ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02U508 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U508av , ()Lokalisering av myndighet för EU-biståndet till JönköpingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en ny för biståndet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokalisering av EU:s biståndsmyndighet till Jönköping.MotiveringFör närvarande finns elva utlokaliserade organ underEuropeiska kommissionen i olika medlemsländer. Någotsådant organ finns ännu inte i . Ett område därSverige har stor erfarenhet och kunskap är det internationellautvecklingsbiståndet. EU är en av världens störstabiståndsgivare. Behoven är oändliga. Desto mer tragiskt ärdet då att EU:s biståndsverksamhet inte fungerar . del av resurserna används inte och de som används gårofta till ineffektiva projekt. Det kan i värsta fall ha negativeffekt för mottagar-länderna.Det finns därför ett stort behov av att effektivisera och samordna EU:sbiståndsverksamhet. Enligt vår uppfattning bör detta ske genom inrättandet aven helt ny biståndsmyndighet dit den nuvarande verksamheten kundesamordnas. bör i EU arbeta för inrättandet av en sådan myndighet ochäven för att denna ska lokaliseras till . Det finns flera skäl för attdenna myndighet ska lokaliseras till . Internationellahandelshögskolan har en bred och växande internationell verksamhet,kommunikationerna är goda och där finns fler myndigheter med användbarkompetens, t ex Jordbruksverket.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()
mot · GO02U511 · 2000-10-05 00:00:00 — Endast liten uppmärksamhet och lite pengar har gått tillkonsumentskydd, miljö och social policy. Totalt sett är summan endast 45miljarder . I regelverket för utvidgningen sägs detatt man inte ska ge pengar till projekt där summan understiger 5 miljonereuro, vilket har resulterat i att insatserna är storskaliga och svåra attgenomföra på regional och lokal basis. Då stora delar av l´acquiscommunautaire består av direktiv så finns det en viss frihet förmedlemsländerna att formulera lagarna i sin nationella lagstiftning. Problemetblir dock om man ska anpassa sig till EU där lagarna finns formulerade. Utantillräckliga medel för implementeringsarbetet kommer man kanske att blitvungen att ta de lösningar resten av EU valt.Transitionsperioder är ett sätt att underlätta för ansökarländerna att ge tidför implementeringen. Tyvärr har strategin varit att geövergångsrespiter bara för områden som miljö och energi. Den inremarknadens övriga regler har man knappt velat ge några övergångstider alls.Detta anser vi gröna är en felaktig prioritering och visar allt för tydligt påobalansen mellan parterna i utvidgningsprocessen.En viktig del av arbetet med utvidgningen är att den sker i demokratiskordning där ansökarländernas befolkning ges möjlighet att bestämmahuruvida de vill gå med eller ej. En fri och öppen folkomröstning är ett brasätt, men självklart ska metoden bestämmas av ansökarlandet självt.Vi vill att aktivt och offensivt i EUdriver:- att det är människorna i ansökarländerna som i en väl förankraddemokratisk process fäller avgörandet om ett eventuellt medlemskap i ,- att EU:s jordbrukspolitik måste reformeras på ett sätt som garanterar attöstländernas jordbruk inte diskrimineras i något avseende.FramtidenHur kommer den framtida utvecklingen inom EU att se ut? Naturligtvisfinns många tänkbara scenarier. Att både fördjupa och utvidgasamarbetet, både geografiskt och politiskt, torde dock bli en svår uppgift.I har den nödvändiga debatten om EU:s framtid länge varitlågmäld och för det mesta icke-existerande. Ofta beror detta på att den föredetta ja-sidan inte vill ha en debatt om det långsiktiga, utan snarare omdirektiv och dagspolitik. Det var därför positivt när den tyske utrikesministernJoscha i ett tal om det federala satte igång debatten. ärför en framtida europeisk federal stat, något som vi motsätter oss, men detpositiva är att alltfler tvingas ta den debatt vi i så längeefterfrågat.Tyvärr har inte den hörsammat debatten om framtidensEU, utan man har istället fortsatt att diskutera detaljfrågor om röstviktning iministerrådet. Vi skulle vilja se att det svenska ordförandeskapet bland annatanvändes för att bredda debatten om det framtida EU och att många åsikterkan få föras fram om detta. Vi i de gröna har i denna motion ochandra bidragit med vår syn på den federala utvecklingen av EU.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne Ruwaida (mp)()Per ()()()
mot · GO02U601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U601av , ()Diskrimineringsförbud i konventionen om mänskliga rättigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frågan om ett generellt diskrimineringsförbud bör lösasgenom ett tilläggsprotokoll till Europakonventionen.InledningFör närvarande ger om mänskligarättigheter ett skydd mot diskriminering enbart vad gällerrättigheter som är garanterade i själva konventionen. Såledesfaller utanför skyddet diskriminering på grund av kön, etnisktursprung, sexuell läggning, ålder eller handikapp.De aktuella förslagenDet finns nu ett förslag i om ett tilläggsprotokollnr 12 till konventionen med skydd mot diskrimineringbeträffande alla rättigheter som är stadgade i lag. Densvenska regeringen motsätter sig att protokollet antas ochförespråkar att en särskild konvention skall antas i frågan.Härigenom lyfts diskrimineringsfrågorna bort frånEuropadomstolen för mänskliga rättigheter. Regeringen anserdetta välmotiverat på grund av domstolens redan nu mycketstora arbetsbörda. Det är i och för sig riktigt att domstoleninte klarar sin nuvarande arbetsbörda med de mycketbegränsade resurser den tilldelats. Detta är dock en fråga somenkelt kan lösas med praktiska och administrativa åtgärderoch ökade ekonomiska resurser om viljan härtill finns. Det äringet som borde få utgöra ett skäl för att på ett centraltområde begränsa skyddet för de mänskliga rättigheterna iEuropa. Rätten att få saken prövad i är avgrundläggande betydelse för att ge skyddet ett konkretinnehåll särskilt i de många nya medlemsstaterna frånÖsteuropa.Stockholm den 25 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()()
mot · GO02U602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U602av , ()Kvinnors rättigheter i EritreaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stödet till återupptas inom ramen för det svenskabiståndet.MotiveringEn överenskommelse gjordes mellan Eritreaoch , vilken möjliggör för att börjaåteruppbyggnaden av förstörda områden. En agenda för fredhar upprättats. Demokratiseringsprocessen har startat. 1994upprättades lika rättigheter för män och kvinnor att äga mark.1999 ratificerades det afrikanska dokumentet om mänskligarättigheter. Dock ratificerades inte omkvinnors rättigheter, vilket måste uppmärksammas.Drygt en miljon människor, vilket utgör av befolkningen, harflytt till inland. Ett stort antal flyktingar finns i . Denekonomiska hjälp får täcker av behovet. Det ärdärför inhumant av regeringen att helt dra in landramen om 20 miljonerkronor för och som sänktes till 10 miljoner kronor.Bristen på respekt för mänskliga rättigheter drabbar inte minst kvinnor genomvåldtäkter.Stockholm den 22 september 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02U607 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U607av Skånberg, (kd)Egyptiska medierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rasistiska och antisemitiska angrepp i egyptiska medier.MotiveringEgyptiska medier har opåtalat bedrivit enantisemitisk propaganda där judar framställs som ondamänniskor. Bara kan nämnas om hur den egyptiska RadioSawt al-Arab i sändning påstod om denisraeliske utrikesministern: "Har verkligen rättatt tala om krematorier, när hans regering har skapatäkta krematorier i nazistil för vårt brödrafolk i ? "Den statligt kontrollerade egyptiska dagstidningen skrev den 11februari: "Utpressning är staten livsnerv, sedan etablerandet av dettautpressande land och fram till . Denna utpressning började med skapandetav Förintelsemyten, enligt vilken kremerade 6 miljoner judar underandra världskriget. "publicerade dagstidningen i Qattar en karikatyrav premiärminister föreställande , klädd inazistuniform och en armbindel med ett hakkors på. I bakgrunden syns ettisraeliskt krigsflygplan som bombar och en rubrik med orden"Nazistiska metoder". Listan kan göras mycket längre.Den nödvändiga och känsliga fredsprocessen i skadas av attrasistiska och antisemitiska argument får stå oemotsagda från västliga medieroch regeringar. Det är angeläget att såväl i samtal med den egyptiskaregeringen som inom EU-samarbetet fördömer rasistiska och antisemitiskaangrepp av denna typ.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)
mot · GO02U619 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U619av Leivik, ()Internationellt parlamentariskt och civilt utbyteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att inrätta ett permanent organ för internationelltparlamentariskt och civilt utbyte i avsikt att stärka mänskliga rättigheteroch demokratisk utveckling.Behovet av att stärkademokratinUppbyggnaden av ett demokratiskt samhällssystem präglat av fredligsamlevnad mellan olika folkgrupper är en grundläggande målsättning förden internationella närvaron i Kosovo. Att främja en demokratisksamhällsutveckling genom stöd till uppbyggnaden av demokratiskainstitutioner inklusive ett fungerande rättssystem och till utvecklingen avdet civila samhället tillhör också målen för det svenskautvecklingssamarbetet i Kosovo.Anna 12 maj 2000.Situationen i Bosnien och Kosovo efter krigen har mycketpåtagligt gjort omvärlden medveten om behovet av civilaresurser likväl som militära för att återskapa fungerandesamhällen.FN:s och andra organisationers insatser i form av civil administration avkrigshärjade länder är långsiktiga och nödvändiga för att skapa grund fördemokratisk och ekonomisk utveckling. De grundläggande behoven är lättaatt identifiera, mat, vatten, el, rättsväsende m.m. Däremot är det betydligtsvårare att påverka människors attityder och gamla sedvänjor. Krigets ochmisstrons bakomliggande orsaker finns ofta kvar och försvårar samexistensoch tar kanske generationer att överbrygga.All erfarenheter visar att frivilliga, enskilda möten människor emellan ärdet som bäst och snabbast leder till ökad förståelse och respekt för varandraoch som snabbare än vad man tror till och med kan leda till oförstörbaramurars fall.Med all respekt för enskilda organisationers och enskilda människorsinsatser, det krävs betydligt mer organiserade aktiviteter för att driva dendemokratiska utvecklingen framåt och värna de mänskliga rättigheterna.Sverige med sitt goda internationella rykte bör gå i täten och inrätta ettpermanent organ för samordning och stöd till parlamentariskt och civilt utbytei avsikt att stärka demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter ikrisländer som Kosovo.Stockholm den 28 september 2000Björn Leivik (m)
mot · GO02U624 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U624av Leivik, ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hållning gentemot är svårt för någon att blunda inför de brott motmänskligheten som genomförs i . Under det senastedecenniet har 20 000 människor avrättats i en rättsstat somkritiseras för att ha stora brister. Enligt folkrättsexperter,som t.ex. , är dessutom mörkertaletmycket stort. Det avrättas lika många människor i varjevecka som det görs i . Det är en plikt för varoch en att fördöma och ta avstånd från sådant agerande,oavsett om det sker i en demokrati som eller i endiktatur som Kina.År 1949 invaderade det lilla grannlandet Tibet.Exilregeringen uppger att ockupationen har resulterat i en miljon döda av desex miljoner invånarna. I sitter flera hundra människor fångna avpolitiska skäl och deras språk är förbjudet i skolor och på offentliga platser.Varje land har rätt att skydda sin territoriella integritet och enligt FN:skonvention om mänskliga rättigheter har varje människa rätt att leva och attslippa leva under förtryck.Taiwan har genomfört egna presidentval och försöker hävda sinsuveränitet gentemot . Enligt val och opinionsundersökningar vill enmajoritet av befolkningen på att landet ska bli självständigt. harsvarat med hot om krig ifall genomdriver sin självständighetspolitik.Handelsminister har verkat för ett kinesisktmedlemskap i världshandelsorganisationen . Detta skall ses motbakgrund att hade sanktioner och handelsblockad mot ochapartheidregimen. Bara för att ett land är mäktigt innebär det inte attprinciperna om mänskliga rättigheter förändras.Den ska ta avstånd från Kinasockupation av och verka för att landet blir fritt. Det ärviktigt att erkänner som suverän stat ochger dem det symboliska värde det skulle medföra.Till dess att de mänskliga rättigheterna respekteras i bör riksdagenbesluta om särskilda sanktioner och om att införa handelsblockad.Stockholm den 4 oktober 2000Björn Leivik (m)()
mot · GO02U625 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U625av de , ()TaiwanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om erkännande av nationella status.Motiv för mitt förslagI bor över 20 miljoner invånare. Staten har haft fullkontroll över sitt eget territorium och har somsjälvständig stat erkänts av ett trettiotal stater i världen.Under de senaste årtiondena har demokratin i befästs. Till skillnadfrån den kommunistiska är alla politiska ledare i Taiwannumera utsedda i fria demokratiska val. har goda förutsättningar attstå som ett demokratiskt föredöme i hela regionen, särskilt i förhållande tillFolkrepubliken är min uppfattning att det är medborgarna i som själva ochsjälvständigt måste få avgöra om de föredrar fortsatt självständighet ellerinte.Det är ytterst oroande att det kinesiska inre kabinettet () i densenaste s.k. vitboken om , har deklarerat att om myndighetervägrar gå med på förhandlingar om återförening tvingas den kinesiskaledningen vidta alla tänkbara åtgärder inklusive bruk av maktmedel.Sverige bör tydligt deklarera som sin uppfattning att bör erkännassom självständig stat om medborgarna i i en fri, demokratisk ochsjälvständig folkomröstning förklarar sig vilja vara detta.Stockholm den 4 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02U638 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U638av , ()Närmare samarbete mellan och SverigeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs att inleda ett närmare samarbete med i syfte att stärka regio-nen Värmland-Dalarna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att medel anslås för ett intensifierat arbete för utveckling avbättre kommunikationer i öst-västlig riktning från Gävle-Falun-Malung-ny sträckning genom till Kongsvinger-Oslo.En gränslös regionDe senaste årens ökade samarbete över den norsk-svenskagränsen är mycket positivt. Speciellt märkbart har detsvenska samarbetet varit med Östvold och Hedmarks Fylke iöstra delen av , ett samarbete som främst gynnat oss iVärmland och Dalarna.Men en alltmer sammanvävd internationell marknad med större rörlighetöver gränserna kräver mer både och rum. De näringsgeografiskasambanden som finns mellan , och är av centralbetydelse i vår region och bör ges bättre förutsättningar.I det arbetet anser vi att investeringar för goda kommunikationer behövs.Det är grunden för en stark region. Att smidigt kunna förflytta sig över läns-och mellan och ner mot stärker helaområdet.Ett större utbyte av arbete, utbildning och kultur kan uppmuntras. Vidolika möten mellan människor kan idéer spridas, konkurrens uppstår ochproduktiviteten ökar. En större rörlighet på arbetsmarknaden både bredare ochdjupare borde underlätta rekrytering till lediga jobb. Det finns anledning attförändra regelverk för att människor lättare ska kunna ta ett jobb på andrasidan gränsen.Vägförbindelserna mellan , och den norska sidan är idagotillräckliga. Vi vill att vägstråket sträckninggenom mot utvecklas till engenomgående öst-västlig vägförbindelse med god standard. Det är viktigt attutbyggnaden av angelägna vägobjekt sker längs detta stråk med prioriteringav åtgärder längs befintliga vägar. Vidare anser vi att hela börutvecklas till med vägnummer E 45.Gränshandeln inom den här regionen har alltid haft stor betydelse för demänniskor som bor där. Även besöksnäringen är ganska omfattande, bl a ärvinterturismen den mest omfattande här i och Trysilområdet. I detfortsatta arbetet är det också viktigt att fokusera på det stora kulturutbud somfinns inom regionen.Under flera år har vi i haft fokus söderut mot Öresundsregionenoch även österut mot de baltiska länderna. Det har varit både nyttigt ochstimulerande. Men är det hög tid att blicka västerut mot broderlandetNorge. Vi har mycket att vinna på att undanröja dagens hinder och iställetskapa nya möjligheter för människor och näringslivet där.Vi finner det angeläget att regeringen i sitt internationella arbete vill arbetaför att stärka vår region. bör därför ge regeringen i uppdrag attmålmedvetet arbeta för en närmare integrering mellan och Sverige.Särskilda medel bör avsättas för det arbetet.Stockholm den 4 oktober 2000Viviann ()()
mot · GO02U640 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U640av , ()i IsraelFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att flytta i till västraJerusalem.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en gemensam nordisk ambassad i för bådeisraeler och palestinier.Västra Jerusalemsfolkrättsliga statusÅr 1947 diskuterade en delningsplanför det brittiska mandatområdet . Planen, som bl ainnebar att skall stå under internationellförvaltning, antogs av generalförsamlingen (resolution 181)och skall därför betraktas som en rekommendation som ej ärbindande enligt . Det är endast säkerhetsrådetsom kan besluta om bindande resolutioner. Planenaccepterades av , men inte av den nybildade statensgrannländer, som i stället förklarade krig mot . följde en vapenvila och stilleståndslinjerna blevinternationellt erkända som staten gränser. Inomdessa internationellt erkända gränser ligger västra palestinskt håll görs inte anspråk på västra -men väl på östra.Ambassaden brukarplaceras i landetshuvudstadI varje annat land där finns representerat med enambassad så är den placerad i landets huvudstad. Då ärdet enda undantaget - trots att israelerna själva tydligt sagtatt man helst ser att andra länder har sina ambassader iJerusalem - är det svårt att uppfatta detta på annat sätt änsom en politisk markering gentemot Israel.Jag anser att det är lämpligt att länder behandlas på ett likvärdigt sätt ochatt den enskilda nationens önskan om var man vill ha den internationellarepresentationen respekteras i största möjliga mån. För mig är det därförsjälvklart att vår ambassad flyttas till Jerusalem.Det är viktigt att föra en dialog med den palestinskaadministrationen vid eventuellt beslut om att flytta ambassaden. Beslutet skalloch får inte uppfattas som en provokation mot palestinierna.Gemensam nordiskrepresentation iJerusalemDet skulle vara intressant om man i kangenomföra ett liknande projekt som de nordiska ländernagjort i . I har de nordiska länderna engemensam representation. En samnordisk ambassad iJerusalem betjänande både palestinier och israeler är ett braexempel på hur en framtida positiv fred kan gestalta sig.Stockholm den 4 oktober 2000Magnus ()
mot · GO02U644 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U644av , ()Stöd till demokratirörelser i auktoritära staterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till demokratirörelser i auktoritära stater.MotiveringDemokratin gör ständigt nya landvinningar. Aldrig förr har antaletdemokratiska länder runt om i världen varit så många. I har murenfallit och de nya demokratierna etablerat sig. I andra delar av världen servi samma tendens. Fler stater blir med tiden demokratiska. Den finnsnaturligtvis flera orsaker till detta. Demokratin kommer aldrig av sigsjälv. Det är resultatet av en folklig kamp och krav på inflytande.Demokratin måste också ständigt återerövras.En av demokratins viktigaste beståndsdelar är rätten att fritt yttra, spridaoch ta del av åsikter. Yttrandefriheten är också en av de viktigaste faktorernaför en demokratirörelse i auktoritära stater. Det är därför inte hellerförvånande att diktaturer med alla tillgängliga medel försöker begränsainformationen. Att massmedia begränsas är mer regel än undantag.En av de faktorer som kan förklara demokratins utbredning är justsvårigheten att begränsa informationsflödet. När medierna var nationella vardet enklare att begränsa oppositionens tillgång till information. är TV-och radiosändningar knappast nationella. De når över nationsgränserna (ävenom det finns auktoritära försök att störa sändningar). Denna ökade öppenhetär i stort mycket positiv. Den bidrar till kännedom om förhållande i det egnalandet, men också i andra länder, och om vad demokratin kan bringa tillsamhället.En av de viktigare nya medierna är Internet. Genom Internet blir helavärlden och all den information som hotar auktoritära regimer tillgänglig föralltfler. Därför är det inte heller förvånande att auktoritära regimer ocksåförsöker begränsa tillgången till Internet.Sverige bör alltid stödja demokratiska rörelser. Det kan handla omutbildningsinsatser, bistånd eller politiskt stöd. Men väl så viktigt är ocksåattstödja tillgången till information. För att stödja demokratirörelser i ländersåsom , och (för att bara nämna några exempel) börSverige därför i anslutning till ambassader/konsulat tillhandahållaInternetuppkopplingar för dem som så önskar. På så sätt kan bidra tillatt kunskap och information blir tillgänglig dels för demokratiaktivister, delsför en bredare allmänhet. På så sätt blir de auktoritära staterna svagare ochdemokratin starkare. Lämpligen kan ett sådant demokratiprojekt initieras isamverkan med de andra EU-medlemsstaterna.Stockholm den 28 september 2000Martin ()
mot · GO02U645 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U645av , ()Oseriös minröjningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att noga följa problemet med oseriösa minröjningsföretag.MotiveringMinröjning är ett relativt nytt område och en marknad har öppnats förmindre nogräknade företag. Problemet finns, även om dess omfattningännu är begränsad, men dagens uppgifter om oseriös minröjning bör taspå stort allvar. En god resurshantering är nödvändig då resurserna förminröjning internationellt sett kommer att varamindre än vad behoven av minröjning är. Ofta förekommer oseriösminröjning i s k korrupta stater, där statsledningen kan ha intresse av attdra fördelar av verksamheten. Stater där det förekommer är bl.a.Kambodja, Bosnien och Angola.Exempel på oseriösa inslag i verksamheten är att företag röjer flera gångerpå samma fält eller att man röjer områden som man vet inte behöver röjas.Det förekommer även att vissa landområden röjs för personlig , förnågon som står statsledningen nära.Vissa företag som bedriver minröjning gör avkall på säkerheten. Manrekryterar outbildad personal som minröjare vilka arbetar under extremtfarliga förhållanden. Man prioriterar att göra ett snabbt jobb före säkerheten.Ibland har man inte efterkontrollerat marken ordentligt för att försäkra sig omatt den är fri från minor.Svenska insatser på minröjningsområdet sker inom de ramar vårtregelsystem satt upp. Inte minst ger via SWEDEC en omfattandeutbildning av minröjare. Man har en särskild personalpool bestående av ettantal officerare som är beredda att med kort varsel åka utomlands för arbetemed minröjning i olika organisationer. Utbildningen räcker , däreftermåste man genomgå en ny utbildning. De nordiska länderna har nyligenutarbetat en certifiering för minröjare och ammunitionsröjare. Det är med ettbeklagande jag ändå kan konstatera att alla verksamma på området inte ärlika seriösa. Det är angeläget att frågan om den oseriösa minröjningenuppmärksammas.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()