ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02L429 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L429av , ()Utsatta barnFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen rörande god man och förmyndare så att det kan bli möjligtatt utse någon av dessa till stöd för barn i familjer där missbruk,misshandel och psykisk sjukdom förekommer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frivilliga organisationer ges möjlighet att kompletteraoffentliga sektorn genom att deras medlemmar kan utses till god maneller förmyndare till stöd för utsatta barn.Motiv för mitt förslagRiksdagen är en lagstiftande församling. Om de lagar som finns inte kananvändas för att ge ett barn en trygg och säker uppväxt, står det iriksdagens makt att ändra de lagarna.God man kan utses som en tillfällig lösning om föräldrarna är sjuka ellerav annan orsak inte kan utöva sitt förmyndarskap. Om lösningen avser enlängre period kan ny förmyndare för barnet utses. Vid behandling av tidigaremotioner i ämnet har emellertid upplysts att reglerna i intetorde vara avsedda för sådana situationer.Barn till missbrukare, psykiskt sjuka och våldsverkare har väldigt sällannågon utomstående vuxenkontakt och är, om föräldraskapet fallerar, de mestutsatta i samhället . Då är en av tingsrätten utsedd god man ellerförmyndare en bra lösning. Möjligheten att ta barnet ur miljön till fosterhemär ofta uttömd, eftersom det är ont om fosterföräldrar och eftersom man inomsocialvården ofta ser barnets närvaro som en möjlighet att förhindra attföräldrarna helt går under.Det normala/naturliga är i att , mödra- ochbarnhälsovården, barnomsorgen, skolan, barnpsykiatrin eller polisenengageras. En "svängdörr" skapas då ofta i barnens hem och kadern av nyamänniskor kan ändå inte barnen hjälpa till en trygg och säker barndom.Av den som utses till god man krävs bland annat sunt förnuft och ettansvarsfullt förhållningssätt. Säkert finns sådana människor i barnens närhet,om man bara letar. Om de frivilliga organisationerna ges möjlighet attkomplettera där offentliga sektorn misslyckas, kan sådana människorrekryteras som kan skapa förutsättningar för barn att trots allt utvecklas ochväxa till fullvärdiga medborgare.Riksdagens socialutskott har framhållit vikten av det arbete som frivilligaorganisationer gör på det sociala området som komplement till samhälletsinsatser. Enligt socialutskottets mening är det angeläget att det frivilligasociala arbetet stärks.Jag föreslår därför att regeringen får i uppdrag att utreda om lagstiftningenrörande godmanskap och förmynderskap kan förändras så att barn i utsattamiljöer kan få tillgång till en sådan vuxen person som i vardagslag följerbarnet och ser till att det får en human barndom och att frivilligaorganisationer ges möjlighet att komplettera offentliga sektorn.Stockholm den 4 oktober 2000Berit ()
mot · GO02L430 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L430av , ()Makars egendomFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda förslag till lag om snabb bodelning då våld eller hotom våld tvingar den ena parten till skyddad identitet.MotiveringAtt kvinnor får en skyddad identitet vid hot om våld och misshandel ihemmet har blivit alltmer vanligt. Men vad händer med kvinnansegendom när hon hals över huvudet måste fly från hemmet? Även omkvinnan vid ingången av äktenskapet har äktenskapsförord och enskildegendom kan hon inte ta det med sig då hon måste fly. Mannen har dåmöjligheter att sitta kvar i lägenheten men även att förfoga över kvinnansegendom. Det är inte bara för henne att gå och hämta densamma. Ävenom mannen döms att ge kvinnan hennes personliga tillhörigheter så är depraktiska möjligheterna för detta ibland omöjligt.Om någondera parten behöver skyddad identitet borde hemmet likväl somgemensamma tillgångar snabbt plomberas och ett juristbiträde bordeskyndsamt gå igenom tillhörigheterna och göra en bodelning så att varderaparten får det som tillhör den. Regeringen borde tillsätta en utredning för atttill återkomma med lagförslag om hur en sådan lag skulle utformas.Stockholm den 4 oktober 2000Christina ()()
mot · GO02L431 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L431av Ek, ()Skilsmässa och uppdelning av lånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av reglerna rörande bodelning när det gäller låneskuldi anledning av skilsmässa.MotiveringEn skilsmässa drabbar ofta de inblandade parterna mycket hårt. avsocial och ekonomisk gemenskap ska de gå åt var sitt håll. Om det finns barnska överenskommelse träffas om vårdnad och umgänge. All egendom skadelas på papperet och i verkligheten.Det kan finnas många anledningar till att skilsmässoförfarande inleds. Detlägger sig lagstiftaren numera inte i. Däremot finns detaljerade regler om huransvaret för barnen ska fördelas och om hur egendom ska delas.Ändå finner sig många makar även efter genomförd skilsmässa vara i densituationen att de har egendomsmässig gemenskap med sin förra maka/make.Det gäller fall då makarna har haft gemensamma lån i bank och där vissabanker vägrar dela upp lånet i två hälfter. De tvingar därmed rättsenligt skildamakar att ta fortsatt ekonomiskt ansvar för varandra, trots att andan itillämpliga regler i säger något annat. Det kan gekatastrofala effekter för en grupp människor, oftast kvinnor, nämligen då denf.d. maken använder låneförhållandet för att hämnas på den andra parten.Genom att låta bli att betala sina räntor och amorteringar försöker mankomma åt sin f.d. hustru eller man. Den ordentliga personen får då av bankenhela ansvaret för hela skulden vilket kan ge svåra problem för honom ellerhenne.Det naturliga är att banker efter skilsmässa ska vara tvingade att dela upplånet på de båda låntagarna så att de tar var sin halva av skulden och därmedvar sin halva av ansvaret, om inte makarna själva avtalar annat i sambandmed skilsmässan. Bankerna bör kunna klara av en sådan delad risk och har juredan vid avtalets ingående godkänt båda parter var för sig. Reglerna förbodelning med anledning av skilsmässa bör därför ändras så att en make kankräva en sådan uppdelning av gemensam skuld. På så sätt försvinner ocksåden ekonomiska bindningen mellan parterna.Stockholm den 3 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02L432 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L432av Husmark , ()Ungas giftemålFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att på alla nivåer se till att kraftigt minimera att ungaunder ingår äktenskap.Ungas giftermålI har vi en lagstadgad skolplikt. Med det menas attalla elever måste gå ut . Andra lagar är att maninte får ha sexuellt umgänge med barn och intefår gifta sig . Trots dessa lagar finns detflickor som gifter sig och hoppar av innan degått ut nian.Svensk lag förbjuder äktenskap . Ändå harbarnäktenskapen inte kunnat stoppas. 1999 var 367 flickor under 18 årfolkbokförda som gifta i . 332 av dessa hade utländsk härkomst.Regeringsrätten har uttalat att det vid bedömningen av om tillstånd skallges bör en sammanvägning göras av samtliga i ärendet föreliggandeomständigheter. Sökandes ålder utgör således en betydelsefull men inteensamt utslagsgivande faktor.De som gifte sig hade antingen fått dispens från , gift sig iSverige enligt sitt hemlands lagar eller gift sig utomlands och därefter regi-strerat äktenskapet hos svenska myndigheter.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02L434 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L434av , ()ÖverflyttningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring i lagen (1989:14) om ekännande ochverkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och omöverflyttning av barn så att det tilläggs att barnets bästa skall komma ifrämsta rummet vid alla avgöranden enligt lagen.MotiveringSverige har 1989 tillträtt konventionen om de civilaaspekterna på internationella bortföranden av barn(). Ändamålet med konventionen är attsäkerställa ett snabbt återförande av barn som olovligen försut till eller kvarhålls i en fördragsslutande stat samt attförsäkra sig om rätten till vårdnad och umgänge i enfördragsslutande stat respekteras i andra fördragsslutandestater. Huvudprincipen är alltså att ett barn skallåterföras. Det finns dock vissa undantag, t.ex. om det finns enallvarlig risk för att barnets återlämnande skulle utsätta detför fysisk eller psykisk skada eller på annat sätt försätta det ien situation som inte är godtagbar eller om barnet motsättersig att bli återlämnat och barnet har uppnått en ålder ochmognad vid vilken det är skäligt att ta hänsyn till dess åsikt.Sverige har i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet avutländska vårdnadsavgöranden m.m och om överflyttning av barn(överflyttningslagen) i huvudsak, med vissa språkliga justeringar, införlivatHaagkonventionen i svensk lag.Genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter() har åtagit sig att vidta åtgärder för att bekämpaolovligt bortförande och kvarhållande av barn i utlandet (artikel 11).Ratifikationen av kan ses som ett led i detta åtagande.Sverige har också åtagit sig att följa övriga artiklar i . Iartikel 3, som är en av huvudartiklarna, framgår att vid alla åtgärder som rörbarn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Denna artikel tar sikte påatt det är det enskilda barnets bästa som skall vara avgörande vid varjebeslutstillfälle.Genom att i överflyttningslagen ta in ett stadgande om att barnets bästaskall komma i främsta rummet vid alla avgöranden enligt lagen tydliggörs attbarnkonventionens artikel 3 om barnets bästa även skall tillämpas när detgäller överflyttning av barn.Stockholm den 3 oktober 2000Ewa ()()()Per ()()()
mot · GO02L437 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L437av , ()Lägsta äktenskapsålderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lägsta äktenskapsålder.MotiveringEn svensk medborgare som är och bosatt iSverige får inte ingå äktenskap utan att tillstånd lämnas avlänsstyrelsen.Däremot gäller för en utländsk medborgare som vistas i Sverigehemlandets lagar i fråga om rätten att ingå äktenskap och då också om lägstaäktenskapsålder.Detta innebär att om en utländsk man boende i åker hem tillursprungslandet med en 13-årig flicka och gifter sig med henne, om det ärtillåtet där, blir detta äktenskap legaliserat i , när de återkommer.Samma gäller om en man kommer till tillsammansmed sin minderåriga fru.I har alla barn skolplikt i , som innebär en rättighet föralla barn att få gå i skolan . Det är olagligt med övergrepp mot barn.Det är olagligt att ha samlag med barn under 15 år.De svenska lagreglerna om lägsta äktenskapsålder som finns iäktenskapsbalken om vissa internationella rättsförhållandenrörande äktenskap riskerar att diskriminera utländska barn boende i Sverige.Detta strider mot som undertecknat och ratificerat.Enligt uppgift är det ett flertal utländska flickor som tvingats till äktenskappå detta sätt i sina hemländer och som sedan har svårt att fullfölja sinskolgång.Regeringen bör se över de svenska reglerna omgående som berör fråganom lägsta äktenskapsålder i förhållanden med internationell anknytning.Under tiden som översynen pågår måste andra lagar träda in som gör detmöjligt att skydda de minderåriga flickorna och ogiltigförklara äktenskapetsom flickorna tvingats in i, vilket då är att betrakta som övergrepp.Svensk lagstiftning måste gälla och skydda alla bosatta i antingende är födda av svenska eller utländska föräldrar.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02L438 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L438av , ()Föräldrars försörjningspliktFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att man i utredningen av ekonomiskafamiljestöd också analyserar regelsystemens utformning med beaktandeav den lagstiftning som säger att föräldrar, under vissa förutsättningar, ärunderhållsskyldiga för hemmavarande barn upp till ålder.MotiveringDet är inte ovanligt att barn bor hemma hos sinaföräldrar efter . Det kan finnas flera orsaker tilldet såsom studier, svårigheter att finna bostad, ekonomiskaorsaker eller annat. Enligt lagen är föräldrarunderhållsskyldiga för hemmavarande barn som studerar pågymnasium eller grundskola till dess att barnet fyllt . Enförutsättning är att studierna påbörjats före ålder.Det här kan vara ett tillfälle då ekonomin i ett hushåll kan vara mycketansträngd och snabbt kan försämras på ett dramatiskt sätt. Enligt dagensregelsystem tas t.ex. inte hänsyn till hemmavarande barn vidansökan om bostadsbidrag. Dessutom upphör underhållsstödet då barnetfyller . Detta blir extra kännbart i hushåll där man inte haft möjlighetattbygga upp en ekonomisk buffert. Problemet är vanligt framför allt i familjermed en ensamstående förälder.I direktiven till Översyn av ekonomiska familjestöd står att syftet meduppdraget är att inom ramen för den generella välfärdspolitiken, och medbibehållen eller ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet, på ett mer effektivtsättstödja barnfamiljerna. Det står vidare att ensamstående föräldrars situationsärskilt skall belysas.Det är därför viktigt att man i utredningen om ekonomiska familjestödockså analyserar regelsystemens utformning med beaktande av denlagstiftning som säger att föräldrar, under vissa förutsättningar enligt ovan,ärunderhållsskyldiga för hemmavarande barn . Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Marie ()
mot · GO02L439 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L439av Björnemalm, ()MyndighetsålderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att myndighetsålder skall följa kalenderår i stället förfödelsedatum.MyndighetsålderDagens ungdomar har många möjligheter ochförutsättningar som tidigare generationer saknat.Trots detta upplever många ungdomar en känsla av maktlöshet ochsvårigheter att själva påverka sin situation.Genom regeringsform sänktes rösträtten till nuvarande . Somskäl framhölls bl.a. att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen iallmänhet hade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor äntidigare.Det ansågs också värdefullt att bevara sambandet mellan rösträttsåldernoch myndighetsåldern, som då sänktes till 18 år.Rätten att delta i allmänna val tillkommer endast dem som fyllt 18 senastpå valdagen. Ungdomar som fyller efter valdagen får inte gå till valurnornamen förväntas ändå ställa upp med samma intresse när valen förbereds iskolans undervisning.Förlängningen av mandatperioden från tre till har dessutom fått tillföljd att genomsnittsåldern för förstagångsväljare har höjts, eftersom deförstagångsväljare som blir myndiga får vänta ett årlängre innan de kan rösta i allmänna val.Barn och ungdomar delas tidigt upp i grupper enligt födelseår. Barnenfödda ett och börjar i skolan och har sammaprestationskrav när det gäller betyg. Myndiga blir de emellertid vid olikatidpunkter, nämligen den dag de fyller 18 år.Flera lagar och bestämmelser är kopplade till ordningen att dela uppungdomar efter födelsedatum och inte efter födelseår, t.ex. är rätten att takörkort kopplat till födelsedagen.När ungdomar vill gå ut och dansa är disco den aktivitet som oftast erbjudsmen med som åldersgräns. De som då inte fyllt får stanna hemmamedan klasskamraterna går ut och roar sig. Några faller för frestelsen attförfalska legitimationshandlingar.Vi föreslår att lagen ändras så att alla ungdomar i en och samma årskullblir myndiga det kalenderår de fyller 18 år.Stockholm den 29 september 2000Maud Björnemalm (s)()()()
mot · GO02L440 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L440av , ()Barnets bästa i överflyttningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att föra in att barnets bästa skall komma i främsta rummet vidbeslut om överförande av barn enligt Haagkonventionen.MotiveringSverige har tillträtt konventionen om de civila aspekterna påinternationella bortföranden av barn ().Ändamålet är att säkerställa ett snabbt återförande av barnsom olovligen förts ut till, eller kvarhålls i, enfördragsslutande stat samt att försäkra sig om att rätten tillvårdnad och umgänge i en fördragsslutande stat respekteras iandra fördragsslutande stater. Huvudprincipen är alltså att ettbarn ska återföras. Det finns dock vissa undantag,t.ex. om det finns en allvarlig risk för att barnetsåterlämnande skulle utsätta det för fysisk eller psykisk skadaeller på annat sätt försätta det i en situation som inte ärgodtagbar eller om barnet motsätter sig att bli återlämnat ochbarnet har uppnått en ålder och mognad vid vilken det ärskäligt att ta hänsyn till dess åsikt.Sverige har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter(). I artikel 3, som är en av huvudartiklarna, framgår att vidalla åtgärder som rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet.Denna artikel tar sikte på att det är det enskilda barnets bästa som skall varaavgörande vid varje beslutstillfälle.Genom att i överflyttningslagen införa ett stadgande om att barnets bästaskall komma i främsta rummet vid alla avgöranden enligt lagen tydliggörs attbarnkonventionen artikel 3 om barnets bästa även skall tillämpas när detgäller överflyttning av barn. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02L442 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L442av , ()och vårdnad av barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utifrån barnperspektivet.MotiveringHaagkonventionen för nationell privaträtt antog 1980 enkonvention om de civila aspekterna på olovliga bortförandenav barn. anslöt sig till konventionen. Denutgör ett medel och en möjlighet att återföra ett barn till detland från vilket barnet har bortförts. Konventionen är till bådeför att förhindra att barn olovligt förs bort och för attsäkerställa att barn snabbt återförs till tidigare miljö. Deninnehåller också bestämmelser för att skydda barnets rätt tillumgänge med båda föräldrarna.Bland annat en aktuell händelse gör att det är angeläget att göra en översynav tillämpning. Vi anser att barnperspektivet har kommiti skymundan. Det gäller främst de skrivningar i konventionen som handlar ombarnens situation i det land de ska återföras till. I tillämpningen måste manlägga stor vikt vid om barnen riskerar att utsättas för fysiska eller psykiskaskador eller försättas i en ohållbar situation. reglerar intebara föräldrarnas utan också barnens rätt.Det finns också ett jämställdhetsperspektiv på den här frågan. Ettavgörande om barnets återförande är visserligen inte ett avgörande omvårdnad. Men i praktiken kan det ändå bli det eftersom den ena föräldern intealltid har tillgång till bostad och uppehälle i det aktuella landet. Möjlighetenatt följa konventionens intentioner om avgörande i det land där barnet ijuridisk mening har sin hemvist tillvaratas . Urjämställdhetsperspektiv är det viktigt att belysa detta då kvinnor har sämreinkomster, sämre skyddsnät och sämre förankring på arbetsmarknaden ochäven ur andra synvinklar kan ha extra svårt på grund av sitt kön.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02L446 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L446av Staaf-Igelström, ()VårdnadsutredningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om misshandel, kränkningar eller sexuella övergrepp i sambandmed vårdnadsutredningar.VårdnadsutredningarOm det finns misstanke om våld mot kvinnan, mannen eller barnen i formav misshandel, missbruk eller sexuellt övergrepp ska inte den misstänktapersonen kunna driva mål om vårdnad eller umgänge om sitt barn,parallellt som utredning om misshandel, missbruk eller sexuellaövergrepp pågår.En person som gjort sig skyldig till misshandel och är dömd för brottet motkvinnan eller mannen ska inte kunna komma ifråga för enskild ellergemensam vårdnad av sitt barn, inte heller ska vårdnadsutredningen rikta sigmot den som blivit utsatt för brottet. Det måste belysas ytterligare hur barnsom utsätts för att se sin förälder bli misshandlad kommer till skada isamband med misshandeln av föräldern. En utredning borde kommatill stånd där de fysiska och psykiska menen för barnet klarläggs.Om en förälder inte lämnar sitt barn när umgänge ska ske och gör detför att skydda barnet från övergrepp av den andre så riskerar hon eller hanfängelse eller böter. I de fall där mannen eller kvinnan utsatt den andraföräldern eller barnet för våld eller hot om våld så har inte den misstänktavåldsverkaren haft barnets bästa framför ögonen, då han utverkar sitt våld motden andra. Forskning visar att våldsutövare utnyttjar barnen för att fortsättaförföljelsen av kvinnan. Dessutom visar forskningen att våldet ofta fortsättervid umgänget med barnet.Stockholm den 5 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()
mot · GO02L447 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L447av , ()Översyn av överflyttningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att en översyn avdomstolarna bör ske så att de dömer i enlighet med principen om barnensbästa i enlighet med vad som anförs i motionen.Barnens bästa och domstolarnaAv flera anledningar bör man inrätta en specialprocedur för de fall därdomstolen har att ta hänsyn till barnens bästa. Ett exempel på sådanlagstiftning är överflyttningslagen. I och med att överflyttningslagentillämpas på ett fåtal fall bör dessa kunna hanteras av en domstolsom är speciellt utsedd för att hantera dylika fall. Då kunskapen om barnhela tiden uppdateras är det viktigt att man i denna domstol kan följautvecklingen på området och ha nära kontakt med barnexpertis. Dettaskulle innebära att man har möjlighet att hantera dessa ärendenprofessionellt och kan ha "barnets bästa för ögonen" i enlighetmed strävan att FN:s konvention om barnets rättigheter skalltillämpas i all myndighetsutövning.Att de som dömer i dessa fall också har en uppdaterad uppfattning ochaktuell insikt i föräldraskap och familjekonflikter bör man tänka på vidtillsättning av nämndemän.Uppföljningsansvar bör införas. Domstolen skall ta ställning till vad somär bäst för barnet. Därmed har staten tagit över en del av ansvaret för barnetsbästa. Detta ansvar måste följas upp från statens sida. Då barnet har ettsjälvklart behov av båda sina föräldrar bör staten, i större utsträckning än vadsom sker , hjälpa barn och föräldrar som är svenska medborgare iutländska domstolar i hanteringen av vårdnadstvister.Vidare bör man följa upp de senaste årens fall för överflyttningslagen föratt kunna utvärdera tillämpningen av denna del av . Någonsådan uppföljning görs inte enligt uppgifter från UD.Stockholm den 5 oktober 2000Cecilia ()