mot · GO02Ub711 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub711av , ()StudiefinansieringFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nedläggningen av CSN.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om borttagandet av fribeloppet.Studiestöd på studenternas villkorCentrala studiemedelsnämnden (CSN) är den första myndighet sommånga unga människor kommer i kontakt med när de lämnar hemortenför att plugga vidare. För en stor del av dem blir den också en rejälhämsko för egna initiativ och idéer.Under 90-talet har kritiken mot CSN varit omfattande. har dethandlat om dålig service. Många som har varit i kontakt med myndigheten vethur nervöst det kan vara att fylla i ett ansökningsformulär. Minsta felresulterar i uteblivna pengar och en lång härva av kontakter med handläggare.Dessutom är väntan på nya besked oftast mycket lång.Många av de inkomna telefonsamtalen blir aldrig besvarade. Ännu värre ärhandläggningstiderna. Många studenter får gå i veckor och vänta påstudiemedel som inte kommer in på kontot, trots att kurserna startat och manbehöver pengar till mat, boende och studielitteratur. Det är oacceptabelt.Men den främsta invändningen mot dagens studiemedelssystem handlarinte i första hand om dålig service. Det allvarliga är att enskilda studenter ärutelämnade till ett system som sätter staten och politiken i centrum, intestudenterna och deras vilja och motiv att utbilda sig.Det ena problemet är att systemet i praktiken styr studenternas val avutbildning. Studenter är berättigade till studiemedel för en del utbildningar,men inte för andra. Offentliga universitets- och högskoleutbildningar främjasframför privata institutioner.Den som läser "gamla" och "beprövade" ämnen har en betydligt störrechans att få studiemedel än den som söker ny slags kunskap och nya formerav utbildningar. Detta är ett stort bekymmer - både för individer och för helasamhället - eftersom många av de mest intressanta utbildningsvägarna inomnya branscher, som t.ex. IT och medier, ofta växer fram utanför de etableradesystemen.Det andra problemet är att studiemedelssystemet hindrar ungamänniskor från att förbättra sin ekonomiska situation genom egnaansträngningar. Med ett normalbetalt sommarjobb slår studenten snart i dettak som kallas fribelopp. Marginaleffekterna är mycket stora. Under resten avterminen är det ingen idé att tjäna några pengar alls, för då blir man av meddelar av studiemedlen.Eftersom en stor del av studenterna tycker att det är naturligt att arbeta vidsidan av studierna blir följden att många jobbar svart, ljuger om sinainkomster eller räknar på öret för att ligga under inkomstgränsen.Den sammantagna signalen från systemet till studenten är således: Ta ingaegna initiativ som saknar täckning i regelboken. Sök inga egna studievägar.Försök inte att förbättra din ekonomi genom att arbeta.CSN bör läggas ned. Istället kan man låta banker och andra finansiellaföretag administrera studiestödet. Moroten för dem att göra detta ligger imöjligheten att knyta framtida kunder till sig. Statens roll skulle begränsa sigtill att bevilja lånen och garantera återbetalningen.För den enskilde studenten skulle makten över den egna studiesituationenbli rejält mycket större. Servicen skulle öka när olika aktörer tvingaskonkurrera om studenterna. Genom att lägga ut administrationen av lånen påflera olika aktörer kommer förutsättningarna för den enskilde studenten att fågehör för sina individuella behov och önskemål att öka avsevärt. Detta skulledessutom ha den goda effekten att studenter på ett helt annat sätt - närman antingen tar maximalt med lån eller inga lån alls - skulle uppmuntras attfaktiskt tänka igenom sin ekonomiska situation ordentligt.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()