mot · GO02A277 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta system gynnar alla parter på arbetsmarknaden. Sju av tio företagtillämpar en flexibel förläggning av arbetstiden. Arbetstagaren harönskemål om att få påverka arbetstidens förläggning. Arbetsgivaren harönskemål utifrån verksamhetens behov. Givetvis kan konflikter i önskemålenuppstå. Dessa kan bara lösas med hjälp av dialog och med stor öppenhet förnya arbetstidsmönster.Försök med olika slag av flexibel arbetstid pågår runtom i , såvälinom offentlig som privat verksamhet. Timbanker, tvättstugescheman,poängmodellen, med flera, har alla det gemensamt att de tar hänsyn till varjeanställds enskilda önskemål om förläggning av arbetstiden.Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare ocharbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sinabehov och önskemål. Vi ser positivt på regler som skapar goda förutsättningarför parterna att i kollektivavtal finna väl balanserade lösningar mellanverksamhetens och de anställdas krav.För arbetstagaren är det positivt att, utifrån verksamhetens behov ocharbetslagets möjligheter, kunna förlägga arbetstiden på ett sätt som gör detmöjligt att kombinera arbete med exempelvis studier, tid med barnen ellerfritidsaktiviteter. Obekväm arbetstid kan exempelvis för småbarnsföräldrarvara tidpunkten för hämtning på daghem, för andra tidig morgon och förytterligare andra kan det vara kvällar.Även arbetsgivaren gynnas av en friare användning av arbetstiden.Möjlighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen attbehålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång.Då kan den totala arbetslösheten pressas ner och antalet sysselsatta öka.Undersökningar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagandeför verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar.Forskning visar att stress kan vara positiv , men attrisken för utbrändhet vid långvarig stress ökar. Det är därför nödvändigt meden längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriversemesterlagen (SFS 1977:480) rätt . Vi föreslår av den semester som utgår ska regleras enligt nuvarande lag, meduttag av och sammanhängande perioder. Betald semesterledighetutöver de ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål ochverksamhetens behov. Denna del blir då möjlig att ta ut också somarbetstidsförkortning per dag, , eller att spara till enriktigt lång semester. För att öka individens frihet vill vi i detta avseendeförändra semesterlagen med ett tillägg i 10 §, andra stycket, så att betaldsemester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning.UtbildningskontoDen kompetensrelaterade stressen i arbetslivet uppkommerdå människor upplever att de inte har nödvändig kompetensför sina arbetsuppgifter. Det handlar ofta om att ny teknikeller en ny organisation har införts. Nya fackbegrepp lanserasideligen som informationsflödet ökar totalt.Språkliga svårigheter drabbar förstås på ett särskilt sätt våranya svenskar.Den tid är förbi när man skaffade en utbildning som sedan räckte för etthelt yrkesliv. Halveringstiden för kunskap accelererar och nödvändiggör förmånga att kontinuerligt uppdatera och uppgradera sin kunskap.Arbetsgivaren har ansvar att tillse att erforderlig kunskap ges i sambandmed att ny teknik introduceras. Certifiering av olika slag har medverkat till enomfattande kompetenshöjning på många företag. Arbetstagaren har ett ansvaratt se till att anställningsbarheten inte minskar.Idag är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomisktmöjligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt utbildningskonto ger denenskilde möjlighet att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Detligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att genomgåutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också föräldre arbetstagare att konkurrera med yngre människor som har en meraktuell utbildning, något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv.För arbetsgivaren ger utbildningskontot tillgång till personal meduppdaterade kunskaper och större engagemang. Det ger möjlighet att utnyttjatider med låg arbetsbelastning för studier och att trots detta behålla personal.En självklar effekt blir att produktiviteten ökar och att de anställdas trygghetförbättras.Kristdemokraterna föreslår att såväl arbetsgivare som arbetstagare kanavsätta högst av bruttoinkomsten. Pengarna blir avdragsgilla ochska beskattas först vid uttag.Medlen på utbildningskontot kan placeras på valfritt sätt. Arbetstagarenbestämmer själv över inriktningen på studier för egenhändigt avsatta medel.Överenskommelse mellan båda parter sker vid nyttjandet av arbetsgivarenspengapott.Kompetensutveckling i alla former stärker individen för att klaraarbetslivets krav. Studier blandat med arbete ger andningshål i tillvaron.Arbetsrelaterad ohälsa i offentlig sektorOffentlig sektor toppar statistiken över såväl antaletlångtidssjukskrivna som korttidsfrånvaron på arbetet. Ensärskild genomlysning bör göras av den offentliga sektornsspeciella problem. Hur uppnås ökade möjligheter tilldelaktighet och inflytande i offentlig sektor? Hur kan statenoch kommunerna svara upp mot den kompetensutvecklingsom krävs för att framtiden ska bli hanterlig för personalen?Den offentliga sektorn har storarekryteringsproblem inom skola, vård och omsorg. Det ärviktigt att största arbetsgivare tar sitt ansvar påallvar. Erbjudande om trygga jobb, med möjlighet till flexibelarbetstidsförläggning och rik möjlighet tillkompetensutveckling, är några viktiga faktorer för framtidenspersonalpolitik inom offentlig sektor.Rehabilitera snabbtTendensen att de långa sjukskrivningarna ökar, indikerar attdet tar alltför från det att sjukdom bekräftats tillsrehabiliteringsåtgärder sätts in. Den kaotiska situation sområder, med långa köer på många vårdinstitutioner, spolierarmänniskors möjligheter till snabbt återhämtande.Rehabiliteringstiden förlängs väsentligt ju längre man tvingasvänta på vård.Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser dåmänniskor är sjuka längre än nödvändigt. menar att flerplatser och mer resurser behövs inom vården.Aktivera ArbetsmiljöverketDet nyinrättade måste självfallet arbeta påett aktivt sätt med såväl fysisk som psykisk ohälsa.Arbetsmiljöverket bör fungera som en närvarande ochuppsökande samarbetspartner för de företag, organisationeroch offentliga förvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetetmed fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet med arbetsrelateradstress bör ske med det breda perspektiv som angivits i dennamotion.Internkontrollen är ett underskattat redskap i arbetsmiljöarbetet.Arbetsmiljöverket borde förnya denna kontroll till form såväl som namn ochtillse att den blir ett verksamt instrument på varenda arbetsplats i den 4 oktober 2000Maria ()()()()()()()()Per ()()()()()nger Strömbom (kd)