ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fi704 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi704av Linderborg, ()Kreditprövning1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ger i uppdrag attutfärda närmare föreskrifter för kreditgivning så att kreditvärdigakonsumenter inte drabbas av kreditinstitutens godtycke.2 KreditprövningI dag begär nästan alla företag kreditupplysning på kunden. Detta är bra,men bedömningen är ofta schablonmässig. Det är vanligt att man har sattupp vissa normer för att neka lån, t.ex. antal kreditupplysningar som tagitspå personen eller om det finns någon betalningsanmärkning. Det görs intenågon individuell bedömning. Upplysningarna kan vara tagna på småbelopp eller inte ens ha lett till en kreditgivning. En ung man eller kvinnakan ha dragit på sig en betalningsanmärkning ellerunder en arbetslöshetsperiod och nekas lån när han/hon har fått ett fastarbete och har en stabil betalningsförmåga. Detta leder till att mångakreditvärdiga kunder nekas telefonabonnemang eller lån till bostad.Kreditprövningen bör fungera så att den är ett skydd både för kreditgivarenoch konsumenten. Det är viktigt att det finns restriktioner så att enskildaindivider inte fastnar i skuldfällan. Men det är lika viktigt att varjekreditsökande behandlas individuellt så att kreditgivaren vid kreditprövningenutgår från den aktuella betalningsförmågan och ser informationen ikreditupplysningsregistret som en av flera faktorer som tas med ibedömningen. Nuvarande regler för kreditgivningen är inte tillräckliga utanbehöver kompletteras med närmare föreskrifter om hur den individuellahandläggningen bör utföras av kreditgivarna. Regeringen bör uppmanas att geFinansinspektionen i uppdrag att utfärda sådana föreskrifter.Stockholm den 29 september 2000Tanja Linderborg (v)(v)()()()()
mot · GO02Fi706 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi706av , ()Obligatorisk brandförsäkringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheterna att införa enobligatorisk (brandförsäkring) hemförsäkring.MotiveringTyvärr förekommer det att hyresgäster som drabbats av lägenhetsbrandsaknar hemförsäkring. Detta innebär att hyresgästen inte kan fåekonomisk ersättning från försäkringsbolag för förstört eller skadatbohag. Hyresgästen riskerar också att hyresvärden ålägger denne attbetala höga ersättningskrav.Hyresvärdens självrisk ligger ofta i intervallet 50 000 till 75 000 kronor.När hyresgästen själv är vållande till branden kräver hyresvärden att dennestår för renoveringskostnaderna upp till självrisknivån.Ytterligare en konsekvens är att hyresgästen i vissa fall kan förlora sinhyresrätt. Enligt 10 § hyreslagen förfaller hyresavtalet omlägenheten förstörs så att den inte längre lämpar sig för boende, exempelvisp.g.a. brandskador.Hyresvärden är inte heller skyldig att återställa lägenheten i brukligt skick,vilket medför att hyresgästen riskerar att ställas utan bostad. Kostnader föruppkomna skador i omkringliggande lägenheter drabbar ävenlägenhetsinnehavaren om denne saknar egen hemförsäkring.En lösning för att komma tillrätta med detta problem är att hyresvärden fårlaglig rätt att kräva att hyresgästen tecknar en (brandförsäkring)hemförsäkring för att erhålla hyreskontrakt. Detta i syfte för att i möjligastemån minimera följderna av eventuellt uppkomna skador vid lägenhetsbrandför såväl lägenhetsinnehavare som grannar och hyresvärd.En obligatorisk (brandförsäkring) hemförsäkring kan här jämställas medden obligatoriska trafikförsäkringen för bilar.Stockholm den 3 oktober 2000Siw ()()
mot · GO02Fi707 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi707av , ()Kollektiva hemförsäkringarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kollektiva hemförsäkringar.Kollektiva hemförsäkringar snedvriderkonkurrensenFlera fackförbund har tecknat kollektiva hemförsäkringarför sina medlemmar. I samtliga fall har man valt att teckna sinaförsäkringar hos . Detta har skett utan anbudsförfarande. Andrabolag har inte givits tillfälle att vara med och konkurrera med vare sig priseller innehåll i försäkringen. har valt att stödja detfolkrörelseägda utan att veta om deras medlemmar gynnas avdetta. Detta är ett oansvarigt sätt att handskas med medlemmarnas pengaroch i allra högsta grad konkurrenshämmande och stötande.Än mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måste ansesvara ett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skallnaturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar.Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därförvarit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Dettabryr sig de fackliga ledarna inte om. De anser sig veta bäst "vad derasmedlemmar behöver".Det visar på stort förakt att besluta i den här typen av engagemang överden enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över den enskildamänniskan blir större och större. Många frågar sig med oro vad som kommer iframtiden. Finns det fler privata områden där facket vill kollektivt bestämmaöver sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna bara en början?Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De somsedan tidigare har hemförsäkringar i andra bolag får antingen säga upp sinatidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgå kostnadsökningar.Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efter fackets nonchalans motsina medlemmar.De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersomkollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till men förhela branschen.Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02Fi708 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi708av , Per (kd)Sjätte till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utlandsmandat för den Sjätte propositionen 1999/2000:46 AP-fonden i det reformeradepensionssystemet föreslogs efter en partipolitiskt bred överenskommelseen effektivare förvaltning av pensionsmedlen. De nuvarande Första tillFemte fonderna ombildades till fyra inledningsvis lika stora buffertfondermed ett startkapital på . Den liggerutanför fempartiöverenskommelsen och berördes inte av deregelförändringar och den omorganisation som föreslogs i propositionen.Regeringen skall dock återkomma med förslag som för in AP-fonden iden nya lagen om allmänna pensionsfonder.Ett viktigt led för den strategi driver inom bådeinvesteringar och kapitalförvaltning är att regelverket ändras så att fonden ilikhet med övriga AP-fonder får investera en mindre del på utländskamarknader. Detta för att pensionspengarna skall förvaltas på bästa tänkbarasätt. Fonden har redan fått dispens att äga aktier i svenska bolag som köpts avutländska och som flyttat utomlands.Sverige motsvarar ungefär en procent av världsmarknaden och för att lyftainvesteringssidan, måste man ha möjlighet att göra direktinvesteringarutomlands. har en tydlig strategi. Fonden vill vara medunder hela utvecklings- och expansionsfasen. Den sista fasen bör ofta läggasutanför för att komma åt en större marknad. Utan utlandsmandatmåste strategin läggas om. Ett utlandsmandat innebär dessutom enriskspridning att lägga investeringarna över fler marknader.Telia och motsvarar tillsammans avStockholmsbörsens värde. Det innebär att riskspridningen inte blir tillräckligtomfattande på kapitalförvaltningssidan. Risken behöver spridas till andrabörser. Än så länge kan tack vare dispens investera iexempelvis , men om AZ endast noteras på utländska börser,måste sälja. Denna dispens gäller dock inte, om ett svensktbolag flyttar ut från . Det gäller endast om ett utländskt bolag köperettsvenskt och det f d svenska fortfarande finns kvar på en svensk börs.Eftersom allt fler köp - i synnerhet i nya tillväxtbolag - sker medaktier, försvinner Sjätte ägande successivt. Det är endast vidkontant betalning som får vara kvar i det uppköpta bolaget.Det senare var fallet vid Microsofts köp av Sendit. hadedäremot inte fått vara kvar i Sendit om Microsoft betalat med egna aktier.Till sist kan påpekas att samtliga AP-fonder förutom harett utlandsmandat. behöver samma form av utlandsmandatsom de övriga.Stockholm den 2 oktober 2000Per ()()
mot · GO02Fi710 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi710av , ()Åtgärder mot viss sparkasseverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att inom ramen för beredningen avBanklagskommitténs förslag närmare undersöka möjligheterna tilllagstiftning om sparlånekassor och andra, mindre kreditinstitut.MotiveringI propositionen föreslår regeringen stopp för registrering av nyasparkassor, dvs. sådana små ekonomiska föreningar med ett begränsatantal medlemmar som bedriver sparkasseverksamhet i liten skala. Sådanasparkassor har funnits mycket länge i och existerar numera medstöd av en undantagsregel i bankrörelselagen och lagen omfinansieringsverksamhet. Sparkassorna i fråga behöver inte tillstånd frånFinansinspektionen men måste förstås som alla ekonomiska föreningarregistreras hos , . Orsaken tillregeringens förslag uppges vara att det förekommit ett antalregistreringar av sparkassor som befaras ha skett i kriminella syften.Vi har naturligtvis ingen annan uppfattning än regeringen i fråga omönskvärdheten att med alla tillgängliga medel bekämpa ekonomiskbrottslighet vilka uttryck den än tar sig. I detta fall kan dock ifrågasättas ominte de sparkasseföreningar som misstänks skulle ha kunnat stoppas avregistreringsmyndigheten genom skärpt kontroll av uppgifterna iansökningshandlingarna. Med anledning av att regeringen, som framgår avpropositionen, nu också bereder förslag i hithörandefrågor vill jag emellertid föreslå följande.I flera andra EU-länder finns något som kallas "credit unions" somnärmast kan betecknas som sparlånekassor och som i många styckenpåminner om de svenska sparkassorna. En väsentlig skillnad är att creditunions är uttryckligt reglerade i särskild lag och alltså inte existerar medstödav en undantagsbestämmelse. De berörda medlemsstaterna har fått undantagför dessa kassor i bankdirektivet. Jag anser att det inom ramen förberedningen av förslag bör undersökas om enlagstiftning motsvarande den som gäller för credit unions kan vara ettalternativ till de nuvarande undantagsbestämmelserna. En sådan utredningtorde kunna göras inom . Därutöver kan det finnas skäl attundersöka om det finns behov av mindre, måhända tillståndspliktigakreditinstitut med begränsat geografiskt operationsområde och med lägre kravpå eget bundet kapital än de nuvarande kreditmarknadsföretagen har. skulle kunna tänkas spela en viktig roll för lokalmobilisering och främjande av småföretagsamheten och den socialaekonomin. I flera europeiska länder dyker ett antal nya institutioner upp påkreditmarknaden, som finansierar nytt företagande särskilt vad avser socialekonomi och mikroföretag. Genom de bankfusioner som förevarit ochalltjämt fortgår finns stor risk att de regioner och orter som inte anses liggaide mest ekonomiskt expansiva områdena i ännu högre utsträckning dräneraspå kapital. En annan följd av en sådan utveckling är att lokala investerare fårallt svårare att hitta kreditgivare som känner företagare och andra personer påorten. Detta bör ge regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Tomas ()()
mot · GO02Fi712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi712av , (-v)Granskning av bankkrisenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en kommission som skall utredabankkrisens följder och det eventuella behovet av lagändringar medanledning av detta enligt vad som anförs i motionen.Granska bankkrisenDet är nu ganska exakt sedan den stora bank- ochfinanskrisen på allvar bröt ut i . Den fick djupgåendekonsekvenser politiskt och ekonomiskt. Det är först nu vi ser följdernabörja klinga ut. Förhoppningsvis har vi lärt så mycket att aldrigåter skall hamna i en liknande ekonomisk och politisk kris. Först nu har vikrisen på sådant avstånd att det kan vara dags att försöka göra ensummering.Det viktigaste just nu är inte att fördela ansvaret för hur krisen hanterades iregering, riksdag, i företag och av enskilda. Det viktiga är om vi kan dralärdom av det som hände så att misstagen inte upprepas. Den fråga som ännuväcker starka känslor är den som handlar om huruvida de institutioner ochföretag - som exempelvis Bankinspektionen och - behandladeföretag och enskilda på ett någorlunda rimligt sätt eller om vissa parter fickenmer privilegierad behandling än andra. Det är exempelvis en ganska vanliguppfattning bland drabbade småföretagare att storbanker och deras störstakunder gynnades på bekostnad av de små företagen. Frågan om detberättigade i sådana anklagelser är en av de saker som behöver klarläggas.I en av SAF gjord revisorsrapport redovisas en enkät blandauktoriserade revisorer som fick frågan om de ansett att bankersagt upp krediter trots att revisorerna ansett att företaget haft framtiden försigoch överlevnadsmöjligheter. Det visade sig att ett mycket stort antal av dedrabbade företagen hade den uppfattningen. Också detta behöver utredas.Under 90-talet har det i krisens spår förekommit hundratalscivilrättegångar mellan bankkunder och bankerna. Än pågår omkring etthundratal sådana processer, varav merparten härstammar från händelser ibörjan av 90-talet. Detta föranledde också stora diskussioner huruvida bankerhar rätt att hemlighålla handlingar i processer. Ett av de frågor som rests isamband med dessa processer är om rätten för processande kunder tillSecurum hade rätt att få se samtliga handlingar som bolaget hade tillförfogande och som rörde den drabbade kundens enskilda fall. Mångabankkunder hade och har inte på samma sätt som bankerna ekonomiskamöjligheter att anlita juridisk expertis. Att granska de juridiska aspekterna pådessa processer inräknat frågan om sekretessen och lägga förslag tilleventuella behövliga lagändringar är ytterligare en sak som behöver utredas.Vi föreslår att beslutar tillsätta en kommission som skall utredabankkrisens följder och det eventuella behovet av lagändringar med anledningav detta enligt motiveringarna ovan. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Kommissionen bör bestå av personer som själva intevarit inblandade i bankkrisen. En möjlighet är att tillkalla utländsk expertis.Stockholm den 4 oktober 2000Johan ()()()
mot · GO02Fi714 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi714av , ()Regelsystem avseende pengar som flyter mellan avsändare och mottagare, s.k. floatFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att, för banker och betalningsförmedlare i övrigt, införatidsgräns för när medelsöverföring från avsändare till mottagare skallvara genomförd.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regel bör införas som innebär att om tidsgränsen ej hållesskall kunden från betalningsförmedlaren erhålla räntekompensation.MotiveringNär pengar byter ägare via t ex bank tar det innan pengarnanår mottagaren efter det att pengarna lämnat avsändarens konto. Pengarna"flyter" mellan avsändare och mottagare, s k float. Ränteintäkterna undertiden tillfaller bankerna. I finns inga regler om hur snabbtbankerna ska överföra pengar mellan avsändare och mottagare.Det ologiska är att ju bankerna tar på sig att låta pengar bytaägare, desto mera pengar tjänar bankerna, och följaktligen förlorarbankkunderna ränteintäkter. Det finns således dåligt med incitament för atteffektivisera medelsöverföring.På området har skett en omfattande teknikutveckling. Det innebär att detidag är möjligt att flytta pengar snabbt. Betydligt snabbare än vad som sker.Banker och andra betalningsförmedlare bör därför aktivt arbeta för ensnabbare överföring av pengar mellan avsändare och mottagare. Ökadeffektivisering på bankerna innebärande kortare "flyttid" av pengarna börvara möjlig utan att det leder till ökade avgifter för bankkunderna då detredan finns teknikstöd att tillgå.I sammanhanget kan konstateras att i t ex och finns reglerför bankerna avseende tidsgräns för medelsöverföring.Regeringen bör därför överväga att för banker och betalningsförmedlare iövrigt införa tidsgräns för när medelsöverföring från avsändare till mottagareska vara genomförd. Regel bör också införas som innebär att om tidsgränsenej hålles ska kunden från betalningsförmedlaren erhålla räntekompensation.Stockholm den 4 oktober 2000Catherine ()
mot · GO02Fi715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi715av , ()Sjätte till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att läggs ned och att behållningentillförs Första till Fjärde AP-fondstyrelsen.MotiveringAllmänna pensionfonden har som en följd av fempartiuppgörelsen omdet reformerade pensionssystemet omorganiserats till Första till FjärdeAP-fondstyrelserna. står givetvis bakom samtliga de punktersom ingår i denna uppgörelse, även om den i vissa delar skulle settannorlunda ut om vi fått utforma förslagen helt själva. Sammantaget ärdetta dock en bra lösning och det är angeläget att bredaöverenskommelser ligger till grund för vårt pensionssystem.Sjätte ingår dock inte i uppgörelsen. Denna fond är enfrämmande fågel i systemet, med helt andra uppgifter som riskkapitalfond,med viss inrikning mot små och medelstora företag. anser i ställetatt denna fond bör läggas ned, och att medlen bör ingå i överföringsbeloppet.Näringspolitik ska inte bedrivas genom att pensionspengar förvaltas i ensådan fond. Staten ska inte vara aktör på detta område. Pensionspengarna skaförvaltas i enlighet med de riktlinjer som fastställts för Första till FjärdeAP-fondstyrelsen. Någon ytterligare fond ska därför inte finnas. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Karin ()()
mot · GO02Fi716 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi716av Feltzing, ()PensionspengarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att premiesparfondens förmögenhet frånpremiepensionspengarna skall läggas i svenska aktier.MotiveringDet nya sättet att placera våra pensionspengar i fonder av olika slaginnebär ett stort risktagande. De av oss som väljer att inte själva göra detvalet kommer att få sina pensionspengar placerade i Sjunde AP-fondenspremiesparfond.Aktieandelen i Premiesparfonden är bestämd att bli , medanresten satsas på svenska realränteobligationer. avfondförmögenheten ska gå till utländska aktier och till svenskaaktier.Dessa i inarbetade pensionspengar borde hellre placeras i svenskaföretag, när detta tvingande val görs, vilket bör ges regeringen tillkänna. I enannan miljöpartimotion behandlas etisk fondplacering.Stockholm den 5 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02Fi803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi803av , ()Ekologiskt hållbar upphandlingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekologiskt hållbar upphandling.MotiveringI strävan att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle har den offentligaupphandlingen genom sin omfattning en central roll. Regeringen är välmedveten om detta. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling har iuppdrag att vara en pådrivande kraft i det arbetet. Delegationen har bl. a.fått i tilläggsuppdrag att ta fram ett för hela den offentliga sektorngemensamt internetbaserat verktyg. Det skall tjäna som modell förekologiskt hållbara upphandlingar.Detta är utmärkt. Men det räcker inte med insatser på central nivå. Detgäller också att stimulera den lokala och regionala nivån att ha ett ekologiskttänkande i den offentliga upphandlingen. Det gäller inte minst att etablera ettsamarbete mellan offentlig och ideell verksamhet.Det är angeläget att både dra nytta av de erfarenheter som redan har gjortspå lokal nivå och att stimulera det fortsatta arbetet att utveckla detekologiskatänkandet i offentlig upphandling.Det finns alltid en risk att ekonomiska överväganden fäller avgörandet närman på lokal nivå skall göra en upphandling. Det är därför angeläget attregeringen överväger hur det ekologiska synsättet skall få ordentligtgenomslag i upphandlingen på lokal nivå. Ett sätt skulle kunna vara att stödjaförsöksverksamhet i några kommuner där då också de ideella krafternaengageras.Stockholm den 27 september 2000Agneta ()
mot · GO02Fi805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi805av , ()Upphandling och anställdas villkorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att påtala att arbetsmiljölagen skall beaktas vidupphandling av verksamheter.MotiveringArbetsmiljölagen, arbetstidslagen och regler är någotav det som skall gälla vid upphandlingar. Det är det som gäller, men detfungerar inte alltid så i praktiken. Det är naturligt att man, när manupphandlar, anstränger sig att vara så kostnadseffektiv som möjligt, mendet är också angeläget att de anställda och de som ska använda sig avverksamheten känner sig trygga och har ett tillräckligt skydd.Olika verksamheter, som tidigare skötts genom kommun, landsting ellerstat, är konkurrensutsatta och föremål för upphandling. I det underlagsom följer en upphandling är det inte alltid angivet att lagar ska följas utandetförutsätts, helt korrekt, att så ska göras. När en upphandlad verksamhet är ifullt arbete har vi dock kunnat konstatera att det ibland är stora svårigheterattfölja arbetsmiljölagens regler. Vi har i media kunnat läsa om förare som intefår tillräckliga pauser, som kör för långa pass och som har förkörsträckan, vilket skapar stress och kan vara trafikfarligt.Ett annat exempel kan vara upphandling av verksamhet för barnomsorg.Att det finns för få personal på en barnstuga innebär inte bara att det bliralltför litet tid med varje barn utan också att stressen gör att personalen inteorkar med sitt arbete, att riskerna för att barnen inte får tillräcklig tillsynökaroch att den pedagogiska verksamheten går förlorad.Att låta kostnadseffektiviteten helt stå i fokus får inte innebära att mansätter arbetsmiljölagen ur spel. Trots den lag som gäller finns det anledningatt konstatera att arbetsmiljölagen inte alltid beaktas vid upphandling avverksamheter.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Fi806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi806av , ()Barnarbete och upphandlingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta hänsyn till att barnarbete inte använts vid upphandlinginom kommuner, landsting eller staten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att näringslivet beaktar risken för barnarbete vid upphandling.MotiveringFrågan om barnarbete engagerar många människor i vårt land. Vi har iSverige klara regler och en moral som säger oss att barnarbete inte skaförekomma. Det kan inte vara rätt att barn ska sättas i arbete ochinte få tid vare sig för studier eller lek. Detta är att kränka deras mänskligarättigheter och att neka barnen möjligheter till en människovärdig socialutveckling.ILO, , har antagit en konvention som säger att deländer som ratificerar konventionen måste vidta åtgärder mot devärsta formerna av barnarbete. Dit kan man räkna skuldslaveri, handel medbarn, barnprostitution och droghandel.Det är svårt att studera barnarbetet i de länder som använder sig av det. Detfinns oftast ingen statistik och ansvariga myndigheter och företag är inteintresserade av att informera om omfattningen av barnarbete. I många fallväljer man också att skylla på underleverantörer.De svenska företagen har ett stort moraliskt och etiskt ansvar för att se tillatt de varor man importerar inte är tillverkade av barn på ett otillbörligtsätt.Frågan om företagens upphandling blir då det centrala och det är angeläget attvi som konsumenter kan få tillförlitlig information om en vara är tillverkad avbarnarbetare.Det är också angeläget att kommuner, landsting och statliga uppköparekräver att få denna insyn och ett socialt hänsynstagande vad gäller barnarbete.Den europeiska kommissionen har angivit att man anser att gällandeupphandlingsregler gör det möjligt att ställa krav på sociala ocharbetsmarknadspolitiska aspekter vid upphandling. Offentlig upphandling kandärmed utgöra ett påverkansmedel.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()