mot · GO02N267 · 2000-10-05 00:00:00 — Genom en ökad samverkan mellanuniversitet, högskolor och det omkringliggande näringslivet kan samhälletbistå med att överföra kunskap om den nya tidens företagande. Vad som ovananförts om ökad samverkan mellan universitet, högskolor och detomkringliggande näringslivet bör ges regeringen till känna.Detta är särskilt tydligt i t ex utanför eller i där företag och högskolor gemensamt bildat ett klusterför kunskapsöverföring. Framgång föder framgång och en magneteffekt haruppstått där alltfler företag dras till dessa områden. En positiv spiral haruppstått. Det är önskvärt att fler högskolor och universitet tar efter dessagodaexempel för att stimulera att fler avknoppningsföretag kommer till stånd frånde forskningsresultat som presenteras. Vad som ovan anförts om att stimuleraframväxten av avknoppningsföretag bör ges regeringen till känna.Det är viktigt att alla ges förutsättningar att delta i den nya tidensföretagande. presenterad statistik från förtransporter och IT visar att män är klart överrepresenterade (eller kvinnorunderrepresenterade) inom såväl utbildning som företagande inom IT-området. Detta är olyckligt och en grundligare analys bör göras för att försökaöka det kvinnliga deltagandet inom såväl utbildningar som företagande inomIT. Genom att stimulera ett ökat kvinnligt deltagande i utvecklingen avföretagande inom IT-branschen kan nya tjänster formas. Vad som ovananförts om att stimulera ett ökat kvinnligt deltagande i IT-branschen bör gesregeringen till känna.Löneutvecklingen inom IT-branschen har varit snabb, främst beroende påatt tillgången till arbetskraft har varit begränsad. Det låga antalet kvinnorinom IT-branschen har lett till att löneklyftorna mellan kvinnor och män harökat. Vidare medför uppdelningen av yrkesvalet mellan kvinnor och män attdet uppstår en digital klyfta, förutom de rent sociala klyftor som tidigarekunnat identifieras. Detta påverkar förutsättningarna vad gällerkvinnors möjligheter att bilda företag inom IT-branschen.Företagen i den nya ekonomin är inte lika bundna vid traditionelltkapitalkrävande investeringar, då man i större omfattning säljer tjänster i formav kunskap och kompetens i stället för tillverkade produkter. För detraditionella företagen finns klara riktlinjer för hur investeringar ianläggningstillgångar skall redovisas och hur dessa kostnader kanperiodiseras . Det är däremot mer oklart hur företag som görsina investeringar i humankapital skall redovisa och periodisera detta. Dettaleder även till problem då det gäller värdering av företag på marknaden,eftersom värdet i företag, som säljer idéer, kunskap och kompetens, ofta ärkopplat till de anställda. Detta gör att företag kan dräneras på humankapitalsnabbt och därmed tappa sitt värde. är det vanligt att sökamotverka detta genom att dela ut optioner i företaget för att stimulera deanställda att stanna kvar i företaget. Dessa optioners värde kan väldigt snabbtförändras, vilket påverkar beskattningen av innehavaren. I takt med att dennatyp av optionsprogram ökar bör även skattesystemet anpassas till detta. Vadsom ovan anförts om en anpassning av skattelagstiftningen gällandeoptionsprogram bör ges regeringen till känna.Sammantaget innebär detta inte att storföretagen saknar betydelse eller attde inte kommer att finnas i den nya ekonomin. Tvärtom kommer vi säkert attse nya, mycket stora globala företag växa fram, men kanske mindrelånglivade än 1900-talets storföretag. Den avgörande framtidsfrågan är varfröna till nya , ABB eller Astra-Zeneca kan växa.Under mycket lång tid har det offentliga systematiskt övertagit uppgifterfrån det civila samhället. Om än med goda intentioner har det, i samverkanmed andra faktorer, försvagat det frivilliga engagemanget i centralavälfärdsområden. har marknaden givits ett allt störreutrymme genom avregleringar och ett ökat deltagande i en globaliseradekonomi, inte bara i utan i de flesta av världens länder. Samtidigtkvarstår många regleringar som hämmar såväl företagande som civiltsamhälle.En verksamhet som blir allt vanligare i den nya tidens ekonomi är densociala ekonomin som har en snabb tillväxt både i och övriga Europa.Den sociala ekonomin utgörs av demokratiskt styrda ekonomiskaverksamheter som varken försiggår inom den offentliga sektorn eller harekonomisk vinst som huvudsyfte för verksamheten. Den sociala ekonominutgör en tredje,"medborgarstyrd" sektor, vid sidan av de vinstmaximerandedelarna av marknadsekonomin och den verksamhet som bedrivs inom denoffentliga sektorn. Verksamheter inom den sociala ekonomin tillhör någon avföljande av kategorier och verksamheten kännetecknas av följande kriterier:Kategori- Kooperativa företag- Föreningar med ekonomisk verksamhet- Stiftelser med allmännyttiga mål- Ömsesidiga försäkringskassorKriterier för verksamheten- Medlemsnytta/samhällsmål- Demokrati- Människan går före målet- Solidaritet som kittKunskapen om den sociala ekonomin är låg inom den offentligaförvaltningen, vilket ofta leder till att företagare inom detta område mötsmed skepsis. Det är därför önskvärt att en bredare kunskap om den socialaekonomins möjligheter och styrkor förs ut till offentlig förvaltning.Samtidigt finns en mängd regleringar som förhindrar denna typ avföretagande att utvecklas ytterligare. Arbetet med avregleringar, som gerutrymme och skapar förutsättningar för den sociala ekonomin att växaytterligare, bör därför intensifieras. Vad som ovan anförts omavregleringar som ger utrymme och skapar förutsättningar för den socialaekonomin bör ges regeringen till känna.Den svenska upplevelsenäringen har vuxit kraftigtoch har stor potential att utvecklas ytterligare. Genom att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppdrag att skapa en nationell strategi förupplevelseturism kan denna utveckling påskyndas. Vad som ovan anförts omutvecklande av en nationell strategi för upplevelseturism bör ges regeringentill känna.En fri konkurrens på en global marknadKonsumentmakten kommer att bli än starkare. Den tekniskautvecklingen gör det möjligt för konsumenterna att, i störreeller mindre utsträckning, köpa det mesta de behöver via Internet om manhar tillgång till detta. Konsumenten har möjlighet att från ett större utbudleta efter precis den produkt hon efterfrågar.Detta förändrar även förutsättningarna för företagaren i och med attkonkurrensen ökar. Den globala ekonomin ställer även krav på en större gradav konkurrensneutralitet i de skatter och regelverk som omger företagande.Det gäller bland annat utformningen av skatter, arbetsgivaravgifter ochytterligare avregleringar av befintliga monopol. Genom att söka harmoniseraskattenivåerna i med övriga EU kan ytterligare tillväxt och därmedäven välfärd garanteras. Sänkta skatter kan exempelvis ske genom enskatteväxling, med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatter påmiljöskadliga verksamheter. Vad som ovan anförts om ökad harmoniseringoch konkurrensneutralitet av skatter och regelverk med övriga EU bör gesregeringen till känna.Att nå ut till marknadenDen nya tekniken medför möjligheter för nya typer av företag inomhittills okända branscher. kan hitta sin affärsidé inomsmala nischmarknader, alltför smala för enbart den svenska marknadenmen med tillräcklig bärighet på den globala marknaden.Detta förutsätter att företag på landsbygd och i småorter har lika tillgångtill den nya tekniken som företag i storstadsregionerna. förslagom en digital allemansrätt ger de lokala företagen i Småorts-Sverigemöjlighet att nå denna globala marknad. Vad som ovan anförts om en digitalallemansrätt bör ges regeringen till känna.Den nya tekniken må ha oanade möjligheter. Dock har även den sinabegränsningar när det gäller att förflytta fysiska ting. Tillgången till godfysisk infrastruktur när det gäller vägar, järnvägar och flygtransporter är avyttersta vikt för det svenska näringslivet. Detta gäller inte minst om varor somförmedlas via Internet skall kunna levereras.Det finns ingen motsättning mellan dessa två typer av infrastruktur.Snarare utgör dessa två ett komplement till varandra. En fullgod kvalitet påsåväl digital som fysisk infrastruktur i hela landet är nödvändigt för atttillväxtskall kunna garanteras. Staten bär ett ansvar för att så skall vara fallet. Vadsom ovan anförts om ökad tillgång till fullgod kvalitet på digital och fysiskinfrastruktur bör ges regeringen till känna.GenerationsskiftenFamiljeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vidgenerationsskiften och det är de efterkommande generationerna som fårproblemen. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del avfamiljeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem som trorpå familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som en viktigdel i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses som negativ. Bådeskattereglerna och möjligheterna till finansiering har stor vikt för att enfamiljeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästa generation. Därförmåste reglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vidarvsskiften. Vi föreslår därför att en särskild utredning tillsätts i syfte attse över och förbättra möjligheterna till generationsskiften. Vad som ovananförts om att undanröja skatteproblem vid generationsskiften bör gesregeringen till känna.Rekrytering av arbetskraftAlltfler småföretag har svårigheter att rekrytera personal med rättkompetens trots att det fortfarande finns en hög arbetslöshet i landet. Densenaste småföretagarbarometern visar att av småföretagenupplever brist på arbetskraft. Inom de mer expansiva branscherna - IT,elektronik och uppdragsverksamhet - märks arbetskraftsbristen mest.Men även byggbranschen visar på oroväckande höga siffror.Detta är resultatet av en misslyckad arbetsmarknadspolitik som inte klaratatt matcha den efterfrågan som finns. Det finns stor anledning att förändraarbetsmarknadspolitiken så att denna matchning kan förbättras.Det sker främst genom att arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning decentraliseras och att resurserna som är kopplade till detta får användasfriare på det lokala planet.Det krävs en ökad rörlighet på den svenska arbetsmarknaden såvälgeografiskt som inom yrkesgrupper. En del av de arbeten som försvunnitkommer inte tillbaka, varför det är nödvändigt att omskola delar avarbetskraften. Det är viktigt att denna omskolning matchar den lokala ellerregionala efterfrågan.Möjligheterna till arbetspendling måste förbättras. anser attreseavdraget bör höjas väsentligt för resor till och från arbetet. På detta sättförstoras de lokala arbetsmarknaderna och tillgången till arbetskraft ökar.Centerpartiet avser att i anknytning till vår skattemotion (Sk321) presenterahur stor denna höjning bör vara.Samtidigt är det viktigt att regionerna har möjlighet att bjuda på en bredarbetsmarknad så att även eventuella medföljande personer har möjlighet attfinna arbete. Det är också viktigt med ett brett kulturutbud så att enmeningsfull fritid kan erbjudas.En åtgärd för att underlätta rekryteringen av arbetskraft är att sänkaarbetsgivaravgifterna. föreslår i vår skattemotion (Sk321) ensänkning av arbetsgivaravgifterna för enmansföretagare fören lönesumma och för övriga företag en sänkningmed för en lönesumma . En sådan sänkning skulle innebära dels att kostnaderna föratt anställa arbetskraft skulle sjunka, dels att resurser frigörs för gekompletterande utbildning för de anställda för att säkerställa kompetensen.KompetensutvecklingFör att svenskt näringsliv ska stå väl rustat på den globala arenan måsteutbildningsnivån öka hos arbetskraften på alla nivåer, från baskompetenstill spetskompetens.I framtiden kommer omsättningen på kompetens att vara än snabbare änidag. För en civilingenjör eller en sjuksköterska kan omsättningen påkompetens handla om så korta perioder som , innan kunskapernaär för gamla och måste förnyas eller kompletteras.Centerpartiet anser att det ligger i både arbetsgivarens och arbetstagarensintresse att kompetensutveckling kommer till stånd. Ett system medindividuella kompetenskonton bör därför införas. Systemet ska ge möjlighetför var och en som så önskar att själv, alternativt tillsammans med sinarbetsgivare, spara till sin kompetensutveckling under skattemässigtgynnsamma villkor.Staten bör bidra genom att göra avsättningarna skattemässigt gynnade.Staten kan också, vid sidan om en skattemässig subvention, behöva ikläda sigen utjämnande funktion för dem som inte har råd att sätta av medel, såsomarbetslösa eller löntagare med låg lön. Egenföretagare bör kunna kopplas tillkompetenskonton genom speciella regler. Vad som ovan anförts om införandeav individuella kompetenskonton bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Lennart ()()()()()()()()