mot · GO02Ub702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub702av , ()StudiestödssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en justering av studiestödssystemet för att inte långtidsstudierskall omöjliggöras.De nya reglerna kommer att leda till ettslöseri med mänskligt kapitalRedan innan de nya reglerna för studiestöd har trätt i kraft har det visatsig att dessa kommer att innebära stora svårigheter för dem med långautbildningar och med längre kombinationsutbildningar.Utbildningsdepartementet framför som sin åsikt att studier skallgenomföras snabbt, effektivt och med "god studieplanering". Om dettafinns inget att säga. Man hävdar också att eftersom ingagrundutbildningar är längre än elva terminer behövs det inte studiemedelför mera än tolv. Redan här märker man att de s.k. sakkunniga pådepartementet visar tecken på att vara okunniga. Under resansgång kan mycket hända på institutioner och med den enskildes studier.För att skall bli en nation med "spetsförmågor" krävs också redanfrån början att en del skaffar sig kombinationsutbildning t.ex. i form avavancerad IT-teknik, medicin och medicinsk teknik. Skall vi avstå fråndet? Hur mycket annat får vi då avstå från i utvecklingen?Medicinstudenternas situationMedicine har genomfört en undersökningoch en enkät om hur framtiden ter sig med det nya systemet. Mankommer då fram till att av dem som har tillräckliga meriter för att kommain på läkarutbildningen riskerar 2/3 att hindras av ekonomiska skäl. Dettakan leda till att den sneda sociala rekryteringen till de långauniversitetsutbildningarna kommer att öka väsentligt till förfång för helasamhället. På många områden - inte minst när det gäller yrken där manhar med människor, deras utbildning och vård att göra - behövs det enstörre spridning av kunskaper genom olika sociala erfarenheter - intefärre!I MSF:s enkät tillfrågades en stor del av de studerande på terminerna 1-5(ca 1 540 studenter besvarade enkäten) om hur det nya systemet skullepåverka dem. Det framkom då att , dvs. 2/3, kommer att drabbas.En lika stor andel av dem som läser på sitt första år kommer att vara utanstudiemedel under mera än en termin. Det är sant att det inte är många sompasserar 12-terminersgränsen, men studiesituationen blir mycket lugnare föralla om man inte upplever att man har en "ekonomisk giljotin" som hotar närastudieslutet.EffekternaVinsten blir en minskad social snedrekrytering (De med eninnehållsrikare pappas plånbok klarar sig ju alltid!) och en för vårdenpositiv heterogenare läkargrupp. Samma positiva effekter ernås självfalletför andra utbildnings/ verksamhetssektorer. Om man även framledes närdet gäller studiemedel skulle få dispens med upp till tre terminer för attslutföra påbörjad utbildning så skulle kostnaderna för detta bli mycketsmå och genom sin positiva effekt säkerligen betala sig själva. I synnerhetom man istället riskerar att få kostnader för ofullständigt utbildadeakademiker, som kanske dessutom inte kan göra de återbetalningar someljest skulle ha skett. Den personliga/mänskliga "kostnaden" somdessutom tillkommer kan man inte sätta en prislapp på.Sagt och skrivet om studiemedelsreformenI medier och bland politiker liksom hos och hos SACOhar man reagerat negativt på den nya ordningens effekter. Förutomutbildningen till läkare, så hamnar t.ex. utbildningarna till veterinär,civilingenjör, psykolog och gymnasielärare i samma situation.Psykiatrichefen inom södra sjukvårdsområdet i landstingbefarar att man för att motverka den redan svåra läkarbristen måste gå in ochbetala slutterminerna mot att medicinstudenterna förbinder sig ("slav-kontrakt") att arbeta hos betalande landsting. RalphLedel (m) vänder sig definitivt mot en sådan ordning. "Grundutbildning är ettstatligt ansvar. Ändringen av studiestödsreglerna är klantigt skött." ToivoHofslagare (s), landstingsråd i , vänder sig mot att belastaskattebetalarna med att betala studierna.I pressdebatten har också påpekats att många som läst på komvux sedanbyter inriktning på högskolan. Det skulle inte kunna ske , vilketinnebär ett underutnyttjande av landets utbildningsreserv och att mångakommer att inte bara känna sig inlurade på studiernas väg utan också vara det.Riksdagen bör därför innan effekterna av bristerna i det nyastudiestödssystemet ger sig tillkänna - i väntan på en behövlig och än meraomfattande reform - göra de justeringar som hindrar ovan anförda problem.Stockholm den 30 september 2000Lennart ()