ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fi220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi220av , ()EMU-nejFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en svensk EMU-anslutning är aktuell.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en strategi för agerande för ett alleuropeisktsamarbete bör utarbetas.MotiveringVid folkomröstningen beslutade en klar majoritet (53procent) av de danska väljarna att säga nej till att ge upp den egnavalutan, kronen, för EU-valutan euro. Även om många euroförespråkarevill förneka det så råder ingen tvekan om att nej ocksåpåtagligt påverkar ställningstagandet till EMU:s tredje steg iStorbritannien och . Enligt den första opinionsundersökningenfrån efter den danska folkomröstningen skulle avsvenskarna rösta nej till EMU om de fick rösta , medanförespråkarna för euron endast är 32 procent.Valutaunionen är främst ett politiskt projekt, som syftar till att skapa enfederal stat, där de ingående länderna successivt omvandlas från självständigastater till delstater. Det är denna utveckling de danska väljarna har sagt nejtillgenom att tacka nej till euron. Allt tyder på att motståndet mot att ingå i ettEuropas förenta stater är ännu starkare bland svenskarna.Ekonomiskt är euron ingen framgång. Den nya valutan har tvärtomförlorat kraftigt i värde och () har tvingats becentralbankerna i och om hjälp för att genom stödköp på konstlatsätt hålla kursen uppe. Spänningar märks redan inom euroområdet mellanstora länder i centrum - , och , där ekonomin ärsvag - och mindre länder i periferin som , och somhotas av överhettning. Genom att medlemsländerna har avhänt sigräntevapnet är de helt i händerna på de politiskt opåverkbara bankdirektörernai och deras ställningstaganden.Av detta kan slutsatsen dras att det inte finns vare sig politiska ellerekonomiska skäl för att ge upp kronan för euron och ansluta sig tillvalutaunionen. Det finns inget folkligt stöd för att ingå i en centralistiskfederation, där självbestämmandet kraftigt urholkas. Ingenting talar för attopinionen kommer att ändras på denna avgörande punkt.Enligt vår uppfattning bör därför lägga alla planer på att inträda ivalutaunionen på hyllan för överskådlig tid. Det är viktigt att klargöra att enEMU-anslutning är aktuell.Sverige bör i stället utarbeta en strategi för hur vårt land bäst kan bidra tillatt utveckla samarbetet i som självständig stat, gärna i samarbete medDanmark, och . Enligt vår uppfattning ger ensjälvständigare position bättre möjligheter att fungera sombrobyggare för att utveckla ett alleuropeiskt samarbete än om vårt landreduceras till en perifer delstat i Euroland. Det är en utmaning att ta tillvarapå de möjligheter denna position ger.Stockholm den 5 oktober 2000Sven ()()
mot · GO02Fi501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi501av , ()Hyror för högskolor, universitet och kulturinstitutionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de onödigt höga hyrorna för högskolor, universitet ochkulturinstitutioner.Motivet för mina förslagAtt leka marknadsekonomi där ingen marknad finns - det är att lura sigsjälv. Ändå sker detta i full skala vad gäller högskolor, universitet ochkulturinstitutioner. Överhyror skapar s.k. vinster i förvaltningsbolaggenom att skattepengar tvångstransfereras dit via statliga institutionersbudgetar.Akademiska Hus har i realiteten monopol på uthyrningen till universitetoch högskolor, och hyressättningen är i många avseenden utmanande. Det ärhög tid att utsätta företaget för reell konkurrens och att ge universitet ochhögskolor full valfrihet att upphandla lokallösningar på effektivaste sätt.Situationen på kulturinstitutionernas område är likartad. Här utgårdessutom ofta "marknadshyror" för byggnader som är kontant betalda ellerdonerade för ändamålet. Trots att ingen annan intressent än kulturinstitutionenfinns tillgänglig, dikteras hyror på presumerade fastighetsvärden och ickekonkurrensutsatta självkostnader.Den bild detta skapar av institutionernas kostnader ochfastighetsförvaltarnas vinster blir därmed absurd. Och i slutändan drabbasskattebetalarna av onödigt höga fastighetskostnader.Det är hög tid att se över statens hyreskostnader.Stockholm den 26 september 2000Bertil ()
mot · GO02Fi502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi502av Agestav, ()FyrtiotalisternaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen i samband med budgetpropositionen varjeår presenterar generationsräkenskaper.Avskaffa 40-talisterna40-talisterna är den generation som var med under uppbyggnaden avFolkhemmet. De har verkligen på alla sätt och viss fått njuta av sötmanfrån olika samhällsinsatser.När 40-talisterna skulle bygga hus var räntesubventionerna kraftiga,inflationen hög och priserna på bostadsmarknaden låga. När deras barn ochbarnbarn nu står i samma begrepp är detta ett minne blott. Byggkostnaden harökat, attraktiva tomter är redan bebyggda, och endast en marginell del avräntesubventionerna finns kvar; och vi har inte någon märkbar inflation. Viförespråkar nu inte på något sätt att gå tillbaka i historieskrivningen ochhittalösningarna där. Framtiden kräver mer innovativa lösningar än så. Dagensunga måste få en chans att skapa sig en bra framtid med en rimligbostadssituation.Tidigare var det möjligt för en familj att leva på en inkomst. tvingasstressade småbarnsföräldrar lämna barnen till denkommunala barnomsorgen för att sedan hämta dem vid skymningen. Attöverhuvudtaget fundera på att låta den ena föräldern vara hemma är en utopi.Mängden av 40-talister gör att pensionspengarna nu inte räcker. Mångakommuner och landsting har inte avsatt erforderliga resurser för pension till40-talisterna. Dagens unga mer eller mindre tvingas till eget pensionssparandeför att överhuvudtaget få några kronor det är dags att gå i pension.När 40-talisterna fick möjlighet att äntra styrelserum och få inflytande isamhället byggde de upp ett system där de är kvar i majoritet. Detgäller såväl politiken som näringslivet. går det mode i att låta ungamänniskor vara med men det är mest symboliskt. När unga släpps in istyrelserum försvinner makten någon annanstans.Det är av stor vikt att samhället kontinuerligt ser över stödet till olikagenerationer. Det är inte rimligt att en generation skor sig på resten avbefolkningen.40-talisterna som varit med och skapat det samhälle som vi lever iborde ta ett större ansvar. Det är inte mer än rätt att de bär sina egnakostnader. Vi föreslår därför att från regeringen begär årligagenerationsräkenskaper.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Fi504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi504av , ()Kulturinstitutionernas hyreskostnader1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturinstitutionernas hyreskostnader.2 har i sitt yttrande till finansutskottet /98:KrU3y "För-valtning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning"enhälligt uttalat sig för att "de hittillsvarande svårigheterna ochoklarheterna när det gäller hyresfrågor inom kulturområdet måsteavhjälpas genom tydliga ägardirektiv och spelregler att läggas till grundför det fortsatta samspelet mellan parterna".Det är vår uppfattning att trots detta väldigt lite har skett. Våra farhågorbekräftas i ett presenterat arbetspapper till en med titeln. I rapporten pekas på problemet med att utgå från begreppetmarknadshyra eller marknadsliknande hyra som numera valtatt kalla det. Rapporten uppmärksammar också det faktum attFastighetsverket har monopol på förvaltning och drift av fastigheterna. Någrainstitutioner har gjort beräkningar som pekar på att dessa tjänster skulle kunnagå att få betydligt billigare.Fastighetsverket beräknar sina hyreskostnader bl.a. genom att räkna framett avkastningskrav på fastighetens värde, både byggnad och mark. Det harsagts att har krävt en avkastning på . Operansmarkvärde uppges till och till 19,5miljoner kronor. Detta kan jämföras med att i tillmarkägaren betalar /år.3 FörslagEtt av de centrala skälen till att en översyn och förändring måste ske avkulturinstitutionernas hyror är att en förändring skulle innebära att mer avanslagen till institutionerna kunde gå till verksamhet i stället för att, som , gå till att betala hyror.Kulturinstitutionernas hyror i av staten ägda ändamålsfastigheter måstepreciseras så att det framgår vad som är kapitalkostnader och vad som ärkostnader för drift och underhåll. Fastigheternas ingångsvärde måste bliföremål för förnyad beräkning, varvid markvärdet särskilt måsteuppmärksammas. Avkastningskravet på ändamålsfastigheter måste få varieraefter användningsområde och bör för de fasta kulturinstitutionerna kunnasättas till . För ny- och tillbyggnader görs särskilda beräkningar.Förvaltning, drift och underhåll skall kunna upphandlas på entreprenad,varvid organiseras så att man kan uppträda som en av fleraaktörer på marknaden. Slutligen måste med stortydlighet slå fast att alla besparingar som en institution inom derasansvarsområde kan åstadkomma på sina lokalkostnader inte kommer attinnebära nedskärningar av deras anslag. Då uppfylls det mål somkulturutskottet angav i sitt tidigare citerade yttrande att "ett självklart målbörvara att optimera kundnyttan".Stockholm den 29 september 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GO02Fi505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi505av , ()ABFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen skyndsamt privatiserar Vasakronan.Motiven för mina förslagUnder den borgerliga regeringstiden i början ombildadesByggnadsstyrelsen, som dittills haft monopol på att tillhandahålla lokalerför statlig verksamhet. De fastigheter som bedömdes ha ett värde på denallmänna hyresmarknaden tillfördes det nystartade AB.Avsikten var att detta företag skulle syssla med förvaltning av främstkontorsfastigheter på kommersiell bas.Under sin dåvarande ledning genomförde en snabbanpassning till marknadens villkor. är företaget ett stort fastighetsbolagmed inriktning på kommersiella lokaler, främst kontor, i femton störresvenska städer. Beståndet omfattar ca 300 fastigheter, och det värderas tillnärmare . Den sista offentliga specialfastigheten av s.k.ändamålskaraktär avyttrades . Andelen statliga myndigheter blandhyresgästerna är nu nere i ca 45 procent.År 1998 förvärvade praktiskt taget hela S-E-bankens beståndav rörelsefastigheter, 44 enheter till ett pris av drygt 4,2 miljarder kronor.Detter sig egendomligt att staten, när nu socialdemokraterna övergett planerna påatt socialisera bankväsendet, investerar i det nät av bank- och kontorslokalersom utnyttjas av Wallenbergssfärens husbank.Förra året köpte utefter motorvägenmellan och . Utöver kontor och butiker finns där i tjugo våningar. Frågan inställer sig onekligen, varför statenägnar resurser åt sådan verksamhet i stället för att syssla med eftersattaangelägenheter som ingen annan kan sköta lika bra eller bättre.Vasakronan är moget att privatiseras. Det vore bra förföretaget, bl.a. därför att en börsnotering av dess aktier skulle möjliggöra ettaktivt deltagande i den omstrukturering av fastighetsmarknaden som nuinletts. Det vore dessutom naturligtvis bra för staten, som kunde användaförsäljningslikviden till att - om inte annat - nedbringa statsskulden.Stockholm den 2 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Fi506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi506av Kenneryd, ()Samhällsekonomi och finansförvaltningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningAnslaget till har ökat kraftigt . Institutets analyser och prognoser över den ekonomiskautvecklingen är värdefulla. kommer allt fler fristående institutmed konjunktur- och branschrapporter. Det finns därför anledning att seöver vilka typer av rapporter KI ska producera. anser inte atten utvidgning av tjänstebarometern är motiverad och sparar därför 2miljoner 36 tusen på anslaget 1:1 Konjunkturinstitutet.Centerpartiet anser att administrationen inom Statskontoret bör minskas.En besparing på görs därför på anslaget 1:4 Statskontoret.Anslaget 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler används till att betalahyror för lokaler som staten har betalningansvar för till dess att avtalen gårattavveckla. Med den efterfrågan som finns på lokaler i den pågåendehögkonjukturen borde flertalet av de avtal som belastar anslaget gå attomförhandla. anser därför att anslaget 1:5 Täckning avmerkostnader för lokaler kan minskas med 4 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för visar att verksamhetenkommer att göra ett överskott på knappt 8 miljoner för innevarande år.Centerpartiet anser därför att anslaget 1:6 kanminskas med 3 miljoner.Centerpartiet motsatte sig införandet av Statens kvalitets- ochkompetensråd. Anslaget 1:10 bör därföravvecklas.Centerpartiet anser att verksamhetsutveckling samt utvecklingsinsatser förmyndigheters ledning bör rymmas inom respektive myndighets ramanslag.Anslaget 1:13 Utvecklingsarbete bör därför avvecklas.Statens kostnader för statsskuldsräntorna ligger vid sidan av utgiftstaket.Riksgäldskontorets provisionskostnader för kronskulden ligger däremot inomdet fastställda utgiftstaket. Ccenterpartiets budgetalternativ innebär en ökadamortering på statsskulden, vilket medför ett lägre lånebehov. Centerpartietanser att anslaget 2:4 : Förvaltningskostnader därmed kanminskas med 86 miljoner 402 tusen kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Rolf Kenneryd (c)()()()()
mot · GO02Fi509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi509av , ()Samhällsekonomi och finansförvaltningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stopp för planering av folk- och bostadsräkningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upphörande av in- och utlåning tillprivatpersoner.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anslaget 1:7 Folk och bostadsräkningen minskas med 10miljoner kronor 2001, 2002 och 12 miljoner kronor2003.MotiveringFolkpartiet liberalerna anser att den statliga revisionen bör förändras medinrättande av en riksrevisor under . Detta krav har vi länge drivitoch är därför glada att i bred majoritet lagt fram ettsådant förslag som ska behandlas av . I avvaktan på ennödvändig omstrukturering av revisionsorganisationen accepterar vi de nuframlagda budgetramarna för såväl RRV som ESV och Riksdagensrevisorer.Vi motsätter oss att lönestatistiken förs över från SCB till det nyinrättademedlingsinstitutet. anser vi att verksamheten inklusivelönestatistiken kan bedrivas inom befintlig ram för SCB, bland annat medhänsyn till att statistikproduktion genom uppgiftsinhämtande från individeroch företag bör minska. Enligt utfästelser från regeringen skaförenklingsarbetet även bedrivas med detta som resultat. Det är mycketangeläget, mycket tid och kraft går åt inom företagen för att svara på frågoroch lämna olika typer av statistiska uppgifter. Nyttan av statistikproduktionenmåste därför än mer vägas mot kostnad och kraft för uppgiftslämnarna. Dennaavvägning bör innebära att SCB inom ramen kan handha även lönestatistiken.Folkpartiet liberalerna har motsatt sig en registerbaserad folk-och bostadsräkning. Den bör inte genomföras. Anslaget 1:7 bör därför utgå isin helhet, inklusive anslagssparandet.Riksgäldskontorets huvudsakliga uppgift vad gäller in- ochutlåningsverksamhet avser andra statliga myndigheter. börej bedriva verksamhet riktad direkt mot privatpersoner. Denna verksamhet ärdyrbar per kund och ligger inte inom ramen för Riksgäldens primära uppgifterutan innebär en olämplig konkurrenssnedvridning.Stockholm den 5 oktober 2000Karin ()()
mot · GO02Fi510 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi510av , ()Statliga fastigheter i skärgårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av ett särskilt hänsynstagande vidanvändande av mark och fastigheter i skärgården.MotiveringUnder har stora delar av den statliga verksamheten sombedrivits i skärgården avvecklats. Det har handlat om militäraövningsområden och fastigheter, om nedlagd lots- och fyrverksamhetbland annat. Dessa verksamheter utgjorde tidigare en ekonomisktstabiliserande faktor i skärgårdens glesbygd och garanterade att det påöarna fanns bemanning året runt. I sin tur gav det möjligheter för lokaltnäringsliv att med service till myndigheterna som bas bedriva olikaverksamheter inom framförallt servicesektorn. Denna grundläggandeåretruntverksamhet har kompletterats medturistverksamhet och har gjort det möjligt förmänniskor att bo och verka i skärgården året runt.När mycket av denna statliga verksamhet av olika skäl läggs ner är detnödvändigt att hitta alternativa basnäringar och inkomstkällor. Den nyatekniken har gjort det möjligt att lokalisera verksamheter som t extelefonväxlar och callcenters till skärgården. Turistverksamheten har byggtsut. På ett imponerande sätt har dessutom det lokala näringslivet i skärgårdenkunnat samordna sig och genom att stötta varandra överleva och utveckla nyanäringslivsstrukturer.Markpriserna i skärgårdarna har stigit kraftigt i takt med attkonjunkturläget förbättrats. Extra tydligt är detta i . Detger problem för företagare som söker lämpliga lokaler och mark för sinverksamhet. Man har att konkurrera inte bara med andraåretruntverksamheter, utan även med turister som driver upp mark- ochfastighetspriserna i den allt mer ökande efterfrågan på fritidsboende.Det är därför nödvändigt att staten genom sina olika myndigheter, när manavvecklar sin verksamhet i skärgården, tar hänsyn till de behov som det lokalanäringslivet i skärgårdens glesbygd har. Lämpligt vore om de fastigheter somblir över samlas i en särskild avdelning av den statliga fastighetsförvaltningenför arrendeupplåtelse till lokala näringsidkare. Prissättningen bör i just dessafastigheter vara satt till att motsvara underhålls- och driftskostnader.Tilldelningen bör vara villkorad mot olika former av varaktignäringsverksamhet i skärgårdens glesbygd.Med systemet vinner man ett antal fördelar. Lokala näringsidkare blir inteutkonkurrerade av fritidsboende som driver upp fastighetspriserna.Arrendeformen medger startande av nya företag med en mindre nivå avstartkapital än om man varit hänvisad till att på marknadsvillkor köpa markoch byggnader. Sammantaget ges skärgårdens glesbygd möjlighet att bättreöverleva på sina egna villkor, året runt.Stockholm den 2 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Fi601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi601av , ()Momsplikt för vissa privata företagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om lagstiftning i enlighet medKommunkontoutredningens förslag.Motiv för vårt förslagViss verksamhet, huvudsakligen inom den offentliga sektorn, ärundantagen från skatteplikt. Att vara befriad från skatteplikt innebärockså att man inte har möjlighet att lyfta av den ingående momsen.Dagens kommunkontosystem som ger momsersättning till offentligainstitutioner skapar konkurrenssnedvridning. Krona för krona får verksamheti kommunal- och landstingsregi fullt ut ersättning för den ingående momsen.Det kanske tydligaste exemplet på snedvridningen äger rum inom tandvården,och då särskilt vuxentandvården. Trots en uttalad vilja tillkonkurrensutsättning, verkar offentlig respektive privat tandvård underorättvisa villkor. Kommunkontosystemet ersätter folktandvården för dessskatteutlägg. Några motsvarande subsidier på den privata sidan förekommerinte, varför priserna för samma vård blir högre där.Förvisso finns det ett system skapat för att kompensera privataleverantörer. I praktiken har möjligheten inte använts alls, eller bara i vissmån. De sorgligaste fallen är de där större eller mindre delar av pengarnakonfiskeras av kommunerna själva. Skadorna av ett sådant system är många.Till att börja med bör det framhållas, att den här verksamheten mår bra av attkonkurrensutsättas. Effekterna är de vanliga: kvaliteten stiger och prisernapressas. Allra viktigast torde ändå patienternas valfrihet vara. Inom all vårdärdet viktigt att patienten känner förtroende för tjänsteutövaren. Fattasförtroendet måste man ha möjlighet att söka sig till någon annan.En statlig utredning () belyste nyligenkommunkontosystemets nackdelar. En möjlighet att komma förbi problemetär att med stöd av EG:s sjätte momsdirektiv låta de berörda privatavinstdrivande företagen vara momspliktiga, d.v.s. de företag som hadeuppburit momsersättning om de hade varit offentliga.Stockholm den 2 oktober 2000Nils ()()
mot · GO02Fi602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi602av , ()SkatteutjämningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att omgående avveckla den inomregionalaskatteutjämningen i enlighet med vad som anförs i motionen.Utjämna skatteutjämningenDet kommunala skatteutjämningssystemet utgör hinder för tillväxt iStockholmsregionen.Den inomregionala skatteutjämningen tömmer regionen på skattemedeloch minskar därmed kommunens möjlighet att ge service åt medborgarna ochhindrar nödvändiga investeringar i infrastrukturen för att klara den snabbtväxande befolkningen. och landsting betalar idagtillsammans till systemet och beloppet växer hela tiden.Beloppet utgör av de totala kommunala skatteintäkterna.Eftersom är en tillväxtregion är inflyttningen stor,arbetstillfällena är många och fler tillkommer. Kommunen har flermedborgare att erbjuda service, men skatteintäkterna ökar inte i sammaomfattning som befolkningen.Det kommunala skatteutjämningssystemet motverkar bostadsbyggande.Detta gör att priserna på bostäder ökar och med ökad efterfrågan stigerpriserna, vilket gör att taxeringsvärdena ökar och därmed fastighetsskatten.En befolkning som redan drabbats av extra skattebörda genom detkommunala skatteutjämningssystemet straffas ytterligare genom attbostadsskatten höjs.Resultatet av skatteutjämningssystemet medför att färre personer kommeratt bosätta sig i och att företagen därmed ej har möjlighetatt växa i takt med efterfrågan och produktion. Detta utgör ett hot mottillväxten i syftar endast till att kompensera de särskildakostnader glesbygden omfattas av, men inte de extra kostnader storstadsregio-nen drabbas av.Några exempel på detta är:- Lokalkostnader - Lokalkostnaderna är betydligt högre iStockholmsregionen än i övriga landet, . För dettakompenseras ej Stockholmsregionen.- Trängsel - Skatteutjämningssystemet kompenserar för lågtbefolkningsunderlag men ej för trängsel. I har mångamänniskor långa restider för transport mellan bostad, arbete, butiker,service och fritid.- Kollektivtrafik - En fungerande kollektivtrafik är en nödvändighet för attStockholmsregionen skall kunna växa. Stora utbyggnader är nödvändigamen för dessa erhåller inga eller endast mycket lågtstatsbidrag.Skatteutjämningssystemet medför en pomperipossaeffekt förStockholmsregionen eftersom varje extra skatteinkomst till kommuneninnebär att den måste betala mer till skatteutjämningssystemet. Orsaken äratt alla kommuner som har högre beskattningsbar inkomst per invånare änmedelskattekraften för alla kommuner i landet måste betala en avgift tillutjämningssystemet. Avsikten är kommunernas skattekraft skall utjämnasned till medelskattekraften.Sverige behöver tillväxt och inte fortsatt politisk ingenjörskonst med olikaformer av utjämningssystem. Med ekonomisk tillväxt följer välstånd,följaktligen måste den inomregionala skatteutjämningen avvecklas.Stockholm den 29 september 2000Margareta ()