mot · GO02U657 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U657av Biörsmark, ()och TaiwanInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att klart och tydligt fördöma all kinesisk maktpolitik och hotom väpnat våld mot Taiwan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om , EU och brotten mot mänskliga fri- och rättigheter iKina.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en konsekvent, sammanhållen och uthållig strategi för stöd tilldemokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter iFolkrepubliken . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om och EU:s behandling av brott mot mänskliga fri- ochrättigheter i inom ramen för granskningsarbetet i FN:s kommissionför mänskliga fri- och rättigheter.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om representationskontor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svensk representation i Taipei.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs OM att verka för att EU upprättar ett informationskontor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om besöksvisering för taiwanesiska medborgare till Sverige.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om , och WTO.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om , och FN.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om representation i FN:s underorgan.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och EU fortsatt stöder arbetet på en fullständigdemokratisering av med ett fullt direktvalt parlament införvilket de styrande är direkt ansvariga.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om situationen i och i Xinjiang.Presidentvalet på Taiwan- en lektion i demokratiDet andra direktvalda presidentvalet på den 18 mars2000 blev en lysande uppvisning i demokratiskt maktskifte.Efter mer än 50 års maktinnehav på lämnade detgamla regeringspartiet () överregeringsmakten till det liberala oppositionspartietDemokratiska Progressiva Partiet (DPP). DPP:s kandidat,förre borgmästaren i , , gick segrandeur presidentvalet. Det var första gången i historien, som ettmaktskifte ägde rum i demokratiska och fredliga formerinom den kinesiska kultursfären.Presidentinstallationen blev en manifestation av hur ettgenomgripande maktskifte äger rum i en mogen demokrati - så främmandeför fastlands-Kina och stora delar av . "har rest sig" förklaradepresident i sitt installationstal, där han anspelade på tal påHimmelska fridens torg , när han utropade efter det kinesiska inbördeskrigets slut. Med presidentskiftet på Taiwanhar folk slutgiltigt visat att man är herre i eget hus.Presidentinstallationen i illustrerade också på ett tydligtsätt vilken omöjlig sits den demokratiska omvärlden försatt sig i. När den påkort tid mest framgångsrika demokratin i firar sina demokratiskaprestationer, ser sig den demokratiska världen inte i stånd att uttrycka sinuppskattning genom en fysisk närvaro.Ingenstans manifesterades detta tydligare än av det officiella Sverige.Frånvaron i underströks av den samtidiga närvaron i av enhögnivådelegation ledd av vice statsministern för att fira diplomatiskaförbindelser mellan och världens största diktatur. Folkpartietliberalernas partiledare fanns däremot på plats i för atthylla den taiwanesiska demokratin och president , det liberalasysterpartiets presidentkandidat.Oron för att den nya DPP-ledda administrationen skulle ge sig ut påäventyrligheter i den infekterade frågan om relationerna mellan ochTaiwan har helt kommit på skam. Det tidigare öppetsjälvständighetsförespråkande DPP har sökt sig mot en merdialoginriktad politik i fråga om förhållandet till . Genom att göra denavgående KMT-administrationens försvarsminister till sin premiärministerangav president tonen på hemmaplan. Redan i sitt installationstal gavChen prov på en ärlig vilja till återupptagen dialog med för att kunnahantera de känsliga relationerna på fredlig väg.De åldrande ledarna för det alltmer stelbenta kommunistiska styret iBeijing tycktes återigen bli tagna på sängen av utvecklingen på . Dentotala okunskapen om hur en modern demokrati fungerar manifesterades avde öppna hot och vredesutbrott som de kinesiska ledarna ackompanjeradepresidentvalrörelsen med.Inför de första direkta presidentvalen genomförde Kinarobotövningar med mål nära taiwanesiska hamnar. Resultatet blev enuppslutning bakom den sittande presidenten , som var . före valet publicerade en vitbok om sinsyn på Taiwanfrågan, där man öppet hotade med krig, om dröjde förlänge med den av krävda "återföreningen". Hotet riktade sig framför alltmot DPP och dess presidentkandidat . Hotet ackompanjeradesav ett ytterst hotfullt vredesutbrott av den kinesiska premiärministern . Först efter denna inblandning gick på allvar loss i kampen ompresidentposten.President gick efter sommarens toppmöte på denkoreanska halvön ut och föreslog ett toppmöte mellan ledarna i ochTaiwan för att skapa förutsättningar för en fredlig dialog och fredligarelationer på jämbördig bas. har också i övrigt på ett i alla fall föromvärlden oväntat pragmatiskt sätt förhållit sig till frågorna om hurrelationerna mellan och ska skötas. Han har t o m förklarat - istrid med självständighetsivrarna på - att "Ett " är en option, omän givetvis inte den enda, i kommande samtal mellan och Beijing.Vårens och sommarens kompromisslösa utfall och uttalanden från Beijingtycks olyckligtvis ha målat in de kinesiska ledarna i ett hörn. Deras tro på atthot ska få effekt på har gjort att det, inte minst på hemmaplan, kanvara svårt att finna en förklaring till ett mer realistiskt och därför merpragmatiskt förhållningssätt till en kommande återupptagen dialog mellanKina och . kom försiktiga antydningar om att"är ett, och och är båda delar därav", vilketkan tolkas som att de båda ska kunna ha en jämbördig förhandlingsnivå. Medstor sannolikhet kommer frågan knappast att föras framåt i avvaktan påutfallet av den kinesiska partikongressen 2002.Folkrepubliken - enalltmer insnärjd regimPå arresterades ett tusentalmedlemmar - bland dem många barn - av den kinesiskafalungongrörelsen på i . Inärmare har den helt opolitiska falungongrörelsengäckat de kinesiska makthavarna och derasförtryckarapparat. Nästan manifesterar"medlemmar" i falungong, genom att öppet framträda påallmän plats runt om i , hänsynslösa förföljelseav allt som det åldrande ledarskapet inte kan kontrollera,men också dess växande oförmåga att kontrolleramänniskorna i världens största diktatur.På samma sätt måste man se den starka reaktionen på att påven den 1oktober helgonförklarade 120 kineser och utländska missionärer som verkat iKina - före utropande! Beijingfördömde det hela som en "glorifiering av imperialismen". En lång rad prästeroch lekmän i av regimen icke kontrollerade kristna samfund har också påsenare år förföljts och dömts till långvariga fängelsestraff. aviseradesen än mer brutal tillämpning av ettbarnspolitiken i Kina.Det av många i västvärlden övervärderade "ekonomiska undret" i harmånga och oroväckande baksidor. Snabbt växande sociala och regionalaklyftor skapar ett alltmer okontrollerbart folkligt missnöje. Ständigt nya, intesällan våldsamma, missnöjesyttringar rapporteras nästan från mångahåll runt om i . Arbetar- och bondeprotester, det historiskt kanskeallvarligaste hotet mot varje sittande ledning i , avlöser varandra. Detimånga avseenden mycket välkomna kommande WTO-medlemskapet förKina kan åtminstone i ett inledande skede komma att förstärka dessatendenser, när den strikt statskontrollerade kinesiska ekonomin skamöta öppen utländsk konkurrens och avreglering.Kontrasten mellan den explosionsartade ekonomiska utvecklingen i deöstra och södra kustregionerna å ena sidan och de mer efterblivna regionerna idet inre och särskilt västra är en svår huvudvärk för det kinesiskaledarskapet. Till det kommer också en allt svårare och mer utbredd korruptioninom det officiella systemet. Uppmärksammade korruptionsrättegångar ochdrakoniska straff mot ledare på mellannivå är mera uttryck för försök att geden allmänna opinionen intryck av att problement tas på allvar och oftasnarare uttryck för inre maktkamp inom systemet än verkningsfulla försök attstoppa den utmanande korruptionen.Den mest explosiva utvecklingen framöver ligger kanske inommiljöområdet. Den ekonomiska och demografiska utvecklingen utsätter Kinasnatur för allt större påfrestningar. Miljöförstöring och utsläpp är gigantiska,inte minst i de traditionella industriområdena i nordöstra är ett akut och snabbt växande problem i stora delar avKina. Energiförsörjningen kan vara helt avgörande för den fortsattaekonomiska utvecklingen och för moderniseringen av den kinesiskaekonomin.Den tredje generationen ledare i ser det kommandegenerationsskiftet närma sig alltmer utan att tillnärmelsevis ha skaffat sig denauktoritet och legitimitet som i någon mening präglade generationerna underMao Zedong respektive . Den långtgåendehandlingsförlamning som tycks prägla ledarskapet under är ettuttryck för detta och förklarar säkert mycket av den rigida reaktionen påpluralism och demokratikrav inom liksom oförmågan att hantera dennya verkligheten på . Det är svårt att sia om huruvida den nyageneration som beräknas ta vid vid den 16:e partikongressen hösten 2002kommer att ha större auktoritet och förmåga att föra in i en ny moderntid i en alltmer globaliserad och öppen värld.Kina-Taiwan - denasiatiska krutdurkenHändelserna , och återigen undervåren 2000 visar att Taiwanfrågan alltmer utgör den mestexplosiva eller åtminstone mest känsliga oroshärden i Kinasrelationer till sitt grannskap och därmed en av deallvarligaste i ett globalt säkerhetspolitiskt perspektiv. Denrör inte bara indirekt roll i regionen utan också ettstort antal av grannländernas och hur de bedömer sinsäkerhetI är enigheten stor att skall återförenasmed fastlandet. Det torde i hög grad sammanhänga med strävan att återställade nationella oförätter, som man i anser sig ha utsatts för frånomvärldens sida de senaste århundradena. Skulle förklara sig formelltsjälvständigt, är sannolikheten stor att ledningen i av inrikespolitiskaskäl kanske inte ser något annat alternativ än att svara med militära medel.Detta riskerar i sin tur att destabilisera hela regionen.Missilkrisen gav signalen att inte självklartskulle avstå från att ingripa i ett sådant läge. Om ledningen i beslutarsig för att blockera ön genom att stänga transportlederna runt om och tillTaiwan får det allvarliga konsekvenser bl a för vars oljeimport anländervia dessa rutter.Det är bl a i detta perspektiv man ska se diskussionerna om ettmissilförsvar (Theater Missile Defence, TMD) i såväl , somTaiwan, liksom mycket starka kritik mot sådana planer. För Taiwanutgör den snabba utbyggnaden av den kinesiska kort- ochmedeldistansmissilkapaciteten ett stort orosmoment. För är detangeläget att lever upp till förpliktelserna i Relations Act från1982 och förser med nödvändig försvarsmateriel.All kinesisk maktpolitik mot måste fördömas klart och entydigt.Oavsett om vunnit internationellt erkännande är det i strid medfolkrätt och ett hot mot den internationella säkerheten i mening.Varje antydan om att kan komma att använda väpnat våld ellerutpressning för att uppnå sina mål gentemot måste avvisas.Medborgarna på avgör själva om de vill bli en del av folkrepublikeneller fortsätta leva sitt eget liv. och EU måste göra detta heltentydigtgentemot den kinesiska statsledningen.Sverige och EU - Kinaoch TaiwanUSA och EU-länderna - även sinsemellan - har visat upp ennärmast fullständig provkarta på inkonsekvens,motstridighet och konkurrens i förhållande till den snabbtväxande marknaden i världens folkrikaste stat. bördärför inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik verka för en samlad och effektiv politik föratt främja demokrati och mänskliga rättigheter iFolkrepubliken . Det bör dessutom ske i samarbete medUSA och andra ledande demokratiska stater.Om ledningen i isoleras/isolerar sig kan den nuvarande regeringensnabbt komma att ersättas med en långt mer aggressiv och nationalistisk,inriktad på att t ex till varje pris återupprätta Storkina med som ensjälvklar del. Även om detta inte sker har förutsättningar attdestabilisera. är inte opåverkbar. Ökat samarbetemåste emellertid knytas till ovillkorliga krav på demokratisk utveckling ochrespekt för mänskliga rättigheter samt folkrättsliga regler för fredligsamlevnad.Inför sessionen i FN:s kommission för mänskliga rättighetervalde EU p g a inre oenighet att lägga ned talan mot linje har fortsatt . EU hänvisar till värdet av en"konstruktiv dialog" med ledarna i . Frågan kan givetvis ställas omFN:s kommission längre har något berättigande, om inte brott mot kan påtalas i fallet med världens största diktatur. Är det baraofarliga, betydelselösa randstater i periferin som världens demokratier vågarställa till ansvar för brott mot mänskliga rättigheter?Bristen på konsekvens och uthållighet i omvärldens kritik av Beijingsfortsatta och omfattande övergrepp på mänskliga rättigheter urholkartrovärdigheten. Människorättsaktivister och demokratiförkämpar förföljs ochdöms alltjämt till långvariga och nedbrytande frihetsberövanden. Ett stöd tilldemokratisk utveckling i inklusive måstedärför utformas inom ramen för en konsekvent, sammanhållen och uthålligstrategi.Ett från svenskt håll tydligt och generellt stöd för demokratiska strävandeni varje icke-demokratiskt land är svårare att bemöta för ledningen i Beijing.Ett sådant stöd bör utformas så att möjlighet finns att ge asyl till politiskaaktivister som förföljs i . får inte stödet förHongkongs demokratiförespråkare upphöra. Det måste klargöras att Sverigeoch övriga västländer ser mycket negativt på inskränkningarna i dedemokratiska friheter som hade uppnåtts.Folkrepubliken har mycket att förlora på en konfrontation med väst.Väst bör utnyttja detta och ställa krav på att dess ledning behandlaroliktänkande och minoriteter väl och få det att inse att allteftersom manliberaliserar landet desto större blir de utländska investeringarna, desto merökar handeln och därigenom tillväxten. Ett uppbundet av internationellaregler och avtal ger en bättre garanti för gott beteende än ett bakbundetinträngt . Detta ligger i hög grad i eget intresse.Sverige bör på olika sätt utveckla sina förbindelser med . Taiwansrepresentationskontor i bör ges diplomatisk skattefrihet. Densvenska representationen i bör förstärkas. Representationen visade sigvara ytterst värdefull för att tillvarata de omfattande svenska intressena iTaiwan i samband med den stora jordbävningskatastrofen i september 1999.Sverige bör inom EU medverka till att EU upprättar ett informationskontor iTaipei.Det är i det sammanhanget upprörande att svenska myndigheter vägrar attutfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning,som företrädare för världens största diktatur besöker pålöpande band. Varje hänvisning till EU-regler är absurd, då sådana i detta fallinte kan ha tillkommit utan delaktighet och tillstyrkan. Invånare fråndemokratiska stater får aldrig vägras inresa i av politiska etikettskäl.Kina, och WTOMed den amerikanska kongressens beslut att godkänna attKina blir medlem i att redan före utgången av 2000 kan blimedlem. Det är ett välkommet och betydelsefullt steg. Detkommer att innebära stora åtaganden för men också attstora möjligheter öppnar sig för landets fortsatta integration iden globala ekonomin. kan de förändringar somWTO-medlemskapet innebär visa sig vara de mestbetydelsefulla också för långsiktiga såväl ekonomiskasom politiska utveckling.När nu frågan om WTO-medlemskap är löst, är det ytterst angelägetatt även kan beredas plats i WTO i snar anslutning till inträde.Taiwan är en av världens stora handelsnationer och t ex världsledande inomflera viktiga sektorer av IT-branschen. Det är inte acceptabelt om tillåtssätta käppar i hjulen eller försena inträde i WTO. Ett snart ochfullständigt deltagande från och inom ramen för WTO kanockså komma att få viktiga förtroendeskapande effekter vad avserförhållandet dem emellan.Ett - , Taiwanoch FNFolkrepubliken anspråk på att företräda ett och helaKina har i förhållande till mest lovande demokratiTaiwan tar sig ständigt nya ytterst arroganta och aggressivauttryck. Den militära uppladdningen i havsområdet mellanfastlandet och inför presidentvalen i mars 1996saknar motstycke internationellt. Omvärldens beslut isamband med att övertog plats iFN:s säkerhetsråd uppfattas av som ett erkännandeav att regimen där fått världssamfundets godkännande på attvara den legitima företrädaren för ett och ett enda KinaNär omvärlden genom generalförsamlingens resolution bytte utRepubliken () mot som ständig medlem iFN:s säkerhetsråd, var det ett naturligt uttryck för vilka världens stormakter,dessutom kärnvapeninnehavare, faktiskt var och är. Att ställdesutanför FN:s medlemsskara berodde däremot på att varken eller Taipeikunde acceptera mer än en företrädare för i FN:s medlemskrets. Dettaaccepterades av ett realpolitiskt världssamfund. Historien visar däremot medsåväl som , att någon entydig enstatsdoktrin inte finnsinternationellt etablerad. Till historien hör naturligtvis också att varkenregeringen i eller den i hade någondemokratisk legitimitet.Idag är läget ett helt annat. är det mest glädjande exemplet på attdemokrati inte är ett västerländskt påfund utan något som har universellgiltighet för människor runt om i världen. Allt tal om "asiatiska värden" närdet gäller krav på demokrati och mänskliga rättigheter i Ost- och Sydostasienhar på avslöjats. Det är bara oförbätterliga politiska ledares rädsla förett öppet och demokratiskt samhälle.Presidentvalen och och de parlaments- ochborgmästarval som hölls var mönsterexempel för Asiensmånga hel- eller halvdiktaturer. I borgmästarvalen i två största städersegrade utmanaren. I direktvalda parlament är av de valdakvinnor i klar kontrast till förhållandena i de flesta andra asiatiskaparlament.I detta avseendet borde därför inte EU och dess medlemsstater behöva hymla.Tvärtom bör exemplet lyftas fram och på alla sätt stödjas ochuppmuntras, oavsett hur mycket regimen i uttrycker sina hot.Frågan om människor av kinesiskt ursprung önskar leva i en eller flerastatsbildningar kan bara avgöras av dessa människor i fria och demokratiskaformer. Även om principen om "Ett " lever vidare, kan den aldrig mednågon automatik ge regimen i något slags ensamföreträdarrätt. Detsaknar den varje demokratisk legitimitet för. Om och när folken i och iTaiwan önskar återförenas kan det endast ske genom att de båda folken i friaoch demokratiska former tar ställning för detta. På den punkten måstevärldssamfundet också vara entydigt.FN skall bestå av företrädare för världens alla stater. Tyvärr tvingas viacceptera att alla stater inte är demokratiska och att deras företrädare därförinte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emellertid inte varaacceptabeltatt en stabil statsbildning med demokratiskt styre och legitimitet ställsutanförvärldssamfundet. hör hemma också i FN:s gemenskap om landetönskar söka medlemskap. Exemplen på hur man redan under kalla krigetkunde hantera två och två visar att det inte kan finnas någraformella hinder för fulla deltagande i folkgemenskapensinstitutioner. Enda hindret är veto. Det bör vi inte medverka till attdölja.Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EUbör verka för att det demokratiska ges plats i FN vid sidan avFolkrepubliken till dess att folken i och på i demokratiskaval kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid. Så sent som vidgeneralförsamlingens öppnande väcktes åter frågan av ettantal medlemsstater att låta utreda representation i FN. Frågan föllsom vanligt på veto. Varken eller EU stod bakomansträngningarna att bereda plats för mest vitala demokrati och dess23 miljoner invånare i FN-familjen. och EU bör i fortsättningen aktivtstödja detta förslag. Det avser också frågan om representation i olikaunderorgan, vars medlemskår inte endast består av erkända statsbildningar.I bestämmerBeijing takten pådemokratinHongkong "återförenades" medFolkrepubliken enligt den överenskommelse som 1984slöts mellan och under formeln "ettland, två system". ska tillförsäkras en hög grad avsjälvständighet och att få behålla sitt marknadsekonomiskasystem. genomfördes utan att människorna iHongkong fick tillfälle att själva ta ställning tillförändringen.Sedan slutet av 80-talet genomfördes successivt en demokratisering av detpolitiska systemet under det brittiska styret. Valen till den rådgivandeparlamentariska församlingen (LegCo) blev successivt direkta. Dendemokratiska oppositionen under oppositionsledaren var mestframgångsrik i de val som hölls under det brittiska styret - det sista 1995.Beijing erkände aldrig de demokratiska förändringar som ägde rum ochinrättade en handplockad parlamentarisk församling redan före den 1 juli1997, vilken fram till dess sammanträdde på den kinesiska sidan gränsen. Den1 upplöstes det demokratiskt folkvalda LegCo. I den handplockadeförsamlingen fanns inga företrädare för den demokratiska oppositionen.De första valen till LegCo efter återföreningen genomfördes i maj 1998.Valsystemet innebar att 1/3 av LegCos 60 ledamöter utsågs i direkta val -resten i av mer eller mindre kontrollerade korporativa yrkesvalkretsar.De direktvalda valdes i proportionella val till skillnad från tidigare ienmansvalkretsar för att därigenom minska den demokratiska oppositionensgenomslagskraft. Trots detta vann demokraterna under rekordhögtvaldeltagande 2/3 av de direktvalda ledamöterna men bara 17 av LegCossammanlagt 60 ledamöter.Den brittiske guvernören ersattes 1997 av den till tidigare itacksamhetsskuld satte Hongkongredaren Tung som ChiefExecutive. Den demokratiska oppositionen har sedan valet starktkritiserat dels valsystemet som förhindrar ett demokratiskt genomslag ochdels att LegCo bara är rådgivande, så att och hansadministration inte står till svars inför LegCo. Även om antalet direktvaldamandat planeras att successivt utökas kommer även framgent attkunna kontrollera majoriteten i LegCo.Den 10 september 2000 ägde för val till LegCo rum. Antaletdirektvalda mandat var nu 24. Den minskade legitimitet som LegCosinskränkta befogenheter demonstrerat, Tung alltmer av skandaleroch inkompetens sjunkande folkliga stöd och en rad s k "affärer" ledde till attvaldeltagandet sjönk markant. Demokraterna minskade sin väljarandel men ärfortsatt störst bland väljarna. totalt vann demokraterna ytterligare någotmandat i LegCo.Det politiska system som återinförde omöjliggör ettgenomslag för folkviljan och försäkrar därmed fortsatt kontroll. Detär angeläget att och EU fortsatt stöder arbetet på en fullständigdemokratisering av med ett fullt direktvalt parlament inför vilketde styrande är direkt ansvariga.Tibet och XinjiangDagens är ett resultat av en ofta dramatisk historiskexpansion under vilken stora områden med icke-kinesiskbefolkning införlivats under kontroll. I officiellkinesisk ideologi - kommunistisk såväl som nationalistisk -är det en nationell plikt att slå vakt om varje tum av det Kinasom därmed uppnåtts. Det är i det perspektivet man ska seden kollektiva förödmjukelse som kineser upplevde ochfortfarande upplever sig ha utstått under omvärldensagerande i under de två senaste århundradena. Det ärinte minst i det perspektivet man ska se den fullständigtkompromisslösa synen på Taiwanfrågan, som onekligen harett mycket starkt folkligt stöd, som resultat av generationersnationalistiska indoktrinering.I framförallt två av de historiskt erövrade områdena med egen icke-kinesisk ursprungsbefolkning med en helt egen inhemsk religion eller islam -och Xinjiang i västra - reses krav på självbestämmande.Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är att det kinesiska inslagethela tiden ökar.