ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T327av , ()Väganslagen i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade väganslag till såväl ombyggnationer som underhåll avvägnätet i län.MotiveringAnslagsnivån till nybyggnation av väg ligger för närvarandelägre än genomsnittet i den nationella planen förvägtransportsystemet och de regionala planerna för transport-infrastruktur. Som en följd av detta räknar iJönköpings län med att en tredjedel av de planerade projekteni länsplanen skjuts två eller framåt i tiden.Regeringen säger dock ekonomiska vårproposition att trots attvissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer attgenomföras så skall en fortsatt god vägstandardupprätthållas vad gäller drift och underhållsinsatser på vägarna.Delar av uppvisade den högsta tillväxten under 90-talet.Länet utmärks av ett sjudande näringsliv med många små och medelstoraföretag. Företagen lever i tät symbios med varandra och många transportersker inom länet. Merparten går på lastbil. Tillgången på ett fungerandetransportnät är helt avgörande för fortsatt god tillväxt. Det dåliga vägnätet äridag tillväxthämmande. Som exempel kan nämnas som har envägbredd av endast , vilket innebär att två lastbilar endast medsvårighet kan mötas där. passerar 1 511 fordon, varav 160 ärtyngre fordon. ombyggnad är nu ett av de projekt som aviserasskjutas framåt i tiden.Förutom att nybyggnationen skjuter många projekt framåt i tiden är detbasala underhållet försummat. I normalt underhåll byts vägbeläggningen efteråtta till . har många av länets vägar en beläggning som är 12 till 16år gamla. Det betyder att vägarna är spåriga och under vissa tider av året hardålig bärighet. Det innebär de facto att trafikanternas säkerhet riskeras pågrund av försummat underhåll. Detta kan inte anses stå i överensstämmelsemed regeringens uttalande ekonomiska vårproposition.Stockholm den 28 september 2000Maria ()()
mot · GO02T328 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T328av , ()och 27 samt länsväg 604Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av satsningar på och 27 samt länsväg 604.Vägnätet i GGVV-områdetGemensamt för och 27 samt är att desammankopplar mest företagsrika område.Gemensamt för dem är också behovet av underhåll, vilketden här motionen ger vid handen. Den många gångersmåskaliga industrin har ett unikt nätverk som är mer käntsom den s.k. Gnosjöandan. Kännetecknande för den är kompletterar varandra i större utsträckning än mankonkurrerar. Detta innebär att många produkter bearbetas påflera företag på sin färd till fullbordad enhet.Nätverksfunktionen medför att vägnätet i GGVV-området (Gislaved-Gnosjö-Värnamo-Vaggeryd) används rent logistiskt för att få fram en enhet.Förhållandet gör att trafiken - i synnerhet den tunga - är mer omfattande än imotsvarande kommuner på andra platser i landet.Produktivitetsökningen som regionen har gjort sig känd för hämmasdärmed alldeles särskilt av minskad framkomlighet. I tider när övriga delar avlandet inte har förutsättningar att på samma sätt bidra till landets försörjningaccentueras behovet. Tillväxt får inte hindras av otillräckligaväginvesteringar!Avsaknaden av järnväg till samt bristande bärighet på järnvägenHalmstad-Nässjö gör att godstrafiken är hänvisad till vägnätet.Eftersom arbetskraftsutbytet mellan orterna är mycket utvecklat harvägstandarden stor betydelse för rörligheten inom regionen. Detsamma gällerde nära samarbeten som finns mellan gymnasieskolor och ()har en i huvudsak godtagbar standard norr omGislaved mot , bortsett från genomfarten vid Ryd.Den genomfarten är ca en km lång.Söder om utgör Rv 26 en viktig länk för allt gods som antingenskall försörja regionen med råmaterial och övriga insatsprodukter ellerprodukter som skall levereras västerut. Hamnarna från i söder, viaVarberg, till i norr är viktiga målpunkter. Det mesta av massavedenfrån västra delen av som skall förse med nödvändigtråmaterial behöver just denna del av Rv 26.Vid ansluter dessutom Rv 153 - något som ökar trycket påRv 26 söder om . Rv 26 som skär genom blirdärmed mycket hårt belastad. Förbifartsdiskussionen har pågått , ochsamhällets utveckling hämmas av denna barriär.Riksväg 27Riksväg 27 är tänkt som en länk på den s.k. E 77 medsträckning mellan och . Till yttermera visso är denen infrastrukturell pulsåder för näringslivet i . Där passerar den genom och Bor, och ärdär behäftad med hinder som är direkt jämförbara med desom finns i . Dock är det väsentligt flermänniskor som drabbas i eftersom Bor i storlekutgör av Gislaved.Länsväg 604Vägen förbinder de mycket expansiva och industritäta orternaGnosjö och . Den företagsberoende logistiken ärbetydande. är den undermålig för den typ av tunga ochmedeltunga transporter som är oumbärliga för en fortsattexpansion.Medel måste nu tilldelas de påtalade vägsträckorna skyndsamt, så attföretagandet inte ytterligare hämmas i regionen.Stockholm den 2 oktober 2000Anders ()()
mot · GO02T329 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T329av , ()VägverketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om omorganisation av Vägverket.Motiv för mitt förslagKritiken mot vägnät och underhållet av detsamma ärmassiv. Kritiken är befogad. Speciellt är de regionala s.k.sekundära vägarna i dåligt skick. varmånga vägar i glesbygderna knappt farbara. Avstängningarnaför tung trafik var omfattande.Klyftan vad gäller kvalitet på våra riks- och Europavägar å den ena sidanoch det mindre vägnätet å den andra är oacceptabelt stor. Den är dessutom,dessvärre enligt min mening, växande. som de stora vägarna syneserhålla obegränsade resurser tillåts de mindre vägarna förfalla. Underhänvisning till den s.k. nollvisionen satsas t.ex. stora pengar på utbyte avvägräcken och ombyggnad till vajerstaket, utan att detta synes ha någon somhelst effekt på frekvensen av olyckor.Det mindre, sekundära vägnätet tillåts däremot att förfalla vilket inte barautgör en oförsvarlig kapitalförstöring, utan är också till stort men förnäringsliv och boende i glesbygd. För såväl jordbruk som skogsbruk ärfarbara vägar året runt en livsavgörande förutsättning. För boende i glesbygdär bilen ett oumbärligt redskap för arbetspendling och social gemenskap.Det är intressant att studera kvaliteten på det enskilda vägnätet, vilka ocksåtill större delen finansieras med skattemedel, men förvaltas och underhålls avprivata markägare och utmed vägen boende. Det är en allmän uppfattning attdessa vägar genomgående har en bättre standard än motsvarande storlek påallmänna vägar. Verkningsgraden och utbytet på dessa skattepengar är alltsåstörre än de statligt skötta vägarna.Mitt parti har i och för sig i annat sammanhang föreslagit betydanderesursförstärkningar till , men enligt min mening gäller det ocksåatt redan befintliga medel fördelas på ett rimligt sätt.Enligt min mening har för det första alltför "många järn ielden" som inte har med vägbyggnation och vägunderhåll att göra.Arbetsuppgiften bör härvidlag renodlas till att omfatta just ansvaret för våravägar.För det andra synes det mig nödvändigt att göra en klar ansvarsskillnadsåväl organisatoriskt som budgetmässigt mellan det primära vägnätet å denena sidan och det sekundära å den andra. Med nuvarande system torde detinte råda någon tvekan om att det är ständigt de mindre vägarna som bliråsidosatta till förmån för de stora.Den sammanläggning mellan och dåvarandeTrafiksäkerhetsverket som gjordes för synes inte ha varitsärskilt lyckosam. Trafiksäkerheten har inte blivit bättre men vägar ochvägunderhåll har blivit sämre.Jag föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att imotionens anda komma med förslag om hur upprustning och underhåll avSveriges vägar ska komma till stånd.Stockholm den 29 september 2000Carl G ()
mot · GO02T330 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T330av , ()Väg 13 i SkåneFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändiga utbyggnader av väg 13 i Skåne.Nu måste pengar satsas påväg 13 i !Väg 13 i är en av få leder i nordväst-sydostligriktning. Den går från och Klippan i nordväst viaHöör och i till . Vägen är på sinahåll undermålig och direkt trafikfarlig. Mellan åren 1997 och1999 omkom fem personer och 34 personer fick svårakroppsskador. Under innevarande år har ytterligare en personomkommit samt fem människor skadats svårt.Denna vägsträckning rakt genom har stor framtida betydelse förföretagen eftersom det finns nya exportmarknader i . Det äroerhört viktigt att hela får leva och utvecklas; att inte alla satsningarkoncentreras till Öresundsbroområdet. Småföretagarverksamheten harförutsättningar att kunna växa, och detta måste vi underlätta på alla sätt.Det är mycket angeläget att regeringen avsätter tillräckligt med medelinför kommande planeringsomgång så att de regionala vägarnas standard iSkåne kan förbättras.Stockholm den 2 oktober 2000Maud ()
mot · GO02T331 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T331av , ()Rättviseprinciper för färjetrafikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om genomförande av en likhetsprincip för avgiftsuttag av resandemed kortfärjetrafik.Samma trafikskatter menolika transportkostnaderAlla som äger motorfordon måste oavsett var man är bosattbetala fordonsskatt. Oavsett skatten kan sägas varaspecialdestinerad eller inte, så borde den service som erbjudstrafikanter via skattemedel garanteras vara lika. Så är långtifrån fallet. På de orter längs våra kuster - och även på ettantal platser vid större insjööar - där färden till landsfortsätter efter en kortare färjetur märker man en storskillnad. Om opererar färjan betraktas den som endel av vägen och man kan både som fotgängare och med sinbil följa med utan extra kostnad. Mycket tydligt är detta t.ex.i , där man till en grupp av öar åker gratisoch tar med sig bilen, medan man till andra öar inte kan tamed sig sin bil och dessutom får betala. En konkretjämförelse:En maskinreparatör som skall till åker dit med sin bil utan extratransportkostnader. Men om samme reparatör skall åka på servicebesök till enkund på och måste ha med sig bilen dit, så kostar det förhonom och för bilen. Förutom att likhetsprincipen här harfrångåtts, vilket i sig med avseende på rättvisekrav måste anses vara stötande,så ger situationen för dem som bor på de öar som inte trafikeras avvägverksfärjor högre kostnader för resor, varutransporter och service, vilketockså motverkar strävandena att bibehålla en levande landsbygd.Likhetsprincip för avgiftsuttag av resande med kortfärjetrafik måste tillskapassnarast.Stockholm den 30 september 2000Lennart ()
mot · GO02T334 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T334av , ()Riksväg 27Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ny sträckning av riksväg 27.MotiveringRiksväg 27 genom har mycket tung trafik ochär relativt hårt belastad. Den följer gamla vägsträckningar ochgår genom flera mindre samhällen. Särskilt olyckligt är detgenom Bors samhälle i kommun. Där går vägenmitt i samhället och alldeles utanför skolan. Det innebärproblem för både trafiken och barnen. Hastigheten ärbegränsad /h och det innebär att trafikrytmenstannas upp. Risken är också att lekande barn springer ut påvägen och blir påkörda. Trafiken till de företag som finns isamhället och även den trafik som bara ska passera har ingetalternativ.I fortsatta planering av nya vägsträckningar bör problem avden här arten särskilt uppmärksammas. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02T335 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T335av , ()Riksväg 40Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att koncession ges för en PPP-finansiering förutbyggnad av mellan och är den viktigaste tvärlänken i Mellansverige.Tillsammans med E 4 förbinder den Stockholm ochÖstersjöhamnarna med . Vägen knyter samman enrad städer och orter som tillsammans utgör en storarbetsregion. används av såväl internationellavarutransporter som dagliga pendlare.Och trafiken ökar. Bara har lastbilstrafiken österom ökat . Vägens standard har successivt förbättrats.Idag är det motorväg mellan och - med undantag för deåtta milen på mellan och Jönköping.Belastningen på är orimligt hög. Det visar ocksåolycksstatistiken. Risken att råka ut för en olycka mellan ochUlricehamn är högre än genomsnittet för nationella vägar medmotsvarande standard.Att bygga ut de åtta milen till fyrfilig väg har av Vägverketkostnadsberäknats till . En statlig finansiering av en sådanutbyggnad ligger dock långt fram i mellan och är mycket lämpad som ettpilotprojekt för Public Private Partnership - PPP. Det är angeläget avtrafiksäkerhets- och framkomlighetsskäl, det är väl avgränsat och utrett, denpolitiska enigheten kring projektet är stark både lokalt och regionalt.För att ett PPP-projekt ska komma till stånd måste koncession ges avSveriges riksdag.Stockholm den 28 september 2000Maria ()()
mot · GO02T337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T337av , ()VäganslagFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det eftersatta underhållet av det allmänna vägnätet och attdrift- och underhållsanslagen bör räknas upp.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att statsbidragen till de enskilda vägarna bör räknas upp.Motiv för mina förslagFör att hela skall kunna växa och utvecklas behövsen väl utbyggd infrastruktur på vägområdet. Om säkra ochmiljövänliga transporter skall uppnås krävs bra vägar, alltfrån stora motorvägar till mindre enskilda vägar pålandsbygden.Arbetet med att höja trafiksäkerheten måste bedrivas med kraft ochtrafikens miljöproblem måste ständigt vara föremål för åtgärder. Allt dettaställer krav på en väl sammanhållen och konsekvent politik vad gällerresurser till investeringar och underhåll av det svenska vägnätet.Bilen är för många - inte minst i glesbygden med sin begränsadekollektivtrafik - det enda sättet att kunna ta sig till arbetet.Varuförsörjning,möjligheterna till fritidsaktiviteter och socialt engagemang på landsbygdenförutsätter tillgång till bil.I norra har vi i huvudsak bra riksvägar, medan de mindre vägarnahar en oacceptabelt låg standard. Mångårigt eftersatt underhåll har inneburitatt framkomligheten är riskfylld och för tyngre trafik omöjlig.Många, av det statliga vägnätet har så undermålig standard attframkomligheten under vissa årstider är obefintlig. Avstängningar för tungtrafik i är mer regel än undantag. För skogsindustrierna vidkusten som behöver färsk skogsråvara är detta förhållande icke acceptabelt.Vägdirektören i region norr har påpekat att det behövs sjumiljarder kronor för att återställa vägnätet efter många års eftersläpning närdet gäller drift och underhåll.Kraftfulla resursförstärkningar för drift och underhåll av vägnätet i norraSverige är därför nödvändiga.Det enskilda vägnätet har stor betydelse för landsbygdens befolkning ochdess nyttotransporter. Jord- och skogsbruket måste ha tillgång tillframkomliga enskilda vägar året om.Trots det enskilda vägnätets betydelse och det omfattande trafikarbetet,som detta nät står för har statsbidragen till de enskilda vägarna kraftigtsänkts.En översyn av det enskilda vägnätet bör omgående genomföras ochstatsbidraget uppräknas kraftfullt.Stockholm den 2 oktober 2000Olle ()
mot · GO02T338 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T338av , Per (kd)Väginvesteringar i till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alternativa finansieringsformer, för att vägprojekten E 6 norrom och mellan och kan kommatill stånd.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svenskt deltagande i EU:s TEN-projekt.MotiveringSverige behöver starka och bärkraftiga regioner. VästraGötaland har ett gynnsamt geografiskt läge mellan ,och . Vår region mellan de trenordiska grannländernas huvudstäder är den mest industritätaregionen i . Med tillverkningsindustrin,tjänstenäringen och den högre utbildningen såsom Chalmerstekniska högskola, den medicinska fakulteten vid Göteborgsuniversitet och fem högskolor finns goda förutsättningar förett expanderande näringsliv.För ett gott samhälle och för ett väl fungerande och expansivt näringslivbehövs bra kommunikationer. Ett bra och trafiksäkert vägsystem gerdessutom förutsättningar för en högre livskvalitet med säkrarepersontransporter för arbete och fritid men även med ett väl fungerandedistributionsnät för varor. Stamvägnätet med Europavägar och de mesttrafikerade riksvägarna måste hålla en hög standard.I ljuset av ovanstående finns det två angelägna vägprojekt i VästraGötaland, vilka redan är projekterade och kan inledas . Det gällerE 6:an norr om och mellan och . Blandandra viktiga projekt kan nämnas mellan och Karlstad.Situationen för genom är ytterst allvarlig. Som en länk förOslo-Göteborg-Köpenhamn-regionen och som viktigastetransportkorridor använder av lastbilsburna export och 55procent av dess lastbilsburna import . Drygt 1 400 lastbilar passerarSvinesundsbron , vilket på årsbasis utgör avden totala belastningen. ökade trafiken överSvinsundsbron . Den tunga trafiken utgjorde en årlig ökningmotsvarande medan personbilstrafiken ökat med 11procent.Med beräknas trafikbelastningen öka än mer. hardessutom fattat beslut om motorväg de återstående 7 milen genom Östfoldsamt att denna utbyggnad ska finansieras genom vägavgifter.När angelägna utbyggnader nu av besparingsskäl och p g a omfördelningarskjuts , anser vi att alternativa finansieringsformer, exempelvisPPP (Public and Private Partnership) måste prövas, för att inte angelägnasatsningar på väginvesteringarna skall skjutas . Dessutom behövsen mer intensiv satsning från svensk sida när det gäller deltagandet inom den europeiska gemenskapens transportpolitik, vilket närmastförutsätter ett mer aktivt samarbete mellan svenska staten och näringslivet.Med nuvarande årliga budgetutrymme för nya vägar kan annars i praktikeninga större vägprojekt påbörjas. Skall dessutom alla löften från regeringeninfrias om att bygget av genom invigs krävs det ettbeslut snarast.Stockholm den 27 september 2000Per ()()
mot · GO02T339 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T339av , ()Vägarna i HallandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade anslag inom ram till vägarna i Halland.MotiveringSedan jag tidigare motionerade om mer resurser tilltvärförbindelserna i har utvecklingen visat påbehovet av upprustning av dessa vägar. Ökad trafikintensitet ikombination med bristande underhåll medför kraftigtvägslitage och därmed ökad risk för olyckor. Eftersombefintliga anslag är för små riskerar vägstandarden attförsämras ytterligare under de kommande åren.En viktig förutsättning för en regions och bygds utveckling är ett väldimensionerat, och trafiksäkert vägnät. I är flera vägsträckor påtvärförbindelserna eftersatta. Den höga trafikbelastningen överstiger oftavägstandarden med olyckor och ibland trafikstockningar som följd, specielltsommartid. Förutsättningar för regionens utveckling är att dessa vägarupprustas till en standard som medger ett jämnt och trafiksäkert flöde. Enförväntad ökning av trafikvolymen kommer att ytterligare försämraframkomligheten på dessa förbindelser. För företag och fast boende i de inredelarna av är tillgången till goda och säkra vägar en viktig del i attkunna stanna kvar på landsbygden. God vägstandard är också engrundförutsättning för transporter till hamnarna i , ochVarberg och därmed utveckling av regionen. tillkommer dessutomen kraftig ökning av trafiken på grund av turism och handel. Det behövsökade resurser till vägarna i Halland.De vägar som i första hand bör få hög prioritet är eftersatta delar avvägarna 25, 41, 117, 153, 150 och 117.Stockholm den 27 september 2000Lars ()
mot · GO02T340 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T340av , ()Det allmänna vägnätet i NorrlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade väganslag.Motiv för vårt förslagDen av regeringen föreslagna nivån på väginvesteringar ochvägunderhåll i landet är långt ifrån tillräcklig, ochavsaknaden av en långsiktig strategi för den kanske viktigastedelen av infrastrukturen, ett väl fungerande vägnät, innebärför landet som helhet att den svenska vägstandarden stadigtförsämras. Effekten av detta syns redan i ett oacceptabelthögt olyckstal i trafiken, med allt vad detta innebär avmänskligt lidande för de direkt och indirekt drabbade. Denallt sämre vägstandarden leder till ökad olycksrisk ochbelastar på så sätt helt i onödan en hårt ansträngdsjukvårdsapparat. Ett nedsatt vägunderhåll orsakar som sagtolycksfall, som i sin tur leder till betydandeproduktionsbortfall och enbart denna faktor borde tala för enuppskrivning av det totala anslaget till en nivå som liggeravsevärt över den föreslagna.För privatbilister och professionella transportörer som är hänvisade till ettgivet vägnät, är den låga standarden ett påtagligt ekonomiskt problem.Faktum är att för länstrafiken och skogstransportörer uppstår årligenextrakostnader på grund av dålig vägstandard som uppgår till hundratalsmiljoner kronor. I slutändan är detta kostnader som kunden ochskattebetalarna får stå för.Bilismen är en livsnödvändighet för merparten av svenska folket, och isjälva verket en förutsättning för det välstånd vi eftersträvar. Till denlångsiktiga kapitalförstöring som regeringens politik på vägområdet innebärmåste dessutom fogas de punktskatter som läggs på drivmedel. Sammantagetutgör regeringens politik en broms mot landets tillväxt i allmänhet, men denutgör särskilt ett hot mot hela överlevnad. Eftersom är enmycket stor nettoexportör av tunga råvaror och regionen kännetecknas avlånga avstånd med gles befolkning, är bilen och vägnätets standard enavgörande faktor för tillväxt och befolkningsförflyttning.Gränsen för en acceptabel vägstandard är nu passerad. Det kaninte vara rimligt att nästan hälften av det norrländska vägnätet skall vara avstängt eller ha kraftigt nedsatt framkomlighet. Detbetyder bland annat att skogstransporter måste anstå till dess att vägarna återär farbara, och i försämrad virkeskvalitet försvinnerdärmed.En långsiktig och framsynt politik vad gäller nyinvesteringar och underhållav befintligt vägnät måste ansluta sig till synsättet, att satsningar för ettvälfungerande vägnät inte är en kostnad utan en investering. För del iallmänhet och i synnerhet borde regeringen därför avsätta medelsom kraftigt överstiger det föreslagna, så att en modern och långsiktigt högvägstandard kan uppnås. Väganslagen skall uppgåtill en sådan nivå att ingen allmän väg under normala omständigheter skallbehöva stängas, och för att detta skall kunna bli verklighet efterlyses enlångsiktig handlingsplan från regeringens sida.Stockholm den 27 september 2000Anders ()()