mot · GO02L436 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L436av , ()Barnperspektiv vid adoptionerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid utformningen av en framtida adoptionslag barnensbästa skall gälla med hänsyn till forskning och erfarenhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en allmän försiktighetsprincip iakttas och givarländernassynpunkter vägs in.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge kompletterande direktiv till utredningen (JU1999:02)Kommittén "barn i homosexuella familjer".MotiveringJust nu pågår en intensiv debatt i vårt land om möjlighetenför nya grupperingar att få rätt att adoptera men också endebatt om vad som skulle kunna vara bäst för de barn dethandlar om.En särskiljande synpunkt är att definiera vad som är "barnens bästa".Hittills har det angetts att en väsentlig del av detta är att adoptionsbarnetfåren familj med såväl en mamma som en pappa.De som hävdar en annan linje menar att om det finns både mor och far iadoptivfamiljen är av sekundär betydelse. Deras resonemang bygger på attoavsett vuxenkombinationen kan man ge alla barn en bra uppväxt. Den fråganhar blivit delvis en inrikespolitisk rättvisefråga som man också vidgat till attomfatta internationella adoptioner. En svårighet som kommittén har attbrottas med är andra länders inställning till adoption.I nästan alla sammanhang i samhällslivet i övrigt drivs frågan hårt omvikten av att män och kvinnor förekommer som förebilder i förskola ochskola, inom vården, i arbetslivet i övrigt och i chefsroller. Att deförebildernainte skulle behövas i den mest primära situationen, dvs. under ett barnsuppväxt och inom familjens ram ter sig orimligt.Med tanke på att de flesta adoptioner börjar i någon form av tragedi somman under sitt liv måste bearbeta kommer funderingar omidentitet, utseende och bakgrund att spela en stor roll. Därför är det viktigtattinte adoptivbarn blir någon slags spjutspetsar eller slagträn i svenskinrikespolitisk debatt om villkoren för vuxna med annan sexuell läggning.Det finns i ca 120 000 adopterade. Av dessa härrör 40 000 fråninternationell adoption medan ca 80 000 är svenskfödda adopterade. Densenare gruppen är eller äldre och när det gäller internationell adoptiontillkommer omkring 1 000 barn . finns särskildaorganisationer som handlägger adoptionerna, ett uppdrag som man övertagitfrån Socialstyrelsen.En adoption innebär i stora drag att en socialsekreterare i kommunen gören hemutredning följt av beslut och medgivande i socialnämnd.Därefter sker kontakt med en svensk adoptionsorganisation där handläggarnagår till ett givarland. Därefter sker hämtning av barnet och adoptionengenomförs i utlandet eller i svensk tingsrätt. Uppföljningen av placeringen avbarnen görs av socialsekreterare och rapporter skickas till barnensursprungsland.Barn som är föremål för adoption är utvalda av länderna som oftast väljeri första hand gifta par. Ett observandum är att inget ursprungsland somsamarbetar med svenska organisationer skulle placera barn i enhomosexuell familj. Om tillåter homosexuella att prövas somadoptivföräldrar får det troligen olika konsekvenser i olika länder. I någotland kan en lagändring innebära att adoptioner för såväl heterosexuella parsom för ensamstående kan försvåras.Konventioner och forskningDe konventioner som har undertecknat och har attleva efter är dels men också FN:sbarnkonvention. Självfallet går det att hävda att barn somväxer upp i homosexuella familjer också kunnat fungera väl ivuxenlivet men de barn som forskningen undersökt har oftaväxt upp med sin biologiska mamma. De barn som finns harofta levt med en mamma eller en pappa som biologiskförälder . De har sedan bott medmamman, pappan har ofta funnits kvar. Denna forskning ärny och det finns få longitudinella studier på dem.När det gäller forskning om adoptivbarns särskilda behov då barnetkommer från ett annat land, konstaterar man att många barn inte sällan varit idålig fysisk och psykisk kondition. Det är särskilt viktigt att barnet knyter antill adoptivföräldrarna och erfar att de inte är utbytbara. En hel deladoptivbarn har problem med språket och många adopterade brottas medfrågor kring sin identitet och sitt ursprung under tonåren. De flesta adopteradeklarar uppväxten bra och det kräver inte så sällan mycket av den adopterade.En del faller igenom och det finns en överrepresentation av adopterade inominstitutionsvården.Adopterade som själva blir föräldrar får nya funderingar kring sina egnabiologiska band. Vi vet förvisso mycket om små barn, vi vet en hel del omtonåringarna men vi vet väldigt litet om vuxna adopterade. Därför är detegentligen för tidigt att slå fast "hur det går för adoptivbarnen". Då detgällerfrämst internationellt adopterade men även barn som sedan födseln växer uppi homosexuella familjer med två mammor eller två pappor. De studier som finns om barn i homosexuella familjer går inte använda föratt säga hur det kommer att gå om man placerar adopterade i dessa familjer.Förutsättningarna för adopterade är så annorlunda - bakgrund och debiologiska banden.Det borde vara naturligt att ett betydande mått av försiktighet får råda närdessa frågor aktualiseras. Senast skedde det i samband med partnerskapslagenoch det bör gälla nu också. Man kan självfallet hävda att det hänt mycket närdet gäller de homosexuellas situation men det påståendet gäller inte för deadopterade.Se över nuvarandeadoptionslag1917 blev det möjligt att som ensamstående eller gift pargenom adoption uppta annans barn som sitt. Vissa rättigheteroch skyldigheter fanns kvar i relationen till de biologiskaföräldrarna även om detta betecknades som "svag adoption".1958 sågs reglerna över och man införde en s.k. starkadoption. Det innebar att adoptivbarnen hade i princip sammarättigheter och skyldigheter som biologiska barn tilladoptivföräldrarna. Adoptionen kunde dock hävas omsärskilda skäl förelåg. Möjligheten att häva en adoptionupphörde 1970.Vi tror att innan man förändrar något med nuvarande lag somutgångspunkt bör hela lagstiftningen ses över. När adoptionslagen stiftadesfanns varken internationella adoptioner eller . En översynav lagen kan handla om att både ifrågasätta åldersgräns och ensamståendesmöjligheter att adoptera. Det kan också vara så att man bör ha olika lagar förolika typer av adoptioner. Grunden som nuvarande adoptionslag utgör ärviktig, detta med tanke på att någon egentlig utvärdering av 30-35 årsinternationella adoptioner inte ägt rum.SammanfattningAtt hävda försiktighetsprincipen torde innebära att ingetursprungsland skulle placera i homosexuella familjer i dag.Det blir en symbolfråga med eventuellt positiva signaler iSverige och negativa i andra länder där internationellaadoptioner ofta är ifrågasatta och kritiserade . Detblir då lätt ett vuxenperspektiv, inte ett barnperspektiv, därbarn används som medel för att ett vuxet levnadssätt skaförverkligas. Enligt SCB-undersökningen var det betydligtfler som ville ha rätten att bli prövad som förälder än somvilleadoptera. Då blir det inte heller det efterlystabarnperspektivet utan ett vuxenperspektiv.Vi tror att barn behöver både manliga och kvinnliga förebilder underuppväxten. Detta är de flesta överens om. En del menar dock att dessaförebilder inte måste vara föräldrarna. Det kan vara så, men det underlättarom det är föräldrar, speciellt för internationellt adopterade. Underidentitetsutvecklingen är det mycket som inte kan ges då de biologiskabanden saknas.I en departementspromemoria (Ds 1999:57) påvisas också att barnspsykologiska utveckling sker bl.a. genom ett kontinuerligt växelspel mellanföräldrarna i deras olika könsroller.Den statliga barnombudsmannen, adoptionsorganisationer och mångaadopterade säger nej eller är tveksamma till homosexuella och internationellaadoptioner. Många gör det utifrån att man inte anser att det är barns bästa attutsättas för ytterligare ett utanförskap som inte är självvalt.Att vara invandrare och att vara adopterad innebär att man måste hitta ettförhållningssätt för att klara påfrestningarna. Att dessutom leva i en"annorlunda familj" blir ytterligare en svårighet och för många adopteradekan detta innebära en för stor påfrestning.Tilläggas kan att många tonåringar till homosexuella har att genomgå sinegen "komma-ut-process".Skall det bli något positivt innehåll i tesen "barns bästa" måste en radomständigheter iakttas, forskning iscensättas och utvärderas,omvärldsländernas inställning beaktas och ett rejält mått av försiktighetiakttas. Det torde därför vara nödvändigt att den statliga utredningskommitténges kompletterande direktiv.Stockholm den 5 oktober 2000Elver ()()