ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr305av , ()Musikaliska genrecentrumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av genrecentrum och att Göteborgsmusiken blir ettförsta nytt sådant centrum.Kulturutredningen ochgenrecentraKulturutredningen föreslog i sitt betänkande att man för att gestyrka och stabilitet åt olika musikformer i skulleinrätta ett antal genrecentra. Ett första sådant finns i iUppland, och det utgör navet i ett nätverk för folkmusik.Enligt vår mening finns det nu skäl att gå vidare i utseendetav genrecentra.Uppdraget för ettmusikgenrecentrumEtt genrecentrum kan vara notcentrum, en centralpunkt förutbildning, ett resurscentrum för de mångaamatörmusikgrupperna inom samma genre, för vilka det finnsstort behov av professionella förebilder och lärare. Somledare för ett nationellt nätverk för sin musikform kan ettgenrecentrum ge det svenska musiklivet en stadga och manfår ett organ som man kan ställa krav på motprestationer på,bl.a. att vårda det musikkulturarv som man har övertagit.Genom att ha en utsedd institution som samlande för en helmusikform blir det också lättare för staten att få en tydligmotpart i kommunikationerna, och varje genre vinner i styrkagenom att man får en tydlig centralpunkt. Relationen staten-genrecentra bör vara klart reglerade i avtal, där det klart skallframgå vilka rättigheter/skyldigheter som följer meduppdraget. Ett genrecentrum kan med fördel vara placerat utei landet, men bör i första hand finnas där de bästaförutsättningarna finns . Det betyder t.ex. att ettgenrecentrum för jazzmusiken torde komma att hamna ihuvudstaden.Utredning och förslag till ettförsta stegI har man tagit beslut om en lag rörandespelställen, där man ger ett väsentligt ökat stöd garanterat tillrock- och jazzmusik. Vi tror inte att det skulle vara en bramodell för vårt land. Nätverk kring ett genrecentrum skulle,som kom fram till, vara en bra form. Detär viktigt att reglerna utgår från de verksamma och att någonbyråkrati inte skapas. En utredning om vilka genrecentra somkan vara till gagn för svenskt musikliv och formerna för avtalom det bör kunna genomföras.Redan nu finns det organ som till en del fungerar som genrecentra. Ettsådant är Göteborgsmusiken, som fortfarande torde vara endaprimärt civilt verksamma heltidsblåsorkester, även om man till en delsamtidigt fungerar som Flygvapnets musikkår genom avtal. Redan idagfungerar man som lärare och notcentrum för många småorkestrar. De senasteårens skivsuccéer har också gjort att man kunnat presentera sig för en storallmänhet och även därigenom verkat som förebild för andra. Genomomfördelning av anslagen och ett uppdrag till orkestern att offentligen bli ettgenrecentrum, skulle blåsmusiken i såväl ges ett lyft och få en bättreutvecklingsmöjlighet.Stockholm den 4 oktober 2000Claes-Göran ()()
mot · GO02Kr306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr306av , ()NyckelharpanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att göra nyckelharpan till nationalinstrument.MotiveringAtt spela nyckelharpa är en levande och fin tradition inomden svenska folkmusiken. Det finns fortfarande personer sompå ett förnämligt sätt också vidmakthåller traditionen atttillverka instrumentet.För att hålla traditionen vid liv och föra den vidare till kommandegenerationer är det angeläget att ytterligare stärka nyckelharpans ställning.Det kan lämpligen ske genom att nyckelharpan ges status somnationalsinstrument.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Kr307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr307av Stafilidis, ()och de fria gruppernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att oavsett om en fri grupp erhåller anslag från Statenskulturråd eller ej skall verksamma fria grupper i erhålla sammaservice som de grupper som erhåller statliga verksamhetsbidrag ellerprojekbidrag.MotiveringRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verksamma fria gruppers verksamhetska synliggöras av t.ex. genom attinbegripas och återfinnas i bl.a. statistik, riktade satsningar,utredningar etc.Jämlika villkor för friagrupperAtt den fria scenkonstens verksamhetsområden är många ärkanske väl känt men det som däremot inte är lika väl känt ärall den professionella teater och dans som produceras utelandet, vilka inte uppbär statliga kulturanslag. De nationellakulturpolitiska målen är ju dels riktade till medborgarna, delstill konstutövare och kulturarbetare.I dag fungerar anslagstilldelningen som en osynliggörande faktor för allade fria grupper som ej erhåller några statliga anslag. Det kan inte vara statensmening att medverka till detta osynliggörande av professionella konstutövare,då även deras publik och konstutövarna själva ska inbegripas i de nationellakulturpolitiska målen. Därför ska inte anslagstilldelningen vara den faktorsom avgör huruvida staten ska lyfta fram en särskild konstproducent ellerinte.FörslagenOavsett om en fri grupp erhåller anslag från Statens kulturrådeller ej ska verksamma fria grupper i erhålla sammaservice som de grupper som erhåller statligaverksamhetsbidrag eller projekbidrag. De verksamma friagruppers verksamhet ska synliggöras av påett mer påtagligt sätt t.ex. genom att inbegripas och återfinnasi statistik, riktade satsningar, utredningar etc. Staten ska pådetta sätt uppvärdera och synliggöra den mångfald somexisterar i landet i stället för att som så gott somosynliggöra alla de professionella fria grupper ochkonstutövare som inte uppbär statliga anslag, vilket gesregeringen tillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Tasso Stafilidis (v)(v)
mot · GO02Kr308 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr308av , ()TornedalsteaternFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utveckling av verksamheten vid Tornedalsteatern.MotiveringI konvention om historiska minoritetsspråkanges vissa minimikrav som skall uppfyllas för att säkerställade historiska minoritetsspråkens ställning. För att enminoritetskultur, med anknytning till de historiskaminoritetsspråken, skall kunna hävda sig bland annan kultur,krävs särskilt statligt stöd. Den samiska minoriteten haranslagits statsbidrag för en fast teaterscen. En liknandesatsning rimligtvis måste också göras för meänkieli iTornedalen.Tornedalsteatern (ToTe) är en amatörteaterförening som har verkat sedanjanuari 1986. Det är en partipolitiskt och religiöst obunden ideellorganisation. Syftet med organisationens arbete är att lyfta fram dentornedalska kulturen, språket - meänkieli - och att stärka identiteten förtornedalingar genom att aktivt arbeta med teater i svenska . Allapjäser som ToTe sätter upp är specialskrivna för ToTe. Språken i pjäserna ärsvenska och meänkieli. Flera av produktionerna har satts upp i två olikaspråkliga versioner av samma ensemble. Syftet med att använda båda språkenär dels att stärka den egna gruppen, dels att nå ut till majoritetsbefolkningen.Det är alltså uppenbart att Tornedalsteaterns arbete ligger i linje med desträvanden har att stödja de historiska minoriteternas kultur. I linjemed detta bör staten ta sin del av ansvaret för att trygga och utvecklaverksamheten vid teatern där en fast scen är en viktig förutsättning för denfortsatta verksamheten.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()()()
mot · GO02Kr309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr309av Kaaling, ()SkådebanerörelsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skådebanerörelsen.MotiveringLandets regionala skådebanor driver en omfattandeverksamhet. Skådebanorna är olika stora och har olikatyngdpunkter i sin verksamhet. Skådebaneregionerna arbetarnära Folkrörelsernas Konstfrämjandet och En Bok regionala skådebanorna har ett stort antal medlemsorganisationer,fackliga, politiska, studieförbund, bostadsorganisationer, handikapp- ochinvandrarorganisationer, kultur och pensionärsföreningar. Ett intimtsamarbete finns med många kulturinstitutioner och flera regioner har avtalskrivna om medlemsservice med privata och offentliga arbetsplatser. och fackliga organisationer har blivit allt vanligare.Basen i skådebanornas verksamhet utgörs av ca 6 000 skådebaneombudsom finns ute på arbetsplatser, i bostadsområden och i skolor. Ombudenarbetar ideellt med att söka upp, informera och entusiasmera för olikakulturaktiviteter. Trots att stödsystem för anordnande av studier har minskatsgenom åren, genomförs en omfattande utbildnings- och mötesverksamhet förombuden. Det är inte ovanligt att de ideellt arbetande ombuden, på grund avminskat samhällsstöd till skådebanorna, i form av kursavgifter betalar delarav utbildningen själva. Detta till trots kan sägas att efterfrågan påskådebanans utbildningar är god.De regionala skådebanornas ekonomiska läge har länge varit ansträngt dåbl a statens bidrag till Riksskådebanan har varit oförändrat, 4,2 miljonerkronor, . Därtill har många kommuner och landsting haftsvårt att upprätthålla värdet av sina anslag och i många fall har dessaminskats. Skådebaneorganisationerna har självklart anpassat verksamhetenefter ändrade ekonomiska förutsättningar med ökande svårigheter att nå nyakulturovana grupper som följd.Enligt vår mening är den satsning som gjorts i den statligakulturpolitiken på arrangörsledet angelägen och viktig. Detta står inte pånågot sätt i strid med det omfattande bildnings- och publikarbete somfortfarande utförs av landets skådebanor. I takt med satsningarna påarrangörsledet bör också skådebanornas arbete med att nå nya grupper avpublik ute på arbetsplatser och i samhället i övrigt stimuleras. Den personligakontakt som skådebanornas 6 000 ombud står för är en viktig tillgång för endemokratisk kulturpolitik som verkar för att alla får möjlighet till delaktighet ikulturlivet och till eget skapande.Stockholm den 5 oktober 2000Björn Kaaling (s)()
mot · GO02Kr310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr310av , ()SkådebananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av obalansen i samhällets stöd till kulturen.MotiveringSkådebanans verksamhet grundas på att delaktighet i kulturelloch skapande verksamhet höjer livsvärdet och ger människorberedskap att möta olika levnadssituationer. Målsättningen äratt vidga deltagandet i kulturlivet för alla, men speciellt för demänniskor som inte kommit i kontakt med kulturlivet.Skådebanan förverkligar sin målsättning genom nätverk av människorsom, genom ideellt arbete, aktivt deltar i arbetslivet med att utvecklakulturintresset på arbetsplatser, i föreningar, bostadsområden och skolor.Kontakter skapas mellan publik och arrangörer och ger publiken ochkulturarbetarna en unik möjlighet att få insyn i varandras förutsättningar ochmöjligheter.Verksamhet behöver växa och nå ut till fler platser. Rörelsen är en av fåsom arbetar med uppsökande verksamhet inom kulturens område. Medsärskild kraft vänder sig skådebanan till invandrare, handikappade ocharbetslösa. Kulturupplevelser förenar människor och skapar samhörighet. Deuppsökande insatserna och det viktiga publikarbetet med inslaget avfolkbildning kan ytterligare utvecklas.Skådebanan är en organisation med stora och växande arbetsuppgifter menmed små ekonomiska resurser. Stödet har varit oförändrat under hela 90-taletoch en översyn behöver göras för att komma tillrätta med obalansen isamhällets stöd till kultur.Stockholm den 5 oktober 2000Ronny ()
mot · GO02Kr311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr311av , ()Svenska språketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de demokratiska aspekterna på en utarmning av det svenskaspråket.MotiveringDet svenska språket håller på att förändras. Som med såmycket annat känns det som om förändringen går väldigt fort.Bl a kommunikationsteknikens snabba frammarsch bidrar tilldetta. Allt fler uttryck, i första hand från engelskan, införlivasi svenskan i sin ursprungsform, men också någotförsvenskade.Den ökande internationaliseringen av arbetsmarknaden och kulturutbudethar en stor påverkan på vårt språkbruk. Det gäller att skapa uttryck somförstås av så många som möjligt runt om i världen. Det kan i sig vara positivt,men utvecklingen har en baksida. Det svenska språket utarmas. Utarmningengäller inte enbart orden, som inte får någon svensk översättning, ävengrammatik och meningsuppbyggnad påverkas.För att känna delaktighet och engagemang måste man kunna ta till siginformation om vad som händer, i vårt land och i andra delar av världen.Grunden i en människas identitet är språket. Ju mer utvecklat modersmålet ärdesto större möjlighet har man att fungera i samhället. Man har lättare attstudera, arbeta, ta del av kulturutbudet och delta i samhällsdebatten. En starkidentitet ger en trygghet att möta andra språk och kulturer och utgör enmycket viktig del i vår demokrati.En utarmning hotar inte bara det svenska språket somkommunikationsmedel, utan även demokratin. kulturutskott hartidigare fått i uppdrag att utreda svenska språkets framtid. Det är angelägetattdenna utredning leder till en bred debatt såväl bland allmänheten som blanddem som yrkesmässigt arbetar med det svenska språket inom högskolor,media, myndigheter och andra berörda. Lika viktigt är att man snarastpåbörjar studier av de demokratiska effekterna av ett försvagat svenskt språk.Stockholm den 4 oktober 2000Kristina ()()
mot · GO02Kr317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr317av , (-c)Arkitekturåret 2001Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett landsbygdsprojekt utarbetas och verkställs i sambandmed Arkitekturens år 2001.MotiveringÅr 2001 är det Arkitekturens år, då arkitekturenkommer att finnas i centrum vilket är mycket värdefullteftersom det sammanbinder historisk och modern tid.Förhoppningsvis kommer det också att leda till att många av våravärdefulla byar och deras byggnader på den svenska landsbygdenuppmärksammas. Det finns på många håll på den svenska landsbygdenett stort behov av en upprustning av befintliga byggnader alltifrån bostadshustill ekonomibyggnader. Fina kulturbyggnader håller på att rasa samman.En av orsakerna till att landsbygdens byggnader inte underhålls är brist påpengar och inte sällan svårigheter med att få lån till nödvändig upprustning.Inför hemställer vi därför att ett landsbygdsprojektutarbetas för upprustning av hela byar eller enstaka byggnader, ettsamarbetsprojekt mellan staten och kommunerna där ävenBostadskreditnämnden och banker bör ingå för att säkerställa att ennödvändig upprustning kommer till stånd.Stockholm den 3 oktober 2000Rigmor ()()
mot · GO02Kr318 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr318av Kaaling, ()KonstfrämjandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Folkrörelsernas konstfrämjande.MotiveringFolkrörelsernas konstfrämjande får statligt stöd viaKulturrådet dels till organisationens arbete och till vissregional utveckling, dels som utställningsersättning till vissabildkonstnärer.Årets budgetproposition innehåller förslag om att på försök inrätta ett stödtill arrangerande konstföreningar. Propositionen pekar här särskilt påFolkrörelsernas konstfrämjande och Sveriges Konstföreningars Riksförbund.Stödet till utställningsarrangörer är välkommet. För att stödet skall uppnåavsedd effekt kan behoven emellertid redan nu förutses vara väsentligt störreän det föreslagna stödet med 1 miljon kronor.En betydande del av distriktens arbete finansieras genom stöd från berördalandsting och distriktens värdkommuner. Sammanlagt uppgår detta stödårligen till ca . uppbar distrikten därutöver ettvisst statligt stöd genom den dåvarande riksorganisationen. Distriktensmöjligheter att erhålla statligt stöd upphörde i samband med det förraförbundets nedläggning men har genom beslut kunnatåterupptas om än i blygsam omfattning. Konstfrämjandedistriktens ekonomihar i större utsträckning blivit beroende av försäljningsintäkter vilket i siginteär negativt, men bristen på resurser gör att Konstfrämjandets bildningsarbeteriktat till nya publikgrupper i viss mån har fått stå tillbaka.Årets budgetproposition innehåller, utöver förslagen omförsöksverksamhet med stöd till arrangerande konstföreningar, förslag omviss förstärkning av anslagsposten 28:19 för . Denna förstärkningavser vissa utställare inom bild- och formområdet men inte Folkrörelsernaskonstfrämjande.Vi anser att den inledda utvecklingen med att gradvisstärka de ekonomiska möjligheterna för Folkrörelsernas konstfrämjande böråterupptas. Konstfrämjandets behov av både en förstärkning av de centralaresurserna och av möjligheterna att lämna stöd till det regionalakonstfrämjandearbetet är angeläget.Stockholm den 5 oktober 2000Björn Kaaling (s)()
mot · GO02Kr319 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr319av , ()HemslöjdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hemslöjdens betydelse för dagens form och design.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av långsiktighet i arbetet med att stärka hemslöjdensom näring.MotiveringHemslöjden är en näring med traditioner långt tillbaka i tiden.Det är i grunden en benämning för den tillverkning avbruksföremål som den jordbrukande befolkningen bedrevsom ett led i självhushållningen. Det var också en viktigbisyssla som komplement till andra inkomster, den så kalladesaluslöjden.Många förknippar ordet hemslöjd med hobbyverksamhet, menSverige har många professionella slöjdare som ägnar sig åt hemslöjdenmed stolthet och kunnande som andas tradition och äkthet.Hemslöjden är en bärare av kulturhistoria och traditioner. Detta förutsätterett visst mått av bundenhet i formspråk, materialval och metoder samtidigtsom det finns ett betydande nytänkande och nyskapande. Det är bland annatdenna kombination som gör hemslöjden så spännande idag.Hemslöjdens roll som inspirationskälla till den svenska formgivningensåväl traditionellt som är otvivelaktig. när form och design är starkasvenska profilområden är det än mer viktigt med ett samspel mellan denkombination av nyskapande och tradition som finns i dagens främstahemslöjd och den verksamhet som finns inom utbildningsinstitutioner och inäringslivet. Ur den synpunkten är det ett starkt samhällsintresse atthemslöjden kan fortsätta att utvecklas. Vad som ovan sagts om hemslöjdensbetydelse för dagens form och design bör ges regeringen till känna.När hemslöjden diskuteras är det ofta i termer av kulturarv och historia.Tyvärr betonas tradition som näringsverksamhet förvånande lite i dagensdiskussioner. Att skapa värden i sitt hantverk, att kunna sälja sina produkter,ingår också i hemslöjdens historiska sammanhang. Hemslöjden karaktäriserasförst och främst av att det är en näring; som sådan kräver den en marknadmed avsättningsmöjligheter för att överleva.Rapporten och möjligheter i ett regionaltutvecklings- och näringsperspektiv som () och gjort var avstampet till ett arbete för att stärka ledetmellan producent och konsument och för att öka kunskapen om näringsfrågorinom hemslöjden. De flesta producenterna finns i glesbygd medan de flestakonsumenterna finns i storstäderna. pågår ett omfattande projekt för attetablera en marknad där dessa kan mötas. Det är ett långsiktigt arbete, vilketbör uppmärksammas i kommande budgetarbete. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()
mot · GO02Kr320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr320av , ()Samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer i VästernorrlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ABM-samverkan i Västernorrland.MotiveringSamverkan inom de olika sektorerna arkiv, bibliotek ochmuseer har länge varit stark och fruktbringande iVästernorrland. På arkivområdet har det manifesterats ibegreppet Arkivlänet Västternorrland, som använts även iregionalpolitiska sammanhang.Under de två senaste åren har sektorsövergripande ABM-samverkanförverkligats. Anslag från gjorde det möjligt att under 1999bedriva en seminarieserie för ca 350 verksamma i ABM. Seminarierna tog imycket sikte på hur de kulturarvs- och informationsförvaltande institutionernamed hjälp av ny teknik på ett nytt och bättre sätt skulle kunna förmedlakulturarv och information till forskare och allmänhet. I programmen fannsockså tankar på hur ABM genom samverkan skulle ge större utbyte förmedborgarna av insatta resurser. genomfördes även en fördjupadutbildning för ca 35 personer i ABM i samarbete med Mitthögskolan.Utbildningen siktade till att tillgängliggöra och levandegöra kulturarvet medny teknik, framför allt via Internet.Under år 2000 har samverkan fortsatt inom ramen för ABM-grupp Y, därsåväl arkiv som bibliotek och museer är representerade. Arbetet har utmynnati en rapport som ligger till grund för en ansökan om strukturfondsmedel inomMål 1 för ett större samverkansprojekt på ABM-området i Västernorrland.Detta projekt tar i mycket sikte på möjligheterna att på ett bättre sätt görasektorernas kulturarv och information tillgänglig för forskning, skola och denstora allmänheten. En viktig förutsättning för en sådan utveckling är engemensam utbildning för personal inom ABM, vilken planeras som ett profil-område inom Mitthögskolan.Utgångspunkten är att ett livaktigt kulturliv är av väsentlig betydelse förregional utveckling. De tänkta projektet tar sikte på kommande samarbetesåväl inom Mittnorden- och Archangelskområdet i nordvästra somandra regioner, t.ex. de baltiska länderna.Den snabba utvecklingen av samverkan på ABM-området förtjänar attuppmärksammas och stödjas. Därför bör utses till särskiltförsöksområde vad gäller ABM-samverkan.Stockholm den 27 september 2000Agneta ()()()()()
mot · GO02Kr321 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr321av , ()Landsarkiv i VäxjöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett landsarkiv i Växjö.Växjö uppfyller kriteriernaRiksarkivet har satt upp fem kriterier för ett etablerande avlandsarkiv. Dessa är:Universitet/högskola med utbyggd forskning bör finnas påortenBefolkningstäthetResidensstad med många myndigheterGoda kommunikationerArkivorganisation.Växjö uppfyller alla dessa villkor. Det finns ett förhållandevisstort och dynamiskt universitet, med omfattande utbildninginom historia.Växjö är residensstad med många myndigheter och ärdessutom stiftsstad, med ett mycket anrikt stifts- ochlandsbibliotek med en värdefull boksamling.Växjö har mycket goda kommunikationer, med flerariksvägar, bra järnvägsförbindelser och är centralt beläget iSmåland.Det finns en väl utbyggd samverkan mellan olika arkivbildarei en arkivorganisation (). Iförbundet ingår bland annat och länetssamtliga kommuner.I länet finns dessutom en riksinstitution på arkivområdet, Svenskaemigrantinstitutet.Samverkan mellan högskola, arkiv och arkivbildare skulle således blimycket god, som tillgängligheten för forskning skulle bli ypperlig.Skälen till en etablering av ett landsarkiv eller arkivdepå i är såledesmycket starka.I början av 1999 blev högskolan i . En anledning tilluniversitetsstatusen är den omfattande utbildningen och forskningen inomhistorieämnet som bedrivs på högskolan. Historieämnet i har länge haften klar profilering på lokal och regional historia, en specialitet som krävertillgång till lokalt arkivmaterial. Det offentliga materialet från äridag arkiverat vid landsarkivet i . Det är en stor nackdel att detgeografiska avståndet mellan den lokala forskningen och arkivet är stort. Vidanvändande av allmänna kommunikationer är mycket svårt att nåfrån och Växjö.Historieämnets profilering och kommunikationsproblemen är goda skäl fören decentralisering av arkivfunktionerna och att etablera ett landsarkiv ellerarkivdepå i . Men det finns också, som framgår av ovanstående, fleraandra skäl som talar för en arkivetablering i . Vi hemställer om attriksdagen ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enetablering av landsarkiv i Växjö.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()()