mot · GO02Ub203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub203av Tolgfors, ()Kommunala skolorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att landets kommunala skolor skall omvandlas tillsjälvständiga enheter, där medarbetarna med fullt ansvar förverksamhetens utveckling har att besluta om skolans angelägenheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hur de nationella riktlinjerna och målen för skolansverksamhet skall uppnås skall avgöras av respektive skola.Frigör skolan från politikenDet sätt den svenska skolan organiseras och drivs på är föråldrat, vilket ären grund för de problem som visar sig i undersökningar om skolansresultat. Skolledningar och lärare är bakbundna av lager på lager avpolitiska beslut. De som har att verka i skolan saknar tillräckligtinflytande över sin situation.Idag styrs skolan av , , kommunfullmäktige, barn- ochungdomsnämnder, kommundelsnämnder och brukarstyrelser. Det är entopptung och byråkratisk organisation, med starkt begränsad frihet förskolornas ledningar.De som arbetar i skolan - skolledning, lärare och elever - har alldeles förlitet inflytande över skolans arbete. De som har det praktiska ansvaret har interätten att fatta beslut. De som inte arbetar i skolan - politiker på olikanivåer -har alldeles för stort inflytande. De som fattar beslut behöver aldrig se depraktiska konsekvenserna av besluten.Den uppdelade och oklara ledningen av skolan gör ocksåansvarsutkrävande mycket svårt för föräldrarna. Vem skall man som föräldervända sig till om man är missnöjd med skolans miljö, som i sin tur beror påskolans ekonomi, som i sin tur bygger på skolans anslag och lokalkostnader,som i sin tur är beroende av kommunens budget, som i sin tur är beroende avstatsbudgeten?Ansvaret och möjligheten att ta beslut måste flyttas till skolorna, därskolledning och lärare, tillsammans med barn och föräldrar kan formaverksamheten. För att åstadkomma detta måste kommunfullmäktige, barn-och ungdomsnämnder, kommundelsnämnder och politiskt frammanadebrukarstyrelser lyftas bort från styrningen av skolan. Det innebär inte att detinte skall finnas kommunala skolor, men väl att de som arbetar i skolan styrverksamheten bättre än de som inte gör det.Riksdagen skall lägga fast nationella riktlinjer och mål för skolansverksamhet. Det skall finnas en nationell målbaserad läroplan. Men hur målennås skall avgöras av respektive skola.Varje skola måste därmed frigöras från politiken, göras till en självständigenhet för att få fungera som friskolarna gör, med fullt ansvar förverksamhetens utveckling och fulla beslutsmöjligheter över skolansangelägenheter placerade hos skolans medarbetare och ledning.Konkurrens mellan skolor bidrar till en kvalitetsökning. Ingen söker sig dålig skola. Många söker sig till skolor som kan visa godakunskapsresultat bland sina elever och som tillförsäkrar eleverna en godstudiemiljö.Konkurrens bidrar också till att många idéer kommer att prövas och till attge besked om vilka idéer som är lyckosamma.Såvitt känt finns det inget forskningsstöd för att hävda att stora klasser,eller besparingar i sig, ligger bakom skolans bristande resultat. Däremot finnsdet, enligt , forskning som visar att inslag av konkurrensmellan skolor har betydelse för skolornas kvalitet.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)