ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02L903 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L903av Enochson, ()Onykterhet till sjössFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att tillsätta en utredning för att skärpa lagen om onykterhettill sjöss.MotiveringAlltfler av oss svenskar skaffar båt och upplever våra vackraskärgårdar och insjöar från perspektivet som båtägare. Iallemansrätten har vi i vårt land en otrolig tillgång som göratt vi kan gå i land på öar och skär och uppleva den speciellanatur som finns i våra skärgårdar.Under de senaste åren har båtägarna ökat i antal och var cirka en miljon,varav drygt 250.000 i , enligt en uppskattning som gjordes avDagens Nyheter . Vem som helst kan köpa en båt och bege sigut i våra sjösystem och havsband. Om båten inte är längre är ochbredare än behövs inga speciella förkunskaper för att navigera den.Med denna frihet följer också ett ansvar. Tyvärr upplever många att havensoändlighet och sjöarnas vidder inbjuder till att man kan navigera berusad. Tillsjöss är avstånden stora och båten kan kännas bedrägligt trygg.Antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss har ökat i antal de senaste åren.Därför är det hög tid att se över gällande lagstiftning och skärpa den vad detgäller onyktert framförande av båtar.Brottet sjöfylleri behandlas i sjölagen (1994:1009) 20 kap. 4-5 §§. Därstår att om sjöfylleribrottet anses som grovt, skall straffet vara fängelse ihögst . Vid bedömning av huruvida brottet är grovt, skall rätten särskiltbeakta:- om gärningsmannen har haft en alkoholkoncentration som uppgått tillminst i blodet eller per liter i utandningsluften- om gärningsmannen annars har varit avsevärt påverkad av alkohol ellernågot annat medel- om den uppgift som gärningsmannen haft att fullgöra varit särskiltkrävande med hänsyn till fartygets egenskaper eller andra omständigheter,eller- om framförandet av fartyget har inneburit en påtaglig fara för säkerhetentill sjöss.För sjötrafiken finns, till skillnad från vad som är gällande förvägtrafiken, ingen promillegräns. Den historiska förklaringentill detta är att sjöfylleriregeln omfattar allt från kanot till detstörsta av handelsfartyg. Reglerna för sjöfylleri är avsevärtliberalare än för rattonykterhet. harlagstiftningen inneburit en skärpning av reglerna beträffanderattonykterhet. Gällande lag (1951:649) för rattfylleri angergränsen för böter eller fängelse omföraren har i blodet eller 0,10 milligramper liter i utandningsluften.För att minska skillnaderna vad gäller onykterhet vid väg- och sjötrafik,bör en översyn av sjöfyllerilagen göras så att de bägge lagområdenaharmoniserar mer med varandra. Utredningen bör också se översanktionsmöjligheterna.Stockholm den 26 september 2000Annelie Enochson (kd)
mot · GO02L905 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L905av Husmark , ()Båtvett på sjönFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompetens vid framförande av tyngre båtar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge polis och kustbevakning förutsättningar för att begärautandningsprov. 13.1Yrkande 2 hänvisat till TUBättre båtvett på sjönAlldeles för många människor får sätta livet till på sjön. Såhar varit fallet också denna gågna sommar. För att minskaolycksstatistiken när det gäller olycksfall till sjöss är detviktigt att reglerna anpassas till ökad trafik samt större ochtyngre båtar.Många unga tillåts framföra båtar som man inte har kompetens attframföra. Ett frivilligt koncept finns redan framtaget, men frågan är om dettaär tillfyllest.Man bör även se över lagstiftningen när det gäller sjöfylleri. finns detbara en gräns mellan sjöfylleri och grovt sjöfylleri, nämligen en promille.När det gäller alkoholutandningsprov skall detta kunna ske på liknande sättsom på land. Som det är nu måste det ha hänt en incident eller finnas enmisstanke om fylleri för att polisen skall kunna begära ett utandningsprov.Denna befogenhet måste, utöver polisen, även fåmöjligheter till.Stockholm den 27 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02L906 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L906av , ()FastighetsmäklareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förändrade krav på fastighetsmäklarna.MotiveringEnligt en överslagsberäkning från har vi iSverige cirka 20 000 tvister , där en villa- ellerbostadsrättsköpare kräver en säljare på att få tillbaka en delav köpeskillingen. Ca 2000 av dessa tvister går till domstol. del fall uppnås en förlikning, medan det i andra fall till slutblir domstolarnas sak att meddela en dom.Redan i 1984 års fastighetsmäklarlag föreskrevs att mäklaren är skyldig attiordningställa en skriftlig beskrivning av den villa eller bostadsrätt mäklarenförmedlar. Självklart ansåg lagstiftaren att beskrivningen skulle varasanningsenlig och någorlunda fullständig. Det kommer an på mäklaren attgöra i ordning en objektsbeskrivning och se till att varje spekulant får ettexemplar. Helst skall objektsbeskrivningen vara så fullständig att deninnehåller i princip allt som spekulanten behöver veta.Stickprov vid ett stort antal villa- och bostadsrättsvisningar visar att endasten del högskolemäklare och knappt någon enda komvuxmäklare lever upp tilllagstiftarens intentioner. Insikten att flertalet komvuxmäklare saknartillräcklig kompetens ligger bakom riksdagsbeslutet att i fortsättningen satsapå högskolemäklare. Minst högskolestudier krävs nu i princip. Menden statliga fastighetsmäklarnämnden, FMN, efterlever inte beslut.I praktiken fortsätter man att bevilja registrering till dem som har endast 340timmars komvuxutbildning som personer medcivilingenjörsexamen, civilekonomexamen, juristexamen ochhögskolejournalistexamen nekas registrering.Därför bör regeringen till ledamöter i FMN endast utse sådana personersom mycket aktivt kommer att arbeta för att höja mäklarbranschenskompetensnivå. Yrkesgrupper som civilingenjörer, civilekonomer, jurister,samhällsvetare och jägmästare ska av FMN anses ha tillräcklig utbildning förregistrering som fastighetsmäklare utan att ha genomgått särskildakompletteringskurser. Så snart som landets högskolor erbjuder tillräckligtmånga utbildningsplatser ska dock två till fem veckorskompletteringsutbildningar göras obligatoriska. FMN ska åläggas att upprättaen särskild lista över de (ca 200) mäklare, som harhögskoleutbildning och vara skyldiga att skicka listan kostnadsfritt till envar,som ber att få den.Stockholm den 4 oktober 2000Helena ()()
mot · GO02L908 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L908av , ()GodtrosförvärvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen börinitiera en översyn av gällande lagstiftning i syfte att minska handelnmed stulet gods samt underlätta för de bestulna att återfå sin egendomutan att det ekonomiskt drabbar tredje man.MotiveringAntalet stölder som drabbar enskilda i vårt land ligger på enoacceptabelt hög nivå. Den alltför låga uppklarandeprocentenär inte heller acceptabel. För den som drabbats av inbrottkänns det som ett slag i ansiktet att vid anmälan av detsammaav polisen få höra att brottet avskrivs direkt, då polisensaknar resurser att utreda det hela.Än större frustration uppstår när den drabbade lyckats få reda på var detstulna finns, men inte har rätt att få tillbaka föremålet om innehavaren köptföremålet i god tro. Lagen säger nämligen att den som har köpt en vara i godtro till ett rimligt pris inte har begått något brott, varför den som har blivitbestulen inte har någon möjlighet att få tillbaka sin egendom. Detta gälleroavsett om den bestulne kan bevisa att egendomen verkligen är densammasom stulits från henne.Det råder ingen tvekan om att det nu rådande förhållandet av mångaupplevs som stötande för rättsmedvetandet. Därför menar jag att regeringenmåste se över rådande förhållanden och vad som kan göras för att komma tillrätta med de i vissa fall orimliga konsekvenser som rådandegodtroförvärvsregler medför, utan att detta ekonomiskt drabbar tredjeman/köparen.Stockholm den 27 september 2000Jan ()
mot · GO02L911 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L911av , ()GodtrosförvärvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att bör tillämpa vindikationsprincipen vidförvärv av egendom.MotiveringTill skillnad från många andra länder gäller i den s kextinktionsprincipen vid förvärv av egendom från enobehörig innehavare. Detta innebär att den som förvärvarstöldgods eller annan obehörigt åtkommen egendom erhålleräganderätten till egendomen om han var i god tro vidförvärvet. Alternativet till extinktionsprincipen ärvindikationsprincipen. Den innebär att den ursprungligeägarens äganderätt består även om förvärvaren varit i god tro.Den ursprunglige ägaren har således enligt denna princip enrätt att få tillbaka egendomen utan att betala lösen. Dennaprincip gäller bl.a. i övriga nordiska länder, ,, och USA.Jag anser att det är hög tid att också går över och tillämparvindikationsprincipen. Det skulle innebära att köparen när han eller hon köpervaran får förvissa sig om att den inte otillbörligen anskaffats, vilket medförattdet blir mycket svårare för hälare att idka sin verksamhet.Med den nuvarande lagstiftningen är den bestulna den stora förloraren,som ofta känner sig djupt kränkt och förlorar tilltron till vårt rättsväsen.Stockholm den 3 oktober 2000Alf ()()()()
mot · GO02MJ203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ203av , ()Jordbruket i DalarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att dela stödområde 4.Jordbruket i DalarnaLivsmedelssektorn är av stor betydelse för . Dessproduktion utgör underlag för sysselsättning av sammanlagtmer än 12 200 personer i länet, inklusive indirektasysselsättningseffekter, vilket motsvarar avlänets sysselsättning. Jordbruket och livsmedelssektorn harföljaktligen stor betydelse för landsbygden i . Enlivskraftig och konkurrenskraftig lantbrukssektor äravgörande för att landsbygd skall kunna utvecklaspå ett positivt sätt. kommer oroväckande signalerom näringens utveckling. finns t ex totalt i landet femprocent färre mjölkkor än året innan. Enligt statistiken lederSödra och denna utveckling. En avanledningarna till denna för landsbygden oroväckandeutveckling är att den internationella handeln med livsmedelpressar priserna. Det är därför nödvändigt att det svenskajordbrukets konkurrensvillkor förbättras samt att bönderna iDalarna inte missgynnas av ett sämre stödsystem än vadkonkurrenterna i grannländerna har.Dela område fyraI samband med EU-inträdet hamnade delar av i olikastödområden. Det kan i viss mån vara motiverat dåodlingsbetingelserna skiljer sig åt i olika delar av länet. Förde delar av länet som hamnade i stödområde 4 har dockindelningen varit olycklig. Stödområde 4 är i dess nuvarandeutformning heterogent. I området har t ex södra förutsättningar för jordbruk än andra delar avstödområdet. Detta aktualiserar frågan om det inte är aktuelltatt dela stödområde 4. En sådan översyn och förändring ärlämplig att genomföra nu när det genomförs andraförändringar av EU:s landsbygdspolitik. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Kenneth ()
mot · GO02MJ204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ204av , ()Bönders konkurrensneutralitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge svenskt lantbruk konkurrensneutralitet.MotiveringDet har det gång på gång funnits anledning attåterkomma till debatten om lantbrukets så kalladeskatteryggsäck. Den totala skattebörda som legat påböndernas axlar och den konkurrensskevhet gentemotomvärlden denna har inneburit är en hämsko för svensktlantbruk.Ett steg i denna riktning har regeringen glädjande nog tagit när man ibudgetpropositionen föreslagit sänkt skatt på el och bränslen föruppvärmning.Dessvärre inför regeringen vid sidan av nämnda skattesänkningar enhöjning av dieselskatten. bönder har redan de näst högstadieselpriserna i . Att nu lägga på jordbruket ytterligare en höjning med10 öre per liter slår hårt mot en yrkesgrupp som redan brottas med svårakonkurrensproblem gentemot omvärlden.Det regeringen ger bönderna med den ena handen, tar den tillbaka med denandra. De höjda skatterna på diesel- och eldningsolja leder till nyabruttoutgifter på för jord- och skogsbruket. Detkompenseras delvis av det ökade grundavdraget och sänkta egenavgifter.Sammantaget ökar jordbrukets skatter netto med . Det äroacceptabelt eftersom det är ett steg i helt fel riktning och fördyrarproduktionen gentemot omvärlden.En regering som säger sig vilja göra lantbruket till en framtidsnäring kaninte fortsätta att blunda för den hämmande skatteryggsäcken. Det ärryggsäckens totala vikt som behöver bli lägre. Då får inte dieselskatten höjas.Stockholm den 21 september 2000Mikael ()
mot · GO02MJ205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ205av , ()MiljöanvisningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tar till vara lantbrukarkårens kunskap vidutarbetande av anvisningar på miljöområdet.MotiveringSverige är just nu inne i ett intensivt utvecklingsskede vadgäller miljöfrågorna. har antagit 15 nationellamiljömål. Delmål och etappmål till dessa har arbetats framoch en proposition i ämnet skrivs . Inom ett årväntas fatta beslut om dessa.De nationella miljömålen innebär ett delvis helt nytt arbetssätt. Helt nyaprojekt sätts igång av nationella myndigheter, länsstyrelser och kommuner.Förhoppningen är att även näringsliv, organisationer och privatpersoner skakänna sig delaktiga i det nya arbetet och engagera sig i den gemensammasträvan mot ett uthålligt samhälle.Idag pågår ett aktivt miljöarbete inom många företag och organisationer.Många företag upplever ett ökat tryck från kunder att förbättra sin miljöpre-standa. Inte minst inom lantbruksnäringen är detta ett uppmärksammatområde. Lantbruket har, med sin areella utbredning, ett särskilt stort ansvar ifrågor rörande t ex landskap, vattenkvalitet och biologiskt mångfald.Men hur ska miljöförbättringarna åstadkommas? Vilken ska drivkraftenvara? Det finns olika typer av styrmedel; , ekonomiska bidrag ochskatter, information och utbildning, gemensamt målsättande etc. Dessastyrmedel ger olika sekundära effekter som påverkar människors acceptans avpåbudet och därmed benägenheten att följa det.Det enda sättet att nå långsiktiga miljöförbättringar är att lantbrukarna gesen personlig insikt om hur miljöfrågorna fungerar och vilka åtgärder han/honkan genomföra för att påverka dem. Det finns ett enormt engagemang ochvilja att själva ta i frågorna ute i lantbrukarkåren. Det är därför angelägetattmiljömålsarbetet såväl som andra frågor där myndigheter och lantbrukareutgör parter ska genomsyras av det synsätt och arbetssätt som tar fasta på deenskilda lantbrukarnas engagemang och motivation. Ett sådant arbetssätt germed all sannolikhet också positiva effekter på andra närliggande områden.Det medverkar också till ett bättre samarbetsklimat mellan myndigheter ochlantbruksföretagare. Denna ömsesidiga förståelse bidrar slutligen i längdentill goda utvecklingsmöjligheter för lantbruksnäringen, i en uthållig riktning.Det är i arbetet för att uppnå ett positivt engagemang på miljöområdetsamtidigt angeläget att politiker, myndigheter och opinionsbildare har ettpositivt anslag i information och opinionsbildande. Att måla upp överdrivnahotbilder eller att presentera orsakssamband med felaktiga proportioner kanomöjliggöra ambitionen att skapa en positiv process på miljöområdet.Stockholm den 2 oktober 2000Gunnel (c)
mot · GO02MJ207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ207av , ()Forsknings- och utvecklingsstimulanser för potatisodlingenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring för atttillgodose behovet av forskning och utveckling inom svenskpotatisodling.Motiv för vårt förslagRegeringen har i budgetpropositionen anslagit medel till enforsknings- och utvecklingsfond för den yrkesmässigaträdgårdsodlingen. Fonden skall ses mot bakgrund avsamhällets minskade insatser för tillämpad forsknings- ochutvecklingsverksamhet vid bl.a. Sverigeslantbruksuniversitet. Den skall också ses mot bakgrund av desvårigheter för trädgårdsnäringen som en utprägladsmåföretagarbransch har och som på frivillig väg får insamlamedel till gemensamma forskningsinsatser. Dessutomförekommer i de flesta EU-länder statsstödda avgiftssystemför intag av resurser till utvecklingsverksamhet inomträdgårdsnäringen.Odlingen av matpotatis i landet sker i drygt 8 000 företag och på en arealav nästan 25 000 ha. Medelarealen på ca 3 ha odling per företag ger uttryckför att branschen är småskaligt strukturerad. En mindre andel av produktionenförsäljs via odlingens kooperativa utbudsföreningar vilket gör det svårt även idenna bransch att på enbart denna väg administrera en insamling avkollektiva medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet.Potatisodlingen möter en stark internationell konkurrens på den svenskamarknaden och en alltmer ökande konkurrens hos konsumenterna av andrabasprodukter som pasta, ris m.m. brottas branschen med mångaproblem av odlingstekniskt slag i sin ambition att utveckla en miljömässigtoch långsiktigt uthållig produktion. I det sammanhanget krävs fortsatt ochintensifierad forskning om bekämpning av skadegörare i produktionen ochom en säker utsädesodling. Potatisbranschen har också gjort framställningar till regeringen i dessafrågor och vi föreslår att regeringen återkommer till med förslagom hur dessa angelägna frågor skall kunna lösas.Stockholm den 1 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02MJ208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ208av Nisser, ()Landsbygden och jordbruketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jordbrukets villkor.Motiv för vårt förslagEn stor del av landsbygden är i fara. Mångalandsbygdslän minskar i befolkning, man söker arbete påannan ort, utbildar sig, fler söker sig till storstäder ochfödelsetalen är låga. Rörlighet är bra men målet måste varaatt ge bättre förutsättningar för dem som vill bo och drivaföretag ute på landsbygden. Grunden för en levandelandsbygd är lantbruksföretagen och deras möjlighet attöverleva och utvecklas. Lönsamheten är ansträngd inomspannmåls, svin-, mjölk- och köttproduktion. Mjölkgårdarläggs ner i en accelererande fart, ca tre per dag, små enheterförsvinner, och vi får se allt större produktionsanläggningar.Risken med denna snabba negativa utveckling på landsbygden är att närlantbruksföretagare slutar så försvinner underlag för alla dem som harsysselsättningen kopplad till lantbruken. Det kan gälla anställda på gårdarna,företag som servar maskiner, verkstäder, byggfirmor, skolor, affärer etc.Även den viktiga turistnäringen påverkas när det öppna landskapet växerigen. Vi ser hur det urgamla öppna odlingslandskapet med omväxlandeängar, hagar och skog försvinner i allt snabbare takt. Då försvinner även ettstort antal djur och växter som är knutna till jordbruket. Mångfalden hotas närbetesdjur försvinner från hagarna. Djur betar mest på . Meddetta förmörkas landskapet och vi förlorar en del av vår historia.Det vi politiskt kan påverka är de kostnader som belastarlantbruksföretagen. De svenska bönderna måste få samma konkurrensvillkorsom andra bönder i . Det som belastar svenskalantbruksföretagare på ett orimligt sätt, är de högre kostnaderna för bl.a.handelsgödsel, bekämpningsmedel och dieselskatt.Dessa kostnader bör regering och riksdag sänka, så inte svenskalantbruksföretagare får orättvisa förutsättningar jämfört med motsvarandeföretag i måste vara bättre samhällsekonomi att stötta och rädda kvarproduktion och den vägen få öppna landskap, biologisk mångfald ochlivsmedel med hög kvalitet.Lagar, regler och föreskrifter måste utarbetas så att de inte hindrarföretagande på landsbygden. Regler, blanketter och tillsynsavgifter skautformas så att de är lätta att förstå och inte kräver orimlig arbetstid och att deunderlättar företagandet och inte innebär smygbeskattning.I så stor omfattning som möjligt måste lantbruken kunna ta del av de areal-ersättningar och miljöstöd som finns inom EU. Här måste regeringen arbetamer offensivt än vad som skett.Stockholm den 2 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GO02MJ210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ210av , ()Svinproduktionen i norra till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att den nationella ersättningen till jordbruket inorra utgår enligt kommissionsbeslut.MotiveringJordbruksverket har i en rapport till Jordbruksdepartementetredovisat effekterna av den nationella ersättningen tilljordbruket i norra , EUJo2000/1122. Av den kan vi seatt den totala nationella ersättningen var 305miljoner kr. Den ersättningen understeg med drygt 10miljoner kr den referensnivå för den nationella ersättningensom fastställdes i kommissionsbeslut 97/557/EG.I förhållande till den referensnivå som fastställdes i ovan nämndakommissionsbeslut så har antalet slaktsvin minskat och antaletsuggor , detta trots att det skett omfattandeutbyggnader på ett antal företag under samma period.En kalkyl för suggproduktionen visar på ett underskott på ca 3 100 kr.Orsaken till det svaga resultatet beror i hög grad på attmerkostnadsersättningen inte täcker produktionens merkostnader.Samtidigt finns det en marknadssituation i norra där handeln ochkonsumenterna frågar efter lokalt producerat fläskkött. Med den utvecklingsom finns inom svinproduktionen kan inte producenterna svara upp mot denefterfrågan som finns.Lönsamheten i svinproduktionen kommer att försämras ytterligare från2001, då misslyckande i samband med förhandlingarna med om ett nytt landsbygds- och miljöprogram får effekt. Denkraftiga nedtrappningen av kompensationsersättningen till spannmålen i norraSverige medför det.Näringen i norra har i en skrivelse till Jordbruksdepartementetpekat på att ersättningen till suggproduktionen behöver höjas med 800kr/sugga i stödområde 1-3. Det är en bedömning som vi också delar.Mot bakgrunden att de anslagna medlen till den nationella ersättningen tilljordbruket i norra inte på lång väg är förbrukade samt attproduktionen klart understiger den referensnivå som fastställdes i sambandmed EU-inträde så menar vi att regeringen bör uppta överläggningarmed kommissionen om att den nationella delen av merkostnadsersättningenför suggorna skall höjas.Stockholm den 28 september 2000Åke ()
mot · GO02MJ212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ212av Skånberg, (kd)Odlingsfria zoner längs vattendragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i skötsellagen införa krav på odlingsfria zoner på 5-10meter längs vattendrag.MotiveringMedan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertal områdensjunker , kan av tillgänglig statistik, inte utläsasnågon minskning av vattendragens transport av fosfor ochkväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ett stortproblem i som helhet, inte minst vid Skånes östkustdär nu algblomning och tångdrivor längs kusten är ständigtåterkommande problem. Denna kustnära övergödning är i alltväsentligt nationellt betingad och beror just av de åar ochvattendrag som avvattnar jordbruksbygden, och transporterarstora mängder fosfor och kväve till kusten.För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits,som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, medkanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna är attställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs allavattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamtbidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Sammafunktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar.Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och återtillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet.Stockholm den 26 september 2000Tuve Skånberg (kd)