ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub809av , ()Utbildning och universitetsforskningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning enligt uppställning:Tabell 1: (AnslagRegeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningCenterpartiet föreslår lägre anslag till anslag 25:1 då vi lägger resurserna på särskild utveckling ochinrättande av kvalitetsinstitut. Anslag 25:2 Utveckling avskolväsende och barnomsorg föreslås en minskning dåCenterpartiet lägger pengar på särskild utveckling inom läs-och skrivprogrammen.Utbildningssatsning bör gå direkt till kommunerna. Därför föreslårCenterpartiet att hela anslag 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skolaoch fritidshem 500 miljoner flyttas från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25för 2001.Centerpartiet vill också göra en satsning för att stärka kompetensen ochinsatserna mot läs- och skrivsvårigheter samt dyskalkyli och föreslår enökning av 200 miljoner inom ett nytt anslagsområde.Centerpartiet anser att ett nationellt kvalitetsinstitut ska inrättas. Somhuvudmän för detta skulle till exempel kommunerna och lärarnasorganisationer kunna fungera. Institutet bör ha till uppgift att jämföra datamellan kommunerna och skolorna i hela landet. Det bör också ha till uppgiftatt utveckla och förfina metoder för utvärdering och att stödja kommunerna ideras eget arbete, bland annat genom att erbjuda expertis inom området. 200miljoner ska avsättas till detta anslag.Centerpartiet har drivit på utbyggnaden av utbildningsplatser runt om ilandet. Det viktigaste är nu att följa upp den utbyggnad som sker med resurserför att säkra kvaliteten. Högskolorna behöver andrum för att besättalärartjänster och höja forskningsandelen. Därför föreslås attforskningsresurserna stärks på de nya universiteten om med 10miljoner samt och /med 8 miljoner utöverregeringens förslag. Vi vill också stärka forskningsresurserna till högskolornai , , , , , ,/, på och och högskolormed totalt 100 miljoner. Därutöver ges 5 miljonerutöver regeringens förslag.Centerpartiet vill utveckla distansutbildningen. Metoder behöver förfinasoch fler ska ges möjlighet till att studera på distans för att geförutsättningarför ett livslångt lärande. Vidare föreslår också att endistanshögskola inrättas i . För dessa ändamål har 50 miljoneravsatts till anslag 25:79 Distansutbildningsmyndigheten.Stockholm den 4 oktober 2000Sofia ()()()()()()
mot · GO02Ub810 · 2000-10-05 00:00:00 — Det vore önskvärt om staten tog varapå de erfarenheter av kreativitet och engagemang som friare former kanutveckla.InternationaliseringKristdemokraterna ser positivt på de förbättringar som skettpå europeisk nivå när det gäller systemen för ömsesidigterkännande av examina. I återstår en del att göra. Vianser till exempel att invandrare, med akademisk eller annankvalificerad utbildning, efter ankomsten till skall fåsin utbildning validerad med motsvarande svensk ocherbjudas deltaga i kompletterande utbildning i speciellakurser i svensk yrkesterminologi. Vi anser också att de somhar en akademisk utbildning ska få studera svenska förinvandrare på universitet och högskola.EU:s insatser på utbildningsområdet bör begränsas till att främja rörlighetoch utbyte, inte utvecklas till att harmonisera utbildningssystemen. De olikaeuropeiska utbytesprogrammen har haft mycket positiva effekter påstudentutbyte och utlandsstudier. De nya kontaktnäten med de öst- ochcentraleuropeiska länderna måste underhållas och utvecklas. Utbytesprogrammed länder utanför bör främjas.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02Ub813 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub813av , ()ElevinflytandeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att stärka elevinflytandet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elevinflytande skall vara en del i vidareutbildningen avdagens lärare, men också en del av den framtida lärarutbildningen.MotiveringElevernas möjligheter till inflytande över undervisningen ärnågot som även har ett starkt samband med hur elevensfärdighet utvecklas. Det är därför som elevinflytandet måstestärkas. De inslag av elevinflytande som finns är intetillräckliga vare sig i lärarutbildningen eller fortbildningen.Därför är det bra att det nu finns förslag om en förstärktlärarutbildning där just värdegrunden betonas.Det är viktigt att diskussionen runt elevinflytande konkretiseras. Hotenmot demokratin har vuxit sig allt starkare och därför är det mycket angelägetatt slå vakt om demokratin som en del av skolans värdegrund. Det är därförviktigt att vi visar dagens ungdomar vad demokrati står för och vilka fördelarden värdegrunden för med sig i det dagliga livet, i skolan, , ihemmet och i mötet med andra människor.Uttryck om tveksamhet till demokratin som värdegrund kan vi som vuxnaoch politiskt aktiva aldrig acceptera. Därför är det viktigt att vi också lär utdessa värdegrunder i det livslånga lärandet.Stockholm den 5 oktober 2000Lars U ()
mot · GO02Ub814 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub814av , ()Svenska för invandrareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svenska för invandrare.MotiveringSvenska för invandrare (SFI) ska ge vuxna invandrare ochflyktingar grundläggande kunskaper i svenska och om detsvenska samhället. I många fall fungerar det bra och de somdeltar i utbildningen upplever både att de lär sig det svenskaspråket och att de får en social samvaro som uppmuntrar tillatt använda språket. Men väldigt många upplever också att deinte känner sig hemmastadda med undervisningsformen.Syftet med undervisningen är att underlätta integrationen idet svenska samhället och inträdet på den svenskaarbetsmarknaden. , närSverige drabbades av hög arbetslöshet, har stora delar avnyanlända flyktingar helt hamnat utanför arbetsmarknaden.Det är väl känt att invandrare och flyktingar i mycket olika grad kantillgodogöra sig språkutbildningen beroende på studievana, tidigarespråkkunskaper och liknande omständigheter. För dem som saknar studievanakan det vara ett nästan oöverstigligt hinder att tillsammans med obekantamänniskor, ibland från andra kulturer, via studier lära sig det svenska språket.Flyktingar och invandrare måste ha genomgått 240 timmars undervisning isvenska och ha intyg på godkänd kurs innan de kan söka arbete. Det är oftastockså ett krav för att få delta i arbetsplatsanordnad praktik. Istället för attkräva genomgången, godkänd SFI för att få praktisera bordespråkutbildningen kunna kopplas närmare arbetslivet. Genom praktik underutbildningstiden, naturlig kontakt med språket, underlättas språkinlärningen.Samtidigt kan praktiken vara en viktig introduktion till det svenska samhälletför invandrare och flyktingar. En praktikplats kan dessutom vara en naturligport in i arbetslivet när invandrare och flyktingar får chansen att visa uppkunskaper och färdigheter som arbetsgivaren kan ha nytta av.Det är angeläget att undervisning i svenska för invandrare ses över så attden bättre underlättar integrationen i samhället och tillträdet tillarbetsmarknaden för invandrare och flyktingar.Stockholm den 4 oktober 2000Kristina ()()
mot · GO02Ub815 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub815av , ()Svenska för invandrareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till svenska för invandrare.MotiveringTrots den förbättrade arbetsmarknaden har många invandraresvårt att komma in i arbetslivet. Arbetsgivarna skyller på attmånga invandrare pratar dålig svenska. Nyanlända flyktingaroch andra invandrare deltar normalt isvenskundervisning innan förvärvsarbete blir aktuellt.Problemet är inte de man når med dagens system utanproblemet är de man inte når. riskerar också invandraresom har arbete att slås ut från arbetsmarknaden då de harbristande kunskaper i svenska språket. Dagens arbetslivställer högre krav på kunskaper i svenska.För kommuner med hög andel invandrare och i övrigt god förmåga atttillvarata invandrares kompetens i arbetslivet har denna fråga blivit ettproblem. Många av dessa invandrare som behöver sfi kan så lite svenska attde inte kan delta i t.ex. komvux. Erfarenheten visar också på att demed låg grundutbildning inte kan tillgodogöra sig möjligheter i nuvarandesystem.Här finns en lucka i regelverket som gör att de mest behövande fallerigenom. För denna grupp är det ofta en bra pedagogik att fåkombinera studier i svenska språket med arbete.Att invandrare ofta kan flera främmande språk borde göra dem attraktivapå arbetsmarknaden och därför behövs insatser, dels för att invandrare lättarekommer in i arbetslivet, dels att de får utbildning i svenska språket parallelltmed sitt arbete. Därför bör regeringen återkomma med förslag till åtgärdersom förbättrar sfi-undervisningen.Stockholm den 5 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Ub819 · 2000-10-05 00:00:00 — 2000/01:3 Forskningoch förnyelse redovisar vi principerna för resursfördelningen tillforskningen.Vi föreslår att inrättandet av omedelbartavbryts. I stället bör tre ämnesområden göras till självständiga myndigheter.De sammanlagt som regeringen anslår förVetenskapsrådet bör delas mellan ämnesområden i de proportionersom gäller för MFR, respektive NFR/TFR, det senare dockexklusive internationella avgifter, t.ex. och stödet till s.k. nationellaanläggningar.Sammantaget innebär detta att det medicinska ämnesområdet för år 2001härigenom kommer att disponera , det humanisk-samhällsvetenskapliga ämnesområdet och det natur-vetenskaplig-tekniska ämnesområdet cirka 940 000 000 kronor.Härtill kommer en förstärkning för de tre områdena som vi vill genomföra.Vi föreslår att anslås till det humanistisk-samhälls-vetenskapliga ämnesområdet och till det medicinskaämnesområdet. bör dessutom avsättas undertreårsperioden för att möjliggöra en stark start för Nationella institutet förhälsa och medicin. Ämnesområdet för naturvetenskap och teknik får godamöjligheter till betydande insatser inom bl.a. IT och telekom.Vårt andra förslag gäller inrättandet av ett nationellt ochmedicin (NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinskinriktning, bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården.Institutet får härigenom ett brett ansvar för forskningsfinansieringen inom ettför vitalt forskningsområde.Detta institut bör bildas genom ett ämnesområde förmedicin, och det av regeringen föreslagna forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap sammanförs i en organisation. börutnyttjas för att ge institutet en ändamålsenlig struktur, lämpad för denöverordnade finansieringsuppgift inom det breda hälsovetenskapliga områdetsom vi vill ge det.De resurser som tillfaller ämnesområdet för medicin bör uppgå iinstitutet tillsammans med de förstärkningar vi föreslår. Detsammagäller från det blivande forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap. Dessutom vill vi ge institutet ett grundkapital om en halvmiljard kronor för att säkra både dess utveckling och dess självständighet.Medlen för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissahögskolor m.m. reduceras med 50 000 000 för vart och ett av åren medhänvisning till att andra forskningsanslag höjs.Tabell 2: (Förslag i sammandrag () 16 )Tabell 3: (2001 Förändring 2002 Förändring 2003 Förändring )Tabell 4: (Förslag i sammandrag () 15 )den 5 oktober 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()
mot · GO02Bo1 · 2000-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo1av , ()med anledning av prop. 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens proposition 2000/01:26.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skyndsamt utarbeta ett förslag till om sänktaskatter och avgifter vid nybyggnation i syfte att uppnå lägreboendekostnader.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är positivt med variation av driftsformerna förbostadsförmedlingar samt att det är varje kommuns egen angelägenhet attfatta beslut om eventuell bostadsförmedling.MotivRegeringen föreslår ny lagstiftning angående kommunernasbostadsförsörjningsansvar. I propositionen anför regeringen attkommunerna skall åläggas att anordna bostadsförmedling.Med tvångslagstiftningen löses inte problemen på bostadsmarknaden. Flernya bostäder tillkommer inte genom fler lagar - för detta krävs helt andraåtgärder i form av sänkta skatter och förenklingar av regelverket som rörboende och bostadsbyggande. Dagens byggkostnader utgörs till sextioprocent av skatter och avgifter. En mer konstruktiv väg än att utredabyggkostnaderna än en gång är att regeringen utarbetar ett förslag till sänktabyggkostnader i syfte att uppnå lägre boendekostnader vid nybyggnation.Lagrådet anför i propositionen att det kommunala självstyret sätts ur spelifall regeringen medges rätt att diktera de kommunala beslutens innehåll. Påmånga håll finns alternativ till den kommunala bostadsförmedlingen vilket ärpositivt för de bostadssökande. Genom konkurrens på förmedlingssidanstimuleras de kommunala bostadsförmedlingarna till att bli bättre. Medregeringens förslag försvinner denna utvecklingsstimulans.Stockholm den 25 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02Bo4 · 2000-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo4av de , ()med anledning av prop. 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag till lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvar.Motiv till mitt förslagDet råder ingen tvekan om att den kommunala självstyrelsen är på väg attförsvinna på område efter område. Det är en medveten och tydligsocialistisk politik som utgår ifrån uppfattningen att i stort sett allaskillnader i samhället bör utjämnas. Denna politik utgår inte bara ifrån attdetta gäller mellan enskilda individer utan också mellan olika regioneroch kommuner. Ifråga om vissa grundläggande mänskliga rättigheter ochbehov är en viss utjämning av förhållandena nödvändig och önskvärd.Detta gäller dock inte ifråga om allt.Det är önskvärt att invånarna i olika kommuner genom aktiva val skallkunna påverka och faktiskt styra de kommunala prioriteringarna. Självfalletskall man på den nationella nivån avgöra var ansvaret för olika samhälleligauppgifter skall ligga. Det är dock angeläget att statliga beslut i så litenutsträckning som möjligt reglerar hur och exakt i vilka former saker och tingskall utföras.Om ett krisområde för framtiden nu skall identifieras, så är utan tvekanbostadsbristen en het kandidat. Detta har regeringen "tagit tag i" och vill nuålägga kommunerna det nygamla ansvaret att "planera bostadsförsörjningen isyfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder".För detta ändamål skall kommunerna, om det behövs för att främjabostadsförsörjningen, anordna bostadsförmedling. Den kommunsom anser att en sådan inte behövs, till exempel därför att det inte finns någralediga bostäder att förmedla eller därför att uppgiften redan hanteras på ettbrasätt utan förmedling, riskerar att regeringen med stöd av en ny lagtvingar kommunen att anordna bostadsförmedling.Jag är förespråkare för ett kraftigt utökat kommunalt självstyre därolikheter i lösningar och metoder kan hjälpa hela samhället till en god ochsund utveckling. Därför är jag motståndare till att öka mängden statligadirektiv och pekpinnar om hur saker och ting skall organiseras och utföras.Jag tycker dessutom att det inte finns någon anledning för att hjälparegeringen att skjuta ifrån sig ansvaret för den havererade bostadspolitikentillkommunerna genom symbolåtgärder som att inrätta bostadsförmedlingar.Stockholm den 1 november 2000Marietta de ()
mot · GO02Fi1 · 2000-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi1av , ()med anledning av förs. 2000/01:RB3 Fullmäktiges i förslag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbankFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar avslå fullmäktiges i förslag till ändring ilagen om riksbank.2. beslutar ändra antalet ledamöter i direktion frånsex till fem.3. beslutar ändra mandatperioden till för dem som väljstill direktionen när mandatperioden löper ut för de nuvarandedirektionsledamöterna.Motiven till mina förslagFullmäktige i föreslår att ändrariksbankslagen så att fullmäktige kan minska direktionen,som utgörs av sex ledamöter. Ett skäl som åberopas äratt antalet anställda i sedan den 1 januari 1999har minskat från ca 750 till ca 450 personer och att antaletavdelningar har minskat från sexton till elva.Fullmäktige vill inte ta ställning till hur stor direktionen bör vara,men anser ändå att riksbankslagen redan från skall ändras såatt antalet ledamöter i direktionen fastställs till högst sex, men lägst treledamöter.Ser man till direktionens storlek enbart med hänsyn till vad som behövs föratt klara administrativ effektivitet är det fullt möjligt att det skulle räckamedtre ledamöter. Men det fanns goda skäl för att direktionen gjordes dubbelt såstor när den nya riksbanksorganisationen infördes i januari förra året.Den nya ordningen innebar att gav det fulla ansvaret för att drivaSveriges penningpolitik till en direktion helt bestående av tjänstemän.Det var angeläget att undvika att denna grupp blev alltför ensidigtsammansatt när det gäller kunskaper och kompetens, partipolitiskavärderingar, kön och så vidare. Skall man kunna få en någorlunda allsidigtsammansatt direktion med såväl män som kvinnor, såväl specialister påekonomi och penningpolitik som personer med bredare samhällskunskaper,såväl administrativa ledare som goda kommunikatörer, då är det olämpligt attbegränsa direktionens storlek till tre eller fyra personer.Med hänsyn till att organisation har krympt kan det dock varaacceptabelt att minska direktionen till fem ledamöter. Det är i så fall ocksålämpligt att mandatperioden blir i stället för sex, så att fullmäktigeäven med en sådan ordning har att välja en direktionsledamot.Mandatperioderna för dem som redan är direktionsmedlemmar skall dock intepåverkas genom denna förändring.Stockholm den 2 november 2000Marie ()
mot · GO02Fi2 · 2000-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi2av , ()med anledning av förs. 2000/01:RB3 Fullmäktiges i förslag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbankFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår fullmäktiges i förslag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank.MotiveringFullmäktige i har föreslagit att den nyariksbankslagstiftningen skall ändras vad avser antaletledamöter i direktionen. Direktionen är det organ som haransvaret för bedrivandet av den dagliga penningpolitiken.Antalet ledamöter i direktionen är sex enligt lagen omSveriges riksbank (riksbankslagen). Detta vill fullmäktigeändra till högst sex, lägst tre, ledamöter. Denna framställningsker i samband med att en av direktionens ledamöter lämnarsitt uppdrag. Trots att, som fullmäktige konstaterar: "Sedanden , då den nya riksbankslagstiftningenträdde i kraft, har den nya ordningen funnit sina former ochfungerat bra", vill fullmäktige ändå ha frihet att ändra antaletledamöter i direktionen.Fullmäktige påpekar att penningpolitiken är väl förankrad i det svenskasamhället, att det i lag fastställda målet att upprätthålla ett fastpenningvärdevunnit bred uppslutning och att ökade öppenhet och tydlighetblivit väl mottagen. Både svenska och internationella erfarenheter visar påvikten av stabilitet och trovärdighet i bedrivandet av penningpolitik och iutformningen av dess institutioner. Detta talar emot snabba och opåkalladeändringar i målsättning eller institutionell ram för penningpolitiken.Fullmäktiges förslag att , innan ens med den nya ordningengått, diskutera ändring av antalet ledamöter i direktionen framstår därför somopåkallat. Fullmäktige framlägger inte heller några egentliga argument för attändra det nuvarande antalet ledamöter. Att antalet anställda i Riksbankenminskat är i sig självt inte ett skäl att ändra i direktionens sammansättning,särskilt som detta måste ha funnits med i bilden redan när den nuvaranderiksbankslagen utformades och antogs.Fullmäktige avser att pröva frågan omdirektionens storlek i avsikt att återkomma till förehöstriksdagen 2001. Mot bakgrund av att fullmäktige avser återkomma ifrågan så snart med en mera långsiktig bedömning finns ingen anledning attnu ändra i riksbankslagen. Det är, som framhållits ovan, angeläget medstabilitet i bedrivandet av penningpolitiken och i utformningen av dessinstitutioner. Fullmäktiges förslag kan ge misstankar om att fullmäktige villha en valfrihet ifråga om antalet ledamöter i direktionen för att i praktikenkunna påverka penningpolitikens bedrivande. Det är oerhört angeläget för enfortsatt god trovärdighet vad gäller penningpolitiken att någon sådan oklarhetinte uppstår. Av detta skäl, och mot bakgrund av att fullmäktige ändå avseråterkomma i frågan än , bör förslaget avslås.Stockholm den 8 november 2000Karin ()()()
mot · GO02Fi3 · 2000-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi3av Ek, ()med anledning av förs. 2000/01:RB3 Fullmäktiges i förslag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbankFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår förslag 2000/01:RB3 Fullmäktiges i förslagom ändring i lagen (1988:1385) om riksbank.MotiveringFullmäktige i har föreslagit att den nyariksbankslagstiftningen skall ändras vad avser antaletledamöter i direktionen. Antalet ledamöter i direktionen äridag sex enligt lagen om riksbank (riksbankslagen).Detta vill fullmäktige ändra till högst sex, lägst tre,ledamöter.Mot bakgrund av att fullmäktige avser att återkomma med en meralångsiktig bedömning ifråga om direktionens storlek förehöstriksdagen 2001, anser vi det inte finnas anledning att nu ändra iriksbankslagen. Av detta skäl bör förslaget avslås.Stockholm den 8 november 2000Lena Ek (c)()()()()