mot · GO02K399 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K399av , Per (mp)Mänskliga rättigheter och diskrimineringInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avnuvarande lagstiftning på diskrimineringsområdet i enlighet med vadsom anförs i motionen (avsnitt 3.3 och 3.3.1).2. begär att regeringen utreder en samordning av de nuvarandeombudsmännen i en myndighet - Ombudsmannen för mänskligarättigheter, i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 3.4).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om införande av MR-klausuler vid offentliga upphandlingar(avsnitt 3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att skall ratificera tilläggsprotokollet till deninternationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter (avsnitt 3.3). 25.1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.2 Yrkande 4 hänvisat till UU.Att slippa bli diskriminerad är en mänskligrättighetDet är en mänsklig rättighet (MR) att inte bli diskriminerad. Alla har rätttill lika behandling oavsett kön, etniskt ursprung, trosbekännelse,funktionshinder, sexuell läggning eller andra ovidkommandeomständigheter. Den enskilda individens skydd mot diskriminering ochandra mänskliga rättigheter finns också i olika internationella dokumentsom förbundit sig att följa.Sveriges arbete för jämställdhet är välkänt. är inte de juridiskaverktygen för främjandet av jämställdhet tillräckligt effektiva. Miljöpartietsförslag för att motverka diskriminering kan effektivisera och modernisera isynnerhet arbetet mot könsdiskriminering.Jämställdhetslagen var länge den främsta antidiskrimineringslagen iSverige - den enda lagen mot diskriminering inom arbetslivet. De nyaantidiskrimineringslagar som införts är ännu bättre. harkönsdiskriminering utanför arbetslivet varit och är fortfarande laglig ivärldens "mest" jämställda land.Attityder och beteendenTyvärr har arbete inom diskrimineringsområdet varit allt förineffektivt. Man har inriktat sig för mycket på att försöka förändramänniskors attityder i syfte att uppnå ett förändrat beteende. FörMiljöpartiet är det naturligtvis viktigt med attitydförändringar men detprimära är ändå att beteendet ändras. I bästa fall kommer presumtivadiskriminerare att ändra sina attityder efter sitt beteendemönster. Detväsentliga är dock att de upphör med diskriminerande handlingar.MR-klausul vid offentlig upphandlingFör att uppnå ett förändrat beteende behövs tydliga och konkreta verktygsom kan förstås av samhällets olika aktörer. En arbetsgivare som vet attskadestånd eller en förlorad offentlig upphandling kan bli följden avdiskriminerande handlingar kommer att vara mer benägen att övervinnasina fördomar (utan att nödvändigtvis förändra dem).Därför föreslår vi införandet av antidiskrimineringsklausuler vid offentligaupphandlingar. Med andra ord ska statens alla upphandlingar innehålla enklausul där leverantören åtar sig att inte bryta mot någon av de gällandediskrimineringslagarna. Därutöver ska klausulen klarlägga att statenförbehåller sig rätten att häva avtalet med en leverantör som överträderförbuden. invånare har rätt att förvänta sig att deras skattemedel integår till företag som bryter mot diskrimineringslagstiftningen.Förslaget har prövats i t.ex. , och . Där utgördet ett effektivt komplement till de gällande antidiskrimineringslagarna. Enkorrekt skriven klausul är dessutom förenlig med gällande EG-rätt. Blandannat har i ett meddelande (Offentlig upphandling inomEuropeiska unionen, , KOM [98] 143) understrukitatt "direktivreglerna om offentlig upphandling tillåter att anbudssökande elleranbudsgivare som brutit mot gällande lagstiftning på området, inklusivebestämmelser om främjande av lika möjligheter, utesluts. En andra möjlighetbestår i att ställa, såsom villkor som skall gälla , krav avsocial karaktär. Dessa kan till exempel syfta till att främja anställning avkvinnor eller att skydda vissa missgynnade kategorier." Kommissionen tilloch med uppmanar medlemsstaterna att "använda sitt inflytande såsominköpare till att fullfölja ovannämnda sociala och arbetsmarknadspolitiskamål. Kommissionen kommer å sin sida att agera på samma sätt i sina egnaupphandlingsförfaranden. "En gemensam MR-lagSynen på mänskliga rättigheter i har lett till ett väldigt spretandesystem för motverkande av diskriminering. Vi anser att de olika lagarnamot diskriminering i arbetslivet ska samordnas i en lag om mänskligarättigheter med motverkande av diskriminering som huvudsyfte. Lagenska även utvidgas med en civilrättslig del angående diskriminering i detövriga samhällslivet.Dessutom har inte ratificerat tilläggsprotokollet till deninternationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter, som ger individer och grupper individuell klagorätt om derasrättigheter har kränkts. Vi anser att ska ratificeratilläggsprotokollet.Det vore i så fall lämpligt att de bestämmelser som rör individuell klagorätttas in i en gemensam lag om mänskliga rättigheter.Diskriminering utanför arbetslivetDiskriminering är även ett problem utanför arbetslivet (se vidareMiljöpartiets motion, Könsdiskriminering, 2000/01:A805. Det är enligtbrottsbalken 16 kap. 9 § brottsligt av en näringsidkare att diskrimineranågon på grund av etnisk tillhörighet eller homosexualitet. Men det är intebrottsligt att diskriminera någon på grund av kön eller funktionshinder.Diskrimineringsutredningen har i uppdrag att överväga lagens effektivitetsamt ett införande av funktionshinder såsom diskrimineringsgrund. Samtidigthar regeringen i direktivet i princip förbjudit utredaren att övervägainförandetav kön som diskrimineringsgrund.Däremot öppnar direktivet upp möjligheten till det som Miljöpartietföreslog , en effektiv civilrättslig skadeståndsbaseradlag mot diskriminering. Vi hoppas att utredningen kommer fram till attstraffrätt är ett både olämpligt och ineffektivt instrument för reglering avdiskriminering. Vid en internationell jämförelse blir detta väldigt tydligt.Det finns nästan inga fällande domar i de länder som använder sig av enstraffrättslig reglering. De nordiska länderna och är de tydligasteexemplen. Däremot finns det domar från t.ex. , , ochKanada - vilka använder sig av en civilrättslig reglering. Här är det värt attnotera att har övergått till en civilrättslig reglering med KanadasHuman Rights Act som förebild.FN:s kvinnokonvention ställer dessutom krav på att lagar motkönsdiskriminering skall tas fram både inom och utanför arbetslivet.En gemensam ombudsman för en följdeffekt av en samlad MR-lag mot diskriminering är detlämpligt att en samordning av de relevanta tillsynsmyndigheterna görs.De nuvarande ombudsmännen bör således samordnas i en ny myndighet -en ombudsman för mänskliga rättigheter. I en annan motion om enInternetombudsman föreslår vi att man utreder möjligheterna att sammanföraalla ombudsmän under . En variant kan vara att sammanföra enbarträttighetsombudsmännen. finns det fyra så kalladerättighetsombudsmän, , och HomO.Diskrimineringsfrågorna är uppdelade på fem departement och minst fyrariksdagsutskott. Ombudsmännens uppdrag faller under fyra olika ministrarsansvarsområden. Med utgångspunkt i mänskliga rättigheter i stället försärintressen skulle det politiska arbetet bli mer fokuserat. De nuvarandeombudsmännen bör således samordnas i en ny myndighet - en ombudsmanför mänskliga rättigheter under riksdagen.En förebild är Human Rights and Equal OpportunitiesCommission. Den leds av en Head Commissioner. Därutöver finns det enCommissioner för de olika huvudområdena - kön, ras och funktionshinder.En liknande konstruktion i skulle ge motverkande av diskrimineringen annan tyngd. På ett praktiskt plan skulle det leda till samordnings- ochsamarbetsvinster samt ett mer direkt utbyte av idéer på det juridiska planet.Stockholm den 1 oktober 2000Per ()()()()()