mot · GO02Ub8 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub8av , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall besluta om fördelning av medel tillVetenskapsrådet på anslagsposter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avslå förslaget till detaljfördelning av nytillkomna medeltill Vetenskapsrådet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att centralt planerade forskarskolor inte skall inrättas.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om redovisning av vad indirekta kostnader vid extern finansieringskall beräknas på.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en strategi för att stärka humaniora.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för de s.k. småämnenas ställning.InledningKvaliteten på svensk forskning är av avgörande betydelse för hela landetsutveckling. har antalet doktorander minskat och destatliga anslagen till forskning krympt. har regeringen ochutbildningsministern uttalat att en fri ochnyfikenhetsbaserad forskning är en förutsättning för en stark vetenskapligutveckling och att kraftfulla satsningar för att stärka forskningen behövs.Därför har många med förhoppning och nyfikenhet väntat på regeringensproposition om forskningen.För dem som hoppats på en ny forskningsstrategi är tyvärr regeringensproposition, Forskning och förnyelse, en stor besvikelse. I själva verketinnehåller propositionen få nyheter. Den organisation som beskrivs är redanbeslutad av , och likaså är de resurser som tillförs redan beslutade isamband med vårens budgetproposition. I princip är propositionen en utförligbeskrivning av regeringens budgetförslag , men den innehåller i litenutsträckning en beskrivning av regeringens framtida strategi.På en punkt ger dock propositionen ett tydligt besked; regeringen kommeratt öka den politiska detaljstyrningen av svensk forskning. ärregeringens strategi att andelen anslag direkt till universitet och högskolorskaminska. För är detta ett negativt budskap. En liberalforskningspolitik syftar tvärtom till att stärka den fria forskningen och skapaen bas som står fri både mot politisk och kommersiell styrning. Försvagas denfria självständiga forskningen minskar också underlaget för beställd, inriktadforskning. Det är inte möjligt att på förhand avgöra om forskning inom ettvisst område kommer att medföra stor samhällsnytta eller inte. Det som i dagframstår som irrelevant kan äga största relevans. Historien omvetenskapens viktigaste landvinningar är ett bevis för detta. Därför skaforskningen i så hög grad som möjligt vara fri från styrning. Därför måste dennu inledda vägen mot ökad styrning utifrån av de svenska universiteten ochhögskolorna stoppas.VetenskapsrådetI regeringens proposition om forskningensmyndighetsorganisation slogs det fast att pengar av statsmakterna skullefördelas mellan olika ämnesråd. Ämnesråden skulle,enligt propositionen, inom givna ramar besluta om medelsfördelninginom sina verksamhetsområden. håller med om att riksdagenbör göra denna typ av prioritering; dvs i stort prioritera mellanvetenskapsområden. Därför har vi förutsatt att fördelningen mellanämnesråden skulle föreläggas för beslut, vilket nu inte sker.Regeringen säger över huvud taget ingenting om hur fördelningen mellanämnesråden ska se ut för större delen av de somanslås. Enligt är det ansvar att besluta om hur överen miljard kronor ska fördelas mellan olika vetenskapsområden. Attöverlämna till regeringen att fördela dessa resurser innebär en politiskcentralstyrning av oerhörda mått. Just detta varnade för i sinmotion när vi sade nej till förslaget om ny myndighetsorganisation.I den gamla, ännu gällande, organisationen har ju möjlighet attbesluta om medel till olika forskningsråd och därmed också möjlighet attdiskutera prioriteringar mellan vetenskapsområden. Med regeringens förslagöverlåts nu uppenbarligen detta ansvar till regeringen. Därför anserFolkpartiet att regeringen måste återkomma med förslag till fördelning avpengar på anslagsposter till ämnesråden inom , innanriksdagen kan fatta beslut.Samtidigt som regeringen inte lämnar några besked om den framtidastrategin för reglerar man i detalj hur en del av pengarna skaanvändas. Det gäller det resurstillskott som tillförs till följdav beslutet om vårbudget. Dessa regeringens förslag handlar intelängre om fördelning mellan vetenskapsområden utan om detaljstyrning tillforskningsområden, t ex högpresterande datorer, utbildningsvetenskapligforskning, informationvetenskap och materialvetenskap. Enligt ärdet ämnesråden inom som ska göra dessa prioriteringar påvetenskaplig grund, inte politiker. Därför menar att riskdagen skaavslå regeringens förslag till detaljerad fördelning av Vetenskapsrådetsmedel.Nya forskareSatsningen på nya doktorander är blygsam i regeringens proposition. Denya forskarskolorna som föreslås får resurser motsvarande 400doktorander . Detta måste ses i perspektiv av att regeringens mål förexaminationen inom forskarutbildningen i dess helhet innebär krav på 2300 examina från forskarutbildningen per år.Regeringen vill lägga hela ansvaret för finansieringen av dennaforskarutbildning på universitet och högskolor. ger regeringenlärosätena helt bristfälliga resurser för att klara av detta. Universitet ochhögskolor har medel för studiefinansiering i forskarutbildningen endastför ungefär hälften av det antal doktorander som krävs för att uppnåregeringens examensmål. Forsknings- och budgetpropositionerna innebäringen förändring därvidlag. Inte heller innehåller dessa propositioner någrasom helst förslag till resursförstärkningar för själva utbildningen - dvs medeltill kostnader för handledare, kurser, laborationsmaterial etc. Hur regeringenmenar att universitet och högskolor då ska kunna ansvara för enforskarutbildning av avsedd omfattning är obegripligt. Till yttermera visso ärde begränsade forskarskolor, som regeringen i stället väljer att sysselsätta sigmed, underfinansierade. Om dessa forskarskolor ska kunna genomföra avseddverksamhet måste lärosätena skjuta till avsevärda belopp av egna medel.Den stora satsning på forskarutbilning som många hoppats på har uteblivit.Folkpartiet anvisar därför i sitt budgetförslag mer pengar totalt till forskningoch forskarutbildning. Däremot avvisar regeringens förslag tillcentralt planerade forskarskolor. Detta förslag innebär, som så mycket annat iforskningspropositionen, att politiska organ ska fatta beslut i frågor som istället borde avgöras vid universitet och högskolor utifrån vetenskapliga ochprofessionella bedömningar. Forskarskolor ska i stället kunna växa framutifrån de olika lärosätenas egna initiativ, under förutsättning att resurserförforskning finns.Ökade resurser till forskningenSamtidigt som högskolans verksamhet expanderar har regeringen dragitned på resurserna till den högre utbildningens kärna, den fria forskningen.Den andel av forskningen som finansieras av statliga anslag har minskatfrån till idag.Neddragningen på forskningen är oacceptabel. Den svenskaforskningspolitiken måste ha en hög ambition. anslår därför 500miljoner kronor mer än regeringen till forskning och forskarutbildning för år2001.För att stärka universitetens frihet att bestämma över sin forskning villFolkpartiet öka andelen av de statliga forskningsmedel som går direkt tilluniversiteten. vill därför att den förstärkning på 478 miljonerkronor som regeringen föreslår ska gå till forskningsråden, iställetska fördelas mellan universiteten. Detta innebär att fårvarje universitet 40 miljoner kronor.Externfinansierad forskningSom tidigare nämnts, slår regeringen fast "att många skäl talar för att enstörre andel av forskningsresurserna vid lärosätena skall prövas utifrån".Denna strategi är i sig ett hot mot den fria forskningen. Underförutsättning att en bas av fri forskning finns välkomnar olikatyper av externt finansierad forskning. Externt finansierad forskningkommer säkert att vara mycket betydelsefull, både förforskningen och för samhället. Av den anledningen måste det klargörasvilka kostnader som tillkommer indirekt vid beställning av forskning, iform av lokalkostnader, personalresurser etc. Det är väsentligt att denexternt finansierade forskningen verkligen betalar alla kostnader för denforskning man beställer, med undantag av EU-projekt, därmedfinansiering är en förutsättning.Regeringen konstaterar också att full kostnadstäckning ska varautgångspunkten vid extern finansiering och föreslår att lägsta nivå för påslagska vara av ett forskningsprojekts kostnader. instämmer ifråga om principen men anser att regeringens beskrivning av vad dessa 18 %ska täcka är oklar. Regeringen bör därför återkomma med närmarebeskrivning av vad denna procentsats grundar sig på och en beskrivning avvilka kostnader som ska täckas av externa finansiärer.HumanioraHumaniora har haft en krympande andel avforskningsresurserna. blir behovet av och intresset förhumanistisk forskning allt större. En utveckling av humanvetenskapernaär en nödvändig förutsättning för att ställningstaganden och beslut kringframtidsfrågor ska grunda sig på ett brett kunskapsunderlag.Problemställningar inom så skilda ämnen som ny teknologi, miljö ellerinternationell politik måste också innehålla etiska, historiska ochallmänmänskliga aspekter. Kunskapsidealet måste återerövras, och synenpå att kunskap alltid ska vara översättbar till kortsiktig samhällsnyttamåste tonas ned. Det visar sig dessutom att humanistiskt utbildademänniskor har stora möjligheter till anställning både på den offentliga ochden privata arbetsmarknaden.I regeringens förslag lämnas inget besked om hur stor del avVetenskapsrådets resurser som kommer att tillfalla humanistisk forskning.Folkpartiet förutsätter att regeringen kommer att förelägga ettförslag till beslut om hur resurser ska fördelas mellanämnesråden. Inför det beslutet anser att regeringen särskilt skabeakta humanvetenskapernas ställning och redovisa en strategi för enstärkning av humaniora.SmåämnenRegeringen föreslår att småämnena ska tillförsäkras avVetenskapsrådets resurser. instämmer i att man bör föra endiskussion om vilka ämnen som ska garanteras en överlevnad.Regeringen borde dock ha redovisat avsikten med sin satsning påsmåämnena tydligare. Det är ett nationellt intresse att ämnen som latin,finska, grekiska och hebreiska även i fortsättningen håller en högforskningskompetens. Därför måste slå fast vilka ämnen somska särbehandlas och garanteras överlevnad och fortsatt utveckling.Regeringen borde redovisa analysen bakom de ochåterkomma till med ett förslag som innehåller principbeslut omvilka små ämnen som ska ha särställning. Därutöver ska ämnesråden hamöjlighet att fördela pengar till småämnen efter egna beslut.Stockholm den 4 oktober 2000Ulf ()()()