ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk771 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk771av Wälivaara, ()Differentierad drivmedelsskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frågan om en differentierad drivmedelsskatt bör utredas.MotiveringBilister i glesbygden betalar betydligt mycket mer i drivmedelsskatt varjeår än befolkningen i storstäderna. Det visar en utredning somgjorts av , professor i nationalekonomi.Utredningen visar att det är glesbygdslänen i norra , det vill sägaNorrbotten, , , och som drabbashårdast tillsammans med , och Halland.I genomsnitt betalar varje svensk medborgare idrivmedelsskatt . Mest drivmedelsskatt betalar medborgarna iJämtlands län, per invånare och år, följt av 5.820kronor, , , 5.761kronor, och per invånareoch år. Detta att jämföra med medborgarna i som betalar3.397 kronor per invånare och år.Ser man på medborgarna i enskilda kommuner blir skillnaderna ännustörre, exempelvis betalar varje invånare i kommun i Norrbotten9.867 kronor i drivmedelsskatt . Eftersom uträkningarna är gjorda perinvånare innebär det att en tvåbarnsfamilj i betalar idrivmedelsskatt , medan drivmedelskostnaden för en tvåbarnsfamilj iStockholm är per år.I glesbygdslänen är många så kallade långpendlare. Några allmännakommunikationer finns inte att tillgå, så för dessa är bilen det endaalternativet vid resor till och från arbetet, vid besök hos läkare ochtandläkareeller någon annan serviceinrättning. Pendlingsavstånd är inteovanligt i exempelvis och inland. För allt flerglesbygdsbor med långa pendlingsavstånd till arbetet är situationen såbesvärlig att de allvarligt överväger att säga upp sig för att i stället gåhemmamed a-kassa eller socialbidrag. Även många småföretagare iinlandskommunerna upplever situationen som mycket besvärande med högaenergi- och transportkostnader.Glesbygdsverket menar att en kompensation för glesbygdshushållen i formav höjt avdrag för arbetsresor inte skulle vara tillräckligt, då endast 25procentav de resor dessa hushåll gör är arbetsrelaterade. En differentiering avdrivmedelsskatten skulle däremot innebära att större rättvisa skapas mellanglesbygden och övriga landet och möjliggöra glesbygdsbyarnas fortlevnad.Enligt vår mening bör därför en djupstudie göras i syfte att hitta en modell förhur en differentiering av drivmedelsskatten kan utformas.Stockholm den 21 september 2000Erling Wälivaara (kd)()
mot · GO02Sk772 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk772av , ()ReklamskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa reklamskatten.Motiv för mitt förslagReklamskattelagen infördes . Den omfattade då i praktiken allamedier som kunde vara bärare av annonser och reklam. Nya medieformer har tillkommit, vi har fått reklam även idå etablerade medier som radio och TV och harInternetannonseringen ökat kraftigt.Inget av dessa medier är dock föremål för reklamskatt. Det är uppenbart atten sådan ordning snedvrider konkurrensen till de kvarvarandereklamskattepliktiga mediernas nackdel, framför allt dagstidningar ochtidskrifter. Situationen har ytterligare förvärrats sedan reklamskatten påreklamtrycksaker - i praktiken direktreklam - avskaffades sedan.Reklamskattelagen är svår att överblicka och tillämpa och för denskattskyldige saknas inte sällan den förutsebarhet som måste kunna begäras.Reklamskatteutredningen, som 1997 föreslog att skatten skulle avskaffas,fann att har många berörda uppfattat systemet som såobegripligt och orättvist att det fått allvarliga konsekvenser för tilltron tilllagstiftningen (SOU 1997:53 s 56).Reklamskatteutredningens förslag välkomnades av i stort sett samtligaremissinstanser. Riksdag och regering har i flera sammanhang också uttalatsin ambition att avskaffa reklamskatten i sin helhet.Det är befogat. Konkurrenssnedvridningen och rättsosäkerheten påreklamskatteområdet är så påtaglig att lagen är försvarbar.Det partiella avskaffande som inleddes innefattade också ett löfte om attavskaffa reklamskatten i fråga om övriga reklamskattepliktiga medier. Det ärnu hög tid att infria det löftet.Stockholm den 28 september 2000Roy ()
mot · GO02Sk773 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk773av , ()Reklamskatten och föreningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopandet av reklamskatt för idrottsföreningar och andra idellaorganisationer.Motiv för mitt förslagDe har det hänt mycket inom området idrottsekonomi. I dagär medlemsavgifter och bidrag från samhället långt ifrån de endainkomstkällorna för en idrottsförening. Skogsplantering,inventeringshjälp, lottförsäljning m. m. förstärker ekonomin. Med flerainkomstkällor stärks ekonomin som beroendet av bidragminskar. Arbetet med att skaffa pengar till föreningen är stort och mångaideellt arbetande medlemmar lägger ner hundratals timmar för attarbeta i föreningen.En annan och icke föraktfull inkomstkälla är sponsring och reklam. Dettamöjliggör för företag att stötta föreningen som man kan sprida sittvarunamn. På reklam är man skyldig att debitera reklamskatt. Omreklamskatten för ideella föreningar slopades skulle detta medföra betydandeinkomstförstärkningar för landets idrottsföreningar, vilket i sin tur medför kan fortsätta att driva verksamheten som ofta riktar sig till barn ochungdomar.Stockholm den 2 oktober 2000Roy ()
mot · GO02Sk775 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk775av , ()KörkortsutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frågan om sänkt moms på körkortsutbildningen bör utredas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten för elever att inom gymnasieskolan få genomgåteoridelen av körkortsutbildningen.13.1 Yrkande 2 hänvisat till UbU.MotiveringKörkortsinnehav ställs som obligatorium vid många anställningar,och det är troligt att kravet kommer att bli än vanligare . Imånga arbeten krävs det att personalen ska kunna förflytta sig med bilsåväl inom arbetet som till och från arbetsplatsen. De kollektivakommunikationsmedlen är inte tillräckliga för att tillgodose svenskafolkets behov, särskilt inte i glesbygd där många människor bor så till attallmänna kommunikationsmedel helt enkelt inte står till buds.En körkortsutbildning kostar runt , vilket är en kännbarutgift för många människor, inte minst för ungdomar utan arbete. Riskenföreligger att de hamnar i en omöjlig situation där det krävs ett arbete för attfå ihop tillräckligt med pengar för att ha råd att ta körkort, somkörkort, och i många fall även egen bil, krävs för att få arbete. Ungdomar iglesbygd kan tvingas flytta till större orter där avstånden är mindre och denkollektiva kommunikationen bättre, även om de skulle föredra att stanna ihemorten.Ett sätt att underlätta för de människor som är i behov av körkort för sittuppehälle och ge dem möjlighet att bo kvar i glesbygd är att sänka dagens 25-procentiga moms på körkortsutbildningen, varför detta bör utredas.Ytterligare ett sätt är att införa körkortsutbildningens teoridel somämnesval på gymnasiet. Det skulle minska kostnaderna för ungdomarna medcirka och framför allt motivera dem till att ta körkort. Dettakommer i sin tur att generera att skolungdom dels får en konkurrensfördelinför inträdet på arbetsmarknaden, dels bidrar till deras möjlighet att stanna ihembygden även i de fall då den allmänna kommunikationen är dålig.Ytterligare en fördel med att förlägga teoriutbildningen som ämnesval igymnasiet är att trafiksäkerheten över huvud förmodligen skulle öka, då allaungdomar skulle få möjlighet att inhämta kunskaper om de lagar ochförordningar som gäller för alla trafikanter, inte bara förare av motorfordon.Stockholm den 25 september 2000Jan ()
mot · GO02Sk777 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk777av , ()Bostadsbyggandet och beskattningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för attunderlätta bostadsbyggandet genom en förmånligare finansiering.MotiveringPå flera håll i landet råder det nu bostadsbrist. Det gäller områden där detför närvarande sker en kraftig tillväxt och utveckling av näringslivet. Tilldessa områden är det svårt att rekrytera ny arbetskraft då det inte finnstillräckligt med bostäder att erbjuda. Det handlar inte bara omstorstadsområden. Även mindre orter i t.ex. drabbas av detta.Kommuner har i varierande omfattning fattat beslut om att sätta igångbyggnation av lägenheter. Men detta täcker inte de behov som finns. Trotshög tillväxt lockar behoven inte bostadsmarknadens aktörer till satsningar. Destora byggföretagen och fastighetsägarna väljer att i stället lägga den allrastörsta delen av sin verksamhet i storstadsområden. Det blir därföruteslutande en angelägenhet att bygga bostäder i de egnakommunerna.De regionala tillväxtavtalen slår fast att bra bostäder i en region som sökerefter arbetskraft är en avgörande förutsättning för tillväxt. Utan attraktivtboende försvagas möjligheten för regionen att konkurrera om medarbetaremed storstadsområdena.Därför bör olika initiativ tas för att göra bostadsbyggandet utanförstorstadsregionerna mer attraktivt.Ett möjlighet som enligt vår mening bör prövas är en modifiering imomssystemet vid bostadsbyggande. Detta skulle kunna innebära att momsenskuldförs till staten räntefritt och avskrivs . Omfastigheten säljs bör kvarvarande moms inbetalas.För fastighetsbolag med lägenheter bör dessa behandlas med sammaavskrivningsregler. Bolaget får då en latent skatteskuld, som utlöses vid eneventuell försäljning av fastigheten. Vid försäljning utlöses alltså denkvarvarande momsskulden på objektet och får inte överföras till ett nyttobjekt. Vi anser att vårt förslag bör bli föremål för en utredning.Stockholm den 5 oktober 2000Helena ()()
mot · GO02Sk778 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk778av , ()Underlättande av generationsväxling hos småföretagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att den s.k. 3:12-utredningen överväger frågan omgenerationsväxling för småföretagare.MotiveringNuvarande skattebestämmelser slår mycket olika för småföretagare vidgenerationsväxling beroende på tidpunkten när överlåtelse av rörelse tillanhörig sker. När överlåtelse genomförs vid dödsfall, räknas företagetsingångsvärde året före dödsfallet som taxeringsvärde.Realisationsvinstbeskattningen blir då måttlig och i de flesta fall lika mednoll.Vill en företagare sälja sin rörelse till en anhörig före sin död, ärbeskattningsreglerna oklara och ofta ogynnsamma. Dessa omständighetförsvårar en optimal tidpunkt för överlåtelse av småföretag.Det är angeläget att man kan planera ägarskiftet och med enlämplig företagsform för ägarskiftet. Ett stort antal småföretag läggs ner idagvid ägarskifte. Genom att underlätta generationsväxling i småföretaggaranterar man därmed fortsatt sysselsättning åt ett stort antal anställda.Stockholm den 28 september 2000Agneta ()()()()()
mot · GO02Sk779 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk779av , ()Upplösningsfonder för mindre företagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förlängning av tiden för upplösningsfonder i mindre företag.MotiveringFöretag som drabbas av så svår skada att försäkringsersättning utgår utanatt det kan an-ses skäligt att direkt återställa det skadade i ursprungligtskick ges möjlighet att dispo-nera ersättningsbeloppet i en periodiskupplösningsfond kallad ersättningsfond. Fonden måste användas ochupplösas annars måste ersättningen tas upp som extra ordinärintäkt och beskattas fullt ut, vilket som princip är rimligt.Detsamma gäller för juridiska personer som erhållerexpropriationsersättning.Erfarenheten av dessa fonderingsupplösningar i mindre företag är dock är i knappaste laget för att finna fullgoda ersättningsförvärv. Särskiltgäller detta i expropriationsärenden och vid större brand- elleröversvämningskatastrofer. Eftersom dispens är möjlig om godaskäl finns, borde en generell femårsregel kunna övervägas. Det är särskiltangeläget för mindre företag.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02Sk780 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk780av , ()Avdrag för arbetsrum i hemmetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdrag för arbetsrum i hemmet.MotiveringMånga människor väljer att arbeta helt eller delvis från sitt hem. Detär mycket positivt för dem som har sådana arbetsuppgifter som gör detmöjligt att arbeta hemifrån. Men för att kunna göra det så krävs det kan inrätta sin bostad därefter. Det krävs, inte minst när det finnssmåbarn i familjen, att man kan avskilja ett rum eller en del av bostadenför arbetsmaterial och den tekniska utrustningen som oftast behövs för överhuvudtaget ska kunna arbeta hemifrån.För närvarande betraktar säkerligen den anställde möjligheten tilldistansarbete som något mycket positivt. För många är detta möjligheten attöverhuvudtaget ha ett arbete.För att detta skall vara möjligt och kanske även utökas så behövs docklagen och rättstillämpningen anpassas till dessa förhållanden. Den begränsademöjlighet som finns till att göra avdrag för kostnader för arbetsrummåste ses över i syfte att möjliggöra även nya arbetstillfällen där bl.a.informationsteknik är ett medel. Det medför även ökad frihet, delaktighet ochrättvisa på arbetsmarknaden.Skattelagstiftningen riskerar med nuvarande utformning att kraftigtmotverka en utveckling på arbetsmarknaden där fler människor sätts i arbeteoch färre tvingas till bidrag. En modern arbetsmarknad kräver en anpassadlag- och rättstillämpning.Stockholm den 4 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02Sk781 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk781av , ()Avdragsrätt för fackförenings- och organisationsavgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av jämställda förhållanden påarbetsmarknaden vad avser avdragsrätt för fackförenings- ochorganisationsavgifter.MotiveringEn fråga som länge utretts och diskuterats i vårt land handlar i grundenom en ganska enkel princip. Det skall vara samma förutsättningar förarbetsgivare och arbetstagare när det gäller samhällets regelverk. Detinnebär bland annat att avdragsrätten för fackföreningsavgifter måstejämställas med arbetsgivarnas möjligheter att dra av sina medlemsavgiftertill arbetsgivarorganisationer.Detta gäller inte . Trots ett omfattande utredningsarbete som startadeförsta gången med den allmänna skattekommittén har detta förhållandeenbart gällt och års beskattning varorättvisan återställd. Den dåvarande departementschefen anförde att denskattemässiga principen i grunden var fel och att fackföreningsavgiftennaturligt var att betrakta som en privat levnadsomkostnad.I juni 2000 presenterades betänkandet "Avdragsrätt förfackföreningsavgifter".Genomförs detta innebär det en klar förbättring och en ökad rättvisa påarbetsmarknaden. Ett system där av fackföreningsavgiftenexklusive a-kasseavgiften berättigar till skattereduktion och där skattelättnadinförs för avgiften till a-kassan i form av skattereduktion avden sammanlagda avgiften, är en förbättring. Det ger totalt en skattereduktionom . betalar en LO-medlem i genomsnitt ifackföreningsavgift. Tillsammans skulle skattereduktionen innebära i lägre kostnad för att vara med i facket.Men kvartstår de gamla reglerna för arbetsgivarnasorganisationer. Det innebär bland annat att arbetsgivare fortfarande har enstörre avdragsmöjlighet eftersom avsättning till konfliktfonder berättigar tillavdrag och att de har servicebolag för sin arbetsgivarorganisation sommöjliggör avdrag.I vårt land har vi byggt mycket av välfärden genom att starkaorganisationer som samlat ett stort stöd hos sina medlemmar alltid tagit ettbetydande samhällsansvar. Så skall det också vara . Rättvisan skallråda i statens beskattnings- och skattereduktionsregler. Ingen av parterna skalldiskrimineras. Hela samhället tjänar på en hög grad av anslutning till defackliga organisationerna i landet.Stockholm den 3 oktober 2000Sylvia ()()()
mot · GO02Sk783 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk783av , ()FörmånsbilsbeskattningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av förmånsbilsbeskattningen.MotiveringGrundprincipen för löneförmåner är och ska vara att förmånen beskattastill sitt faktiska värde. Detta gäller inte för s.k förmånsbilar.Ett viktigt avsteg är det faktum att man i förmånsbeskattningen inte skiljermellan bilar som ges som ren löneförmån och bilar som används mestadelssom tjänsteredskap. Detta gäller särskilt för småföretagare. Samtidigtbeskattas förmånen till ett värde där den rörliga kostnaden blir ytterst liten.Detta har fått till följd att den som har en bil som löneförmån som mananvänder mycket privat tjänar på detta jämfört med att ta ut lön, medan densom har en bil att använda mycket i tjänsten men lite privat tvingas betala enskatt som överstiger privatförmånen.För egenföretagaren kan detta innebära att ett fordon som skulle behövas iföretaget inte kan anskaffas på grund av oacceptabla privatekonomiskakonsekvenser. skulle det vara önskvärt att den rörliga kostnaden förprivatbruk av förmånsbil ökade och den fasta därmed minskade. Ett sådantsystem riskerar dock att bli tekniskt alltför komplicerat och svårkontrollerat.Igrunden borde det inte finnas skattemässiga skäl för en individ att föredra attfå ut lön i form av förmåner. Ett gott företagarklimat har däremot inteförmånsbeskattningsregler som försvårar eller förhindrar ett praktiskt sätt attbedriva verksamheten.Ett andra viktigt avsteg är att det inte är bilens faktiska inköpspris somutgör underlag för förmånsvärderingen utan administrativt fastställda priser,oaktat att man kan ha erhållit rejäla rabatter eller köpt bilen begagnad till avolika skäl påtagligt lägre pris. Den internationella handeln ökar alltmer. Detgäller även bilar. Det är bra att prisnivåerna utsätts för det konkurrenstryckdet innebär att kunden likaväl kan köpa sin bil i ett annat land, där priset ärmer förmånligt. Det vore också bra om mindre och billigare bilar kundeutgöra ett också skattemässigt fördelaktigare val, både för konkurrensens ochproduktutvecklingens skull.Mot bakgrund av ovan nämnda skäl vore det angeläget att en översyn avförmånsbilsbeskattningen kunde göras.Stockholm den 5 oktober 2000Johan ()()
mot · GO02Sk784 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk784av , ()Förmånsbeskattning för resor i samband med medieframträdande eller - medverkanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förmånsbeskattning.MotiveringI några av de större städerna i landet produceras de flestadebattprogrammen för TV och radio. En person som bor i t exsom inbjuds att medverka i ett debattprogram för TV som spelas in iUmeå får flygresan betald tur och retur av producenten.Det är ju helt riktigt och fullt rimligt att den som bjuder in någon som gästi programmet står för resekostnaden. Däremot är det inte rätt och riktigtatt den som blir inbjuden och, oftast utan ersättning, deltar i programmetblir förmånsbeskattad för resan.Det kommer således att bli en kostnad för den som medverkar istället fören kostnad för producenten. Det kan innebära att den som harsvårt att göra sin stämma hörd i medievärlden istället för att uppmuntras attdelta i, exempelvis samhällsdebatter, avstår.Det kan tyckas att det inte kan bli sådana oöverstigliga summor att dettvingar någon att avstå, men principiellt bör det inte bli någon kostnad alls.Från statens sida bör vi istället göra allt för att uppmuntra så många sommöjligt att höras i debatter av olika slag. De mediala arenorna får inte bli ettverktyg för s k professionella tyckare eller andra aktörer som redan har allamöjligheter att föra fram sina åsikter.Skattereglerna vad gäller förmånsbeskattning för resor betalda avmedieproducenter för medverkan i TV/radio m.m. bör ses över.Stockholm den 4 oktober 2000Kristina ()()
mot · GO02Sk786 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk786av , ()Avdrag för dubbel bosättningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdrag för dubbel bosättning.MotiveringI syfte att öka rörligheten på arbetsmarknaden är det möjligt att göraavdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete och dubbelbosättning. För dubbel bosättning gäller att avdrag kan beviljas om denskattskyldige flyttat till den nya arbetsorten och varit tvungen att behålladen tidigare bostaden på grund av makes/sambos arbete, svårighet attskaffa fast bostad på arbetsorten eller av annan särskild omständighet.Avdrag medges normalt högst för gifta/sambor och högst förensamstående.Vad som utgör "annan särskild omständighet" framgår inte av förarbetena.Enligt rättspraxis kan barns skolgång eller den skattskyldiges eller makes näraförestående pensionering utgöra sådana omständigheter. Rätt till avdrag fördubbel bosättning har enligt tidigare rättsfall medgivits för skattskyldig före sin pensionering har varit tvungen att ta arbete på annan ort.Däremot har avdrag inte medgivits när det återstått till pensioneringen.Det är angeläget att alla som vill och kan skall ha möjlighet att arbeta framtill pensioneringen. För den enskilde kan kostnadsavdraget ha stor betydelseför det ekonomiska utfallet av en anställning. Särskilt för en person sombefinner sig i slutet av sitt yrkesliv, äger eget hus som det kan vara svårt attavyttra och på andra sätt är djupt rotad på en ort, kan möjligheterna tillavdragför ökade levnadskostnader ha stor betydelse, t.ex. i jämförelse med olikaformer av arbetsmarknadsstöd. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv måstedet emellertid vara att föredra att en person kan fortsätta att förvärvsarbeta.Stockholm den 5 oktober 2000Raimo ()()
mot · GO02Sk788 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk788av , ()Vidgning av förmånstagarkretsen vid pensionssparandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom pensionssparande (1993:931) i syfte att vidga förmånstagarkretsen.MotiveringEnligt lagen (1993:931) om pensionssparande får en pensionssparareförordna närstående som förmånstagare till rätten enligtpensionssparavtalet. Denna rätt är emellertid begränsad till sådananärstående som avses i 58 kap. 27 § inkomstskattelagen (1999:1229), enparagraf som reglerar till vilka efterlevandepension får betalas ut, vilket ipraktiken innebär att endast pensionsspararens make eller sambo, ochbarn till någon av de två, kan komma ifråga som förmånstagare.Denna inskränkning av närståendekretsen i förmånstagarförordnandet ilagen om individuellt pensionssparande synes omotiverad.Närståendekretsens behov är emellertid väl tillgodosedd genom denarvsrättsliga lagstiftningen i . I finns skäl för ensådan gränsdragning medan det i samband med pensionssparande inte ärmotiverat på samma sätt. Varför ska en pensionssparare inte kunna välja tillexempel ett syskon eller annan närstående till förmånstagare ompensionsspararen själv känner sig ha särskilda skäl för det? En mer rimligordning skulle vara att den enskilde pensionsspararen fullt ut kan disponerasina egenhändigt insparade pensionsmedel. En översyn av detta bör därförgöras, där förutsättningarna att utvidga närståendekretsen prövas. Regeringenbör därför göra en översyn av lagen om pensionssparande och återkomma tillriksdagen med förslag i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()