mot · GN02K26 · 2000-02-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K26av , ()med anledning av prop. 1999/2000:55 Kommersiell lokalradioPrincipiella utgångspunkterCenterpartiet ställer sig till fullo bakom tanken på att yttrandefriheten skavara en "reell yttrandefrihet", så att så många röster som möjligt kan görasig hörda och offentlig debatt underlättas.Det sätt på vilket media produceras, distribueras och konsumeras,förändras i ett rasande tempo. I ett avseende får allt fler människormöjlighet att bli "prosumenter" - att inte längre bara passivt konsumera, utanockså producera information. Det innebär självfallet inte att den 16-årigehemsidesnickaren, i någon vidare mening än den snävt tekniska, kankonkurrera med i fråga om möjligheter att uttrycka sig och vinnagehör. Emellertid är bara den tekniska möjligheten ett mycket stort stegframåt.Utvecklingen mot ökad konvergens sätter fingret på behovet av en mersamordnad syn på regleringen av alla former av media. (SOU 1999:55) konstaterar detta och rekommenderar en ökadsamordning av lagstiftningen för radio, TV och televerksamhet. Utredarenavstår dock från att föreslå en ökad samordning av lagstiftningen rörandeinnehåll. Det kommer med andra ord även framgent att vara så att ett ochsamma meddelande, förmedlat på samma sätt, kommer att kunna tolkas olikaberoende på vilken lagstiftning som tillämpas. I detta sammanhang kankonstateras att utvecklingen med all sannolikhet lär innebära ökadkonvergens, i meningen samma distributionsform (IP), och att det kommeratt vara besvärligt att ha en innehållsligt orienterad lagstiftning för t.ex.radio, som skiljer sig från lagstiftningen som reglerar yttranden i andraformer.Framtiden handlar med all säkerhet om mobilitet och mobila lösningar förkommunikation. Den mobila kommunikationen kommer emellertid att varaindividuell - människor är uppkopplade till "nätet", och väljer utifrån ettglobalt utbud av tjänster. Mediepolitiken måste utformas så att den tarhänsyn till möjligheten av en sådan utveckling, vilket också bör få återverk-ningar på synen på lokal radio.Oaktat vilken, om ens någon, strategi staten väljer för utbyggnad av bred-band i hela landet, kommer den snabba utbredningen av förbindelser medhög kapacitet och sjunkande kostnader för överföring av information att ledai en sådan riktning.Stora möjligheter till trots, så är vissa risker uppenbara. Även framgentkommer några aktörer att ha ojämförligt större resurser än andra, vilketpåverkar möjligheterna att få genomslag för sitt budskap. För staten kommerdet att bli allt svårare, och omöjligt, att kontrollera medieutbudet.Detär i sig positivt, men innebär också att inriktningen på statliga insatser förmångfald och kvalitetsproduktion måste diskuteras och nya instrument inommediepolitiken utvecklas.Utvecklingen mot ett mer diversifierat och individualiserat utbud innebärvidare att public service-kanalerna kommer att hamna under ökad press. Detökade utbudet kan komma att medföra en minskad allmän uppslutningbakom public service, då medieutbudet blir mer nischat och konsumenternasjälva sätter samman sitt medieutbud. Sådana möjligheter förändrar dock intepå något sätt behovet av public service-uppdraget , men innebärsärskilda utmaningar att hantera. En möjlig utveckling är att i framtidenstödja produktion av kvalitetsprogram och smala program i olika medier.För ett samhälle, som i stor utsträckning bygger på något slags gemen-samma upplevelser och referensramar, innebär utvecklingen en särskildutmaning. I takt med att informationsutbudet ökar och människor i störreutsträckning själva väljer vilken information de tar in, minskar denna gemen-samma sfär. Det sätter särskild fokus på frågan om demokratins framtid ochhur något slags gemensamma arenor för medborgerlig aktivitet kan åstad-kommas.Den framtida lokalradionSett på kort sikt har naturligtvis den analoga radion en framtid. Frekvens-utrymmet är dock begränsat, vilket tydligt synts i fördelningen avtillstånd fram till . har förståelse för denna problematikoch instämmer i synsättet att endast ekonomiska resurser inte får varaavgörande för vem som får möjlighet att utnyttja radio för att förmedlainformation.Enligt uppfattning uppvisar den föreliggande propositionenstora brister, i så måtto att det alltjämt kommer att vara oklart på vilkagrunder tillstånd fördelas. Inte minst i orter med endast ett eller två möjligatillstånd lär det vara oklart vad innebörden av "ökad mångfald" ska vara.Även framgent kommer antalet tillstånd för lokalradio att vara så begränsatatt det på de flesta orter är överdrivet att tala om mångfald i utbudet.Då propositionen endast berör tio tillstånd, utöver dem somredan fördelats, avstår från att presentera ett eget förslag ochaccepterar, ehuru med tvekan, de förslag som förs fram i propositionen, utanatt ta ställning till enskilda delar. Det är, enligt uppfattning,mer angeläget att nu inleda ett verkligt resonemang kring den framtidalokalradion, i ambitionen att skapa möjligheter för fler att uttrycka sig, ochmed hänsyn till ändrade förutsättningar genom teknisk utveckling. Det är brist att propositionen inte diskuterar framtidsfrågor, utan uppehåller ett fåtal analoga tillstånd. Även om frågan bör fortsätta beredas, är detrimligt att redan nu får tillfälle att diskutera frågan.Vid beredningen av en mer långsiktig politik för lokal radio, måstesjälvfallet hänsyn tas till de erfarenheter vi vunnit så långt. Det äruppenbart att lokalradioreformen inte lett till de förväntade effekterna,och att priserna blivit sådana att andra än mycket kapitalstarka aktörerknappast kunnat konkurrera om tillstånden. Vi ser, bland annat som enföljd av detta, en mycket begränsad variation i de olika stationernasutbud och en tilltagande koncentration.Målsättningen för en framtida politik för lokal radio bör vara ett väsentligtstörre utbud, med fler aktörer . Det bör vara lättare för nya aktörer atttasig in på marknaden. Utbudet bör åstadkommas genom såväl rikstäckandenätverk som lokala, oberoende, stationer. Det lägger också grunden för enstörre dynamik och ett mer varierat utbud.Viktigast för att uppnå en sådan situation förefaller det att vara att fokuserapå utbudssidan. Det är ett bristfälligt utbud av frekvenser som bidragit tillmycket höga priser, vilket i det närmaste tvingat stationer att gå samman inätverk för att pressa kostnaden för programproduktion. Höga omkostnaderhar inneburit höga priser för reklam och att endast stationer med målgruppersom är särskilt attraktiva för reklamköpare har kunnat dra in erforderligamedel.Politiken bör alltså syfta till att öka tillgängliga frekvenser för att på dettasätt ge utrymme för en större mångfald och flera olika ägar-/samarbets-former. Målsättningen bör vara att frekvenser ska kunna tilldelas allabehöriga sökande. Först om detta inte är möjligt bör annat förfarande använ-das. Det är möjligt att, med ett väsentligt större antal frekvenser, ettauktionsförfarande är möjligt att använda. Om inte, bör möda läggas ner påatt finna kriterier som är fria från att beakta sändningarnas format. Hänsynbör också tas till bredden i utbudet, så att såväl fria radiostationer somnätverk kan vara representerade.En fokusering på att öka antalet tillgängliga frekvenser förutsätter en över-gång till digitala sändningar. Det framstår som ett huvudsyfte att stimuleradenna utveckling, genom att redan nu markera att nya analoga tillstånd, efterde tio som kommer att fördelas, inte blir aktuella för fördelning. Isamband med detta bör också en plan för att frigöra frekvenser för digitalasändningar utarbetas. För att skapa incitament att övergå till digitalasändningar bör ett regelverk förberedas, som innebär friare format och reglerför ägarformer för digitala sändningar. Vidare bör aviseras att de som i dagbetalar mycket höga avgifter kommer att få betala den lägre avgiften, om debyter sitt tillstånd att sända lokal radio mot ett tillstånd att sända digitalradio.Regeringen bör återkomma till med förslag som främjarett ökat utbud av frekvenser för digitala sändningar, jämte regler i enlighetmed vad som ovan anförts.På kommer de förändringar skisserat ovan attmedföra i grunden ändrade förutsättningar för reglering av radiosändningar,och för övrigt av innebörden av att "sända" radio. Det är angeläget attregeringen redan nu på allvar låter utvärdera konsekvenserna av tekniskkonverens och ökande nätkapacitet ur regleringssynpunkt. Då avstod från sådana förslag, kvarstår ett behov, inte minst för att istörre utsträckning jämställa yttranden i olika media med varandra, avförändringar för att öka människors reella yttrandefrihet. En sådan utredningbör vidare ges i uppdrag att studera de lagar som , på ett negativt sätt,särreglerar yttranden över Internet, i olika former, och att föreslå för-ändringar av dessa lagar i enlighet med traditionella yttrandefrihetsprinciper.Detta bör ges regeringen till känna.Oaktat hur man ser på vilka förändringar som kommer att ske, så vet vi attutbudet kommer att öka, liksom antalet mycket smala distributionskanaler.Även i en sådan situation kvarstår behovet av public service, men politikenför att uppnå dess mål bör möjligen se annorlunda ut. Det är fullt möjligt attdet kommer att vara svårt att ställa krav på dem som produceraroch distribuerar innehåll i olika former, på det sätt som görs, t.ex. ifråga om lokalradion, eller i fråga om sändningar i det markbundna digitalaTV-nätet.För att trygga produktionen av ett brett utbud av program, inklusive"smala" program, kvalificerade nyhetssändningar m.m. bör en utredning medatt se över public service-uppdraget i kunskapssamhället tillsättas. Utgångs-punkten för denna bör vara att behovet av public service kvarstår, men attuppdraget måste formuleras i en ny tid. Utredningen bör ges ett brettuppdrag, att både överväga olika möjligheter för utvecklingen och att föreslå,inom mycket vida ramar, hur public service bör se ut . Center-partiet avser återkomma i denna fråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som främjar ett ökatutbud av frekvenser för digitala sändningar och regler för detta ienlighet med vad i motionen anförts,2. att hos ger regeringen begär en utredning av konse-kvenserna av teknisk konvergens och ökande nätkapacitet ur regle-ringssynpunkt.Stockholm den 23 februari 2000Åsa ()(c)()()()()()()