mot · GO02N312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N312av , ()Konkurrensen på elmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensen på elmarknaden.MotiveringI en redovisad undersökning kunde man konstateraatt av hushållen bytt elleverantör, medan 18 %omförhandlat sina avtal med sin leverantör. Därmed skulle såmånga som av samtliga hushåll ett ha nytt elpristack vare elmarknadsreformen. Även om detta är sant innebärdet inte att vi har en fungerade reform.Grundtanken med reformen var att vi skulle få en fri marknad med ettflertal aktörer. Mångfalden skulle innebära konkurrens och kamp omkunderna - för konsumenternas bästa. En viktig förutsättning på enkonkurrensutsatt marknad är att spelreglerna på denna marknad är lika för allaaktörer.Så är dessvärre sannolikt inte fallet. Det är med oro man i slutet av augustifick rapporter i media om att de stora bolagens halvårsrapporter har redovisatsämre resultat för elhandeln eftersom marginalerna krympt. Dessutomrapporteras om att de små och medelstora elhandelsbolagen många gångerdrabbats hårdare av konkurrens och prisområdesskillnader.De små och medelstora elhandelsbolagens existens på marknaden ärlångsiktigt av avgörande betydelse för den fria marknadens existens. Gör viinget åt situationen kommer vi på nytt att få en situation med ett fåtalaktörer,som ensidigt sätter priset till kunden, alltså en situation motsvarande den vihade innan reformens införande. Detta perspektiv är skrämmande och inte pånågot sätt till gagn för medborgarna och elkonsumenterna. Det framstår somatt prisbildningen på den nordiska marknaden således inte fungerar.SystemprisVid varje dags handel i den s.k. spotmarknaden på Nordpoolanmäler alla köpare sina behov timme för timme. Det gällerallt behov inom elbörsområdet , , ,Danmark.Då finns således ett sammanlagt inköpsbehov. bjuderproducenterna ut en viss mängd till specifika belopp i flera steg, En säljarekan exempelvis anmäla in produktion om 5000 MW till och förytterligare 500 MW kan han begära och sedan för 200 MW 170 kro.s.v. På så vis skapas en prisstege. Alla producenters priser bjuds ut timmeför timme och då skapas ett s k priskryss som då kallas systempris och är detpris som finansiellt kan prissäkras hos Nordpool.Än så länge har ingen hänsyn tagits till de överföringsbegränsningar somfinns mellan länderna s.k. flaskhalsar.OmrådesprisNär systempriset är satt går man tillbaka till varje område ochgör om samma procedur. Skulle då visa sig att det inte ärnågon kapacitetsbrist mellan t.ex. och blir detsamma pris som systempris i . Om det i stället visarsig att det inte går att överföra den mängd som behövs för attsamma pris skall råda, får man gå upp i prisstegen i Sverigeför att få fram den mängd som fattas och som i stället skaproduceras av de svenska producenterna. Då blir det ett nyttpriskryss i som blir det svenska områdespriset.Problem med prisbildningenEtt av de största hoten mot många mindre elföretag ärprisskillnaden mellan systempris och svenskt områdespris.Denna skillnad har ökat . Prisskillnadenuppstår när överföringsledningarna mellan länderna går fulltutnyttjade. har exporterat kraft tillSverige och därigenom fullt utnyttjat ledningarna.Detta har varit möjligt genom att dominerande svenska elproducenterdragit ner på sin elproduktion i både vattenkraft och kärnkraft.Kärnkraftverken togs ur drift för den årliga revisionen tidigare än planerat.Revisionen tar än planerat och återstarten av kraftverken blirfördröjd.Det här är åtgärder, som marknaden får räkna med, men det får konse-kvenser i att det inte går att prissäkra sig för de prisskillnader som uppstår.Enkonsekvens är att man prissäkrat sig mot systempris och får köpa tillSverigepris.Kapaciteten i överföringsledningar mellan länderna behöver byggas ut ochden bästa och egentligen enda debatterade metoden att nu få bukt medproblematiken är att det införs motköp, och att nätoperatören Svenska kraftnätadministrerar detta. Motköp kan införas ensidigt i om inte andraländer följer med.I det rådande förhållandet har betydande inkomster avprisskillnaden. För helår 2300 har SVK budgeterat 100 miljoner. Efter sexmånader är man uppe i 80 miljoner. De mindre företagen, som är aktiva påmarknaden, har förlorat genom denna skillnad.PrismanipulationNär nu de dominerande svenska producenterna håller undansin produktion i syfte att skapa flaskhalsar och när desamtidigt vet att norrmännen har ett överskott i sinvattenkraft, då kan producenterna lägga sin prisstege högtredan från början. I stället för att hamna i närheten avsystempris kan de begära ett mycket högt pris för all sinproduktion. De vet att de ändå får sälja den och då till ett högtpris. Det finns således ett olyckligt incitament för attmanipulera med priset.Motköp är en möjlig lösningOm s k motköp införs på den svenska sidan innebär det att desvenska producenterna aldrig skulle få mera än systempris förden större mängden av behovet. Endast om det råderkapacitetsbrist skulle då begära in pris pådet som fattas för att behovet ska täckas i . Denbegäran kan de lugnt göra varje dagefter att systempriset är satt.Sedan säljer tillbaka till systempris. Kostnaden somuppstår får då bära. De fördelar som kan påvisas vid motköpär att incitamentet att manipulera priset skulle minska eftersom man inteskulle få mer än systempris för den mesta produktionen. Dessutom skulle detskapas ett incitament att bygga bort flaskhalsar med nya överföringar mellanländerna genom att Svenska kraftnäts kostnader för motköp härigenom skulleminska.Områdespriser är inget för marknaden att hantera eftersom möjligheten attmanipulera priset kvarstår. En finansiell produkt skulle nämligen få litenhandel och erbjudas bara av de dominerade svenska producenterna.Incitamentet att bygga bort flaskhalsar skulle falla bort.Stockholm den 5 oktober 2000Johan ()