mot · GN02Ju18 · 2000-03-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju18av , ()med anledning av prop. 1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen1 InledningVänsterpartiet sade nej till anslutning till Schengenavtalet.Kritiken som då framfördes kvarstår fortfarande och har i många styckenäven fördjupats vid en genomgång av propositionen som behandlar blandannat polissamarbete med anledning av anslutning till avtalet.En del av den kritik som då framfördes handlade om att tarställning till ratificeringsfrågan utan att veta hur den lagstiftning somkrävs för konventionens genomförande kommer att se ut. Denproposition som föreligger visar att denna kritik var korrekt. Genomratificeringen av har de facto avsagtsig möjligheten att i detalj kontrollera den lagstiftning man nu skall taansvar för. Behandlingen av propositionen om polissamarbete blirsåledes mera av formell natur.Vi är medvetna om behovet av och positiva till ett samarbete medanledning av den ökade gränsöverskridande brottsligheten. Detta får dockinte, som propositionen kräver, innebära att vi frånhänder oss befogenheteratt fatta suveräna beslut i viktiga frågor eller att vi upplåter vårtterritoriumför utländsk myndighetsutövning. Det får inte heller betyda att våramöjligheter att föra en självständig, solidarisk och human flyktingpolitikbeskärs.2 Avtal mellan och om polisiärtsamarbete i ÖresundsregionenDet mellanstatliga avtalet mellan och vilar på sammagrunder som men ges en utvidgning med anledning avden fasta förbindelsen mellan länderna som kommer till stånd viaÖresundsbron. Det finns alltså i detta fall praktiska skäl till denutvidgning som görs. Avtalet betyder också att dansk polis ges sammabefogenheter som norsk och finländsk polis på svenskt territorium. Dettatill trots konstateras att kritiken måste kvarstå mot att ge utländskapoliser befogenheter att utföra sin verksamhet och tillgripa tvångsmedelpå svenskt territorium.Vänsterpartiet ser dock med glädje på det faktum att en översyn av avtaletskall göras och förutsätter att denna översyn görs i kritisk andaoch med betoning på vilken effekt samarbetet haft vad beträffar att förhindraden internationella organiserade brottsligheten.3 Schengens yttre och inre gränser3.1 Dokumentkontroll vid de yttre gränsernaVid Schengens yttre gränser skall pass kontrolleras för såvälSchengenmedborgare som icke Schengenmedborgare. Kontrollen förpersoner med Schengenmedborgarskap skall vara översiktlig medan denför icke medborgare skall vara mera noggrann och bland annat innefattaen obligatorisk sökning i SIS och . Detta innebär atten person med medborgarskap utanför Schengenområdet alltid skallbetraktas som en säkerhetsrisk.En person med medborgarskap i Schengen förväntas kunna passera efteren snabb kontroll av dokument. Detta torde innebära att våra möjligheter attstävja brott minskar och att personer med tveksamma motiv kan resa in påvårt territorium utan att svenska myndigheter ges möjlighet att agera på etttillfredsställande sätt. Möjligheten för Schengenmedborgare att begå brottmed internationell anknytning minskar således inte med hjälp av dennalagreglering. Att lagregleringen dessutom får en diskriminerande effekt tordeockså vara odiskutabelt.3.2 Fysisk kontrollVänsterpartiet ser med tillfredsställelse att regeringen återtagit förslagenom utökad rätt till fysisk kontroll av utlänningar som reser in iSchengenområdet. Vi lämnar därmed denna del av propositionen utanvidare kommentar.3.3 Inre utlänningskontrollVid de inre gränserna skall dokumentkontroll inte företas. Iställetkommer den inre kontrollen att öka inom landets gränser. I för inre kontroll (RPS FS 1986:3) framgår att denna kontrollinte får företas enbart på grundval av hudfärg, språk, namn, beteendeeller eljest kan antas vara utlänning. I RPS föreskrifter om yttreutlänningskontroll (FPS FS 1986:4) är det däremot just utseende, klädsel,språk eller liknande som utgör kontrollkriterier. Vilka av dessa somkommer att vara gällande är svårt att utläsa. Dock kan det konstateras attsvenska medborgare med utomnordisk bakgrund inte kommer att kunnadra nytta av den ökade friheten vid resor inom Schengen eftersom deständigt kommer att tvingas bevisa sin rätt till vistelse.Det kan också konstateras att dessa personer kommer tvingas att i ökadutsträckning underkasta sig kontroll även inom . Propositionen ger idenna fråga ingen ledning om vilka kriterier som skall föranleda att inrekontroll skall företas. Frågan skjuts till framtiden vilket åter innebär attriksdagen tvingas ta ställning till en lagstiftning vilken man inte kan bedömaomfattningen av och riskerna med. Den fria rörligheten blir således ettprivilegium för några få utvalda och därmed en chimär.Vad gäller tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd i Sverigekommer den så kallade ökade friheten att innebära att men ges möjlighet tillatt resa fritt inom Schengen men enökad risk för intrång i privatlivet i enlighet med vad som ovan anförts ominre utlänningskontroll. Detta är inte acceptabelt. Regeringen måste såledesåterkomma med förslag till åtgärder om hur man skall undvika dennadiskriminering och risk för intrång i privatlivet.4 Utlänningsrättsliga regler4.1 Ny formell grund för avvisningPropositionen föreslår en ny formell grund för avvisning nämligen detfaktum att en utlänning är uppförd på SIS spärrlista. Detta innebär attSverige skall neka en utlänning visum om det visar sig att den sökandesedan tidigare är uppförd på denna spärrlista av annan Schengenstat.Av propositionen framgår att det fortfarande finns en formell möjlighet attge visum av särskilda skäl. Vad beträffar de skäl som skall kunna föranledaundantag måste en särskild notering göras om att hänsyn skall tas till ompersonen genom barn, familj eller i övrigt har särskild anknytning tillSverige.Vänsterpartiet anser också att en person alltid skall har rätt att få enasylansökan prövad i enlighet med svensk lag oavsett vad som föranlettregistrering på spärrlista, således även om personen ansetts vara ett hot motdet registrerande landets säkerhet eller om en asylansökan tidigare prövats iannat land. I propositionen sägs visserligen att fortfarande skall haen formell möjlighet att pröva en ansökan. Erfarenheterna från hurDublinkonventionen tillämpats visar dock att detta endast blir frågaom en formell möjlighet, inte en fråga om behov hos den sökande.Tillämpningen av bland annat flyktingkonventionen och ärmycket olika i de olika och att då skulle i principavhända sig sin rätt till egen prövning förefaller ogenomtänkt.4.2 Återkallande av uppehållstillståndPropositionen föreslår en ny grund för återkallande av uppehållstillstånd,nämligen att ett annat Schengenland uppfört personen i fråga påspärrlistan. Av propositionen framgår att en bedömning avåterkallandefrågan skall göras i varje enskilt fall. Däremot ges ingenledning i vilka fall ett sådant återkallande skulle kunna ske.Schengenkonventionen kräver inte att ett återkallande avuppehållstillståndet sker, utan konventionens krav kan anses uppfylldagenom att personen i fråga förs upp på en nationell spärrlista.Utlänningslagens reglering om återkallande måste anses tillfredsställande dådet ges möjlighet att återkalla när den sökande lämnat falska uppgifter, detvill säga bland annat när den sökande kan göra gällande ettskyddsbehov enligt . anser att det intefinns någon anledning att gå längre än konventionens krav och avstyrkersåledes regeringens förslag till ny grund för återkallande avuppehållstillstånd.5 Polisiärt samarbete5.1 Utländska tjänstemäns myndighetsutövning på svensktterritoriumVänsterpartiet anser att det är principiellt fel att upplåta svensktterritorium till utländska tjänstemän, i synnerhet uniformerade ochbeväpnade sådana. I den redan ratificerade konventionen ges dock ingetutrymme för undantag då inte gjort någon sådan förklaring. ISverige gäller svensk lag och även utländska tjänstemän lyder undersvensk lag, vilket är en "minimikompensation" för den bristandekontrollen över territoriet som sådant.I den föreliggande propositionen synes dock inget förslag vad gällerpolissamarbete gå längre än vad konventionen kräver varför det inte hellerges utrymme för kritik mot enskilda åtgärder. (Detta gäller dock inte detdansk-svenska samarbetet, vilket berörts ovan).5.2 Överförande av straffverkställighet och utlämning förverkställighet av beslut om vård eller behandlingVänsterpartiet har i en tidigare motion med anledning av proposition1999/2000:45 förordat reservation i enlighet med tilläggsprotokollet ochställer sig därmed avvisande till överförande av verkställighet utansamtycke. Denna reglering skall dock inte behandlas i detta sammanhangvarför vi inte avser att lägga ytterligare förslag i denna fråga.6 Schengens informationssystem (SIS)6.1 Allmänt om SISSchengens informationssystem har det varit verksamtsnabbt vuxit till ett gigantiskt personregister. finns ca 1 200 000personer registrerade. Många av dessa vet inte att de är registrerade ochvet inte av vem eller varför. Registret har redan tendenser att bli ettövervakningssystem utan kontroll. Det som oroar är bland annat att SISinte bara handlar om personer som begått eller är misstänkta för brottutan också om en omfattande registrering av förebyggande natur. Det villsäga registrering avseende personer som inte är brottsmisstänkta.En stor del av de 1 200 000 personer som finns registrerade i SIS ärpersoner från länder utanför Schengenområdet vilka av olika skäl fått avslagpå sina asylansökningar. Betydelsen av en sådan registrering är att personen ifråga kan avvisas direkt vid Schengens yttre gräns. Antalet sådanaavvisningar har också ökat markant i de länder som redan börjat arbeta efterSIS-registret. Möjligheten för en avvisad asylsökande att få rättelse måstedessutom anses som minimal då han/hon efter avvisning inte har tillgång tillrättsapparaten som har till uppgift att just rätta. Detta har ocksåuppmärksammats av Europaparlamentet.Detta innebär att personer med helt legitima asylskäl nekas prövning ienlighet med vilket är en mycket otillfredsställandeeffekt av registreringen. En asylansökan måste alltid, som tidigare påpekats,prövas i enlighet med tillämpliga konventioner oavsett tidigare beslut ochdärför måste den svenska lagregleringen klart uttrycka att en registrering iSIS inte får innebära att den sökande fråntas sin rätt till sådan prövning.6.2 SekretessSkyddet för uppgifter som lämnas till andra Schengenländer är intetillfredsställande. Det gäller då framför allt skyddet mot att uppgifterlämnas till tredje land. Justitiekanslern har tidigare riktat skarp kritik motsvenska myndigheter när det gäller utlämnandet av uppgifter avseendeasylsökande till tredje land. Möjligheterna att kontrollera detta förfarandenär det gäller SIS måste anses som nära nog obefintligt. Detta problemhar också uppmärksammats av , men propositionenlämnar ingen ledning hur man skall komma till rätta med detta problem.6.3 Parlamentarisk kontrollI SIS skall uppgifter samlas in som är av mycket känslig natur för denenskilde. föreskriver att nationell rätt styr vadsom får registreras i SIS. är skyldigt att ta emotuppgifter i det som har registrerats av en annanSchengenstat, i enlighet med dess nationella rätt, även om det inte ärtillåtet att registrera uppgifterna enligt svensk rätt. Detta synes ocksågälla uppgifter om svenska medborgare som tillförts registret från annatSchengenland. En sådan lagteknisk konstruktion riskerar att sätta dennationella lagstiftningen ur spel.Erfarenheten av handhavandet av registret har visat att kontrollen ärhögst otillfredsställande och att uppgifter både sålts och på andra sätt läcktut. Den centrala myndigheten för tillsyn över registret har inte tillräckligaresurser för att genomföra sin kontroll och har enligt egen utsago svårt att fåtillgång till relevanta uppgifter från respektive registreringsland. Dennationella myndigheten för kontroll föreslås i bli Datainspektionen.Förutom detta borde dock en parlamentarisk organisation för insyn ochkontroll tillskapas.6.4 SIRENE-kontorenDe restriktioner för vilka data som kan och får registreras i SIS gäller inteinformationsutbytet inom SIRENE-strukturen, vilken omnämns i mycketkorta ordalag i propositionen. Med hjälp av kan polisen i ettmedlemsland, när den gripit en person som ett annat land registrerat iSIS, kräva tilläggsinformation från det land som registrerat personen iSIS. Varje SIRENE-kontor skall kunna svara på ett annat medlemslandsbegäran . Detta betyder att de nationella SIRENE-kontoren antingen måste upprätta egna register med samtligakompletterande uppgifter om personer och föremål som rapporterats tillSIS, eller ha direkt elektronisk tillgång till alla aktuella register hos denationella myndigheterna.Detta handhavande av uppgifter och register är inte tillräckligt utrett ochriksdagen har inte fått tillgång till den information som förslaget bygger på.De kontakter som skall tas mellan SIRENE-kontoren sker på mycketinformell grund varför kontrollmöjligheterna blir i det närmaste obefintliga.Denna fråga måste redovisas i detalj innan kan fatta beslut ifrågan.6.5 Slutsats angående SISSIS riskerar att stänga människor ute från deras rätt till prövning av asyl.Skyddet för uppgifter inom SIS mot att lämnas vidare till tredje land ärinte tillfredsställande. Möjligheterna för en registrerad person att sökarättelse är små, i synnerhet om personen i fråga redan är avvisad. omfattning och betydelse finns ingen tillfredsställandekontrollorganisation och ingen demokratisk insyn. Vad beträffarSIRENE-kontoren är deras struktur och komplexitet knappast omnämndai propositionen. Med detta i åtanke kan inte lagförslaget angåendeSchengens informationssystem anses tillräckligt underbyggt.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till reglering sominnebär att den inre utlänningskontrollen inte kommer att innebäradiskriminering eller onödigt intrång i privatlivet,2. att avslår förslaget till lag om Schengensinformationssystem,3. att , om yrkande 2 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att det avlagregleringen klart skall framgå att anknytning till ellerliknande skäl skall bedömas vid fråga om avvisning på grund av attden sökande uppförts på spärrlista av annat Schengenland,4. att , om yrkande 2 avslås, avslår förslaget till nyformell grund för avvisning med hänsyn till att rätten till prövning avasylansökan enligt , tortyrkonventionen etc. skallvara ovillkorlig,5. att , om yrkande 2 avslås, beslutar att avslå förslagettill ny grund för återkallande av uppehållstillstånd,6. att , om yrkande 2 avslås, begär att regeringen arbetarför att möjligheterna till rättelse vid felaktig registrering skallförbättras,7. att , om yrkande 2 avslås, hos regeringen begär förslagsom innebär att ett parlamentariskt kontrollorgan för SIS tillskapas,8. att , om yrkande 2 avslås, begär att regeringenåterkommer med redovisning av SIRENE-kontorens funktion.Stockholm den 13 mars 2000Alice ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)