ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub708 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub708av , ()Fördelning av utbildningsbidragetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det särskilda utbildningsbidraget (UBS).MotiveringDet särskilda utbildningsbidraget (UBS) kom till i samband med startenav och gäller för studier på grundskole- ochgymnasienivå. Utbildningsbidraget kan fördelas till såväl arbetssökandesom anställda men i praktiken fördelas max till dem som haren anställning. Den fördelningen kan ha varit motiverad när bidragetinfördes eftersom arbetslösheten då var högre och det fannsett stort behov av utbildning bland arbetslösa. har ocksåvarit framgångsrikt i detta avseende. Många arbetslösa har genomgåttgymnasieutbildning och därmed fått en ny chans till utbildning ocharbete. Självklart är det fortfarande många arbetslösa som behöver utbildasig och därför behöver det särskilda utbildningsbidraget.Men blir det också allt viktigare att dels ge de anställda möjlighet tillåterkommande utbildning, dels ge långtidsarbetslösa ökade möjligheter tillarbete.Genom att inte ha en fast gräns för hur många anställda som kan komma ifråga för det särskilda utbildningsbidraget kan båda dessa målsättningaruppfyllas. De anställda som vill och behöver kompetensutveckling fårchansen till detta. De långtidsarbetslösa som oftast behöver en anknytning tillarbetsmarknaden får detta.Det är uppenbart att den fördelning av utbildningsbidraget som gjordes1997, och som var motiverad då, nu behöver omprövas när läget påarbetsmarknaden radikalt har förändrats. En större andel som har anställningbör få del av bidraget.Stockholm den 27 september 2000Åke ()()()()()
mot · GO02Ub709 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub709av , ()Utbildning av lokförareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgång till studiemedel.Finansieringssystem för utbildning avlokförareYrkesutbildning av lokförare och tågmästare, d.v.s. personal försäkerhetstjänst inom tågtrafikområdet, har historiskt skett i form avinternutbildning inom det av staten ägda monopolföretaget . har förhållandena ändrats och , , finns 14 styckenoperatörer som kör tåg på de svenska järnvägarna. Tre av dessa ingår i , övriga är privatägda.Varken SJ eller de privata företagen i branschen vill se en fortsättning pådet hittillsvarande systemet vad gäller utbildning. Branschen vill ha friståendeutbildningsföretag som i konkurrens kan möta branschens behov. SJ-skolan iMjölby har, mot denna bakgrund, privatiserats med namnet . I har ett nytt utbildningsföretag skapats, . Yrkesområdet har redan nu en påtaladbrist på arbetskraft. Stora pensionsavgångar kommer att öka och vidmakthålladenna brist . Branschen räknar med att minst ett 80-tallokförare går i pension och ett tiotal år framöver. Dettainnebär, enligt branschens bedömning, att mellan 150 och 200 lokförarebehöver utbildas varje år.De båda nämnda utbildningsföretagen kommer att ha en svår uppgift atttillgodose branschens behov vad gäller kapacitet och kvalitet.De nya förhållandena kräver emellertid också ett nytt synsätt vad gällerfinansieringen av utbildningen till lokförare och övrig personal isäkerhetstjänst på spårtrafikområdet. De på området verksamma operatörernakan inte var för sig ta ansvar för att finansiera utbildningen av personal itillräcklig omfattning. Det är uppenbart att staten måste ta ansvar för ettfinansieringssystem som garanterar att järnvägstrafiken får tillgång tillpersonal i tillräcklig omfattning och med garanterad kvalitet.Rimligen borde de personer som vill utbilda sig till denna krävandearbetsuppgift få tillgång till ett studiemedelssystem som gör attrekryteringsbasen inte inskränks till personer som av en eller annan slumpråkar ha någon som betalar för sig.Stockholm den 28 september 2000Patrik ()()
mot · GO02Ub710 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub710av , ()Slopad fribeloppsgräns i studiestödssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopande av fribeloppsgränsen i studiestödssystemet.Motiv för mitt förslagEn studerandes möjlighet att planera sin ekonomi är en viktigförutsättning för att kunna känna trygghet i livssituationen, en trygghetsom är väsentlig för ett lyckat studieresultat. Varje människa är unik,vilket betyder att de olika studerandena var och en har olika syn på denegna ekonomin.Dagens system där statens villkor för lånedelen bygger på den studerandesinkomst sänder helt fel signaler till den studerande. Arbete lönar sig inte.Konsekvensen blir att lånedelen minskar och den studerandes ekonomiförbättras inte. Det är dessutom ur andra än ekonomiska aspekter viktigt attunga studenter ges tillfälle att pröva de arbetstillfällen som trots allt stårtillbuds. Ingen skall straffas ekonomiskt för en ambition att arbeta.Studiestödssystemet är generellt, varför den enskilde själv måste få avgöraom han eller hon vill ta ut ett fullt lånebelopp med det återbetalningsansvarsom följer med detta. En motsvarande inkomstprövning finns dessutom inte isvux- och svuxasystemen, utan där görs en reducering endast för dem som harpension, livränta eller annan liknande ersättning. förslag om att slopafribeloppet har avslagits mot bakgrund av att studenterna inte bör uppmuntrastill förvärvsarbete utöver en viss gräns, eftersom heltidsstudier normalt är enkrävande sysselsättning som kräver en heltidsinsats. Detta avgörande ärstudenten vuxen nog att avgöra själv. Det höjda fribeloppet i den nya studie-stödslagen är ett steg i rätt riktning, men räcker inte. Kopplingen mellan denstuderandes inkomst och möjligheten att låna i studiestödssystemet måste tasbort helt, och systemet med fribeloppsgräns slopas.Stockholm den 25 september 2000Anders ()
mot · GO02Ub712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub712av Wälivaara, ()Avskrivning av studielånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med förslag om enförsöksverksamhet med avskrivning av statliga studielån för ungdomarsom väljer att bo och arbeta i glesbygden som finansieras inom ramen förstudiemedelssystemet.MotiveringI glesbygdskommuner har befolkningen minskat kraftigt underflera decennier. Många kommuner har halverats vad gällerinnevånareantalet, vilket medfört stora problem för kommunerna att klaraoffentlig service och företagande.Unga som besitter kompetens flyttar när livsmöjligheterna undergrävs. Intesällan är det ogenomtänkta beslut av statsmakten som gör det omöjligt förhela landet att leva. Det ena stödpaketet och bidraget efter det andra harkonstruerats, men utan långsiktighet. behövs krafttag för att vändautvecklingen - krafttag i form av att ge goda förutsättningar förglesbygdskommunerna att utvecklas.En viktig förutsättning för att ett samhälle ska kunna utvecklas och för attmänniskor ska bo kvar är att det finns arbete och fungerande företag, men föratt ett företag ska kunna fungera och utvecklas behövs kunskap ochkompetens och i många glesbygdskommuner saknas unga människormed kompetens.För att vända denna nedåtgående spiral behövs åtgärder som stimulerarunga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna, men som ävenmotiverar unga söderut att flytta norrut. Ett sätt att åstadkomma detta kan varaatt avskriva statliga studielån med det belopp som lånen skaåterbetalas med om de unga vuxna väljer att stanna eller flytta till englesbygdskommun för att arbeta och bo där. I i norra prövasåtgärder där avskrivning av studielån ingår som en parameter, vilket harmedfört att hundratalet nya arbetstillfällen har skapats.En försöksverksamhet bör genomföras som möjliggör avskrivning avstatliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden.Stockholm den 25 september 2000Erling Wälivaara (kd)
mot · GO02Ub713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub713av , ()Studiehjälp till gymnasieeleverFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av studiebidragssystemet för ungdomar.MotiveringI har utbildningsprocessen förändrats så att nästan alla ungdomaridag läser på gymnasiet. Det är positivt att allt fler harmöjlighet till en bra utbildning.Det som inte har förändrats är hur ofta studiebidragen betalas ut. Somgymnasieelev efter det man fyllt och barnbidraget upphört, så utgårstudiebidrag nio gånger per läsår.I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän vidcirka . Ett barn får barnbidrag 12 månader , enungdom får studiehjälp . Detta kan i många familjermed två, tre tonåringar vara ett ekonomiskt problem, med tanke på vadtonåringar kostar för en familj i mat och kläder och vad de har för egna kravpå fickpengar. Det handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar sområkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösaföräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom så avses med barn varjemänniska under , enligt artikel 1 i , om barnetsrättigheter.Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för attsäkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling.Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då mångaarbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt 18 år.Det är därför angeläget att kartlägga konsekvenserna av att studiebidragetinte utgår under årets samtliga månader. En sådan översyn bör fungera somett underlag för framtida höjningar av barn- och studiebidrag. Det kan juexempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning avstudiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligaregenerella höjningar av nivån för barnbidrag och studiehjälp.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02Ub714 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub714av , ()CSNFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om CSN:s och bankernas roll när det gäller studielån.Låt bankerna konkurrera om lånen!En statlig myndighet skall inte utföra verksamhet som enskilda kan göralika bra eller bättre. CSN har utstått kritik för bristandeservice och stelbenta regler. Trots förnyade ansträngningar från verketssida är systemet föråldrat. Staten är med och sätter spelregler för enverksamhet man själv är aktiv i, och trots goda intentioner är det svårt atthantera den förtroendefrågan.Banker erbjuder studielån till högskolestuderande men har svårt attkonkurrera på lika villkor. Staten garanterar CSN:s likviditet och låntagarnasbetalningsförmåga. Liknande utfästelser ger man inte till privata banker. Detresulterar i att bankerna måste ta ut en högre ränta, trots att det finns flerafördelar för såväl den enskilda låntagaren som för staten. En konkurrensutsattmarknad blir effektivare och mer resurssnål, och kan uppfylla studenternasolikartade behov och önskemål.Om staten framgent vill ge särskilt studiebidrag skall detta administrerasav CSN, men för lånets vidkommande bör detta ske på den avregleradekreditmarknaden. Bankerna får konkurrera med olika tjänster ochbetalningsplaner, och staten garanterar låntagarnas betalningsförmåga sålänge de uppfyller studiekraven om 19 poäng per termin för heltidsstudier.Detta leder till förmånliga räntor och återbetalningsplaner för de studerande,vilket uppmuntrar till högre studier.Stockholm den 4 oktober 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ub715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub715av , ()FribeloppetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa fribeloppet och införa en poänggräns.Avskaffa fribeloppet för studier vid högskolaDe som studerar vid högskola erbjuds studiemedel bestående av endel bidrag och en del lån. Om den som uppbär studiemedel i 4,5 månaderhar annan inkomst som överstiger respektive för vår-eller höstterminen minskas studiemedlet av överskjutandebelopp.Ett fenomen som liknar hög marginalskatt uppstår. På den förvärvadeinkomsten skattas, och därefter på överskjutande belopp minskasstudiemedlet . Eftersom lånet minskas proportionerligtminskar återbetalning efter att studierna genomförts. Det innebär att lånen kanbetalas tillbaka tidigare, men det ligger utanför en normal privatbudgeteftersom återbetalningen kan sträcka sig över flera årtionden. Så kortsiktigtuppstår ett fenomen som liknar marginalskatt på 75 procent.En hög marginalskatt minskar incitamentet att arbeta vid sidan omstudierna och att förbättra sin egen situation. Det innebär också attdrivkrafterna för svartarbete och att hitta hål i reglerna ökar.Fribeloppet skapar svåra gränsdragningar och leder ofrånkomligen tillmånga dynamiska och komplicerade effekter. En mer naturlig och rättvisgräns är att CSN fastställer en poänggräns (nu 19 poäng per termin för fulltstudiemedel). Så länge som studenten erhåller sina poäng får hon ocksåstudiemedel.Stockholm den 4 oktober 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ub716 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub716av , ()StudiemedelssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ändra studiemedelssystemet.Motiv för vårt förslagDet blir allt viktigare att svenska studenter får studera vid utländskauniversitet och att studenter från andra länder får erfarenheter frånsvenska universitet.De svenska studenternas utlandsstudier finansieras av de studiemedel somstaten administrerar via Centrala studiestödsnämnden.Göteborgs universitet förlade , dvs. föreinternationaliseringens tidevarv, en av sina institutioner till University ofSussex i . Studenter som vill studera utomlands söker till Göteborgsuniversitet men blir antagna på institutionen vid innebär att dessa studenter sägs läsa vid ett svenskt universitet ochdärmed bedriver de inte studier utomlands. Som följd av detta får denstuderande inte samma studiemedelsbelopp som den som sökt till sammautländska universitet genom exempelvis ett utbytesprogram.Det är viktigt att fler svenska studenter får möjlighet att studera i andraländer och då på lika villkor oavsett på vilka grunder de blivit antagna.Studiemedelssystemet bör ändras så att studenter inte missgynnasekonomiskt då de valt att studera vid sitt eget universitets utlandsfilial.Stockholm den 4 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ub717 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub717av , ()CSNFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av en förändring av CSN.CSN skall hjälpa - inte stjälpaI motarbetar man elevers vilja att arbeta genom att ha ett systemdär man endast får tjäna en viss summa pengar under varje termin. Detmåste vara upp till varje elev att själv bestämma hur mycket man villarbeta, och inte upp till CSN.Den 1 juli 2000 inträdde ett nytt studiemedelssystem som innebär att detkrävs "synnerliga skäl" för att kunna bevilja studiemedel för eftergymnasialastudier i mer än tolv terminer. Såtillvida inte riksdag eller regering beslutarom förändringar i stödet kommer detta innebära att det kommeratt bli svårare att få studiemedel beviljat än vad maxgränsenmedger.I dagens regelverk ges möjlighet att bevilja studiemedel t.ex. två terminerför att studierna skall kunna avslutas. Några sådana generella regler kommerinte att kunna göras i det nya studiemedelssystemet.Eftersom många elever väljer att studera utomlands är det viktigt attkommunikationen mellan CSN och eleven fungerar bra och att det inteuppstår för många problem på vägen. är systemet utformat på ett sådantsätt att byråkratin är alldeles för stor och omfattande. Detta i sin tur innebäratt många elever får problem med pengar till bostad och uppehälle.Vi föreslår att man ska öppna en marknad för andra alternativ än CSN, gör byråkratin lättare samt att man tar bort begränsningen på hur mycketpengar man får tjäna man studerar.Stockholm den 2 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02Ub718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub718av , ()Rätt till studiestöd vid olika utbildningarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att principerna för rätt till studiefinansiering skallsnabbutredas, bl.a. utifrån ställningstagande till studiefinansiering avnaprapatutbildning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lämna förslag till hur nya utbildningar skall kunna prövasför att komma i fråga för rätt till studiefinansiering.MotiveringDet råder oklarhet kring vilka principer som gäller för om utbildningarska vara berättigade till studiestöd eller inte. Naprapater som utbildas påden svenska Naprapathögskolan har genom riksdagsbeslut rätttill legitimation efter genomförd utbildning. utfärdardenna legitimation och har tillsynsansvar för de legitimeradenaprapaterna.Utbildningen vid är den enda i som berättigartill svensk legitimation. Mot denna bakgrund förefaller det märkligt attstuderande vid inte är berättigade till studiemedel. Ett avargumenten har varit att Naprapathögskolan inte anses somhögskoleutbildning. får dock studerande vid olika påbyggnads- ochkvalificerade yrkesutbildningar studiemedel.Den principiella frågan handlar om vilka utbildningar som ska berättiga tillstudiestöd. Hur ska CSN se på en utbildning som visserligen inte anseshögskolemässig men ändå utbildar personer behöriga för legitimation avsocialstyrelsen?Även andra utbildningar, inom bl a estetiska inriktningar, beklagar attderas utbildning inte ger rätt till studiestöd. Uppenbarligen finns ett behov aven genomgående analys av principerna för vilka utbildningar som skaberättiga till studiefinansiering. Dessutom måste rutiner utvecklas så att nyautbildningar snabbt kan värderas och eventuellt omfattas avstudiefinansieringssystemet.Riksdagen ska naturligtvis inte behandla frågan om rätt till studiemedel förenskilda utbildningar. Men naprapatutbildningen är ett exempel på enutbildning som både efterfrågas och legitimeras av det offentliga, vilket gördet märkligt att den enskilde måste bekosta sin studieförsörjning själv. Därförborde regeringen utreda frågan principiellt. Likaså borde regeringensnarast lämna förslag till hur nya utbildningar ska kunna värderas för attkomma i fråga för rätt till studiefinansiering.Stockholm den 4 oktober 2000Ulf ()()
mot · GO02Ub719 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub719av , ()Studiemedelssystemet och konststuderandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av studiemedelssystemet så att konststuderande gesrättvisa förutsättningar.MotiveringDen som vill utbilda sig till ingenjör kan söka direkt till högskolan eftergymnasiet, likaså kan den som vill bli ekonom söka till ekonomlinjen.Men för den som bestämt sig för att söka in på en konstnärlighögskoleutbildning eller till en utbildning för formgivare finns intesamma spikraka studieväg att välja på.Idag går det att få studiestöd för förberedande utbildningar men detnya studiestödssystemet innebär att tiden begränsas till eller fyraterminer. Det gör det svårare om inte omöjligt för eleverna att uppnå denförkunskap som krävs för att kunna gå vidare till högskolestudier inomkonstnärliga högskoleutbildningar.Utbildningarna inom konst är inte jämförbara med utbildningarna inomHandels eller liknande. De förberedande konststudierna är viktiga för atteleverna skall erhålla den grundnivå som krävs innan högre studier inomkonstfack kan bli aktuella och även möjliga att tillgodogöra sig.Därför bör en översyn av studiemedelssystemet för eftergymnasiala studiergenomföras så att det skapas rättvisa villkor för dem som behöverförberedande konststudier för att kunna gå vidare till högskolestudier inomkonstnärliga yrken. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Åsa ()
mot · GO02Ub720 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub720av , ()Dispensregler för CSNFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dispensregler för att slutföra studier med studiemedel.MotiveringI har vi världens mest generösa studiestödssystem. Det nya studie-stödssystemet, som träder i kraft , blir dessutom ännu mergeneröst. Bidragsdelen i studiemedlet höjs till ,vilket gör att lånedelen minskar. Dessutom höjs gränsen för hur mycket enstudent kan tjäna innan studiemedlen reduceras. Det så kallade fribeloppethöjs från dagens 54 900 till 92 250 kronor.En bärande princip i det nya studiestödssystemet är att en alltför storskuldbörda bör undvikas. Det är därför rimligt med vissa begränsningar,exempelvis när det gäller antalet terminer med studiemedel. Det finns idagingen högskoleutbildning som inte ryms inom de 12 terminerna.I det nya systemet kommer det att finnas möjlighet till dispens från 12-terminersregeln. För att t ex slutföra en läkarutbildning är dispensen tvåterminer. Möjligheterna till dispens har dock skärpts i förhållande till detnuvarande systemet. Det kommer inte att finnas möjlighet till studiemedel flerän 12 terminer annat än för synnerliga skäl, som exempelvis funktionshindereller andra mycket speciella omständigheter. Vad som menas med "mycketspeciella omständigheter" är CSN:s och den nya överklagandenämndensuppgift att avgöra.Vi menar att det är rimligt att de studenter som påbörjat sina läkarstudier idet nuvarande studiemedelssystemet skall ha rimliga förutsättningar attslutföra studierna. Om det visar sig att det inom ramen för de nyabestämmelserna inte finns möjlighet för studenten som har påbörjat en långutbildning i det nuvarande systemet och som då har behövt förutsätta endispens för att kunna slutföra sina utbildningar att göra det, bör det bliaktuelltatt se över dispensmöjligheterna just för dessa studenter.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()()
mot · GO02Ub721 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub721av , ()Studiestöd vid sjukskrivningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av reglerna i studiestödssystemet.MotiveringDen som påbörjat sina studier med statligt studiestöd, exempelvisstudiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt studiestöd för arbetslösaeller särskilt utbildningsbidrag, och har så kallad vilande sjukpenningunder studietiden måste, om han/hon råkar ut för sjukdom eller olycksfalloch läkaren sjukskriver till , antingen sluta sina studier eller blisjukskriven till eftersom reglerna inte tillåter att man uppbärstudiemedel till i samband med sjukskrivning.Dessa regler är minst sagt orättvisa och omoderna och passar inte in i ettsamhälle där man vill ta vara på den enskildes förmåga. Därför måste enöversyn göras av studiestödssystemet i syfte att rätta till ovan nämndaproblem.Stockholm den 4 oktober 2000Rinaldo ()()