliga beteende gör att vi söker oss till andra människor medliknande bakgrund. Kulturell och etnisk uppdelning kan vara påtvingad menockså självvald och medveten, vilket är positivt och ska respekteras. Omuppdelningen orsakas av diskriminering, som dessutom förstärks avsocioekonomiska faktorer, leder den till utanförskap och en negativutveckling och måste därför motverkas. Samhällsgemenskapen måste växaunderifrån. Ett ökat lokalt inflytande med aktiva medborgare som tarpersonligt ansvar för lokal omsorg och som känner samhällets förtroendebegränsar segregationens avigsidor och leder utvecklingen framåt.Människor går samman i lokala utvecklingsgrupper för att lösagemensamma problem. Arbetssättet utvecklar det demokratiska inflytandetoch det lokala självbestämmandet. Ökat medborgerligt ansvarstagande förgemensamma angelägenheter ger nya förutsättningar för solidaritet människoremellan. Utan inflytande och möjligheter att påverka skapas revir inom deområden som man har möjlighet att utöva inflytande. De lokalautvecklingsgruppernas arbetssätt passar bra i de stora städernas förorter ochdet lokala utvecklingsarbetet bör stimuleras. Detta bör ges regeringen tillkänna.Brukarinflytande i t.ex. skolan är ett sätt att öka medborgarnas inflytandeoch medbestämmande i samhället. Genom att ge föräldrar och elever i lokalastyrelser rätten att vara med och fatta beslut i skolan ges ett reelltmedborgar-inflytande som har stor betydelse för engagemanget i samhället i stort. Inomgymnasieskolan är det möjligt att ge eleverna majoritet i styrelsen. Vi anseratt utgångspunkten för den gemensamma verksamheten är att brukarna ska haett direkt inflytande och ansvar över verksamheten. Det bör skapas en ordningdär vi gemensamt betalar insatserna men där ansvar och beslut ligger direkthos brukarna. Brukarinflytandet för till exempel idrottsanläggningar,fritidsgårdar, samlingslokaler, skolor och även inom vården och omsorgenbör öka. Detta bör ges regeringen till känna.8 Rätten att bli respekteradAlla människor har rätt att mötas med respekt oberoende av sin bakgrund.Det demokratiska systemet och politikens företrädare ska bekräfta dessaminoriteters rätt och rasism får aldrig accepteras. Centerpartieteftersträvar ett samhälle med mångfald som tar till vara alla delivserfarenheter som landets invånare har och som förvärvats både inomoch utanför gränser. Ett mångkulturellt samhälle bygger påömsesidig respekt och att man tar lärdom av varandra. Vi har långt kvarinnan nått den öppenhet och respekt som krävs i verklig vidmening i ett mångkulturellt samhälle.Öppenhet för kulturell mångfald innebär inte hållningslöshet ochförflackning. Även det mångkulturella samhället förutsätter lagar med ramaroch regler som grundar sig på mänskliga värden och demokratiska principer. Ialla kulturer finns regler om mellanmänskliga värden och alla stora religionerhar utformat "budord" med regler om grundläggande värderingar som t.ex. duska inte döda, du ska älska din nästa osv. I gäller lagar baserade pådessa grundläggande värderingar. Gemensamma regler som grundas påhumanismens principer är en förutsättning för människors tolerans. Detinnebär t.ex. att vi aldrig kan acceptera kulturella företeelser som kvinnligomskärelse. Däremot ska lagarna skydda minoriteters rätt att uttrycka sinåsikt.8.1 Invandrarbegreppet och statistikSverige har haft invandring men trots vår långa tradition avfolkbokföring är registrering av in- och utvandring från ettrelativt nytt begrepp. Statistiken över in- och utflyttning började förasmera regelmässigt , även om det redan tidigaregjordes skattningar över in- och utvandring. Under1760-talet spreds ettrykte om en extremt stor utvandring och detta togs på så stort allvar attVetenskapsakademien utlyste en tävling över hur detta hot skulle stoppas.Först upptäcktes felaktigheterna och det kunde dåkonstateras att in- och utvandring i stort sett tog ut varandra. Under vissaår var t.o.m. invandringen större än utvandringenoch denna emigration bedömdes som ett stort samhällsproblem. Detdröjde exempelvis innan utvandringen blev helt fri.Invandrarbegreppet i statistiken är ett ganska vitt begrepp som omfattaräven personer som är födda här men med en förälder född i annat land.Invandrarbegreppet underförstår en grupp med gemensamma känneteckenoch en samhörighet skild från infödda svenskar. Personer som har varitbosatta här under större delen av sitt liv betraktas som invandrare trots att dehar som sitt hemland. Även svenska medborgare som är föddautomlands betraktas som invandrare och deras barn som andra generationensinvandrare. Den nuvarande ordningen innebär att en del människor som leveroch verkar i , inte känner att de tillhör det land de lever i. Det finnsingen anledning att dela upp svenska folket i olika grupper beroende på vilketursprung de har och därför bör begreppet invandrare användas mycketsparsamt.Regeringens utredning Begreppet invandrare Ds 1999:48 samt Ds 200:43har kommit fram till att i flera sammanhang slopa begreppet "invandrare" ilagar och förordningar, samt att slopa begreppet andragenerationsinvandrare.Centerpartiet anser att det är ett steg framåt och vi vill markera att"invandrare" endast bör användas när man beskriver invandring. Personersom lever och verkar i ska inte av offentliga myndigheter särskiljaspå grund av sitt ursprung. Detta bör ges regeringen till känna.Ett exempel på olycklig markering av "invandrare" är "EU-körkortet" därfödelselandet anges och en liknande fråga har diskuterats med anledning avatt ett nytt ska tas fram och som kan godkännas som legitimation iEU-länderna. Det är angeläget att vanliga identitetshandlingar inte skiljersvenska medborgare från andra. I det sammanhanget är det bosättningslandetsom är det viktiga och enhetlighet ska gälla för identitetshandlingar. Detta börges regeringen till känna.8.2 En sammanhållen diskrimineringslagstiftningCenterpartiet anser att det behövs en samlad diskrimineringslagstiftningför att ge diskrimineringsombudsmannen (DO) ett kraftfullt verktyg. I daghar vi skilda lagstiftningar för att skydda mot diskriminering i arbetslivet,beroende på om det är diskriminering p.g.a. kön, etnicitet,homosexualitet. I infördes en bredantidiskrimineringslag, lagen om likabehandling, som förbjuderdiskriminering på grund av religion, tro, politisk åsikt, ras, kön,heterosexuell eller homosexuell läggning, familjestatus eller nationalitet.Lagen omfattar en stor del av samhällslivet, inklusive direkt och indirektdiskriminering på arbetsmarknaden.En sammanhållen lagstiftning som också gäller utanför arbetslivet gör detmöjligt att ställa krav på en större del av samhällslivet som även omfattaråldersdiskriminering. Med en sammanhållen lagstiftning kan även de fem(DO, JämO, HomO, HO, BO) ombudsmannafunktionerna samordnas. I ettlängre perspektiv kan det vara möjligt att sammanlänka funktionen medjustitieombudsmannen eller motsvarande som kan vara ett stöd oberoende avpå vilken grund diskrimineringen sker. Till sitt stöd bör ombudsmannen hasamlad diskrimineringslagstiftning som omfattar hela livet och inte enbartarbetslivet. har tidigare presenterat detta förslag som ännu inteär behandlat av riksdagen.8.3 MedborgarskapMedborgarskapet ger möjlighet att verka i samhället på lika villkor somalla andra och är därför betydelsefullt för integrationsprocessen. Sverigehar en strikt syn på medborgarskapet och många människor som lever iSverige kan inte förvärva medborgarskap därför att de inte kanavsäga sig sitt nuvarande medborgarskap.Medborgarskapet har betydelse för identifikationen med det land manlever i. Dubbelt medborgarskap underlättar integrationsprocessen ochmotverkar den oro, skuld och främlingskap som många människor upplever isin vardag. Att många människor som lever i inte har möjlighet attförvärva medborgarskap är inte acceptabelt. anser att Sverigeska acceptera dubbelt medborgarskap fullt ut och vi har tidigare lagt framförslag om detta till . Vi stöder därför regeringens proposition omdubbelt medborgarskap, som bygger på förslag.8.4 DomstolarnaFör att ha rätt att tjänstgöra som nämndemän i domstolar krävs svensktmedborgarskap. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning attutestänga en del av befolkning från dessa uppdrag eftersomnämndemannakåren också ska spegla befolkning. Samma kravsom ställs vid rätten att rösta i kommunalvalen borde gälla även här.Undersökningar visar att personer med utländsk bakgrund ofta döms tillhårdare straff än andra. I några fall har det å andra sidan förekommit att man idomskäl hänvisat till kulturell bakgrund som förmildrande omständighet vidvissa domslut. Inget av detta är acceptabelt. Därför krävs kontinuerligutbildning av åklagare, domare och nämndemän för att komma bort från attden etniska eller kulturella bakgrunden ska påverka utfallet av rättsligaprocesser. Detta bör ges regeringen till känna.8.4.1 Medborgarskapskrav vid anställningarVid ett flertal anställningar inom staten, landstingen och kommunernakrävs svenskt medborgarskap. Därför är det inte möjligt för en jurist somstuderat vid svenskt universitet att göra sin tingsmeritering omvederbörande inte är svensk medborgare. Att undanröja kraven på svensktmedborgarskap för ett flertal tjänster är därför en angelägen reform så attfler kan söka jobb på lika villkor.Det finns ca 410.000 säkerhetsklassade tjänster i , vilket är drygt 10procent av det totala antalet tjänster, enligt utredningen , personalkontroll och meddelarfrihet (SOU 1990:51). Dettainnebär att många tjänster i stat, landsting och kommuner endast får innehasav den som är svensk medborgare och det gäller även tjänster som är lågtsäkerhetsklassade. Regelverket kring vilka tjänster som krävermedborgarskap bör begränsas och bli tydligare. Denna fråga behandlas förnärvarande tillsammans med andra medborgarskapsfrågor i en utredning. Viemotser förslag från utredningen och senare från regeringen som tillskaparregler som begränsar antalet säkerhetsklassade tjänster.9 Arbete och företagandeArbete är en central del av livet och tillgång till arbete ökar ocksåmöjligheten att snabbare lära känna det svenska samhället. Arbetet är ettsätt att komma in i en gemenskap och få ett större kontaktnät.Företagande är också ett sätt att bli en del i det svenska samhälletsamtidigt som det också kan vara ett kulturellt band med ursprungslandet.Det ger ett försprång till nya marknader och främjar tillväxten i positiv förändring som skett är den starka framväxtenav bemanningsföretag och personaluthyrningsfirmor. Dessa har inneburit attfler personer fått möjlighet att komma i kontakt med arbetsmarknaden. Påvissa orter i landet finns det internationella arbetsförmedlingar för ekonomer,jurister, tekniker m.m. som hjälper företag att få kontakt med personer som,förutom akademisk utbildning, har flerkulturell kompetens. Dessaarbetsförmedlingar gör speciella introduktionsplaner och hjälper företagen attsöka specialkompetens i till exempel ett visst språk.Större samordning och samverkan måste ske lokalt för att skapa störreeffektivitet i arbetsmarknadspolitiken. För personer som har en svag ställningpå arbetsmarknaden är det extra viktigt att samarbetet mellanarbetsförmedling, försäkringskassa och kommun fungerar tillfredsställande.Centerpartiet anser att arbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning börpräglas av individualisering och flexibilitet så att hjälp med introduktion ochpraktik kan ges på lokal nivå. Detta bör ges regeringen till känna.Många av dem som kommit till har hög utbildning och långarbetslivserfarenhet och många kommer från kulturer med starkaföretagartraditioner, men många har ändå svårt att få jobb här. Detta är intetillfredsställande, varken för den enskilde eller för samhället, att de inte fårmöjlighet att bidra till sin egen försörjning. Det är avgörande att personer somkommer till och som får uppehållstillstånd så snabbt som möjligt fårsin utbildning översatt och validerad. En praktikplats bör beredas dem om intearbete går att finna direkt. Trots att situationen på arbetsmarknaden är mergynnsam är arbetslösheten bland personer med invandrarbakgrund hög.Diskriminering kan vara en av förklaringarna till att situationen är som den är.Många företag inser dock värdet av att ha en mångkulturell kompetens inomföretaget men det är långt ifrån en allomfattande inställning.Företag och organisationer med personal med olika erfarenheter har bättreförutsättningar att bli framgångsrika. Ensidiga personalsammansättningar ärmånga gånger ett förbiseende från ledningen och det förekommer ofta direktdiskriminering. Kravet på att införa jämställdhetsplaner har främst till syfteatt starta en process som leder till en bättre könsfördelning. I har maninfört ett system med mångfaldsplaner för företag med fler än 50 anställda.Ett liknande system bör införas i Sverige.Nyföretagandet behöver stimuleras och det måste bli enklare att anställapersonal. Arbetsgivarrollen är ofta krävande och fordrar goda kunskaper omden svenska byråkratin. De flesta småföretagare upplever svårigheter att hittarätt i den offentliga administrationen och det är än svårare om man intebehärskar svenska språket till fullo. Företagsamhet ska uppmuntras ochunderlättas genom utbildning och stimulanser. Regelverket för att starta ochdriva företag måste ständigt granskas.Invandrare möts ofta av skepticism vid kontakt med banker, vilket gör detnästan omöjligt att få låna pengar. Därmed blir de hänvisade till vänner ochbekanta som får ställa upp med finansiering för att de ska kunna realisera sinföretagsidé. Trots dessa svårigheter startar invandrare företag i störreutsträckning än riksgenomsnittet av svenska medborgare. Detta borderimligen innebära att det finns en potential för ännu fler företagsbildningarom svårigheterna undanröjs.Andelen personer med invandrarbakgrund i de organ som har hand omföretagsfrågor bör öka. Det gäller bankernas styrelser och personal, AlmiFöretagspartner, riskkapitalbolag, länsstyrelsernas styrelser och personal etc.Utredningen som företagare har också pekat på förslag i dennariktning.Företag som är etablerade i vissa branscher kan fungera som mentorer förnystartade företagare i en liknande bransch. Handelskammare och andraföretagarorganisationer kan ha en stimulerande och samordnande funktion.Kontaktverksamhet inom företagarorganisationer kan förbättraförutsättningarna för företagare med invandrarbakgrund.9.1 Ekonomiska utvecklingszonerUtvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till vara den tillväxtkraft somfinns. I har man prövat systemet med ekonomiska frizoner medstor framgång. Det har skapats minst 20.000 nya jobb och 4.500 företag ide 44 franska frizonerna. Företagen slipper inkomstskatt, bolagsskatt,fastighetsskatt och vinstskatt och sociala avgifter om avde anställda bor i frizonen. Det har skapats regler som gör att manundviker "brevlådeföretag" och företagen får inte heller etablera sig inomalla branscher.För att stödja utvecklingen i utsatta förorter vill vi inrätta ekonomiskautvecklingszoner, enligt liknande modell som prövats i vissaglesbygdsområden i . Områden som har svårigheter med högarbetslöshet, låg utbildning och låg medelinkomst bör kunna få stödoberoende av om det handlar om glesbygd eller förort eftersom problemen ärlikartade. Utvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till vara dentillväxtkraftsom finns. Med lägre företagsskatter och borttagna socialavgifter för anställdasom är bosatta inom frizonen är det möjligt att stimulera utvecklingskraften ivissa förorter. Det kan göra det möjligt för fler människor att komma in påarbetsmarknaden och komma bort ifrån passiva åtgärder somföretagandet stimuleras. Förslag om en lagstiftning för ekonomiska frizonerbör utredas. Detta bör ges regeringen till känna.9.2 Barnomsorg och skolaSkolan och utbildningssystemet i sin helhet har en mycket stor betydelseför ambitionen om ett mångkulturellt samhälle. Skolan och barnomsorgenhar vid sidan om sin kunskapsförmedlande roll också en stor betydelsesom opinionsbildare och vägvisare. Frågor om människors lika rätt ochvärde ska inte undvikas. Skolan och barnomsorgen har möjlighet attstärka barns och ungdomars förmåga att naturligt umgås i enmångkulturell miljö och se mångfalden som en tillgång. Den har ettansvar att lyfta fram likheter och skillnader mellan olika kulturer och ta indetta som en tillgång i undervisningen. Skolan och barnomsorgen måstemer än tidigare ta upp och synliggöra konflikter som kulturmöten kan geupphov till. Det är först när konflikterna blir tydliga som man på ettkonstruktivt sätt kan bearbeta föreställningar och motarbeta fördomar.Centerpartiet arbetar konsekvent för att föräldrar själva ska kunnabestämma över vilken barnomsorgsform som passar dem bäst och omsorgenska präglas av valfrihet och mångfald.