mot · GO02MJ845 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ845av , ()Bilen och miljön1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avtrafikförsäkringen enligt vad i motionen anförs.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om långsiktiga mål vad gäller nya bränslen och ny teknik.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att premiera miljövänliga alternativ.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att ge etanoltillverkarna långsiktig skattebefrielsefrån CO2-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att låta fler få pilotprojektdispenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att skapa större differens mellan miljövänliga ochmiljöstörande alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att höja skrotningspremien för bilar utan katalysator.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att införa skrotningspremie för äldre gräsklippareoch utombordsmotorer.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att sänka skatten på s.k. grön bensin för motorsågaroch trädgårdsredskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att höja reseavdragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tillåta chiptrimning. 312.1 Yrkande 1 hänvisat till LU.2 Yrkandena 4-6, 9 och 10 hänvisade till SkU.3 Yrkande 11 hänvisat till TU.4 Bilens betydelse för individen ochsamhälletVäl utbyggda och fungerande kommunikationer är en förutsättning för ettlands välfärdsutveckling. I har antalet fordon stadigt ökat ochnågon avmattning väntas inte . Transporterna antasfortsätta att öka liksom antalet fordon, inte minst i länder därkommunikationerna är mindre utvecklade. Detta riskerar att ytterligareöka belastningen på den globala miljön.Oavsett vilken inställning man har till bilen har denna varit och är en viktigförutsättning för den samhällsutveckling, tillgänglighet och service som allasvenskar kan ta del av. I glesbygd är bilen ofta den enda möjligheten tilltransport och därmed boende. Bilen har också givit en omfattande frihet förindividen, både i vardagen och . Den rörlighet som vi tar somsjälvskriven skulle kraftigt reduceras utan detta kommunikationsmedel. Ipraktiken finns inget realistiskt alternativ.Vi kristdemokrater anser att det är både olyckligt och fel att stad ochglesbygd ofta ställs emot varandra i debatten. Båda har trafikproblem av olikakaraktär som måste lösas. Ingen gynnas av att motsättningar byggs uppmellan befolkningen i städer och glesbygd. växer kraftigt ochutbyggnaden av kollektivtrafiken har svårt att hänga med. Många tillbringaren eller i trafikköer mellan hemmet, dagis, affären ocharbetet och skulle inget hellre önska än att slippa vara så beroende av bilen. Imånga glest bebyggda delar av vårt avlånga land finns nästan ingenkollektivtrafik alls.4.1 Bilen som kultur och hobbyIntresset för bilen och andra fordon som historia, kulturföremål ochhobbyverksamhet har ökat stadigt . Mångaintresserade sysslar med olika fordon, exempelvis mopeder, motorcyklar,bilar, lastbilar och traktorer, som hobby och bidrar därmed till att en delav vårt kulturarv och teknikutveckling hålls levande. Olika föreningar ochklubbar utvecklar sitt gemensamma intresse till glädje för många. Ca 500000 svenskar odlar detta intresse i någon form, alltså en folkrörelse. Flerahundratusen av dessa personer är registrerade i någon av de tusentalsmotorklubbar som finns i . De svenska motortidningsförlagen ärpopulära trots konkurrensen från Internet. Som exempel kan nämnasFörlags AB med säte i . som man ger ut i med en upplaga om 3 miljonerexemplar (av marknaden) så publiceras sju engelskspråkigaspecialtidningar i ett 30-tal länder över hela världen.För att vara ett så litet land som måste det ses som unikt att vi hartvå så framgångsrika biltillverkare som och . Inom parentes kannämnas att har världens största motorcykelintresse räknat tillfolkmängden. Endast har fler organiserade mc-medlemmar än Sverigetill antalet. Vi har alltså en lång tradition av motorintresse och bilhistoria ivårt land.Bilen är en del av vår historia som bidragit till den samhällsutveckling somutgör en del av vår vardag. Det är viktigt att vi tar tillvara det engagemangsom finns i dessa sammanhang. Detta skapar också i förlängningen en störreinsikt och ökat miljöengagemang. Även i detta sammanhang kan modernmiljöteknik bidra till mindre miljöpåverkan. Många äldre fordon kan medfördel köras på bränslen med bättre miljöklass. Bilentusiasterna är inte perdefinition miljöbovar. Som exempel kan nämnas Svenska somhar tagit fram en katalysator till den gamla och uppmanar sinamedlemmar att montera den för att minska utsläppen.Det ligger därför ett värde i att inte onödigtvis utforma lagar, regler ochbeskattningar som hämmar möjligheter för intresserade att utöva enverksamhet som på ett positivt sätt bidrar till förståelse och insikt i enviktigdel av vårt samhälles utveckling. En sådan regel är importrestriktionerna förbilar med årsmodell där nekar till i stort sett allaavgasdispenser. De som kommer i kläm är bilentusiasterna som vill importerasin "pärla" för att köra kanske till och från utställningarna.Vihar tidigare till miljöministern föreslagit att de som kan visa upp en s.k.entusiastförsäkring för sitt fordon per automatik borde få dispens förregistrering.4.2 MiljöpåverkanTransporter orsakar olika miljöproblem. Dessa är inte avgränsade enbarttill vägtrafik utan förekommer även vid andra sätt att transporterapersoner och varor. Vägtrafiken medför en stor del av luftförorenandeutsläpp, dock inte i den omfattning som ibland hävdas. Enligt beräkningarsvarar vägtrafiken i för av landets koldioxidutsläpp,av utsläppen av kväveoxider, av kolväteutsläppen och av svaveldioxiden . Till detta kommer påverkan i form av restprodukteroch buller. Vid skrotning tillkommer också omhändertagande avmiljöskadliga produkter. Den stora globala utmaningen ligger i denökning av transporter som förväntas med en stor volymökning avemissioner. Det räcker alltså inte att vidtar åtgärder för den egnatransportsektorn. anser att kraftfullt måsteverka för internationella överenskommelser och åtaganden i enomställning till mer miljöanpassade transporter.4.3 LuftföroreningarUndersökningar visar att utsläppens storlek relaterar till befolkningstäthetoch trafikintensitet. Samtliga utsläppsvärden följer befolkningsstorleken.Detta innebär att utsläppen i glesbygd medför mindre negativa effekter påmiljön. Lastbilstrafiken är det transportslag som mest bidrar till utsläpp avluftföroreningar. Ändå är svensk åkerinäring långt framme vad gällermiljötänkande. Svensk miljöklass 1 diesel är renast i och enligtvår mening skulle en skattesänkning gynna miljön. Utländska åkare skulledå tanka i istället för i grannländerna och utsläppen här skulleminska. avvisar regeringens förslag om höjd skatt pådiesel.Genom de renare bränslena och redan befintlig teknik kommer flera av deskadliga ämnen som släpps ut att försvinna i takt med en förnyadfordonspark. Det stora problemet är utsläppen av koldioxid somförekommer vid all slags förbränning. Det viktiga blir då att inte tillföraatmosfären mer kol än den själv cykliskt kan binda. Detta kan exempelvis skegenom användning av förnyelsebar energi i form av bioalkohol, ekoparaffinoch andra alternativa energiformer. Fossila bränslen medför en kraftigpåspädning av koldioxid och måste därför fasas ut.De modeller för kostnadsberäkningar av luftföroreningar som presenteratsuppvisar stora skillnader i ekonomiskt utfall. Ett exempel på detta är som föreslår /kg koldioxid medan tidigare beräkningar ansettatt /kg var rätt nivå. Dessutom finns andra beräkningar som hamnarnågonstans emellan dessa summor. Beräkningar av andra utsläppsämnenuppvisar också avvikelser i kostnader. Det är med andra ord svårt att sätta enexakt prislapp på luftföroreningar. Hur värdesätter man växthuseffekten?Politiken bör inriktas på att genom långsiktiga mål driva på utvecklingen förenergieffektiva och mer miljövänliga fordon och nya bränslen.4.4 Åldrig bilparkEnligt uppgift från blir bilarna i allt äldre.Just nu är genomsnittsåldern på den svenska bilparken . var den bara och så sent som var bilarnasålder i snitt . Svenskarna behåller således sina bilar längre än man göri andra jämförbara länder. När en bil har rullat har endast hälftenav bilarna i den årsmodellen skrotats. Hälften är således fortfarande itrafik.Sverige har en av de äldsta bilparkerna i . Mer än hälften avalla bilar är minst . Som jämförelse kan nämnas att en tredjedel avbilarna i är så gamla, i och bara drygt enfjärdedel. I är fyra av tio bilar eller äldre, men i harbara en tiondel av alla bilar nått den åldern. anser attskrotningspremien för bilar bör höjas.4.5 KatalysatornEn revolution för att minska luftföroreningarna var kravet på katalysator.Bilindustrin trodde inte att det skulle gå, men det gick! Av 3,9miljoner personbilar är 2,5 miljoner bilar utrustade med katalysator. Detinnebär att fler än sex av tio bilar är avgasrenade. Då nya bilar medkatalysator rullar längre än äldre bilar, körs åtta av i vårt land medkatalysatorrenade bilar.Det finns således fortfarande 1,4 miljoner personbilar i , de flestafrån eller tidigare, som inte är utrustade med katalytisk avgasrening.Detta motsvarar av den svenska bilparken. Det finns alltså storanledning att ta krav på allvar om att höjaskrotningspremien för bilar utan katalysator. De allra värsta miljöförorenarnaförsvinner då från vägarna. Som exempel kan nämnas att en bil med dåligtinställd motor uppmättes av trafikforskare släppa ut hälsovådligaämnen motsvarande 1.000 nya personbilar! Efter en vanlig service minskadeutsläppen till motsvarande cirka 100 nya bilar. Ett alternativ till skrotning äratt stimulera eftermontering av katalysator.Det är svårt att få fram exakta uppgifter om personbilar medkatalysatorrening i andra EU-länder. En grov uppskattning är att kanske ca 50procent av det totala antalet personbilar inom EU har katalysatorrening.4.6 Andra utsläppskällorMiljöskadliga utsläpp i luft och vatten sker inte enbart från vägtrafiken.En inte obetydlig utsläppskälla som inte ofta beaktats är äldre båtmotorer,arbetsmaskiner, stationära motorer, gräsklippare, motorsågar och andraarbetsredskap. Om man betänker att det finns cirka 600 000 fordon och 1800 000 redskap, vilka ofta saknar rening, inser man att här är ett viktigtområde där åtgärder måste vidtas. Enligt kommer 20 %av landets utsläpp av kväveoxiderna från dieseldrivna arbetsmaskiner.En orenad gräsklippare släpper under en timmes användning ut likamycket miljöskadliga avgasutsläpp som en modern bil gör under 4 000kilometers körning. Vi anser att en skrotningspremie för äldre båtmotorer ochgräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som på kort tidskulle löna sig. Det är eftersträvansvärt att sänka skatten på s.k. grön bensinför motorsågar och trädgårdsredskap.4.7 Ny teknikDe fordon vi färdas med måste bli bättre ur flera aspekter framför allt urmiljösynpunkt om vi önskar ta del av de fördelar som bilenger. Det ligger därför i samhällets intresse att stödja forskningen av nyteknik och därmed bidra till en miljömässigt hållbar utveckling avtransportsektorn.Med jämna mellanrum presenteras nya lösningar för att minskabränsleförbrukning och utsläpp av miljöskadliga ämnen. Den nya teknikenmöjliggör också användning av alternativa bränslen. Motorer med variabelkompression, styrning av ventiltider och bränsleinsprutning iförbränningsrummet är några exempel som presenterats . Detär viktigt att det ställs krav på biltillverkare för att minskabränsleförbrukningen och utsläpp av skadliga emissioner. Det kommer dockinte att räcka med att enbart inrikta sig mot biltillverkarna utan förnyelsebaradrivmedel är ett måste. vill att anslagen till forskning påområdet sprids så att fler projekt kan startas.4.8 DrivmedelAlla är överens om att användningen av fossila bränslen skadar miljönoch bör fasas ut. Förnyelsebara energislag är det enda realistiskaalternativet. I vårt land finns goda förutsättningar för framställning avdessa. Svårigheter att bedriva försöksverksamhet i större skala har singrund bl a i hämmande skatteregler och långsamhet i politiska beslut.Regler inom EU har också motverkat t ex inblandning av mer etanol ibensinen. Vi tror inte att det inom överskådlig tid kommer att finnas ettenda slutgiltigt bränsle som är det ultimata för både energieffektivitet ochmiljön. Det är bra att det forskas och prövas på olika bränslen. BMWsatsar på vätgasdrift och räknar med att kunna serietillverkabilar med enbart vattenånga som avgaser. och många andrasatsar på bränsleceller. Toyota har presenterat en serietillverkadhybridbil (el/bensin). gör nya innovationer med flexibeltförbränningsrum för att minska bensinförbrukningen och så vidare.4.9 Alternativa bränslenFlera förslag om projekt för tillverkning och distribution av alternativadrivmedel har presenterats. finns förutsättningar för att i störreskala prova dessa drivmedel i anpassade fordon. Regler, bestämmelseroch drivmedelsbeskattningar hindrar onödigtvis en snabbare utvecklingpå området. Praktiska försök med fordon som drivs av inblandningav etanol i bensin uppvisar mycket goda resultat. är enkommun som satsar hårt på biobränslen. Den senaste nyheten är attkommunfullmäktige beslutat att med ett fordon som i huvudsak drivs medförnybart drivmedel så kan man för en avgift på få parkera iÖrnsköldsvik . Ett exempel för andra att ta efter. Om skaslippa importera etanol så borde den inhemska produktionen skattebefriasäven efter 2004.Andra lovande exempel är ekoparaffinen som bör beviljas pilotprojekt-dispens för att utvecklas och testas i större skala. Vi anser det fel attavgränsaantalet projekt som sker, vilket också kritiserats av Energimyndigheten.Detta skapar snedvriden konkurrens och hindrar utveckling av nya produktersamt möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Ansökningarfrån etablerade verksamheter som SEKAB i och Dalaetanol haravvisats, vilket enbart hämmar utvecklingen. På en skriftlig fråga tillfinansministern om varför regeringen inte tillåter fler projekt är svaret attdetskulle få för stora ekonomiska konsekvenser med minskade statliga intäktersom följd. Av svaret att döma tycks regeringen använda miljöbeskattning somfiskal budgetregulator och inte till att verka för en bättre miljö.Eftersom vi anser att skatteuttaget på vägtrafiken ska motsvaras avkostnader borde de förnyelsebara bränslena befrias från koldioxidskatt. Underen övergångsperiod bör de även beläggas med något lägre energiskatt. Fossilabränslen bör successivt beläggas med högre koldioxidskatt. Lagstiftning ochregler måste på ett bättre sätt gynna utveckling av ny teknik,forskning samt försök med alternativa bränslen.Kunskap avgränsas inte till företags och tillverkares storlek. Sådan finnsockså ofta bland mindre företag, vilka specialiserat sig på olika områden. Ettexempel är chiptrimning där företag som arbetar med begagnade bilar vidpraktiska prov kunnat påvisa både lägre bränsleförbrukning, lägreutsläppsnivåer samt högre effektuttag. I Avgasutredning (SOU 2000:12)föreslås att chiptrimning ska förbjudas med argument att det är dåligt förmiljön. Vi anser motsatsen! Stelbent byråkrati leder inte utvecklingen framåtutan bromsar många dynamiska effekter.Kristdemokraterna anser att möjligheter ska finnas till certifiering förföretag som sysslar med chiptrimning om dessa kan verifiera sina resultat ochtar sitt ansvar gentemot kunder och myndigheter.5 Slutsatser"Bilen har kommit för att stanna." Frågan är hur den ska anpassas för attnegativ miljöpåverkan ska kunna minimeras. Vårt samhälle är organiseratefter de möjligheter som bilen erbjuder. Bilen är i stora delar av vårt landen förutsättning för ett decentraliserat samhälle med bosättning iglesbygden. Ett alternativt kommunikationssystem som till stora delarskulle ersätta det nuvarande skulle fordra enorma investeringar och ökadekostnader för service och resande.Lastbilstrafiken är mer förorenande men utgörs den till allrastörsta delen av nyttotrafik med åtföljande samhällsintäkter. Beräkningar avvägtrafikens kostnader uppvisar stora variationer beroende på vad som ansesska ingå och vad som ska utgöra grunder för beräkningarna. Därmeduppkommer stora skillnader i resultaten. Den slutsats som kan dras är attbedömningen måste utgå från en sammanvägning av flera faktorer.Beskattning av bilismen kan inte enbart bedömas utifrån ett avgränsatmiljöekonomiskt resonemang. I så fall måste vi exempelvis miljöbeskattautländska transporter i , förbjuda inköp av lågprisbränsle i andraländer, acceptera utslagning av svensk åkerinäring osv. Till detta kommerockså de socioekonomiska aspekterna.De åtgärder som vidtas för omställningen mot miljöanpassadekommunikationssystem ska utformas så att inte de svagaste gruppernadrabbas i oproportionerligt stor omfattning. Den svenska transportsektorntillhör den mest miljömedvetna i världen och får inte slås ut av skatter ochvillkor som medför att denna ersätts av utländsk miljöförorenandemotsvarighet. Resultatet som då uppnås är en försämrad miljö och en utslageninhemsk transportsektor på grund av ojämlika konkurrensvillkor.Det är viktigt, inte minst för bilisten, att de olika skattenivåerna ochavgifterna klargörs och definieras. Vidare måste dessa nivåer stå i paritet medkostnader. Oförändrade eller höjda fordons- och drivmedelsskatter kan intemötas med undermålig vägstandard om trovärdigheten ska behållas. Priset pådrivmedel är så högt att höjda skatter på bränslet slår direkt mot svagagrupper i samhället. En större prisdifferentiering av miljöklasserna på bränsletär en mer framkomlig väg. Förnyelsebara bränslen måste istället geskonkurrensmässiga fördelar då detta kan försvara minskadesamhällskostnader för skadliga utsläpp.Regionala sänkningar av skatter på drivmedel kan vara möjlig, och kanmotiveras utifrån den mindre miljöpåverkan som resandet i glesbygden gerupphov till. Men med den praktiska utformningen och de totala effekterna aven sådan åtgärd är det tveksamt om detta är den bästa vägen att lindrakostnaderna för boende i dessa regioner. Ett bättre avdrag för arbetsresorföreslås. Nuvarande gräns på bör sänkas till enligtKristdemokraternas budgetförslag.Kostnader för trafikskadade bör ligga på trafikförsäkringen. Bilägarnashöjda försäkringspremier kompenseras med lägre vägskatt.Försäkringsbolagen kommer att bli mer aktiva på trafiksäkerhetsområdet. Ettsådant förslag presenteras i skattemotion.Förnyelsebara bränslen bör ha lägre skatt än fossila bränslen. Koldioxid-skatten ska sänkas i proportion till inblandningsgrad av förnyelsebarabränslen. Likaså bör energiskatten sänkas för dessa bränslen under enövergångstid för att skapa ett miljövänligt alternativ till de fossilabränslena.Fossila bränslen bör fasas ut och beläggas med en högre koldioxidskattefterhand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas.5.1 Ett miljöanpassat transportsystem i framtidenFör att komma tillrätta med vägtrafikens miljöeffekter behövs bådekortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Bland de kortsiktiga finns flera sominte fordrar några större ekonomiska resurser. Långsiktigt är enkombination av "morötter" och lagstiftning en framkomlig väg. Vi anserinte att man skapar förtroende för miljön med skatter som drabbar desvagaste grupperna mest. Att bara höja skatten på drivmedel utan att gerealistiska ekonomiska och miljövänliga alternativ kommer bara att skapasegregation. I har man därför gått en annan väg och ställt kravpå tillverkare att fastställda mål ska vara uppnådda vid ett visst datum.Det är därför en klok investering att i samverkan med forskare, tillverkareoch producenter av fordon och förnyelsebara bränslen finna vägar för ettmiljöanpassat transportsystem.5.2 Vägnätet och miljönDet svenska vägnätet är kraftigt eftersatt. Bristerna är nu så stora att akutainsatser fordras. Därför föreslår i sitt budgetförslag för2001 en stor satsning för upprustning av vägar och järnvägar påsammanlagt mer än regeringen . Flera studier visar på de miljövinster som uppnås vid en jämntrafikrytm. Väl genomtänkta väginvesteringar ger både ökadtrafiksäkerhet och minskade utsläpp. Ett bra exempel är den nyavägsträckningen av förbi . Den nya säkrare vägsträckan gårnu utanför och är kortare. Förutom tidsvinst och lägreolycksrisk medför den nya vägen en minskad bränsleåtgång på ! Satsningar på ett bättre vägnät är inte liktydigt med sämremiljö, snarare tvärtom.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()()()()()()()()()()Skånberg (kd)