ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N4 · 2000-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N4av , ()med anledning av skr. 2000/01:15 Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den andra kärnkraftsreaktorn i skall ställas avsenast den 1 juli 2002.MotiveringDen svenska energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomiskoch social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning ochen kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan påhälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle. Det första steget i omställningsarbetet togs den 30november 1999 då den första reaktorn i togs ur drift, 17 månadersenare än planerat.I enlighet med det energipolitiska beslutet som fattades 1997, med grund iden energipolitiska överenskommelsen mellan , Vänsterpartietoch Socialdemokraterna, skall den andra reaktorn i stängas den 1juli 2001. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfalletavelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el.Beslutet innebar även att en särskild myndighet, , inrättades med ansvar för omställningsprogrammetsgenomförande. Omställningsprogrammet har varit framgångsrikt och målethar till stora delar uppfyllts. Orsaken till att alla delar avomställningsprogrammet ännu inte fått genomslag kan härledas till attförutsättningarna på elmarknaden, främst gällande priset på el ochelproduktion, kraftigt har förändrats. Att så har skett beror på den avregleringav elmarknaden som beslutades , som inneburit en ökad konkurrensinom och . Trots detta har omställningsprogrammet haften stor betydelse för omställningsarbetet. Programmet har kompletterats isamband med de överläggningar som förts mellan parterna i 1997 årsenergiöverenskommelse för att möta de nya förutsättningarna somuppkommit efter den lyckade avregleringen av elmarknaden.Statens Energimyndighet har i sitt remissvar med anledning avutvärderingen av omställningsprogrammet konstaterat att de förändringar somskett på elmarknaden, inneburit att villkoren årsenergiöverenskommelse inte fullt ut är relevanta.Centerpartiet gör, till skillnad från regeringen, bedömningen att ett beslutom stängning av den andra reaktorn i skall fattas under hösten2000. Stängningen av andra reaktor bör ske senast den 1 juli2002. Denna förskjutning har som grund de förändrade förutsättningarsom gjort att investeringstakten på marknaden inte varit den förväntade. Tilldetta skall även läggas den senareläggning av utbetalning av ersättning tillproducenter av småskalig förnyelsebar energi.En stängning av den andra reaktorn i är möjligur energisynpunkt och angelägen för att inför energimarknadens aktörerunderstryka vikten av omställningen. Det finns även ett ansvar gentemot våradanska grannar att ge ett tydligt besked om att en stängning av 2kommer att ske under 2002.Stockholm den 18 oktober 2000Lennart ()()()()()()()()
mot · GO02N9 · 2000-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N9av , ()med anledning av skr. 2000/01:15 Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den andra kärnkraftsreaktorn i skall ställas avsenast den 1 juli 2002.Energiomställningenfortsätter1997 års energiöverenskommelse mellanSocialdemokraterna, innebarinte bara till att påbörjaenergiomställningen i , utan också att energisektornfick en fast grund. Överenskommelsen har fungerat bra ochde förändringar som gjorts av delprogram har skett i storenighet, t.ex. indragningen av det s.k. kaminbidraget. Denförsta reaktorn i kunde med viss fördröjningstängas den 30 november 1999.Av de genomförda och remissbehandlade utvärderingarna framgår att devillkor som sattes upp 1997 för att stänga inte äruppfyllda.Vänsterpartiet bedömer emellertid att efter de åtgärder som vidtas - ochsom redovisas i skrivelsen från regeringen - kan stängas senastden 1 juli 2002.I skrivelsen redovisas ett omfattande program för att fullfölja ochkomplettera de energipolitiska åtgärder som beslutade om 1997.Det gäller- att analysera utvecklingen av den nordiska elmarknaden, bl.a. vad gällerförsörjningstryggheten och relationen mellan den samlade nordiskaelmarknaden och elsystemen i angränsande regioner;- att ge ett förstärkt uppdrag att vidta åtgärder för attkomma till rätta med brister i överföringskapacitet i nätet, samt införa eneffekthandel som bidrar till att ge balans vid höglastsituationer på enavreglerad marknad;- att sträva mot harmonisering av ramvillkoren på den nordiskaelmarknaden;- att förbättra förutsättningarna för förnybar elproduktion på denreformerade elmarknaden; i vilket ingår att tekniskt utforma ettmarknadsbaserat system för att främja produktion och handel med el frånförnybara energikällor såsom biobränsle, vindkraft och småskaligvattenkraft;att göra särskilda insatser för vindkraft;att gå igenom förutsättningarna att till rimliga kostnader åstadkomma eneffektivare energianvändning;- att utforma ett samlat klimatpolitiskt program för energiområdet;- att främja omställningen genom strategiska insatser för forskning ochutveckling av ny energiteknik;- att genom skatteväxling öka miljörelateringen av skattesystemet;- att se över möjligheterna att skärpa skadeståndsansvaret för innehavareav atomanläggningar.Före innevarande mandatperiods utgång ska riktlinjerna förden fortsatta energiomställningen bestämmas av de partier -Socialdemokraterna, - somstår bakom energiuppgörelse. Som ett led i detarbetet ska en referensgrupp med företrädare för dessa partierfölja det fortsatta omställningsarbetet.Stockholm den 18 oktober 2000Gudrun ()()()()()()()()()()
mot · GO02Sf201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf201av , ()Samordning av samhällets resurser till rehabiliteringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av resurser för rehabilitering.MotiveringAlla känner vi till den brist på resurser som finns inom vården, såvälinom den vård som landstingen har att hantera, liksom den vård somkommunerna är satta till att sköta.För enkelhetens skull skall jag ta mitt hemlän som ett exempel:Resurserna i - till just sjukvård - minskas dessutomav majoritetens (Socialdemokrater och Vänsterpartister) starka intresse attengagera sig i projekt och frågor som inte har med sjukvården att göra.Många miljoner av skattebetalarnas pengar går till verksamheter utanförsjukvården, t.ex. regionalpolitik, kultur och annat.Bristen på resurser handlar bl.a. om en mycket dålig samordning inomvissa områden. Det finns hos olika "instanser" mycket pengar mentillsammans och med en utökad samordning skulle pengarna kunna användasbättre och effektivare.Detta gäller bl.a. rehabiliteringen, ett typiskt område som hamnat mellanflera s.k. stolar. Vi har dessutom sett larmrapporter om att pengarnaär slut till rehabilitering. Rapporten är alarmerande. Det gäller ju att gefolk/sjuka en bra och snabb rehabilitering.Sjukförsäkringspengar gör större nytta om de används till vård ochrehabilitering än till ren, passiv pensionsutbetalning och långa sjukskrivningardär vård inte ges eller kan ges.Det har skett s.k. FINSAM-försök i fem län. Dessa försök visade attsamordning av skattepengar gav goda resultat: det talades om en besparing avca . Detta efter en samordning mellan ,kommunernas socialtjänst, landsting och arbetsförmedling.I siffran finns inte då medräknat allt det lidande deaktuella personerna utsatts för och det lidande de genomgått.Det fanns ett tag ljusglimtar om försök till samordning.Sedan dess har också regeringen och senare majoritet beslutatatt tona ned sådan samverkan - detta i tider då alla nya samordningar ocheffektiviseringar behövs för att få mera pengar till vård och omsorg.De olika offentliga organen håller var och en på sitt revir och de sjuka gårbl.a. miste om en effektiv rehabilitering - alltmedan sjukvårdskostnadernastiger.Ett exempel är gränsdragningen mellan kommunerna och . Dethandlar om s.k. medicinskt färdigbehandlade patienter, ofta äldre människor.Det får inte vara så att det skall vara minsta problem om vilken "instans" somskall betala för den vård som ges och som man har rätt till.Det är våra gemensamma skattepengar det handlar om.En gemensam "penningpåse" till förfogande skullebåde kunna korta vårdköerna och effektivisera rehabiliteringen. Jag är fulltmedveten om att alla rehabiliterade kanske inte kan ges möjlighet att återgåtill sitt ordinarie arbete eller till arbete alls, men rehabiliteringen kunde, imånga fall, ge ett bättre liv för många människor.Stockholm den 19 september 2000Rolf ()
mot · GO02Sf202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf202av , ()ÄnkepensionernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om änkepensionerna.MotiveringDå socialförsäkringsministern i hette skrevhon så här i en debattartikel i :"Det skall gå att lita på trygghetssystemen. "Så löd rubriken.Men hur är verkligheten? Kan folk lita på trygghetssystemen?Ta änkor som ett exempel. Konfiskeringen av änkepensionerna ärett exempel där Socialdemokraterna visat att det inte går att lita på systemen.Den uppgörelse som gjordes, av Socialdemokraterna och ,innebar en ren konfiskation av änkepensionerna, pengar som betalats in tillstaten. Det blev dramatiska förändringar för många genom det beslutet.Vänsterpartiets populistiska arbetssätt visar sig också tydligt i detta ämne.Vi minns alla att Vänstern yvigt och som vanligt högljutt gick ut och sa skulle "hjälpa änkorna". Men sedan, då man hamnade iSocialdemokraternas klor så glömde man tydligen snabbt givna löften.Änkepensionerna bör således återställas till vad som gällde före"konfiskeringen".Stockholm den 14 september 2000Rolf ()
mot · GO02Sf203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf203av , ()ÄnkepensionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om återställande av änkepensionen.Motivet för mitt förslagÄnkepensionen infördes för att ge änkorna garantier för ekonomisktrygghet vid makens frånfälle. Enligt avtal skulle änkor erhållaänkepension till den månad de fyller . bröt detta löftegenom sitt beslut som innebar att änkepensionen ifortsättningen skulle inkomstprövas. Genom beslutet, som en majoritet iriksdagen fattade, har inte enbart enskilda människors ekonomiskaplanering slagits i spillror utan förtroendet för staten som garant förtryggheten har också skadats. Anmärkningsvärt är att beslutet ominkomstprövning av änkepensionen inte bara gällde framtidens änkor utanockså drabbade de änkor som blivit beroende avänkepensionen. Det är givetvis helt oacceptabelt att ändra pensionernaretroaktivt. Många änkor har genom detta förfarande förlorat . Detta har självklart fört med sig storaförsämringar som bland annat inneburit att många änkor tvingats lämnasina invanda bostäder.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag somundanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbara orättvisor somdrabbat så många änkor.Stockholm den 21 september 2000Stefan ()
mot · GO02Sf204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf204av de , ()Delårsrapport för allmän försäkringskassaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att ändra berörd lagstiftning så att avlämnande avdelårsrapport för allmän försäkringskassa förenklas.Motivet till vårt förslagI lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring framgår det ikap. 18, 20 och 21 §§ att delårsrapport skallupprättas och lämnas till (). Vidare framgårdet att delårsrapporten skall skrivas under av samtliga styrelseledamöteroch direktören.Rent praktiskt innebär det att delårsrapporten föreligger förundertecknande mitt . Beslutad delårsrapport skall varaRFV tillhanda . RFV skall i sin tur skicka beslutad delårsrapportför riket till departementet . Detta medför en hel delpraktiska problem och innebär kostnader inte bara för kassan utan inte sällanäven för enskilda styrelseledamöter.Man kan tänka sig olika lösningar på detta problem. En lösning kan varaatt endast presidiet och direktören undertecknar. En annan lösning vore attframskjuta tiden för undertecknandet i . Detta skulle emellertidfå andra följdverkningar. Det enklaste vore att i ovannämnda lag ändra vadavser delårsrapporten så att endast ordförande, vice ordförande och direktörenundertecknar.Vi bedömer inte att värdet av en delårsrapport - undertecknad avstyrelsens ordförande, vice ordförande och direktör - skulle devalveras isådan utsträckning att dess trovärdighet eller, som i detta fall, demokratiskaförankring allvarligt skulle rubbas.Styrelsen har fått en större betydelse och ansvar. Dettahindrar inte att styrelsen i vissa sammanhang av rent praktiska skäl delegeraruppgifter till ordförande och vice ordförande eller arbetsutskottet. Exempel pådetta är firmateckning.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()(m)
mot · GO02Sf205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf205av de , ()Pension oberoende av civilståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att pension skall utgå oberoende avcivilstånd.Motivet till mitt förslagI departementspromemorian "Sjukersättning i stället för förtidspension -Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av arbetsförmågan" föreslås att sjukersättning i formav garantiersättning skall vara oberoende av den försäkrades civilstånd.Detta är något som också måste övervägas när det gäller det nyapensionssystemet. är det mer fördelaktigt för två ogifta pensionärer sombor ihop, och som inte tidigare varit gifta med varandra eller har barntillsammans, att förbli ogifta än att gifta sig.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Sf206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf206av , ()Gifta pensionärerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag som slår fast att giftapensionärer eller motsvarande skall betraktas som enskilda individer i detstatliga pensionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen.Motivet för mitt förslagI dagens statliga pensionssystem får pensionärer som gift sig ellermotsvarande tillsammans en lägre statlig pension, än om de hadebehandlats som två fristående individer. Staten har därmed lagt engodtycklig ekonomisk gräns och norm för hur mycket pengar ettpensionärspar skall klara sitt liv på. Under sitt yrkesverksamma liv harstaten betraktat dem som enskilda individer och de har beskattats somsådana. När de senare i livet blir pensionärer ändrar staten sin syn på dem.Det är inte upp till staten att sätta sådana gränser för människor ochdefinitivt inte för pensionärer som arbetat och betalat skatt i hela sitt liv.Depensionärer som inte gift sig eller motsvarande är således berättigade till fullstatlig pension. Enda möjligheten för ett pensionärspar att få full statligpension är att ta ut skilsmässa. Det är en realitet att pensionärspar tarutskilsmässa och skriver sig på var sin adress för att undkomma problemet.Andra tråkiga konsekvenser är att människor undviker att ingå äktenskap, blisambos eller registrera partnerskap med varandra.Är det rättvist att pensionärer efter ett yrkesverksamt liv, där de somindivider betalat skatt i hela sitt liv, skall bli bestraffade ekonomiskt avstatenenbart för att de gift sig?Stockholm den 21 september 2000Henrik ()
mot · GO02Sf207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf207av Falkmer, ()Pensionsvillkor för svenskar boende i utlandetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om pensionsvillkoren för svenskar boende utomlands.Motiv till mitt förslagI dag finns det ca 350 000 svenskar som är bosatta i världens alla hörn.Antalet svenskar som väljer att under kortare eller i livetbosätta sig utomlands tenderar att öka i takt med globaliseringen. Detfinns starka skäl att se över pensionsvillkoren för denna växandegrupp svenskar.Reglerna för det nya pensionssystemet innebär en stor försämring försvenskar boende i utlandet. Kraven intjäning för full pension iställetför , varav de 15 bästa åren räknades, är en dramatisk förändring somslår hårt mot dem som arbetar utomlands och framför allt för derasmedföljande.Garantipensionen som ersätter folkpension och pensionstillskott kräver 40års bosättning i . Vissa grupper utlandsbosatta , UD-tjänstemän,biståndarbetare och de som arbetar för trossamfund får räkna hela eller delarav utlandsvistelsen som försäkringstid. har den helt dominerandemerparten av alla utlandssvenskar, alla de tusentals svenskar som arbetar försvenska eller utländska företag och deras medföljande, förpassats utanför detsvenska trygghetssystemet. Utlandsåren blir för dem förlorade år vad gällerframtida svensk pension.I nio fall av tio är den medföljande parten en kvinna som endast iundantagsfall kan få arbete i det nya landet. Tusentals svenska kvinnor somvid utlandsflytten tvingas att avbryta sin karriär hemma och som endast iundantagsfall kan få ett arbete utomlands går miste omlivsviktiga pensionsår. Ur jämställdhetssynpunkt är det orimligt att det nyapensionssystemet helt negligerar utlandssvenskarnas möjligheter att få del avpensionssystemet.Målen för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män skall ha sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden, måste ävengälla vid utformningen av reglerna för pensionssystemet.En översyn av pensionsreglerna bör göras så att bestämmelsernakompletteras med möjligheter för utlandssvenskar att till exempel genominbetalningar till det svenska pensionssystemet under utlandsvistelsen fåbehålla sin pensionsrätt för den tid som man bor utomlands.Stockholm den 26 september 2000Karin Falkmer (m)
mot · GO02Sf208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf208av , ()ÄnkepensionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa åt änkorna.Motiv för vårt förslagI ett beslut garanterades änkorna ett ekonomiskt grundskydd.Regeringen har brutit det löftet, vilket är både omoraliskt ochoacceptabelt.Den inkomstprövning som dagens änkor blivit utsatta för är stötande. Deänkor som enligt tidigare övergångsregler haft änkepension i form avfolkpension - i princip kvinnor födda - skulle inte behöva drabbasav några försämringar. De har inrättat sitt liv efter de regler som gällde vidmakens frånfälle.Riksdagsbeslutet gav dem garantier för fortsatt trygghet. Regeringenstruntade i detta. Om regeringen ville inkomstpröva änkepensionerna bordedet självklart endast ha gällt dem som blev änkor efter det nya beslutet. Attändra pensionerna retroaktivt - och sätta många änkor i en oväntad och ännusvårare situation - var helt oacceptabelt. När regeringen iriksdagen genomdrev lagförslaget förvandlades en trygg pension till ettinkomstprövat bidrag. Änkor tvingades ställa om sin ekonomi helt.Många änkor har förlorat utöver alla deskattehöjningar och bidragsminskningar de, liksom alla andra, drabbats av.Den nya lagen har inneburit klara avtalsbrott, löftesbrott, retroaktivlagstiftning och konfiskation.Vi anser återigen att regeringen bör återkomma till med ett nyttförslag som undanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbaraorättvisor som drabbat så många änkor.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()
mot · GO02Sf209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf209av , ()Konsekvensanalys vid underhållsskyldighet för flera barn m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om marginaleffekter till följd av återbetalning av underhållsstödför normalinkomsttagare som är underhållsskyldiga för flera barn.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldrars och barns materiella ekonomiska förhållanden.Konsekvensanalys vid underhållsskyldighetför flera barn m.m.Nuvarande regler för återbetalning av underhållsstöd är tuffa förflerbarnsföräldrar med normala inkomster. En underhållsskyldig med 4barn och en månadsinkomst på är skyldig att betala över30 % av den bruttoinkomst som överstiger . Den månatligaåterbetalningen uppgår till . För många har detta betytt enhöjning från några till dagens nivåer.Det betyder att en normalinkomsttagare med underhållsskyldighet för flerabarn tvingas leva med ytterst små marginaler och har mycket litet utrymmeför umgänge med de egna barnen och andra utgifter som kan fylla livet medinnehåll sedan familjen separerat.Några tiotusental föräldrar med normala inkomster och storunderhållsskyldighet kan få svårt att känna respekt för samhällets regler ochviljan att satsa på arbete kan få sig en rejäl knäck om marginaleffekterna blirextremt höga. De känslomässiga trauma, som hör samman med en separationoch kraven på underhåll, gör också att marginaleffekterna och känslan av attdet inte lönar sig att arbeta ibland spelar större roll för en underhållsskyldigän för den som får t.ex. ökad skatt eller minskade bostadsbidrag vid eninkomstökning.Det finns därför starka skäl att analysera de långsiktiga effekterna av dekraftiga marginaleffekter som återbetalningsreglerna ger. I en sådan analysbör såväl ligga och Kronofogdemyndighetenserfarenheter av gruppens möjligheter att klara återbetalningar som studier aveffekterna på förvärvsbenägenhet och livsvillkor i övrigt för de berördaföräldrarna.Jag tror slutligen att det finns skäl att överväga om samhällets regler förbidragsförskott och underhållskrav bör ta viss hänsyn till vårdnadshavarensinkomst- och levnadsförhållanden. Dagens familjer ser annorlunda ut ängårdagens. Om t.ex. en förälder tillsammans med barnen flyttar samman meden annan man/kvinna och de tillsammans har relativt goda möjligheter att gebarnen en materiellt god uppväxt, medan den underhållsskyldiga har snävamarginaler, kan dagens regler för underhållsstöd synas väl okänsliga.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02Sf210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf210av , ()FöräldrapenningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning med uppgift att utvärdera reglerna förden nuvarande föräldapenningen.MotiveringEnligt en SIFO-undersökning (publicerad i kvinna mars2000) vill av landets kvinnor vara hemma - omde hade en ekonomisk möjlighet. Denna möjlighet är dock mycketbegränsad i det socialdemokratiskt styrda Sverige.Den möjlighet som ges är föräldrapenning. Föräldrapenningen ger80% av den sjukpenninggrundande inkomsten plus enpappamånad. Enligt nuvarande tillämpning av bestämmelserna får manbehålla sin föräldrapenning om nästa barn föds inom två och ett halvt år.Konsekvensen av dessa bestämmelser blir minst sagt märkliga.Låt mig ta ett exempel: En kvinna som har ett barn föder barn nummer tvåexakt . Trots att hon inte förvärvsarbetat (hon hararbetat med att ta hand om sitt barn i hemmet) får hon behålla sinföräldrapenning som grundar sig på en månadslön på i månaden.Hennes har exakt samma förutsättningar men hon föder sitt andrabarn , och efter det första barnets födelse. Hon fårinte behålla sin föräldrapenning utan får endast behålla garantibeloppet somär 60 kr.Jag föreslår att det tillsätts en utredning som får till uppgift att utvärderadet nuvarande föräldrapenningen.Stockholm den 25 september 2000Mikael ()
mot · GO02Sf211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf211av , ()ÄnkepensionernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återställa änkepensionerna.Reformera änkepensionerna!Trots löften från , som ingår i regeringsunderlaget, harfortfarande inte änkepensionerna återställts. Eftersom regeringen ibudgetpropositionen väljer att kalla återställare för reformer, föreslår viatt beslutar att reformera änkepensionerna och återställa demtill vad som gällde före beslut av den 18 december 1996.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()