mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — I ligger skattetrycket på strax .Samtidigt är det tydligt att de länder i som har sänkt skatterna desenaste åren, exempelvis , och , också ärde länder som lyckats bäst med att få ned den strukturella arbetslösheten.Därför är det förståeligt att flera EU-länder nu ser ut att ha hörsammatdiverse internationella uppmaningar att sänka skattetrycket. Framförallt gällerdetta de länder som tillhör dem med de högre skatterna, framförallt vadgäller inkomstskatter.I finns en bestämd plan som går ut på att sänka de högstainkomstskatterna från dagens till år 2005.Inkomstskatterna för låginkomsttagare skall sänkas fråndagens till . Beslut finns också om att stegvis höjagrundavdraget till (15.000 = ca 65.000kronor). Den tyska regeringen motiverar sitt skattesänkningsprogram just medbehovet av att stärka tillväxtpotentialen och öka sysselsättningen.I finns också ett fastlagt skattesänkningsprogram, om än inte likaomfattande som det tyska. (Å andra sidan har redan i utgångslägetlägre inkomstskatter än .) I är inriktningen att sänkaskatterna för i första hand låginkomsttagare. skall den lägstamarginalskatten sänkas till . Den högstaskatten sänks till 52,5 procent.I har regeringen som målsättning att skatterna inom entioårsperiod skall ner till genomsnittlig Europanivå.Vad gäller förmögenhetsskatten har det varit en tydlig trend de senasteåren att allt fler länder helt avskaffat skatt på förmögenhet. Efter det attbådeTyskland och slopade förmögenhetsskatten finnsdenna skatt, vad gäller EU-länderna, kvar i , , ,, och . Förmögenhetsbeskattningen har docklindrats i dessa länder. Brytpunkten för skatteuttag har i många fall höjts - iexempelvis ligger brytpunkten på - ochskattesatsen ligger i de allra flesta fall (tillhörundantagen med en skattesats på ).4.6 Utvecklingen i Sverige4.6.1 Stark konjunktur ger hög tillväxtDen inhemska och internationella högkonjunkturen har fortsatt attgenerera hög tillväxt i . förväntas BNP öka med drygt 4procent, enligt augustiprognos. Exporten harutvecklats positivt, bl.a. på grund av att den starka dollarkursen och högredisponibla inkomster samt högre tillgångspriser har drivit upp deninhemska konsumtionen. Sysselsättningen har ökat snabbt, vilket lett tillfallande arbetslöshetstal. är emellertid den totalaarbetslösheten hög.Tabell 5:3 ekonomi (procentuella förändringar)Tabell 3: (1998 (utfall) 1999 (utfall) 2000 (prognos KI) 2000 (prognos FD)2001 (prognos KI) 2001 (prognosFD) )Källa: () och Budgetpropositionen för 2001.KI = , FD = FinansdepartementetRiksbanken har till följd av den starka konjunkturen och något ökatinflationstryck höjt reporäntan, om än marginellt. Reporäntanligger på , vilket är lägreän ECB:s motsvarande styrränta för euro-området. Inflationstakten, bådemätt som ökningstakten i KPI och mätt som den underliggandeinflationen UND1X , har, trots den starka tillväxten, legatklart under mål på (plus/minus en procentenhet).Även prognoserna på tyder på en inflation i linje med ellerstrax under inflationsmålet, varför kommanderäntehöjningar förväntas bli modesta.Den låga inflationen tillsammans med tidigare räntehöjningarhar bidragit till låga inflationsförväntningar och till att långräntemarginalengentemot fallit till i princip noll (har till ochmed varit negativ, vilket innebär att den svenska räntan varit lägre än dentyska).Även om räntehöjningar förväntas bli måttliga -räknar med att reporäntan höjs till uppemot 5 procentunder - bidrar den stramare penningpolitiken till att tillväxtendämpas något . Även arbetskraftsbristen förväntas bli allt merpåtaglig , vilket också bidrar till att bromsa tillväxten (se kapitel3om arbetskraftsbristen).Exporten förväntas utvecklas fortsatt starkt , trots den någotlångsammare tillväxttakten i och övriga . De asiatiskamarknaderna förväntas stärkas ytterligare, vilket gynnar exporten.Växelkursen har betydelse för exportutvecklingen, och då kronan bedömsvara undervärderad kan en starkare växelkurs dämpa exporten något undernästa år. Valutakursutvecklingen är emellertid svårbedömd, vilket för övrigtgäller för samtliga valutor.4.6.2 Fortsatt hög arbetslöshetDen höga tillväxten och sysselsättningsökningen har gjort att den öppnaarbetslösheten minskat stadigt . ochregeringen förutspår att arbetslösheten kommer att hamna islutet av innevarande år med ett årsgenomsnitt på . Oavsett omså blir fallet så visar faktiska siffror att den totala arbetslösheten ärbetydligt högre än så. Den totala arbetslösheten, som även inkluderarpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt latent arbetssökande,uppgick till över 400.000 människor, vilket motsvarar nära 10procent av arbetskraften. Om även undersysselsatta personer inkluderasvisar statistiken att nära 700.000 personer, eller avarbetskraften saknar riktiga jobb eller skulle vilja arbeta mer än vadarbetsmarknadsläget tillåter.Tabell 5:4 Arbetsmarknadsläget i augustiTabell 4: (Antal (1000-tal) Procentav arbetskraften )* Personer som vill arbeta men ej sökt arbete samt heltidsstuderande som söktarbete. ** Sysselsatta personer som arbetat mindre än vad de skulle vilja p.g.a.arbetsmarknadsskäl.Källa: SCB ()4.6.3 Högkonjunkturen ger starka offentliga finanserDen starka tillväxten har inneburit en klar förstärkning av de offentligafinanserna. Både och förväntas den offentliga sektornsfinansiella sparande överstiga av BNP .Tabell 5:5 De offentliga finanserna (procent av BNP)Tabell 5: (1998 1999 2000 (prognos KI) 2000 (prognos BP) 2001 (prognos KI)2001 (prognos BP) 2002 (prog-nos BP) )Källa: () och Budgetpropositionen för 2001.KI = KonjunkturinstitutetBP = BudgetpropositionenUnder det tidiga 1990-talets lågkonjunktur tillhörde å andra sidande länder inom vars offentliga finanser försvagades allra mest. Attde svenska finanserna drabbas extra hårt vid lågkonjunkturer, och sedanstärks snabbt vid högkonjunktur, visar de offentliga finansernas storakänslighet för konjunktursvängningar. Detta hänger i sin tur ihop medSveriges mycket höga inkomst- respektive utgiftskvoter, d.v.s. offentligainkomster respektive utgifter som andel av BNP. Vid lågkonjunkturerstiger utgifterna, främst de inom socialförsäkringssystemet, mycketsnabbt, som skatteintäkterna lika snabbt minskar. Det omvända,att de offentliga finanserna stärks snabbt, händer vid enkonjunkturuppgång, vilket just nu sker.Den höga utgiftskvoten är extrem jämfört med EU-länderna och jämförtmed genomsnittet i . Inte minst har varnat förde höga utgifts- och skattekvoterna och den konjunkturkänslighet som dettamedför, och i stort sett varje analys av efterlyser strukturellareformer i syfte att få bukt med problemet.4.6.4 Minskad marknadsförsörjning i SverigeEn rapport från SAF visar att de senaste årenshögkonjunktur inte löst ett av allvarligaste strukturella problem:nämligen att större delen av hushållens inkomster fortfarande ärskattefinansierade. var hushållens s.k. marknadsförsörjning,trots en uppgång , fortfarande under 50 procent.Marknadsförsörjning är den andel av inkomsterna som kommer frånprivata företag som inte får några medel från staten. Det motsatta är alltsådelslöner från offentliga myndigheter och dels transfereringar som är offentligtfinansierade. Trots att andelen marknadsförsörjning ökat under andra halvanav så ligger den alltså fortfarande (nämligen på49,) , och vad värre är: ökningstakten minskade under 1999.Att inte ens hälften av hushållens inkomster kommer från privatverksamhet, mitt under högkonjunktur, är minst sagt anmärkningsvärt.Utvecklingen är emellertid olika i olika delar av landet, men regeringensutjämningspolitik gör att områden som har en framgångsrik privat sektor intetjänar mer än områden som har ett stagnerande näringsliv.Slutsatsen är att det nu är tveksamt om marknadsförsörjningen når över 50procent under denna högkonjunktur, och gör den inte det så har ettmycket dåligt utgångsläge när konjunkturen vänder nedåt. Vi inleder då enekonomisk avmattning som mer än hälften av hushållens inkomsterär skattefinansierade.5 Budgetpropositionen - utgiftsökningaristället för reformer5.1 Fel politik vid fel tidpunkt5.1.1 Unikt tillfälle för reformerSverige befinner sig för tillfället förmodligen på den absolutakonjunkturtoppen, till stor del på grund av stark omvärldskonjunktur somstärkt den inhemska exportsektorn. Ett flertal åtgärder - avregleringen av el- och telemarknaden, EU-medlemskapet, denoberoende med fokus på inflationsbekämpningen samtbudgetsaneringen som påbörjades av den borgerliga fyrpartiregeringenoch i sina huvuddrag övertogs av den socialdemokratiska - har bidragittill den starka tillväxt vi nu ser.I år förväntas den svenska ekonomin växa med strax , mattas av något till mellan . Sysselsättningen har ökat,och den öppna arbetslösheten har nära nog halverats ävenom den totala arbetslösheten är att betrakta som unikt hög. Denoffentliga sektorns finanser visar överskott, till största delen beroende påstigande skatteintäkter, som konjunkturella utgifter, exempelviskostnader för arbetslösheten, minskar.Slutsatsen är att tillfället knappast kunde varit bättre för att genomföra destrukturella reformer som är i så stort behov av. Strukturella reformersom efterlyses av en i stort sett enig ekonomkår, med internationellaorganisationer som och i spetsen.5.1.2 Utgifter istället för reformerI detta läge väljer regeringen att presentera en budgetproposition som heltsaknar reformer, om ens någon strategi för framtiden. Regeringen väljersjälv att kalla budgeten för "reformbudget", men så kan bara den görasom likställer ökade utgifter med reformer. Dessutom ärutgiftsökningarna oftast av den karaktären att de sker på bekostnad avmänniskors frihet och valmöjligheter. Regeringen har inte lyckats ståemot pressen från dels de bägge stödpartierna men dels också interntinom det egna partiet.Regeringen lämnar således den reformvänliga politik som till stor delpräglade , och tar istället ett stort steg tillbaka.De kommande tre åren fram ökar statsutgifterna, exklusiveränteutgifter med , vilket är en ökning ,klart högre än vad inflationen skulle motivera. Utgiftstaken, som sätter engräns för statens utgifter, justeras upp med 82 miljarderkronor till 847 miljarder . Trots det räknar () att utgiftstaket kommer att överskridas och de två efterföljandeåren.I ett läge då konjunkturella utgifter, exempelvis kostnaden förarbetslösheten, minskar borde regeringen istället ta tillfället i akt och hållaigen på de planerade utgifterna. Det skulle ge utrymme för exempelviseffektfulla skattesänkningar. Detta är något som () tar fasta på i en färsk Sverigeanalys, och fonden menar att regeringenhar en alltför låg ambition när det gäller att hålla igen på utgifterna. "At a minimum, the authorities should take these cyclical effects intoaccount and lower the expenditure target by a corresponding amount belowthe ceiling", skriver IMF.5.1.3 Konjunkturkänsligheten kvarstårEtt resultat av att regeringen låter utgifterna på nytt öka är att Sverigeäven i fortsättningen kommer att ha den högsta utgiftskvoten inomOECD, det vill säga de offentliga utgifterna som andel av BNP. Den högautgiftskvoten, liksom den höga skattekvoten, är ett av störstastrukturella ekonomiska problem.Lågkonjunkturen och den effekt som den fick på deoffentliga finanserna är ett i tiden nära exempel.Att få ned den höga utgiftskvoten och därmed minska de offentligafinansernas konjunkturkänslighet är förmodligen det som är den meståterkommande rekommendationer bland internationella analyser när detgäller ekonomiska politik.Tabell 6:1 Utgifts- och skattekvoterTabell 6: (Utgiftskvot Skattekvot )Källa: Budgetpropositionen för 2001Trots att tillfället, som tidigare påpekats, torde vara det perfekta för att fåbukt med det problem den höga utgiftsandelen utgör så väljer regeringensåledes att låta utgifterna öka. Till följd av den starka tillväxten harutgifternas andel av BNP, d.v.s. utgiftskvoten, kunnat falla (se tabellovan). Men vi ser också att utgiftskvoten inte kommer längre ner än tillknappt , den starka tillväxten till trots. Detta är i ettinternationellt perspektiv en mycket hög siffra, och fortfarande framstårSveriges problem på detta område som unikt (se diagram).Diagram 6:1 Utgifts- och inkomstkvoter för (OECD-prognos,)Räknat på regeringens beslutade utgiftsökningar, d.v.s. utgifter exklusiveränteutgifter, syns den negativa trenden än tydligare. Nedgången iutgiftskvoten har då helt brutits . Då syns till och med en mindreuppgång till (se tabell).Tabell 6:2 Utgiftskvot exklusive ränteutgifterTabell 7: (1994 60,7 )Källa: Budgetpropositionen /KIAtt utgiftskvoten inte kommer ner mer än till underpågående högkonjunktur innebär att regeringen låter möjligheten att rättatill ett av största strukturella problem gå förlorat.Det innebär att de offentliga finansernas konjunkturkänslighet kvarstår,och att vi därmed står dåligt rustade inför nästa lågkonjunktur.5.1.4 Missriktad skattepolitikI budgetpropositionen skriver regeringen att det goda finansiella lägetmöjliggör skattesänkningar som stimulerar tillväxten. Det är då destomärkligare att regeringen inte genomför de skattesänkningar somverkligen skulle öka tillväxten och framväxandet av nya jobb. Här är dettydligt att och haft stort inflytande överbudgetprocessen. Att inskränka inkomstskattesänkningarna tillkompensation av egenavgifterna och en marginell ökning avgrundavdraget är knappast en politik som kan kallas tillväxtbefrämjande.Svenska löntagare kommer även i fortsättningen att vara de högstbeskattade i den fria världen. De skattesänkningar som faktiskt genomförskommer dessutom att till stor del ätas upp av höjda skatter på andra områden.Att de totala inkomsterna från fastighetsskatten inte ökar ändrar inte på detfaktum att många husägare kommer att få kraftigt höjda fastighetsskatternästa år, ofta såpass höga att de överstiger inkomstskattesänkningarna.De i många fall faktiska fastighetsskattehöjningarna tillsammans med detföreslagna systemet att hushåll med normala inkomst- ochförmögenhetsförhållanden inte skall betala avhushållsinkomsten i fastighetsskatt skapar dessutom ogynnsammamarginaleffekter för många hushåll. Detta eftersom en inkomstökning då kanleda till högre fastighetsskatt. Till detta skall dessutom läggas den effekt pårörligheten som uppstår genom höjningen av reavinstbeskattningen avfastigheter.Fastighetsskatten är ett exempel på den storstadsfientlighet som i hög gradkännetecknar den socialdemokratiska regeringens politik.Efter det att allt fler länder inom EU fattat beslut om tämligen resolutaskattesänkningar (se kapitel 2) framstår som alltmer avvikande vadgäller höga skatter.Diagram 6:2 Totalt skattetryck (1998)Framför allt är det de länder som skattemässigt ligger nära Sverigesskattenivå, d.v.s. , och , som sänkerskattetrycket. De svenska socialdemokraternas partibröder i övriga Europahar tydligen en annan syn än sina svenska kollegor vad gäller behovet av attsänka skattetrycket.Det finns även andra skäl till att vara negativ till regeringens skattepolitik.Höjningen av grundavdraget samt sänkningen av arbetsgivaravgifterna med0,skall finansieras med höjda energiskatter. Det är den grönaskatteväxling som lyckats pressa igenom i åretsbudgetproposition. Skatterna på diesel, el och koldioxid höjs således, men föratt effekterna inte skall bli förödande för den energiintensiva industrin skalldenna undantas från energiskattehöjningarna. Det finns emellertid flerafrågetecken kring den gröna skatteväxlingen som gör den till ett myckettvivelaktigt projekt, och konsekvenserna kan bli mycket negativa.För det första, det är långt ifrån säkert att regeringen verkligen långsiktigtkan bevara industrins undantag från de höga energiskatterna. EU kannämligen betrakta detta undantag som statsstöd, och då blir det med störstasäkerhet inte tillåtet. Utan skatteundantag skulle effekterna för stora delar avindustrin bli mycket negativa och hårt drabba svenska företagskonkurrenskraft. Det skulle i slutändan slå mot hela landets tillväxt.För det andra, är beräkningarna av den gröna skatteväxlingen mycketosäkra. Om energiförbrukningen minskar till följd av höjda skatter kommeräven intäkterna från energiskatter att minska. På så sätt kan inte höjdaenergiskatter finansiera lägre skatter på andra områden. Omenergiförbrukningen å andra sidan inte minskar trots den höjda skatten så harmycket av syftet med skatteväxlingen gått förlorat.Detta visar att den gröna skatteväxlingen inte fungerar. Antagligen får det"gröna" konsekvenser och då blir det ingen skatteväxling eller så växlarverkligen den ena skatten mot den andra och då uppstår inga "gröna" effekter.Skattesänkningar måste finansieras via lägre utgifter. Det är det enda sätt påvilket den totala skattenivån kan sjunka, vilket för är nödvändigt.5.2 Frågorna som regeringen glömmer5.2.1 Behovet av strukturreformer för långsiktig tillväxtTrots att det ekonomiska läget är det allra bästa för att genomförastrukturella reformer väljer regeringen att i stort sett inte göra någonting. "Det går bra för ", har varit regeringens återkommande slogan detsenaste året. Men att det går bra för när det råder internationellhögkonjunktur innebär inte att vår långsiktiga tillväxtpotential har stärkts.Det innebär heller inte att strukturella problem plötsligt är lösta.Regeringen väljer att helt bortse från flera av de absolut viktigasteutmaningarna som ekonomi står inför.De föreslagna åtgärderna har en helt annan inriktning än att möta dessautmaningar:Energiskatterna höjs, trots att redan ligger i topp och dagensskatter slår mot både den svenska industrin och åkerinäringen.Fastighetsskattesatsen sänks när taxeringsvärdena höjs för att bevaraskatteuttaget från fastighetsskatten . Det innebär att en del får sänktfastighetsskatt medan de som bor i våra tillväxtregioner drabbas av höjdaskatter utan att de får motsvarande nya inkomster.Förmögenhetsskattens fribelopp höjs inte mer än att många människor nukommer att tvingas betala förmögenhetsskatt på grund av upptaxeringen avderas boende.Kompensationen för egenavgifterna utökas med imånaden. Det innebär att marginaleffekter, fattigdomsfällor ochförutsättningarna att leva på sin lön i stort sett kvarstår som idag.Den ekonomiska politiken borde istället handla om de stora skeendena ivår tid. Globaliseringens och kunskapssamhällets krav, allt mer rörligaskattesatser, segregationen samt den framväxande arbetskraftsbristen.Utvecklingen inom dessa områden gör att den ekonomiska politiken ställsinför nya utmaningar. Om dessa utmaningar inte tas på allvar riskerar Sverigeatt hamna på efterkälken inom flera viktiga områden.Det faktum att regeringen i budgeten inte alls berör många av dessa frågoringer utan tvekan farhågor. Det som regeringen inte säger i budgeten är mertalande för regeringens politik än det som faktiskt sägs. Det är i slutändan desom är mest beroende av den ekonomiska utvecklingen i som drabbashårdast av regeringens passivitet.5.2.2 GlobaliseringenGlobaliseringen är förmodligen det tydligaste exemplet på att regeringenstår helt utan strategi . Det enda regeringen gjort äratt tillsätta en utredning med uppgift att utreda globaliseringens effekter.Men ekonomins aktörer låter inte vänta på en utredning, för dem ärglobaliseringen redan ett faktum.Utan tvekan har den tekniska utvecklingen med Internet i spetsenpåskyndat internationaliseringen och globaliseringen av ekonomin.Nationsgränser liksom den fysiska närvaron på ett speciellt ställe är numeraav mindre betydelse. Den tekniska utvecklingen leder till ökad rörlighet förbåde kapital, varor och människor. I grunden är detta positivt. Men detinnebär också en utmaning, och det ställer nya krav, inte minst vad gäller denekonomiska politiken.Det behövs ingen utredning för att se att det svenska sparandet i utlandetökat dramatiskt . uppgick svenska placeringar i utländskakonton till , en ökning med över 225 miljardersedan början av 1990-talet (se diagram). Det behövs knappast heller enutredning för att se orsakerna. Förmögenhetsskatterna i de länder somfortfarande har kvar dessa är betydligt lägre än i . Allt fler länder harockså helt slopat förmögenhetsskatten.Enligt vissa uppskattningar leder sparandet i utlandet till att staten gårmiste om i förlorade skatteintäkter.Diagram 6:3 Svenska pengar i utlandet (mdr kronor)Det faktum att har världens högsta skatt på ägande gör också attägandet av svenska företag till stor del flyttar utomlands, d.v.s. säljs tillutländska aktörer. Utlänningars ägandeandel på den svenska börsenuppgår till nära hälften, och för många bolag överstiger det utländskaägandet . Ägande över nationsgränserna är inte negativt i sig,men när utvecklingen drivs av att ett visst ägande, i detta fall svenskt, ärskattemässigt missgynnat är det negativt. På grund av de höga skatternapå aktieägande är det billigare för utländska aktörer att äga svenskaföretag än det är för svenska aktörer att äga svenska företag.Fortsätter denna utveckling kan de negativa konsekvenserna för blibetydande. framstående position inom IT och andratillväxtorienterade branscher kan utan tvekan komma att hotas. Erfarenhetervisar att det finns ett samband mellan ägande och huvudkontoretslokalisering, och att det i sin tur finns ett samband mellan huvudkontoretslokalisering och placeringen av företagens andra mer kvalificeradeverksamheter såsom forskning och utveckling .Diagram 6:4 Total skatt på ägande (1999)Den sammantagna effekten av bolagsskatt, aktieutdelningsskatt,reavinstskatt och förmögenhetsskatt. * Exklusive SverigeÄven arbetskraften flyttar i allt större utsträckning utomlands. Främstgäller det människor med högre utbildning. har utflyttningenav svenska civilingenjörer fyrdubblats . Även bland andra högutbildade,såsom ekonomer, läkare och sjuksköterskor är intresset att arbetautomlands mycket stort. Naturligtvis sker en viss inflyttning avarbetskraft från utlandet, men den ökar inte alls lika snabbt.Att svenskar skaffar sig erfarenheter av utlandsjobb är inte negativt,tvärtom, men för att det i längden skall komma till godo vill det tillatt de kommer tillbaka. Enligt en undersökning gjord avIndustriförbundet är det mindre än hälften, , som kommertillbaka. Fortsätter denna utveckling är risken stor att somkunskapsnation hamnar på efterkälken.Det behövs inte heller någon utredning för att se åtminstone en anledningtill det stora intresset bland svenskar att arbeta i andra länder. Inte i någotlandär löntagare så pass hårt beskattade som i . En medelinkomsttagare iSverige betalar i skatt (inklusive arbetsgivaravgifter), medanhans kollega i betalar i skatt . I betalarmedelinkomsttagaren i skatt. Skillnaderna är lika stora förhöginkomsttagare, och för låginkomsttagare är skillnaden mot utlandet ännustörre.Den senaste årliga enkätundersökningen från Invest in () omutländska företags syn på företagsklimatet i visade att lägreinkomstskatter kommer högst upp på önskelistan. Många utländska företagsom är verksamma i har nämligen svårt med rekryteringen avkvalificerad personal.Även i de sammanställningar av internationell konkurrenskraft som görsav bland andra () och forManagement Development (IMD) återkommer ständigt det höga skattetrycketliksom rigida arbetsmarknadsregler som störstakonkurrensnackdelar.Trots alla fakta slår regeringen dövörat till när det gäller de höga svenskaskatternas effekt på den svenska konkurrenskraften i den allt mer globalaekonomin. Man motsätter sig lägre förmögenhetsskatter och ägandeskatter,trots den massiva utflyttningen av kapital, och man motsätter sig effektfullasänkningar av inkomstskatterna. Följden blir höga skattesatser och en urgröptskattebas, när vi istället borde se det omvända; sänkta skattesatser och enstark skattebas.Riksskatteverket () har i en ny rapport, Vår förvaltning - iglobaliseringens spår, utförligt beskrivit globaliseringens konsekvenser.RSV skriver:Den ökade möjligheten att flytta skattebaser till lågskatteländer får tvåeffekter på högskatteländer som . Dels minskar deskatteinkomsterna från dessa skattebaser, vilket har en direktförsämrande effekt på den offentliga sektorns finanser.