mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — Regeringens bedÃ¶mning var att âunder mandatperioden bÃ¶r kapitalÂinÂkomstskattesatsens nivÃ¥ och fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten . KristÂdemokraterna har kommit fram till slutsatsen att fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten ska fasas ut ur det svenska skattesystemet. FÃ¶r att finansiera detta fÃ¶reslÃ¥s en hÃ¶jd bolagsskatt, dvs skatten pÃ¥ fÃ¶retagens faktiska vinster. Vi gÃ¶r bedÃ¶mningen att den nuvarande fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning Ã¤r vÃ¤sentligt mer skadlig fÃ¶r ekonomin och utvecklingskraften i vÃ¥rt land Ã¤n den hÃ¶jning av bolagsskatten som vi fÃ¶reslÃ¥r. HÃ¶jningen innebÃ¤r att bolagsskatten, som jÃ¤mte den i Ã¤r lÃ¤gsta, Ã¶kar frÃ¥n av nettovinsten. PÃ¥ sÃ¥ sÃ¤tt sker beskattningen pÃ¥ faktiska intÃ¤kter, inte pÃ¥ fiktiva vÃ¤rden som vid fÃ¶rÂmÃ¶genhetsbeskattningen. Det kan konstateras att det inom nÃ¤stan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om fÃ¶rmÃ¶genhetsskattens avskaffande. En majoritet av partierna vill avskaffa fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten. Den samlade effekten av fÃ¶rslag betrÃ¤ffande fÃ¶retags- och Ã¤garbeskattningen framgÃ¥r av diagram 5.1. Diagrammet jÃ¤mfÃ¶r den totala beskattningen pÃ¥ aktieinvesteringar med regeringens politik och Ã¥r 2002, under antagandet att investerarens Ã¶vriga nettofÃ¶rmÃ¶genhet Ã¶verstiger . Vidare antas att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. Trots fÃ¶rslag till nÃ¥got hÃ¶jd bolagsskatt, leder den slopade dubbelbeskattningen och den sÃ¤nkta fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas frÃ¥n till . politik fÃ¶r ett bÃ¤ttre fÃ¶retagarklimat sammanfattas i tabell 5.1. TABELL 5.1 POLITIK FÃR ETT BÃTTRE FÃRETAGARKLIMAT KassamÃ¤ssiga effekter fÃ¶r staten, miljarder kronor TillvÃ¤xtpolitik Inkomsttitel SÃ¤nkta arbetsgivaravg. 10 pe, lÃ¶neunderl 900tkr/250tkr 1254 0,00 -7,21 -5,63 8 procentenheters sÃ¤nkning av arbetsÂgivaravgifterna i stÃ¶domrÃ¥de 1 och 2 UO19 -0,34 -0,37 -0,37 InfÃ¶rande av riskkapitalavdrag (Tak 100') 1111 0,00 -0,20 -0,41 Slopad dubbelbesk. pÃ¥ utdelning (-2000, -2001) 1111,1121 -0,20 -1,60 -3,61 Nej till skattesÃ¤nkning vid Ã¥terkÃ¶p av egna aktier 1111,1121 0,72 0,50 0,55 Avvecklad fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt 1321 -0,50 -2,50 -4,70 Ingen sÃ¤rskild lÃ¶neskatt pÃ¥ vinstandelar 0,00 -0,10 -0,10 Lindring i beskattningen av personaloptioner 1111 -0,1 -0,2 -0,3 Bolagsskatt 1121 0,00 3,76 8,00 BibehÃ¥llna regler fÃ¶r anstÃ¤llningsstÃ¶d (3 Ã¥r) 1200 0,75 0,84 0,84 Generell kulturmoms () inklusive bÃ¶cker (ej tidskrifter) 1411 0,00 -0,64 -0,66 SÃ¤nkt fordonsskatt 1461 -2,30 -2,30 -2,30 SÃ¤nkt skatt pÃ¥ diesel 1428 -0,64 -0,58 -0,54 SÃ¤nkta skatter fÃ¶r jordbruket FullstÃ¤ndig el- och eldningsoljeskattesÃ¤nkning 1428 -0,10 -0,11 -0,11 SÃ¤nkning av dieselskatten till 53 Ã¶re/liter 1428 -1,10 -1,20 -1,20 KvÃ¤veskatt pÃ¥ handelsgÃ¶dsel 1420 -0,32 -0,35 -0,35 Slopad avgift till djurdatabas 2556 -0,01 -0,01 -0,01 Summa skattesÃ¤nkningar -4,14 -12,27 -10,90 Anm.: Tabellen inkluderar den nedsÃ¤ttning av socialavgifterna i stÃ¶domrÃ¥de 1 och 2 som budgeteras pÃ¥ utgiftsomrÃ¥de 19. 5.2Â En skattepolitik dÃ¤r alla fÃ¥r behÃ¥lla mer av sin egen lÃ¶n Regeringens politik fÃ¶r att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit hÃ¶jda skatter fÃ¶r lÃ¥g- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sÃ¤nkta bidrag gjort att mÃ¥nga som redan tidigare levde pÃ¥ marginalen tvingats sÃ¶ka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna Ã¶kade under i stort sett hela den fÃ¶rra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det Ã¤r de som finansierar socialbidragen. LÃ¥ginkomsttagare som tvingas sÃ¶ka socialbidrag under vissa perioder av Ã¥ret betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna negativa rundgÃ¥ng mÃ¥ste brytas. ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gÃ¶r att fler kan klara sig pÃ¥ sin egen lÃ¶n och inte tvingas vara beroende av bidrag fÃ¶r att fÃ¥ hushÃ¥llsekonomin att gÃ¥ ihop. DÃ¤rfÃ¶r fÃ¶reslÃ¥s en rad Ã¥tgÃ¤rder som gÃ¶r att inkomsttagare fÃ¥r behÃ¥lla en stÃ¶rre del av sin egen lÃ¶n och dÃ¤rmed fÃ¥r mÃ¶jlighet att pÃ¥verka och fÃ¥ kontroll Ã¶ver sin egen ekonomiska situation. Det beloppsmÃ¤ssigt mest betydande fÃ¶rslaget Ã¤r ett kraftigt hÃ¶jt grundÂavdrag vid berÃ¤kningen av den kommunala inkomstskatten. InkomstÂskatten sÃ¤nks fÃ¶r alla med sammanlagt nÃ¤sta Ã¥r genom att grundavdraget hÃ¶js med . Effekten blir en skattesÃ¤nkning med ca /mÃ¥nad, eller per Ã¥r. GrundÂavdragshÃ¶jningen omfattar Ã¤ven skattepliktiga transfereringar och gÃ¤ller fÃ¶r pensionÃ¤rer i de fall dÃ¤r deras sÃ¤rskilda grundavdrag understiger det av fÃ¶reslagna grundavdraget i den kommunala beÂskattningen. FrÃ¥n och med Ã¥r 2003 kommer denna grundavdragshÃ¶jning att kosta ytterligare eftersom samtliga pensionÃ¤rer dÃ¥ kommer in i det vanliga skattesystemet, som en fÃ¶ljd av pensionsreformen. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom fÃ¶rslaget tekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion. FÃ¶rslaget ger fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r en bÃ¤ttre fungerande lÃ¶nebildning och innebÃ¤r dessutom fÃ¶rbÃ¤ttringar fÃ¶r sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vÃ¥rt fÃ¶reslagna grundavdrag kan man tjÃ¤na per Ã¥r innan man behÃ¶ver betala kommunalskatt jÃ¤mfÃ¶rt med . De skattemÃ¤ssiga fÃ¶rdelarna fÃ¶r hushÃ¥llen att spara fÃ¶reslÃ¥s fÃ¶rbÃ¤ttras dels genom en hÃ¶jd avdragsrÃ¤tt fÃ¶r pensionssparande, dels genom en avdragsrÃ¤tt fÃ¶r sparande pÃ¥ individuella utbildningskonton. GrÃ¤nsen fÃ¶r reseavdraget fÃ¶r resor till och frÃ¥n jobbet sÃ¤nks frÃ¥n 7 000 till . Det innebÃ¤r att resekostnader pÃ¥ ytterligare blir avdragsgilla jÃ¤mfÃ¶rt med . En skatt som plÃ¥gar mÃ¥nga, inte minst dem med lÃ¥ga inkomster, Ã¤r fastighetsskatten som pÃ¥ grund av sin utformning har orimliga effekter. Regeringens budget fÃ¶rutsÃ¤tter en chockhÃ¶jning av fastighetsskatten och dÃ¤rtill fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten pÃ¥ inte mindre Ã¤n . KristÂdemokraterna anser att detta Ã¤r helt oacceptabelt och finansierar dÃ¤rfÃ¶r en varaktig frysning av taxeringsvÃ¤rdena. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤refter att fastighetsskatten pÃ¥ hyreshus frÃ¥n Ã¥r 2001 varaktigt ska sÃ¤nkas till . Fastighetsskatten pÃ¥ egnahem sÃ¤nks till Ã¥r 2002 och till Ã¥r 2003. Fastighetsskatten ska redan frÃ¥n Ã¥r 2001 enbart berÃ¤knas pÃ¥ en tredjedel av markvÃ¤rdet Ã¶verstigande . PÃ¥ sÃ¥ sÃ¤tt fÃ¶rsvinner de orimliga effekter som exempelvis drabbat som bor i skÃ¤rgÃ¥rdsomrÃ¥den. avvisar regeringens nya vÃ¤rnskatt. Den Ã¤r ett brott mot de principer socialdemokraterna sjÃ¤lva var med om att lÃ¤gga fast i skattereformen 1990/91 om att ingen ska betala mer Ã¤n av en inkomstÃ¶kning i skatt. Den Ã¤r ocksÃ¥ ett brott mot de lÃ¶ften socialÂdemokraterna stÃ¤llde ut om att vÃ¤rnskatten under budgetsaneringsÃ¥ren skulle vara tillfÃ¤llig. Viktiga motiv fÃ¶r att inte ha extra hÃ¶g statlig skatt pÃ¥ hÃ¶gre inkomster Ã¤r ocksÃ¥ att utbildning med medfÃ¶ljande studieskulder mÃ¥ste lÃ¶na sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bÃ¶r inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det Ã¤r en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gÃ¶r att utbildning lÃ¶nar sig. TABELL 5.2 EN SKATTEPOLITIK DÃR ALLA FÃR BEHÃLLA MER AV SIN EGEN LÃN KassamÃ¤ssiga fÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¶r staten, miljarder kronor En skattepolitik dÃ¤r alla fÃ¥r behÃ¥lla mer av sin egen lÃ¶n Inkomsttitel HÃ¶jt grundavdrag, statlig skattereduktion 1111 -20,00 -20,00 -23,00 Statlig skattereduktion mot kommunalskatt pÃ¥ lÃ¶neinkomster -5,00 -11,00 -20,00 Nej till regeringens pensionsavgiftsrabatt (KOS-effekt) 1111 9,13 10,27 10,58 Nej till tillfÃ¤llig skattereduktion 1111 2,90 3,20 3,30 SÃ¤nkt skatt fÃ¶r barnfamiljer 1111 -1,00 -2,00 -4,00 SÃ¤nkt skatt pÃ¥ hushÃ¥llstjÃ¤nster (inkl ROT-tjÃ¤nster) 1111, 1121 -1,75 -1,91 -1,91 Avskaffad vÃ¤rnskatt 1111 -2,53 -2,76 -2,76 Lika skatt fÃ¶r utlÃ¤ndska och inhemska experter 1111 0,04 0,04 0,04 Royaltyinkomster frÃ¥n pat. uppfinningar befrias frÃ¥n skatt 1111 -0,02 -0,02 -0,02 Yrkesfiskeavdrag fÃ¶r konkurrensneutralitet -0,02 -0,02 -0,02 AvdragsrÃ¤tt fÃ¶r individuella utbildningskonton, eget billigare fÃ¶rslag 1111 1,15 0,75 0,55 SÃ¤nkt grÃ¤ns fÃ¶r reseavdrag fr. 7000 till 1111 -0,12 -0,13 -0,13 Fryst fastighetsskatteuttag 0,00 -7,30 -7,30 SÃ¤nkt fastighetsskatt: Hyreshus frÃ¥n 2001 1312 0,00 -0,88 -0,92 SÃ¤nkt fastighetsskatt: Egnahem 1,2002, 1,2003 1312 0,00 -0,52 -1,56 Fastighetsskatten tas bara ut pÃ¥ 1/3 av markvÃ¤rdet Ã¶ver 150tkr 1312 -0,14 -0,31 -0,32 HÃ¶jd avdragsrÃ¤tt fÃ¶r pensionssparande (1bb) 1111 -0,09 -0,15 -0,19 Summa skattesÃ¤nkningar -17,45 -32,74 -47,66 5.3Â En reformerad familjepolitik FamiljefrÃ¥gorna har haft en central stÃ¤llning i politiska arbete Ã¤nda sedan partiet bildades. Det handlar bÃ¥de om synen pÃ¥ familjens stÃ¤llning och uppgifter i samhÃ¤llet och om utformningen av det offentliga familjestÃ¶det. arbete har varit inriktat pÃ¥ att hitta de modeller fÃ¶r valfrihet och mÃ¥ngfald, som vi tror skapar de bÃ¤sta fÃ¶rutÂsÃ¤ttningarna fÃ¶r fÃ¶rÃ¤ldrarna och barnen. Vi kommer Ã¤ven fortsÃ¤ttningsÂvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfrÃ¥ga pÃ¥ grund av den betydelse den har fÃ¶r hela samhÃ¤llsbyggandet och framfÃ¶r allt fÃ¶r barnen. Genom att styra alla resurser till ett fÃ¥tal barnomsorgsformer har staten i praktiken tagit Ã¶ver beslut som familjerna sjÃ¤lva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats pÃ¥ de familjer som velat och kunnat fÃ¥ del av den offentliga barnomsorgen. De som pÃ¥ hel- eller deltid vill skÃ¶ta barnomsorgen pÃ¥ egen hand eller vill ha en annan lÃ¶sning har dÃ¤rfÃ¶r ofta mycket svÃ¥rt att fÃ¶rverkliga sin Ã¶nskan. Det familjepolitiska system som byggts upp genom Ã¥ren har flera brister frÃ¥n sÃ¥vÃ¤l valfrihetsynvinkel som fÃ¶rdelningspolitisk synvinkel. FÃ¶rdelningsÂpolitiskt dÃ¤rfÃ¶r att barnomsorgssubventionerna i stor utstrÃ¤ckning tillfaller redan resursstarka hushÃ¥ll. FÃ¶rÃ¤ldrapenningen Ã¤r lÃ¤gre ju sÃ¤mre ekonomisk situation fÃ¶rÃ¤ldrarna har innan de fÃ¥r barn och omvÃ¤nt hÃ¶gre fÃ¶r redan vÃ¤lavlÃ¶nade kvinnor och mÃ¤n. Barnbidraget utbetalas lika fÃ¶r alla. Endast bostadsbidraget kan sÃ¤gas gynna resurssvaga hushÃ¥ll pÃ¥ ett sÃ¤rskilt sÃ¤tt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och fÃ¶rsÃ¤mrats kraftigt under senare Ã¥r av den socialdemokratiska regeringen. FrÃ¥n valfrihetssynpunkt Ã¤r det en brist att det familjepolitiska stÃ¶det inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen vill med sitt fÃ¶rslag om maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utÃ¶ka detta fÃ¶rdelningsÂpolitiska missfÃ¶rhÃ¥llande ytterligare, eftersom denna maxtaxa kommer att gynna de mest vÃ¤lbestÃ¤llda familjerna mest. Valfriheten fÃ¶rbÃ¤ttras inte heller genom infÃ¶rande av maxtaxa. Det Ã¤r fortfarande bara om familjen vÃ¤ljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den fÃ¥r del av samhÃ¤llets stÃ¶d. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna fÃ¥r inte del av samhÃ¤llets stÃ¶d. avvisar dÃ¤rfÃ¶r regeringens planer pÃ¥ en maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen. VÃ¥rt alternativ till regeringens familjepolitik, som i propositionen hamnar under rubriken och tillvÃ¤xten skall Ã¶ka, tar i stÃ¤llet sin utgÃ¥ngspunkt i familjens och barnens behov. Staten ska inte agera med pekpinnar utan ge ett stÃ¶d som underlÃ¤ttar fÃ¶rÃ¤ldraskapet. Vi vill ge tillbaka sjÃ¤lvbestÃ¤mmandet till fÃ¶rÃ¤ldrarna. De har bÃ¤st mÃ¶jlighet att avgÃ¶ra hur tid och resurser ska fÃ¶rdelas. Det offentliga stÃ¶det till barnomsorgen ska nÃ¥ alla barn. ÃtgÃ¤rderna ska tillsammans ge Ã¶kad valfrihet fÃ¶r fÃ¶rÃ¤ldrar att vÃ¤lja den barnomsorgsform de vill. Familjen ska fritt kunna vÃ¤lja mellan att anlita kommunalt finansierad barnomsorg och annan barnomsorg. Det familjepolitiska stÃ¶det ska mÃ¶jliggÃ¶ra fÃ¶r fÃ¶rÃ¤ldrarna att kunna minska sin arbetstid. Regeringens fÃ¶rslag till maxtaxa har frÃ¥n vÃ¥ra utgÃ¥ngspunkter en rad brister. FÃ¶r det fÃ¶rsta omfattar inte maxtaxan alla barn. Endast hÃ¶gavlÃ¶nade familjer som fÃ¶ljer regeringens mÃ¶nsterbeteende fÃ¥r del av reformen fullt ut. Maxtaxan saknar den flexibilitet som mÃ¥nga barnfamiljer efterfrÃ¥gar. MÃ¥nga familjer sÃ¶ker mÃ¶jligheter att fÃ¶rkorta sin arbetstid eller vÃ¤lja alternativa barnomsorgsformer. Dessa familjer fÃ¥r ingen del av det ekonomiska stÃ¶det. De resurser som hade varit mÃ¶jliga att frigÃ¶ra fÃ¶r t.ex. kortare arbetsdag blir nu i Ã¤nnu hÃ¶gre grad uppbundna i ersÃ¤ttning till kommunerna. Familjebildningar, arbetstider, tid fÃ¶r eget engagemang i barnomsorgen m.m. varierar. FÃ¶rutsÃ¤ttningarna Ã¤r olika och familjerna har olika Ã¶nskemÃ¥l Ã¶ver tiden om lÃ¶sningar fÃ¶r barnens omsorg. I nÃ¤r det Ã¤r svÃ¥rt att kombinera familjebildning med ett aktivt yrkesliv behÃ¶vs inte fler varianter av de gamla ensidigt styrande lÃ¶sningarna utan nya mÃ¶jligheter fÃ¶r familjen att sjÃ¤lv vÃ¤lja barnomsorgslÃ¶sningar. Det finns ocksÃ¥ anledning att resa en rad frÃ¥getecken kring framtida mÃ¶jligheter att bedriva t.ex. kooperativ barnomsorg. MÃ¥nga fÃ¶rÃ¤ldrar vÃ¤ljer att engagera sig i barnens fÃ¶rskoleverksamhet och kompenseras genom en lÃ¤gre avgift. Den kompensationen fÃ¶rsvinner med maxtaxan, vilket leder till att kooperativ fÃ¶rskoleverksamhet fÃ¥r svÃ¥righet att hÃ¤vda sig. Budgetutrymmet, som maxtaxefÃ¶rslaget tillsammans med den extra mÃ¥naden i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen ger, bÃ¶r anvÃ¤ndas fÃ¶r att Ã¶ka valfriheten och flexibiliteten fÃ¶r olika barnomsorgslÃ¶sningar och inte enbart riktas in mot heltidsomsorg. fÃ¶reslÃ¥r fÃ¶ljande fÃ¶rÃ¤ndringar pÃ¥ familjeomrÃ¥det: HÃ¶jd garantinivÃ¥ i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen frÃ¥n dagens per dag till per dag. Kontaktdagarna Ã¥terinfÃ¶rs i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen. Ett Ã¥terinfÃ¶rt och fÃ¶rbÃ¤ttrat vÃ¥rdnadsbidrag pÃ¥ per barn och mÃ¥nad frÃ¥n den 1/7 Ã¥r 2001. Till fÃ¶ljd av att vÃ¥rdnadsbidraget gÃ¤ller frÃ¥n den dag barnet fyller 1 Ã¥r slopas de i fÃ¶rÃ¤ldraÂfÃ¶rÂsÃ¤kringen. FrÃ¥n och med Ã¥r 2003 byggs vÃ¥rdnadsbidraget ut sÃ¥ att fÃ¶rÃ¤ldrarna till alla 3â6-Ã¥ringar fÃ¥r ett belopp som de kan anvÃ¤nda fritt under sammanlagt som barnet fyllda men inte 7 Ã¥r. En avdragsrÃ¤tt pÃ¥ maximalt per mÃ¥nad infÃ¶rs frÃ¥n den 1/7 Ã¥r 2001 fÃ¶r samtliga styrkta barnomsorgskostnader fÃ¶r alla barn mellan 1 och 3 Ã¥r. Regeringens planerade barnbidragshÃ¶jning senarelÃ¤ggs ett Ã¥r fÃ¶r att i stÃ¤llet mÃ¶jliggÃ¶ra omedelbara fÃ¶rbÃ¤ttringar fÃ¶r de barnfamiljer som har det sÃ¤mst stÃ¤llt ekonomiskt. Detta uppnÃ¥s genom fÃ¶rbÃ¤ttringar i bostadsÂbidraget. Det sÃ¤rskilda bidraget i bostadsbidraget (den del som enbart beror pÃ¥ antalet barn) hÃ¶js med per mÃ¥nad och barn. De individuella inkomstgrÃ¤nserna i bostadsbidraget fÃ¶r makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgrÃ¤nsen sÃ¤tts till . Ytnormen fÃ¶r den bostadsbidragsgrundande ytan utÃ¶kas med i respekÂtive kategori. FrÃ¥n Ã¥r 2002 fÃ¶rs medel motsvarande per barn Ã¶ver frÃ¥n det generella barnbidraget till fÃ¶rbÃ¤ttringarna i bostadsbidraget. Det innebÃ¤r att det generella barnbidraget hÃ¶js frÃ¥n till Ã¥r 2001 och till Ã¥r 2002. anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ska berÃ¤knas som genomsnittet av de senaste tvÃ¥ Ã¥rens inkomster. Detta pÃ¥verkar Ã¤ven fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen. Ett hÃ¶jt adoptionsbidrag till , liksom rÃ¤tten till vÃ¥rdbidrag Ã¤ven fÃ¶r bistÃ¥ndsarbetare, tvÃ¥ ytterligare satsningar som kristÂdemoÂkraterna vill genomfÃ¶ra. har ocksÃ¥ avsatt 1, 2 respektive Ã¥ren 2001â2003 fÃ¶r att mÃ¶jliggÃ¶ra ytterligare satsningar pÃ¥ barnfamiljerna. Detta budgetutrymme Ã¤r i denna motion inrÃ¤knat som en statlig skattereduktion, men kan Ã¤ven komma att anvÃ¤ndas pÃ¥ andra sÃ¤tt. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den generella skattesÃ¤nkning som fÃ¶reslÃ¥s fÃ¶r inkomsttagare genom en hÃ¶jning av grundavdraget samt genom det fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag som ocksÃ¥ fÃ¶reslÃ¥s i motionen. Regeringen bÃ¶r Ã¥terkomma med ett fÃ¶rslag i denna riktning. TABELL 5.3 POLITIK FÃR BARNÂFAMILJER FÃ¶rÃ¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag Miljoner kronor 2001 2002 2003 FÃ¶rdubblat garantibelopp i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen till och slopade garantidagar till fÃ¶ljd av vÃ¥rdnadsbidraget -120 -120 -120 ÃterinfÃ¶rda kontaktdagar (2/Ã¥r till 12 Ã¥r) i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen 23 23 23 VÃ¥rdnadsbidrag + fri pÃ¥byggnadstid () frÃ¥n 2002 2000 5000 7000 Skattereduktion fÃ¶r barnomsorgskostnader 250 500 500 Adoptionsbidrag 25 25 25 VÃ¥rdbidrag fÃ¶r bistÃ¥ndsarbetare 0,5 0,5 0,5 BehovsprÃ¶vat barnbidrag -525 -525 FÃ¶rbÃ¤ttringar i bostadsbidraget 500 500 490 Alternativ till maxtaxa -150 -3900 -4900 Senarelagd hÃ¶jning av barnbidraget -2100 Nej till ny mamma-/pappamÃ¥nad -1000 -1000 Nytt berÃ¤kningsunderlag fÃ¶r SGI -1050 -1070 -1040 Avsatt fÃ¶r ytterligare reformutrymme/skattereduktion 1000 2000 4000 Summa 378,5 1433,5 4453,5 5.4Â BÃ¤ttre pensioner Regeringens okÃ¤nsliga budgetsanering har drabbat mÃ¥nga pensionÃ¤rer hÃ¥rt genom nedskÃ¤rningarna och bristerna inom Ã¤ldrevÃ¥rden samt de vÃ¤xande vÃ¥rdkÃ¶erna. budgetalternativ, som bl a innehÃ¥ller nedanÂstÃ¥ende reformer, innebÃ¤r dÃ¤rfÃ¶r en satsning pÃ¥ rÃ¤ttvisa och bÃ¤ttre ekonomisk situation fÃ¶r pensionÃ¤rer: Pensionstillskottet hÃ¶js med /mÃ¥nad frÃ¥n . Detta fÃ¶rslag gynnar alla dem som har lÃ¥g eller ingen ATP. Ãr 2003 trÃ¤der det nya pensionssystemet i kraft vad gÃ¤ller den nya garantipensionen, som efter skatt kommer att bli ca hÃ¶gre per mÃ¥nad Ã¤n dagens folkpension och pensionstillskott. Pensionstillskottet fÃ¶rsvinner dÃ¥ helt och hÃ¥llet. FrÃ¥n och med Ã¥r 2003 kommer i stÃ¤llet det hÃ¶jda grundavdrag som fÃ¶reslÃ¥s i denna motion, till fÃ¶ljd av pensionsreformen, att omfatta hela pensionÃ¤rskollektivet, vilket gÃ¶r att Ã¤ven pensionÃ¤rer med lÃ¤gst pension kommer att fÃ¥ sÃ¤nkt skatt med ca per mÃ¥nad. JÃ¤mfÃ¶rt med dagens situation kommer alltsÃ¥ de sÃ¤mst stÃ¤llda pensionÃ¤rerna att fÃ¥ ca mer per mÃ¥nad Ã¥r 2003 med politik. Hela inkomstprÃ¶vningen av Ã¤nkepensionen slopas. InkomstprÃ¶vningen av bostadstillÃ¤gget skall inte innehÃ¥lla fritidsÂfastigÂheter. OmstÃ¤llningspensionen fÃ¶r efterlevande Ã¥terstÃ¤lls frÃ¥n 6 till 12 mÃ¥nader. GrundavdragshÃ¶jningen som fÃ¶reslÃ¥r omfattar alla skattepliktiga transfereringar och gÃ¤ller under Ã¥r 2000 Ã¤ven fÃ¶r pensionÃ¤rer i de fall dÃ¤r deras sÃ¤rskilda grundavdrag (SGA) understiger det av fÃ¶reslagna grundavdraget i den kommunala beÂskattningen. UngefÃ¤r 1,3 miljoner pensionÃ¤rer kommer dÃ¤rmed att fÃ¥ sÃ¤nkt skatt till fÃ¶ljd av denna fÃ¶rÃ¤ndring under Ã¥r 2001. FrÃ¥n Ã¥r 2003 kommer, som nÃ¤mnts ovan, hela pensionÃ¤rskollektivet att beskattas i det vanliga skattesystemet (med undantag fÃ¶r den allmÃ¤nna pensionsavgiften som pensionÃ¤rer inte betalar), vilket leder till sÃ¤nkt skatt med ca per mÃ¥nad, eller per Ã¥r. TABELL 5.4 POLITIK FÃR PENSIONÃRER FÃ¶rÃ¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag Miljoner kronor 2001 2002 2003 Bort med hela inkomstprÃ¶vningen av Ã¤nkepensionen 595 650 650 Bort med alla fritidsfastigheter i inkomstprÃ¶vningen av BTP 30 30 30 FÃ¶rlÃ¤ngd omstÃ¤llningspension till 12 mÃ¥n 75 79 84 HÃ¶jt PTS med 100kr/mÃ¥n 2001 och 2002 470 470 SÃ¤nkt skatt genom hÃ¶jt grundavdrag 1000 3000 Summa 2170 2229 3764 5.5Â VÃ¥rden, omsorgen och skolan budgetalternativ innebÃ¤r att kommuner och landsting kommer att fÃ¥ i ytterligare resurser de nÃ¤rmaste tre Ã¥ren jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens fÃ¶rslag. Vidare vill vi fÃ¶rbÃ¤ttra tandvÃ¥rdsÂfÃ¶rÂsÃ¤kringen. samlade politik och bedÃ¶mning vad gÃ¤ller kommunsektorn presenteras mer utfÃ¶rligt nedan under avsnitt 6 KommunÂsektorn. TABELL 5.5 SATSNINGAR FÃR EN BÃTTRE VÃRD, OMSORG OCH SKOLA FÃ¶rÃ¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag Miljoner kronor 2001 2002 2003 FÃ¶rbÃ¤ttrad tandvÃ¥rdsfÃ¶rsÃ¤kring fr. 1/7 2001 utÃ¶ver regeringens aviseringar 250 300 0 HÃ¶jda statsbidrag till kommunsektorn, bl.a. fÃ¶r att mÃ¶jliggÃ¶ra enhetstaxa i Ã¤ldreomsorgen 2500 1500 1000 Ãkade rehabiliteringsinsatser 200 200 200 Ãkade resurser till fÃ¶rsÃ¤kringskassorna fÃ¶r kvalitetshÃ¶jning m.m. 300 300 300 Nej till nedlÃ¤ggning av 5 15 20 Summa 3255 2315 1520 5.6Â Ett Ã¥terupprÃ¤ttat rÃ¤ttsvÃ¤sende har motsatt sig de nedskÃ¤rningar som skett inom rÃ¤ttsvÃ¤sendet under senare Ã¥r. vill tillfÃ¶ra rÃ¤ttsvÃ¤sendet ytterligare den kommande treÃ¥rsperioden. En beredskap mÃ¥ste finnas fÃ¶r ett Ã¶kat antal Ã¤renden till fÃ¶ljd av en fÃ¶rbÃ¤ttrad personalsituation inom polisen. Pengarna ska Ã¤ven anvÃ¤ndas till fortbildning och kompetensutveckling. DomstolsvÃ¤sendet bÃ¶r tilldelas ytterligare medel. Dessa pengar ska sÃ¤rskilt gÃ¥ till hovrÃ¤tterna samt lÃ¤ns- och kammarrÃ¤tterna dÃ¤r en andel mÃ¥l fÃ¥r vÃ¤nta pÃ¥ domstolens avgÃ¶rande trots att skriftvÃ¤xling och Ã¶vriga beredÂningsÂÃ¥tgÃ¤rder Ã¤r avslutade. En fungerande kriminalvÃ¥rd krÃ¤ver utÃ¶kade resurser. FrigivningsÂsituationen Ã¤r pÃ¥ mÃ¥nga hÃ¥ll oacceptabel. MÃ¥lsÃ¤ttningen ska vara meningsfulla insatser fÃ¶r att mÃ¶jliggÃ¶ra ett liv utan brottslighet. Detta arbete mÃ¥ste bÃ¶rja och fortsÃ¤tta efter friÂgivningen. Det brottsfÃ¶rebyggande arbetet intensifieras genom ett utÃ¶kat samarbete mellan BrottsfÃ¶rebyggande rÃ¥det (BRÃ) och kommunerna. Till detta kommer fÃ¶rbÃ¤ttringar fÃ¶r skattemyndigheternas mÃ¶jligheter till uppfÃ¶ljning och bekÃ¤mpning av skattefusk samt satsningar pÃ¥ tullen och . TABELL 5.6 ALTERNATIV FÃR RÃTTSVÃSENDET FÃ¶rÃ¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag Miljoner kronor 2001 2002 2003 Ãkade anslag till polisen och rÃ¤ttsvÃ¤sendet i Ã¶vrigt 250 190 100 FÃ¶rstÃ¤rkning av tullen 50 50 50 FÃ¶rstÃ¤rkning av 50 50 50 Effektivare skattekontroll 70 70 70 Summa 420 360 270 5.7Â Upprustad infrastruktur fÃ¶reslÃ¥r i denna motion en storsatsning pÃ¥ den nu snabbt fÃ¶rÂfallande svenska vÃ¤g- och jÃ¤rnvÃ¤gsinfrastrukturen. FÃ¶r investeringar avsÃ¤tts att anvÃ¤ndas frÃ¤mst fÃ¶r vÃ¤gÂinvesteringar men ocksÃ¥ fÃ¶r jÃ¤rnvÃ¤g. Av beloppet avses huvudparten anvÃ¤ndas till âskuggtullarâ fÃ¶r PPP-projekt (Public-Private Partnership). Ãven Ã¶vriga nyinvesteringar och reinvesteringar pÃ¥ de starkt nedslitna riks- och lÃ¤nsvÃ¤garna samt satsningar pÃ¥ jÃ¤rnvÃ¤gsnÃ¤tet ryms i anslaget. Finansiering sker med medel som frigÃ¶rs genom utfÃ¶rsÃ¤ljning av statlig egendom. Det Ã¤r en sund och lÃ¥ngsiktigt hÃ¥llbar princip fÃ¶r staten att avyttra tillgÃ¥ngar som aktier, fÃ¶r att i stÃ¤llet kunna investera i anlÃ¤ggningstillgÃ¥ngar som vÃ¤gar och jÃ¤rnvÃ¤gar med hÃ¶g samhÃ¤llsekonomisk avkastning. FÃ¶r bÃ¤righet och underhÃ¥ll av vÃ¤gnÃ¤tet finns dessutom ett sÃ¤rskilt anslag. UtÃ¶ver investeringsanslaget avsÃ¤tter nÃ¤stan mer Ã¤n regeringen fÃ¶r underhÃ¥ll och upprustning av vÃ¤gar och jÃ¤rnÂvÃ¤gar under Ã¥ren 2001â2003. Av dessa Ã¤r till vÃ¤gar och till jÃ¤rnvÃ¤gar. Denna satsning finansieras delvis genom effektivisering hos trafikverken samt minskat anslag till trafikÂforskning. TABELL 5.7 UPPRUSTAD INFRASTRUKTUR FÃ¶rÃ¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag Miljoner kronor 2001 2002 2003 Ãkade vÃ¤ginvesteringar 5000 2000 4000 Besparing pÃ¥ administration -20 -20 0 VÃ¤ghÃ¥llning och statsbidrag 1000 1000 500 administration -40 -40 -40 BanhÃ¥llning 150 150 150 Samordnad trafikforskning -100 -100 -100 Summa 5990 2990 4510 6Â Kommunsektorn 6.1Â Kommunerna och vÃ¤lfÃ¤rden Varje kommun, landsting och region unik med starka och svaga sidor. Den grundlagsfÃ¤sta sjÃ¤lvstyrelsen gÃ¶r det mÃ¶jligt att med god kÃ¤nnedom om lokala fÃ¶rutsÃ¤ttningar och behov utforma vÃ¥rd, omsorg och service fÃ¶r de egna invÃ¥narna pÃ¥ bÃ¤sta sÃ¤tt. SjÃ¤lvstyrelsen tenderar dock att urholkas i takt med att en Ã¶vervÃ¤ltring av ansvar fÃ¶r sÃ¥vÃ¤l finansiering som verksamhet frÃ¥n stat till kommun Ã¶kar. vill med kraft slÃ¥ fast att sjÃ¤lvstyrelse som sÃ¤tter mÃ¤nniskan i centrum Ã¤r en grundbult fÃ¶r att forma ett tryggt samhÃ¤lle fÃ¶r alla. DÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste kommunsektorn ges mÃ¶jlighet att verka i enlighet med den frihetsidÃ©, som det kommunala sjÃ¤lvstyret utgÃ¶r. Vi kan konstatera att den socialdemokratiska regeringen under den senare delen av anvÃ¤nde kommunsektorn som budgetregulator, nÃ¤r saneringspolitiken bedrevs.