mot · GO02U628 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U628av , (-v)Folkmordet på assyrier/syrianer & kaldéerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att folkmordet på armenier, assyrier/syrianer och kaldéer skalltas upp vid de årliga förintelsekonferenser som regeringen planerar attavhålla.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att krav på demokratiska och mänskliga rättigheter skall varauppfyllda på ett konkret plan när det gäller kurder, armenier,assyrier/syrianer och kaldéer för att skall beviljas medlemskap iEU.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den bör erkänna folkmordet påassyrier/syrianer och kaldéer som ett historiskt faktum.Bakgrund till folkmordetpå assyrier/syrianer och kaldéerAssyrierna/syrianerna och kaldéerna var liksom armenierna en folkgrupp med eget språkoch egen kultur inom det . Man räknar sigsom kristna . Under den ottomanska tidentolererades de av de härskande men utsattes vid fleratillfällen för pogromer.I början av 1900-talet var det stora i sönderfall både iterritoriellt och ekonomiskt avseende. Den revanschistiska ungturkiskarörelsen vann mark och kom till makten . De ville återerövra vad somgått förlorat.Det var den ungturkiska rörelsen som drev på när det gällde Turkietsinträde i på Trippelalliansens sida. I samband medkrigsutbrottet upplöstes det turkiska parlamentet. Ungturkarna var ensammavid makten.Kriget gick emellertid dåligt. trängdes tillbaka på alla fronter. Denturkiska regeringen lade över skulden för nederlagen på de främmande folkeninom landet - armenierna, assyrier/syrianer, kaldéer och greker, alla icke-muslimska folk. Ungturkiska politiker började hetsa mot dessa folk och 1915inleddes folkmordet på dem.Hos assyrier/syrianer och kaldéer kallas detta folkmord för Seyfo, vilketbetyder att mördandet utfördes med svärd eller kniv. Cirka en halv miljonassyrier/syrianer och kaldéer mördades på detta sätt. För genomförandet hademan inom det militärapparat organiserat särskilda förband,till stor del bestående av kriminella s.k. Chettis.Uppgifterna om hur många assyrier/syrianer och kaldéer som avrättadesvarierar, men cirka två tredjedelar av denna folkgrupp mördades. Turkietsnuvarande regim tillstår inte att detta omfattande mördande var ettfolkmord. Självklart kan inte dagens lastas för det som inträffadeunder det sammanbrott. Men varje regim som avser attutvecklas i demokratisk riktning och uppfylla de krav som FN:s deklarationom mänskliga rättigheter ställer, måste också göra upp med sitt förflutna.Detta torde även gälla . Därför menar vi att den del i texten ibetänkandet om folkmordet på armenierna, som den svenska riksdagensutrikesutskott formulerade och som antog , ävenbör omfatta assyrier/syrianer och kaldéer.Detta bör ge regeringen till känna.Den ungturkiska regeringen störtades efter krigsslutet och folkmordet ochde främsta ungturkiska ledarna anklagades för krigsförbrytelsen.Segrarmakterna i ville ställa dem inför rätta, men då hadede emellertid redan flytt fältet.Det blev som kom att rädda från att styckas uppmellan segrarmakterna. Även om den nya regimen inte hängav sig åt excesserav det slag som ungturkarna gjort innebar dess politik diskriminering av defolkgrupper som utsatts för folkmord i form av näringsförbud och selektivaskatter och kulturellt förtryck.Mycket av detta kulturella förtryck av nationella minoriteter finnsfortfarande kvar i , men sedan armenier och assyrier/syrianer ochkaldéer under minskat genom utrotning, fördrivning ellertvångsassimilering riktar sig detta främst mot kurderna i deras egenskap avden största nationella minoriteten i landet.Assyrierna/syrianernaoch kaldéerna och denturkiska regimens politiki dagVad beträffar assyrier/syrianer och kaldéer tar sigkränkningarna i dagens formen av utplåning av detsom manifesterar att det funnits andra kulturer och folk ilandet än turkar. Flera folkminoriteters kulturarv förstörs systematiskt och medvetet. Det handlar om kyrkor,fornminnen och historiska handskrifter och böcker, heltenkelt kulturförstöring. Många kyrkor har stängts avmyndigheterna, några gjorts om till moskéer och i något fallgjorts om till ladugård. I definitionen av folkmord ingår intebara det fysiska mördandet av människor utan ocksåutplånandet av deras kultur. I denna sistnämnda meningfullföljs folkmordet på assyrier/syrianer, kaldéer ocharmenierna i Turkiet.Nyligen har den syrisk-ortodoxa biskopen i , ochbiskopen i Tur Abadin, , hos den turkiske kulturministernframställt krav på grundläggande mänskliga rättigheter för assyrier/syrianeroch kaldéer. Man har bl.a. krävt:- att man skall få rätt bilda egna grund- och gymnasieskolor,- skydd av egendom, tillhörande personer och familjer som flytt från sinabyar samt ett slut på konfiskerandet av åkrar och fastigheter,- skydd av kyrkor och antika kloster samt tillstånd till restauration av dessa,- rätt för personer och familjer som flytt från sina hembyar och bosatt sig iIstanbul att bygga egna kyrkor, rätt att få utbilda egna andliga ledare vidbehov och ta emot sådana från utlandet,- upphävande av plikten för assyrisk/syrianska och kaldéiska barn att delta iden obligatoriska undervisningen i islam i skolorna, slut på konfiskation avassyrisk/syriansk litteratur i den turkiska tullen,- upphävande av lagar som förhindrar assyrier, syrianer och kaldéer att bildaegna stiftelser och organisationer.Dessa krav ingår som en del av de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande demokratiska fri- och rättigheterna,såsom yttrande- och tryckfrihet, förenings- ochförsamlingsfrihet, tanke- och religionsfrihet. De torde ävenstämma väl överens med vad som stadgas iKöpenhamnskritierierna, dvs. de krav som EU ställer förTurkiets medlemskap i unionen. Vissalagändringar har visserligen gjorts när detgäller publicistiska alster på andra språk än turkiska, likvälger den turkiska grundlagen möjligheter för domstolar attingripa mot sådan.I samband med en behandling av ansökan om medlemskap måsterimligen demokratiska och mänskliga rättigheter vara uppfyllda på ett konkretplan för att ett medlemskap skall kunna beviljas. Sålunda måste de krav pårättigheter som assyrier/syrianer och kaldéer ställer vara uppfyllda. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Ett ställningstagande attkompletteraVi anser att det är viktigt att blottlägga de mekanismer somleder till folkmord, massakrer och massmord, detta för att vii dag på ett tidigt stadium skall kunna tyda de tecken somvarslar om en samhällsutveckling som kan leda till sådanailldåd och avvärja dem.Vi krävde att folkmordet på armenierna skulle utredasvid de årliga förintelsekonferenser som kommer att hållas i Stockholm.Detsamma borde självfallet också gälla folkmordet på assyrier/syrianer ochkaldéer. Den bör därför erkänna folkmordet påassyrier/syrianer och kaldéer som ett historiskt faktum.Under vårens erkände den svenska det ottomanskarikets folkmord på den armeniska befolkningen somett historiskt faktum. I sitt betänkande förklarade utrikesutskott:Utskottet menar att det är angeläget och nödvändigt med en officiellredovisning och erkännande av folkmordet på armenierna. 1985 fastslogsi FN och i att det begått folkmord pådet armeniska folket i början av detta sekel.Utskottet anser att ju större öppenhet visar beträffande sittförflutna desto mer bidrar det till att stärka demokratiskaidentitet. Det är därför viktigt att det genomförs förutsättningslösoberoende internationell forskning om det folkmord som drabbat denarmeniska befolkningen.Det vore av stor vikt om det kan utvecklas en ökad öppenhet ochhistorisk förståelse för händelserna 1915 och därefter. En förbättringhärvidlag torde även få betydelse för stabiliteten och utvecklingen iKaukasusregionen i sin helhet. (UU 1999/2000:11, Mänskliga rättigheter m.m. - länder,områden och enskilda folk. )Den svenska ställningstagande var resultatet av enflerpartimotion. Bakom texten i betänkandet stod ett enigt utrikesutskott. Imotionen och betänkandetexten beskrivs kortfattat den skrämmandehändelseutvecklingen som drabbade armenierna i under denottomanska tiden.Denna redogörelse för vad som hände i var dockofullständig. Genom ett förbiseende kom folkgrupper som i samma grad somarmenierna drabbades av det förföljelser och förtryck -assyrierna/syrianerna och kaldéerna - att utelämnas.Det finns all anledning att den svenska visar dessa folkgrupperlika stor uppmärksamhet som den visat armenierna. De var alla vid sammatidpunkt drabbade av samma förtryck. De förföljdes alla med samma motiv avsina förtryckare.Frågan om folkmordet på assyrierna/syrianerna och kaldéerna är viktig,dels för den som eftersträvar en uppgörelse med och en insikt om detförflutna, dels därför att assyriernas/syrianernas och kaldéernas situation ärenaktuell och konkret politisk fråga i dagens . Följaktligen menar vi attSverige bör erkänna folkmordet på assyrier/syrianer och kaldéer som etthistoriskt faktum. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Murad ()()()()()()