mot · GO02Sf294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf294av Frebran, ()Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FINSAM-verksamhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att få med arbetsförmedlingen i SOCSAM-försöken.3. beslutar införa en andra karensdag i sjukförsäkringen medbibehållet högkostnadsskydd.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av regeländringar i karenssystemet.5. beslutar om en ny beräkningsgrund för SGI i enlighet med vadi motionen anförs.6. beslutar införa en ny modell för trafikförsäkringslagen ienlighet med vad i motionen anförs.7. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp enligt uppställning:8.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag, krAnslagsförändring, kr )UtgiftsområdetsomfattningUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vidarbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning,rehabilitering, närståendepenning, förtidspension, ersättningvid handikapp samt arbets- och kroppsskador, områdetkostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samtanslagen för och de allmännaförsäkringskassorna.MålRegeringen föreslår följande mål för politikområdet:- En större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan attarbeta.- Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard somär anpassad till den ekonomiska utvecklingen.Det första målet är närmast självklart, men är en storutmaning i nuvarande läge med ett stort och ökande antalsjukskrivna, inte minst långtidssjukskrivna. Målet ärformulerat så att det är mätbart och det är lätt att konstateraom resultat har uppnåtts eller ej. Om detta mål gällt idagsläget skulle bristen på måluppfyllelse ha varitkatastrofal.Den formulering som gällt, att aktivt arbeta för att återföramänniskor i arbete, är inte lika tydlig. Inte desto mindre är det bristanderesultatet uppenbart.Att socialförsäkringens administration skall präglas av effektivitet,rättssäkerhet och kvalitet har varit ett mål, men betraktas nu iställetsom en förutsättning för att det två målen skall kunna uppfyllas. Det finnsingen anledning att invända mot detta synsätt, även om det inte förändrarnågot i praktiken. Eftersom det finns stora brister i socialförsäkringensadministration finns i själva verket inte förutsättningen att nå målen.SocialförsäkringensproblemSåväl antalet sjukskrivna som sjukskrivningarnas längd harsedan slutet av ökat kraftigt. Risken är uppenbaratt detta följs av en stor ökning av förtidspensioner.Mänskligt lidande och en svår ekonomisk belastning för hela samhället blirföljden.Regeringens ambitioner, som de uttrycks i budgeten, för åren 2001 och2002 inger inga förhoppningar om att den negativa trenden ska kunna brytas.För att få ner den kraftigt ökande sjukskrivningsfrekvensen måste kraftfullaåtgärder vidtas för att snabbt följa upp sjukskrivningar och satsa pårehabilitering. Trots detta aviserar regeringen inga åtgärder . Dettaär oacceptabelt.Regeringen har inte satsat helhjärtat på rehabilitering sedan man 1997minskade medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. har inget annat än översyn och utredande kommit till stånd.Samtidigt har den lyckosamma FINSAM-modellen för samverkan förhindratsefter avslutad försöksperiod. I stället borde det vara möjligt att över helalandet använda pengar till insatser för vård och rehabilitering, pengar somannars går till passiv sjukskrivning.Försöksverksamheten med SOCSAM startade , men den kommer inteatt utvärderas förrän . Den samordning som skulle kunna kommatill stånd i hela landet får vänta. Eftersom SOCSAM-försöken ska fortgå tvåår till borde aktuella arbetsförmedlingar föras in i ett par av de pågåendeförsöken.Förutom samordning behövs kompetens- och resursförstärkning tillarbetslivsinriktad rehabilitering och ökad kompetens inom helaförsäkringsadministrationen. Samordning och kompetensförstärkning börunderlätta bedömningen av individers situation utifrån en helhetssyn. Pågrund av det ökade antalet sjukanmälningar har försäkringskassorna fört överpersonalresurser från rehabilitering till utbetalningar av ersättningar. Och närförsäkringskassorna inte hinner med rehabiliteringen går fler kvar i långasjukskrivningar, vilket är negativt för alla parter. Denna onda cirkel måstebrytas med en målinriktad kraftsamling.Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen som sätts in tidigt i sjukfallen harpositiva effekter på antalet sjukskrivningsdagar och förtidspensioner. De somfår mest omfattande rehabiliteringsåtgärder är också de som till störst andelgår tillbaks i arbete. Det har därför visat sig vara missriktat att dra ner pådessa resurser. Detta kan vi nu se i det ökande antalet sjukskrivningar somkostat åtskilliga miljarder kronor mer än vad regeringen räknatmed.Bristande rehabiliteringsinsatser på grund av resursneddragningar ochökad mängd sjukfall är inte det enda problemet inom socialförsäkringen. JOhar påpekat allvarliga brister inom socialförsäkringens område. har anmälningsärendena ökat kraftigt. När beslut fattas på felaktigagrunder eller handläggningstiderna blir för långa är den enskildesrättssäkerhet i fara. Så är även fallet när de regionala skillnaderna blir förstora.Kristdemokraterna anser det vara ytterst angeläget att sätta inkraftfulla åtgärder för att höja kvaliteten inom försäkringsadministrationen.Detta för att säkra rättstryggheten och för att satsa på rehabiliteringsarbetetoch på så sätt minska kostnaderna inom sjukförsäkringen.Vi är övertygade om att kompetensutveckling och kvalitetshöjning gårhand i hand. Detta gäller inte minst inom rehabiliteringsområdet. Effektivaoch adekvata rehabiliteringsåtgärder måste sättas in . Detkrävs därför stor kunskap hos personalen. I många fall rör det sig om osynligahandikapp där människor drabbats av sjukdom eller skada som lett tillfunktionshinder. Här finns bl.a. allergiker, astmatiker, diabetiker, mag- ochtarmsjuka, blödarsjuka, migräniker och whiplash-skadade.Bemötandeutredningen har påvisat att bristande respekt i bemötandet frånmyndigheter också är ett stort problem. Detta förhållande understrykerbehovet av kompetensutveckling. I samband med neddragningar påförsäkringskassor har många nyrekryterade med hög kompetens tvingatslämna sin anställning, vilket sänkt kompetensen totalt sett påförsäkringskassan. Detta är en utveckling som måste vändas omsocialförsäkringen skall återfå sitt förtroende. Enligt undersökningar hartilltron till och dess beslut minskat. Sammantaget finns detall att anledning utpeka kompetenshöjande åtgärder som prioriterat område denärmaste åren.En stor brist som måste åtgärdas är att aktiva åtgärder sätts in för sent.Undersökningar finns som visar på att sjukbidrag är "inkörsporten" tillförtidspension. Liksom förtidspension föregås i allmänhet sjukbidrag av långasjukfall. För att bryta den negativa utvecklingen är det nödvändigt att aktivarehabiliteringsåtgärder sätts in tidigt.Omedelbara åtgärderMot bakgrund av den kristdemokratiska analysen avproblemen inom socialförsäkringsområdet kan vi inte nöjaoss med regeringens tidsplan för åtgärder. Regeringen tänkerlägga förslag , som kan träda i kraft först år2003.Regeringens utredare, , som lämnat slutbetänkandet"Rehabilitering till arbete" (SOU 2000:78), anser att hans förslag kangenomföras från . Utredningens analys och förslag till åtgärderstöds av , som i en särskild rehabiliteringsmotion föreslåratt utredningens förslag skall genomföras.Detta får konsekvenser på såväl kostnads- som intäktssidan inomutgiftsområdet. Kostnaden beräknas uppgå till . Intäkteroch kostnadsminskningar förutses bli . Följande år ökarkostnaderna. Intäkterna och inkomstminskningarna ökar dock betydligt mer.KarensdagarVi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla tvåkarensdagar med ett högriskskydd . Dettaförstärker statsbudgeten med varav270 på utgiftsområde 10. En del avbesparingen uppstår genom att besparingen för företagenregleras genom att arbetsgivaravgiften höjs med 0.19procentenheter. Genom denna åtgärd får de som har fåsjukdagar bära en större årlig självrisk än förnärvarande. Högriskskyddet gör att de som oftaär sjuka får en oförändrad årlig självrisk.Självrisk i form av nuvarande karensdagsbestämmelse, oavsett antal dagar,medför problem för vissa grupper. Regering och riksdag har varitointresserade av att komma tillrätta med detta. Många anställda missgynnasgenom dagens regelsystem. Det gäller deltidsarbetande, skiftarbetande,timanställda samt arbetstagare med mer än en arbetsgivare. bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag till regeländringar.Ersättningsgrundandeinkomst (SGI)Vi föreslår att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) isjuk- och arbetsskadeförsäkringen beräknas påsnittinkomsten under de två senaste åren.Samtidigt anser vi att skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skavara SGI-grundande. Detta leder sammantaget till en nettobesparing på 1 670miljoner kronor.Ny modell förtrafikförsäkringenFörsäkringsförbundet har i rapporterna Utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen () och Utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen - några kompletterande synpunkter frånförsäkringsbranschen () redovisatförsäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar förtrafikförsäkringen än idag.Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin försäkring får ettansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken.Försäkringsförbundet har valt att särskilt studera det finskatrafikförsäkringssystemet som en möjlig modell för reformering av detsvenska systemet då de i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnadenbestår främst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlustoch den direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörjafrämst rehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också vissmedicinsk och social rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit ikraft då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finskaTrafikförsäkringscentralen fungerar systemet bra med en något högreförsäkringspremie, medan staten sparat minst motsvarande belopp - som kanåterföras trafikanterna.Det alternativ som förespråkar innebär att samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över tilltrafikförsäkringen . Detta skulle vid enstatistisk beräkning innebära att riskpremien för trafikförsäkringen skulle ökamed ca i genomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts stårstaten för eller av de personskadekostnadersom trafiken orsakar. Hälften av den besparing som uppstår för statskassanåterförs till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt. Den vinst som uppstårgenom de nya ekonomiska incitamenten för minimering av skador kandärmed delas mellan staten och trafikanterna.En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria årfår högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycketskador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår enpositiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter denlägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blirstödjande för den av beslutade nollvisionen om antalet dödade ochsvårt skadade i trafiken.ÖvrigtAnslaget till () påverkas avKristdemokraternas förslag om nedläggning avIntegrationsverket från . Verket föreslås få25 (40 mdkr ) för nya uppgifter. Detgäller administration av medel till den utvecklingspeng somskall följa individen och utbetalas av samtmedel till kommunerna för bl a sfi-undervisningen.RFV föreslås få ett sparkrav på vilket innebär en anslagsminskningpå 15 miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Rose-Marie Frebran (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()()