mot · GO02MJ233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ233av , ()Livskraftigt jordbruk - landsbygdens motorSammanfattningSunda och säkra livsmedel är mycket viktigt för människorshälsa, speciellt för våra barn. Livsmedel framställda på ettetiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetsfråga. Utantillgång till sunda och säkra livsmedel försämras människorslivskvalitet på ett avgörande sätt. Livsmedel ska märkas föratt underlätta konsumenternas fria val. vill se engemensam livsmedelsmyndighet med befogenheter på EU-nivå för att säkerställa livsme-delskvaliteten i hela EU. Som konsument ska man kunna litapå att det är sunda och säkra livsmedel man köper åt sig ochsin familj var än i EU man befinner sig.Jordbruket är i stora stycken landsbygdens motor. Att säkerställajordbrukets fortlevnad är därför en fråga som rör fler än de som är direktsysselsatta inom näringen. Ett livskraftigt svenskt lantbruk är också enförutsättning för att bevara det öppna landskapet som så många människor harglädje av. Ett jordbruk med miljöhänsyn och god djuromsorg har en självklarplats i det ekologiskt uthålliga . Flera av våra strängare regler förjordbruket leder till högre kostnader för bönder. En del av dessakostnader är nödvändiga för att säkerställa bland annat en god djuromsorg.Men den svenske bonden dras också med särskatter jämfört med sinakonkurrenter. lantbrukare måste ges likvärdiga villkor som sinakonkurrenter. Det betyder att den så kallade "ryggsäcken" måste lyftas av.Svenskt jordbruks konkurrenskraft måste förstärkas. Det är Centerpartietsutgångspunkt för förslagen i denna motion. En god infrastruktur har storbetydelse för lantbruket och landet som helhet. avsätter därförbetydligt mer än regeringen till drift och underhåll samt bärighetshöjandeåtgärder av det befintliga svenska vägnätet. vill skapa en digitalallemansrätt för att säkerställa att alla får tillgång till den nya tekniken.Lantbrukets sociala dimension måste lyftas fram och belysas samtidigtsom åtgärder måste tas för att säkerställa den framtida kompetensen inomnäringen. För är ett livskraftigt svenskt lantbruk detsamma somatt garantera konsumenterna sunda och säkra livsmedel som detöppna landskapet bevaras och den biologiska mångfalden värnas. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är nödvändigt att lantbrukare gesförutsättningar att utvecklas som företagare.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt lantbruk måste få likvärdiga villkor som sinakonkurrenter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det svenska jordbrukets ryggsäck måste lyftas av, intetyngas av ytterligare bördor.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stärka svenskt jordbruks och trädgårdsnäringskonkurrenskraft.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste vara pådrivande för att se till att EU sätterbarnens hälsa i förgrunden för sin livsmedelspolitik.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en konsekvent märkning av livsmedel och aktivt arbete inomEU för att underlätta konsumenternas fria val.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av en gemensam livsmedelsmyndighet medbefogenheter på EU-nivå.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förlägga i Sverige.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt livsmedelstillsyn på nivå.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att prioritera det svenska arbetet inom EU för att minskaförekomsten av salmonella inom gemenskapen.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att övervakningssystem byggs upp för de växter somgodkänns för odling i jordbruket.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU arbetar för att åstadkomma internationellt bindanderegler om att hålla genmodifierade grödor och andra grödor skilda frånvarandra.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklingar av regelverket kring jordbruksadministrationen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utfärda en statlig lånegaranti för jordbrukare som på grundav försenade utbetalningar av arealersättningen får likviditetsproblem.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om räntekompensation för försenad utbetalning av arealersättning.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en social dimension i lantbruket.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade insatser för bekämpandet av smittsammadjursjukdomar.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa EU:s subventioner och stöd till transporter avslaktdjur.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn och ökning av forskning och utveckling inomlantbrukssektorn.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökad forskning om ekologiskt lantbruk.123. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inom lantbrukssektorn.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en höjning av det maximala beloppet för startstöd till sammanivå som EU-förordningen anger.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökad ekonomisk kompensation till följd avlandsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i samband med den aviserade översynen avmiljöprogrammet 2002 överväga möjligheterna att ge stöd tillavbrottsgrödor i syfte att den svenska oljeväxtodlingen skall kunnabevaras på traditionella nivåer.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särlösningar för kadaverhanteringen i Norrland.28.1 Yrkande 23 hänvisat till UbU.Jordbruket, landsbygdensmotorJordbruket är i stora stycken landsbygdens motor. Såledeskräver en levande landsbygd att vi har ett livskraftigtjordbruk. har en av världens främstalivsmedelssektorer, alltifrån kvalitet till omsorg om miljö ochdjur. Det svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är enfråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi äralla beroende av jordbrukets produkter för att få mat fördagen. För stora delar av jordens befolkning är det inte ensjälvklarhet. Historiskt sett har det heller inte varit ensjälvklarhet i vårt land.Men jordbruket ger mer än bara livsmedel; det har också en kulturhistoriskbetydelse och påverkan. lever en stor del av befolkningen i städer ochtätorter, men gemensamt för de flesta är att de har ett starkt historisktförhållande till landsbygden. Det öppna landskapet med hagmarker och ängarhar dock inte skapat sig självt. I de flesta fall är det generationer av böndersom skapat och vårdat det som har så stor betydelse för det öppna landskapetoch den biologiska mångfalden.Jord- och skogsbruket har en nyckelroll i byggandet av det hållbarasamhället. De förnybara resurser som produceras är nödvändiga råvaror iomställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Lantbruket producerar intebara livsmedel och träråvara i dess traditionella mening. Det som producerashar även avsättning, och är nödvändigt, som förnyelsebar energi samt annanindustriråvara. Bibehålls markens bördighet och den biologiska mångfalden iväxtförädling, avel och i landskapet samt minskas förlusterna avnäringsämnen och tärandet på ändliga resurser, finns förutsättningar för enekonomiskt och miljömässigt uthållig livsmedelsproduktion.Enligt officiell statistik svarar jordbruket för avbruttonationalprodukten och av sysselsättningen. Dessa låga talhar medfört att många människor har fått uppfattningen att jordbruket harliten betydelse för landets ekonomi och sysselsättning. Denna bild äremellertid av flera skäl missvisande. För det första blir bilden en annan omman endast ser till områdena utanför de större städerna. På landsbygden,inklusive mindre tätorter med upp till 2 000 invånare, svarar enbart jordbruketför mer än en tiondel av sysselsättningen. Där bor 2,4 miljoner människor,eller mer än var fjärde svensk. Utanför de större tätorterna är lantbrukarna denstörsta småföretagargruppen. För det andra har lantbruket stor betydelse ävenför sysselsättningen i andra näringar. Om man summerar förädlingsvärdet ihela produktionskedjan blir det sammanlagda bidraget till BNP närmare 5 %.Jordbruket är en avgörande länk i en förädlingskedja som berör mångabranscher. Livsmedelssektorn sysselsätter ungefär lika många personer iSverige som bil- och elektronikindustrin tillsammans. Dessa arbetstillfällenfinns ofta på platser i landet som ligger utanför de s k tillväxtregionerna.Jordbrukets samhällsekonomiska betydelse förstärks också av desskopplingar till skogsnäringen. Många lantbrukare arbetar i egen eller annansskog. I produceras närmare hälften av all skogsråvara. Där ägsen tredjedel av skogsarealen av jordbrukare, men eftersom jordbrukare ärjämförelsevis aktiva i skogsbruket svarar de för avvirkesvolymerna.Det kan med fog konstateras att lantbruket är drivkraften och motorn påden svenska landsbygden. Lantbruket är grunden som håller igång andraverksamheter på landsbygden. Politiska beslut rörande ekonomiskaförutsättningar, miljö och sociala aspekter är viktiga för att geförutsättningarför livskraftiga lantbruksföretag. Det är nödvändigt att lantbrukareges förutsättningar att utvecklas som företagare. Detta bör ges regeringen tillkänna.Konkurrensvillkoren försvensk livsmedelsnäringSverige har en livsmedelsproduktion som är mer miljövänligän den i de flesta andra länder inom EU. Vi har strängareregler för djurskydd, strängare kontroll och mycket lägreförekomst av salmonella, mindre användning av kemiskabekämpningsmedel, förbud mot kadavermjöl ifoder och antibiotika i foder, och många färgämnen ochtillsatser som används i andra länder används inte i Sverige.En del av dessa hårdare regler för miljö och hälsa innebärhögre kostnader för svensk livsmedelsproduktion iförhållande till konkurrentländerna.Det svenska jordbruket förbereddes på det kommande svenska EU-medlemskapet genom sänkta kostnader, priser och stöd. Grundtanken var attsvenskt jordbruk skulle vara konkurrenskraftigt redan vid inträdet i EU så attsvenskt jordbruk och livsmedelsindustri skulle kunna ta tillvara ettmedlemskap fullt ut. kan det konstateras att det svenska jordbruketenbart delvis klarat av den nya situationen. Det är dock inte EU-medlemskapet som sådant som skapat problemen. Tvärtom kan detkonstateras att medlemskapet är en nödvändighet för jordbruksnäringensmöjligheter att utvecklas, inte minst med tanke på hur jordbrukspolitikenskulle ha hanterats om den nuvarande regeringen ensam hade haft ansvaretför politiken. Det är istället inhemskt beslutade pålagor och outnyttjadeersättningar i kombination med drastiskt försämrade prisnivåer på vissaprodukter som skapat problemen.Efter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrikunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Så är intefallet . Det svenska jordbrukets lönsamhet är svag och måste stärkas. del av ansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenska jordbruketligger naturligtvis på näringen själv. är det viktigt att påpeka attjordbruksnäringen är mycket beroende av politiska beslut.Det svenska jordbrukets förutsättningar att konkurrera på den europeiskamarknaden borde vara goda. De livsmedel som produceras håller hög kvalitet,vilket är en viktig exportfördel. Tyvärr har den genominhemska beslut snedvridit konkurrensen inom jordbruksområdet. De svenskabönderna belastas med extra kostnader som deras kollegor inom EU inte har.Svenskt lantbruk måste få likvärdiga villkor som sina konkurrenter. Detta börges regeringen till känna.Lyft av ryggsäckenRegeringen och samarbetspartierna är mycket motsträvigamot att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för svensklantbruksnäring. I tider då svenskt lantbruk är utsatt förinternationell konkurrens som har lägre kostnader är dettadjupt olyckligt. När utredningen livsmedelsstrategi förSverige presenterades och tydligt visade de konkretakonkurrensnackdelar som svenskt jordbruk har i förhållandetill och fanns det hopp om att regeringenskulle agera. Så blev inte fallet. De grundläggande motivenför att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft somlåg till grund för utredningens förslag är lika starka somtidigare. Det handlar om att stärka konkurrenskraften för attskapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar iproduktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring.Dagens lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig inte barasett utifrån investeringsbehov utan även i förhållande till enrimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital.Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungitjordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivitmycket mer än vackra ord. Likställandet av el- och eldningsoljebeskattningenmed industrins nivåer som utlovades blev tyvärr en halvmesyr.Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanförnedsättningen. Detta som dessa småbrukare finns i redan svagabygder. påfördes jordbruket ytterligare en pålaga genom endieselskattehöjning på /litern. upprepades mönstret, denna gånggenom en skattehöjning på dieseln med /litern; alltså inte som detsägs i debatten /litern. För många jordbrukare innebärdieselskattehöjningarna att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft iförhållande till sina kollegor i och . Svenskajordbruksmaskiner betalar en "vägtrafikavgift" om /litern diesel.Det är inte rimligt. Jordbrukets särskattebörda måste lindras, inte höjas. ICenterpartiets ekonomisk-politiska motion läggs konkreta och finansieradeförslag för att lyfta av ryggsäcken. Det svenska jordbrukets ryggsäck måstelyftas av, inte tyngas av ytterligare bördor. Detta bör ges regeringen tillkänna.Centerpartiet förstärkerkonkurrenskraftenI ekonomisk-politiska motion lägger vikonkreta och finansierade förslag för att förbättra det svenskajordbrukets konkurrenskraft från . Detinnebär bl a omfattande satsningar på forskning ochutveckling samt exportfrämjande åtgärder. Det innebär ävenatt medel anslås till småskalig livsmedelsförädling. Samtidigtavsätter vi medel för att lyfta av jordbrukets ryggsäck.Tillsammans innebär dessa åtgärder att det svenskajordbrukets konkurrenskraft förstärks betydligt.Centerpartiets förslag innebär:satsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektornunder en fyraårsperiod,satsning på exportfrämjande åtgärder,satsning på program för gårdsbaserad livsmedelsförädling,Femårigt program för strukturomvandlingen avträdgårdsnäringen,Resurser för trädgårdsbranschens utveckling under fem år.Vad som ovan anförts om åtgärder för att stärka svensktjordbruks och trädgårdsnärings konkurrenskraft bör gesregeringen till känna.InfrastrukturEn god infrastruktur är en grundförutsättning för företagandeoch boende i alla delar av landet. Jordbruket är precis somalla andra företag beroende av en väl fungerande infrastrukturför sin fortlevnad. Dålig vägstandard hotar framkomlighetenför transporter till och från de svenska jordbruksföretagen.Att det svenska vägnätet får fortsätta att förfalla är skamligt.Centerpartiet avsätter därför betydligt mer pengar änregeringen till drift, underhåll och bärighetshöjande åtgärderav det befintliga svenska vägnätet. Yrkande i detta hänseendeåterfinns i motion om kommunikationer.IT får en allt viktigare roll i det svenska jordbruket. Möjligheter att fåuppdaterade väderprognoser som man kan beställa maskiner,utsäden och reservdelar via Internet har ökat markant . Att haen snabb och säker uppkoppling är därför oerhört viktigt. är det lättatt konstatera att regeringens planerade utbyggnad av bredband är ett fiasko.Alla delar av landet kommer inte att få bredband, och främst är detlandsbygden som drabbas. arbetar för att alla delar av landet skafå del av den nya tekniken. krav om en digital allemansrätt ärmycket viktigt för landets alla jordbruksföretag. Yrkande i detta hänseendeåterfinns i motion om IT.Jordbruket ivärldshandelsförhandlingarnaSedan 1995 omfattas jordbruket mer fullt ut avhandelsregelverket i WTO. är det sista och sjätte åreti tillämpningen av jordbruksavtalet från GATT:sUruguayrunda. Den innebar sänkning av gränsskydd ochinterna stöd samt begränsningar av den subventioneradeexporten. I praktiken innebär detta att länderna har vissamaximinivåer att respektera för tullar, interna stöd,subventionerad exportvolym samt budgetmedel tillexportbidrag.Svenskt jordbruk behöver stabila, förutsägbara spelregler. Handelskrig,eller ens bara hot därom, skapar osäkerhet och problem. Det är påjordbruksområdet som det har varit och är svårast att nå fram till skrivningarsom kan accepteras av samtliga WTO:s 138 medlemsländer.OECD varnar i sin Agricultural Outlook för brist på entusiasmoch engagemang i medlemsländernas reformpolitik . OECDkonstaterar i rapporten att flera medlemsländer pga pressadejordbruksinkomster tillgripit extra stöd och skydd som inte alltid rimmat välmed den mer långsiktiga inriktningen mot reform. De åtagandenmedlemsländernas regeringar gjort om att uppnå jordbrukspolitisk reform fårstå tillbaka när marknaden är pressad.Frågan om sänkta jordbruksstöd är politiskt känslig. Ett antalnettoexporterande jordbruksländer som och Cairnsgruppen (dvsAustralien, , , , , , ,, , , , , , ,, , och ) önskar en snabb ochlångtgående liberalisering innebärande slopat exportstöd och avsevärdminskning av gränsskydd samt striktare regler för handelsstörande ochproduktionsdrivande jordbrukspolitiska stödformer, särskilt prisstöd. EU,, , och vill gå långsammare fram vad gälleravreglering och fortsatt liberalisering av jordbrukshandeln.Jordbruket anses vara särskilt känsligt för importtryck utifrån. Påkortare sikt kommer detta säkert att bestå - på lite är det mycketsom talar för det omvända förhållandet - en ökad efterfrågan påjordbruksprodukter både internt och externt.En ny förhandlingsomgång inom WTO på jordbruksområdet måste grundasig på insikten om att behoven av livsmedel och andra nyttigheter frånjordbruket ökar. anser att den gemensamma jordbrukspolitikenbör baseras på att knyta jordbrukssektorn närmare marknaden, på att nyttjajordbruket i miljöarbetet samt ge jordbrukarna ökad frihet och ökat ansvar,kombinerat med ekonomisk trygghet. Behovet av att föra jordbruket närmaremarknaden gör sig gällande för att gjuta liv i WTO-processen, men även föratt underlätta för jordbruket att leva upp till konsumenternas önskemål ochbehov.Vi måste kunna minska handelssnedvridande stöd, som vi värnarom miljö, kultur och en livskraftig landsbygd. Detta skulle gagna u-ländernasom råvaru- och jordbruksexportörer. En dialog mellan i- och förökad samsyn inför nästa försök att starta Millennierundan är nödvändig. FörEU:s del finns det inte bara defensiva utan även offensiva intressen av attåstadkomma ökat tillträde för vår export till andra marknader. Svensktjordbruket och svensk livsmedelsindustri torde ha goda möjligheter attexportera mer till marknader med höga tullskydd som , och USA.WTO-rundan kan bidra till att förbättra svenska exportvillkor genom attöppna inte minst dessa marknader.Det europeiska jordbrukets rädsla för ökad liberalisering av regelverket ärsannolikt överdriven. Vi ska naturligtvis slå vakt om den europeiskamodellen, och utveckla nya regler så att större hänsyn tas till folkhälsa,djurskydd och jordbrukets mångsidiga samhällsnytta. Detta gynnar områdendär jordbruket är småskaligt och landskapet värdefullt ur miljö- ochkultursynpunkt.De regioner där jordbruksnäringen har svårt att möta de nya kraven måsteges möjlighet att utveckla nya näringar. Exempelvis kan EU stödja enutveckling av olika former av upplevelse-, kunskaps-, informations- ochtjänsteproduktion på landsbygden. Likaså är en köpkraftig efterfrågan pålivsmedel på världsmarknaden en långt säkrare garanti för ett långsiktigtlönsamt jordbruk i än sköra politiska stödsystem.Sverige bör verka för att EU i de kommande WTO-förhandlingarna slårvakt om den europeiska modellen för jordbruket och driver att den fortsattaliberaliseringen beaktar värdet av jordbrukets multifunktionalitet. Det går attvärna den europeiska modellen av jordbruk parallellt med att EU sänker sitttullskydd mot omvärlden. Yrkande i detta hänseende återfinns i Centerpartietsmotion om handel.Sunda och säkra livsmedelMaten är så mycket mer än föda. Måltiden innebär enmöjlighet till social samvaro, till gemenskap och njutning.Sunda och säkra livsmedel är oerhört viktigt för människorshälsa, framför allt för våra barn. När livsmedelskvalitetdiskuteras måste barnens perspektiv bli tydligt. Barnens matfrån tidiga år får aldrig bli en experimentverkstad. Nyametoder, nya ämnen i maten får effekter - i vissa fall inom enlivstid. Amerikanska myndigheter hävdar att hormonkött ärofarligt, medan EU redovisar högre cancerrisker och t ex förtidig pubertet. I en rapport påvisas att genmodifierad majsskadar fjärilars fortplantning. Detta är måhända bara ännu ettskäl för att agera försiktigt på dessa områden. Majs är vanlig ismåbarnsmat och visst måste föräldrarna få känna sig säkrapå att den är hälsosam. Likaså måste vi vara säkra på atthormonkött inte söker sig in i burkarna med barnmat.Konsumenterna ska tillförsäkras livsmedel av hög kvalitet,framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt. Sverigemåste vara pådrivande för att se till att EU sätter barnenshälsa i förgrunden för sin livsmedelspolitik. Detta bör gesregeringen till känna.Flera studier visar att systematisk användning av antibiotika i djurfodertillväxtsyfte leder till att resistenta bakterier är på väg att bli ett alltstörrehälsoproblem. Förutom att det är motiverat av djurskyddsskäl, är ett efterlevtförbud mot antibiotika i djurfoder det enda sättet att garantera att vi iframtiden kan använda antibiotika för att bekämpa bakteriesjukdomar.Antibiotika ska inte användas i tillväxtsyfte.De senaste årens matskandaler i har på allvar startat debatten omsäkra livsmedel. Rädslan och osäkerheten har ökat bland medborgarna.Känslorna är berättigade. Denna utveckling måste därför tas på allvar. Attbehöva känna oro över en nödvändighet som livsmedel är inte acceptabelt.Det förebyggande arbetet måste prioriteras. Matskandaler av den grad viupplevde ska stoppas innan de uppstår. Med strängare ochkonsumentinriktade lagar och regler kunde dioxinskandalen i ,inblandningen av avloppsslam i djurfodret i och galna ko-sjukan(BSE) ha förhindrats. utgångspunkt är att det inom hela EU skafinnas en sträng tillämpning med förbud mot livsmedel och tillsatser som ärfarliga för människors hälsa. Därutöver är det angeläget att förbättramärkningen av livsmedel för att underlätta för konsumenterna att välja bramat. Produktionsland ska framgå och därtill om livsmedlet innehållergenmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, färgämnen eller andratillsatser, även om innehållet bara utgör en del av livsmedlet. Genom positivmärkning stimuleras konsumenterna att köpa miljömärkta livsmedel ochfrämjar på så sätt en miljövänlig produktion. Ursprungsmärkta och välinnehållsdeklarerade livsmedel underlättar konsumenternas fria val. En sådanmärkning bidrar till att den gemensamma marknaden fungerar på ett bra sättgenom att signaler sänds till tillverkare om vad som efterfrågas. Centerpartietkräver en konsekvent märkning av livsmedel och aktivt arbete inom EU föratt underlätta konsumenternas fria val.