mot · GO02Fi209 · 2000-10-05 00:00:00 — (prop.1996/97:150). Efter kritik har nuskrivningarna i årets budgetproposition modifierats något.Nu diskuteras den positiva utvecklingen av de offentligafinanserna med uppmaning till viss försiktighet, men utan attalls beröra det besvärande faktum att överskotten i huvudsakligger i ålderspensionssystemet. Tanken är fortfarande att detmed ett tvåprocentigt överskott skulle finnas en marginal attmöta lågkonjunkturer utan att behöva strama åtekonomin. Minskade skatteintäkter och ökande utgifterskulle kunna med måttliga åtstramningar utan attMaastrichtvillkoret om högst underskott skulle brytas.Det regeringen presenterar i budgetpropositionen för innebäremellertid att hela denna marginal i praktiken har försvunnit. Det offentligasparandet beräknas visserligen uppgå till av BNP. Men mer än hela dettasparande ligger åren framöver i ålderspensionssystemet. Någon extramarginal för statsfinanserna är det inte fråga om. Regeringen räknar med ettunderskott på och istatens finansiella sparande. Det underliggande saldot beräknas till -28, -40och -. Det som sedan hjälper upp detoffentliga sparandet till är de medel som sparas i pensionssystemetinklusive premiereserven, och en litet förväntat sparande i kommunsektorn.Men regeringen kan förstås inte räkna med att medlen i pensionssystemet skakunna användas för att möta en konjunkturavmattning, såvida inte helapensionsuppgörelsen ska brytas eller pengar ur den privata premiereservenkonfiskeras.Varken det budgetpolitiska överskottsmålet på , eller måletom för innebär alltså någon ökad buffert förstatsfinanserna och framöver som det ursprungligen var tänkt.Regeringens beräknade amorteringar på statsskulden klarasenbart med utförsäljningar av statliga företag och att belopp övergångsvisenligtpensionsuppgörelsen förs över från AP-fonden till statskassan. Hela detfinansiella överskott som tidigare fanns i staten är nu mer än tömt iregeringens beräkningar och statens finansiella sparande beräknas kommandeår bli ett underskott på , eller av BNP åren 2002och 2003. Sammansättningen av regeringens beräknade finansiella sparandeför offentlig sektor framgår av tabell 9.1.Tabell 9.1 Finansiellt sparande i offentlig sektor enligt regeringenTabell 13: (Procent av BNP 2000 2001 2002 2003 )Av detta följer att när konjunkturen viker - och det gör denförr eller senare - eller om utvecklingen blir sämre än denregeringen räknar med, kommer lånebehovet och därmedstatsskulden att öka snabbt, eftersom utgångsläget är enunderbalanserad budget. Regeringen är med andra ordtillbaka på ruta ett när det gäller möjligheten att undvika enfinanspolitik som förstärker konjunktursvängningarna.En annan direkt följd av regeringens sätt att sköta statsfinanserna är attstatsskulden nu beräknas bli ca högre än vad somberäknades i vårpropositionen . Förändringen avstatsskuldens utveckling mellan de olika vårpropositionerna framgår av tabell9.2.Tabell 9.2 Statsskuldens utveckling enligt vårpropositionen 1999 ochbudgetpropositionen år 2000Tabell 14: (Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 2003 )Att statsskulden beräknas öka är en följd av attregeringen budgeterar med ett faktiskt underskott för 2003.Kristdemokraternas ställningstagande tillnuvarande överskottsmålKristdemokraterna har i tidigare motioner påtalat att det i ettmedelfristigt perspektiv är angeläget med ett överskott i deoffentliga finanserna, och då särskilt i statens finanser. Ensvårbedömd konjunktur i kombination med en oroväckandestor statsskuld och världens mest konjunkturkänsligafinanser gör att behovet av en snabb avbetalning avstatsskulden är stort. En säkerhetsmarginal bör finnas för attklara en kommande konjunkturnedgång utan att upplåningenökar. Därför anser att statsskulden börbetalas av i snabbare takt än den som regeringen föreslår. (Fler motiv för en snabbare avbetalning av statsskuldenredovisas i avsnitt 6.1.5.) Vi har påtalat att den snabbareavbetalningstakten emellertid inte behöver ske till priset avett permanent högt skattetryck, utan i stället kan klarasgenom en något snabbare utförsäljning av statligt ägdaföretag.Mot denna bakgrund har i tidigare motioner föreslagitatt överskottsmålet borde fastställas till av BNP ,och att det finansiella överskott som fanns i staten delvis användes förstrukturellt viktiga skattesänkningar.I budgetpropositionen för är, som redovisats ovan, är bilden heltannorlunda: inget finansiellt sparande finns kvar i staten, där finns i ställetettunderskott som gör att statsskulden kommer att öka i nominella termer efter2002.Kristdemokraterna står som ett av fem partier bakom pensionsuppgörelsenom det nya pensionssystemet, och står därmed också bakom storleken på detfinansiella sparande som beräknas finnas i ålderspensionssystemet. Att justdetta sparande (där man dessutom räknar in de helt privatapremiepensionspengarna) råkar räcka för att regeringens budgetmål för denoffentliga sektorn ska gå ihop, betyder inte att står bakomregeringens idé om permanent överbeskattning. Det betyder enbart attregeringens målsättning att göra statsfinanserna mer stabila förkonjunktursvängningar helt har misslyckats.Av det som redovisats ovan framgår att behovet av sunda statsfinanser ochen snabbare avbetalningstakt för statsskulden kvarstår. Kristdemokraternalägger därför i denna motion fram en budgetpolitik som tar sikte på ett bättrefinansiellt sparande i staten och en snabbare avbetalning av statsskulden.Detta uppnås genom en något stramare finanspolitik än den regeringenpresenterar, och genom en snabbare utförsäljning av statligt ägda företag.Genom en rad viktiga strukturreformer kombinerat med strategiskaskattesänkningar finansierade med besparingar, kommer därmed detkristdemokratiska budgetalternativet att innebära mindre konjunkturkänsligastatsfinanser och bättre långsiktiga tillväxtmöjligheter.Regeringens förslag till överskottsmål för de offentliga finanserna börkompletteras och senare ersättas med ett mål för statens finansiella sparande.Ålderspensionssystemet kommer att efter den nya pensionsreformen "skötasig självt". Kommunsektorn är ålagd ett balanskrav, vilket gör att detfinansiella sparande där kommer att vara i balans över tiden, eller ligga straxöver noll. Ett mål för det finansiella sparandet i staten blir liktydigt med attstatsskulden inte ska öka över tiden, ens i nominella termer. Om staten harbalans i det finansiella sparandet över en konjunkturcykel innebär det ocksåatt skatteuttaget inte är större än nödvändigt.Kristdemokraterna anser därför att det behövs ett kompletterandeöverskottsmål för statens affärer. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om att det skall råda balans i statens finansiella sparande över enkonjunkturcykel.Effekten av finanspolitik vad gäller det finansiellasparandet framgår av tabell 9.3.Tabell 9.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor medKristdemokraternas politikTabell 15: (Procent avBNP 2001 2002 2003 )Statens inkomsterHuvuddelen av förslag på skatteområdetframgår av avsnitt 7.1 och 7.2 tidigare i denna motion. I ensärskild motion om skattepolitikens inriktning för åren2001-2003 redovisas på ett mer omfattande sätt samtligadessa skatte- och inkomstförändringar. I tabell 10.1sammanfattas vad dessa skatteförslag beräknas få förkassamässiga effekter för statsbudgeten, tillsammans medeffekten av de utförsäljningar vi vill göra under perioden.Tabell 10.1 kassamässiga inkomstförändringar påstatsbudgeten i förhållande till regeringens beräknade inkomsterTabell 16:En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönInkomsttitel )Tabell 17: (Frystafastighetstaxeringsvärden: fastighetsskatt 1312 -1,38 - 6,15 - 6,68 )Statens utgifter ochutgiftstakGenomgång av utgiftsområden föråren 2001-2003I följande avsnitt presenteras översiktligt Kristdemokraternasförslag till förändringar av ramarna för statsbudgetensutgiftsområden i förhållande till regeringens förslag tillutgiftsramar . De föreslagna totalarambeloppen sammanfattas i tabell 11.1 i slutet av avsnittet.Riksdagen bör fatta beslut om de föreslagna ramarna för år2001 och godkänna beräkningen av ramarna som inriktning för regeringens fortsatta budgetarbete.Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen,och dess myndigheter, regeringen, centralamyndigheter samt mediefrågor.Inför 2001 föreslår regeringen ytterligare uppjusteringar avpresstödet, vilket innebär en utökning av driftsstödet med 14 miljoner kronor.Kristdemokraterna anser att uppjusteringen av ramen för kan återtasoch att det inte sker någon uppjustering för . I och med att enstorstadstidning med omfattande presstöd upphört att komma ut kan anslagetminskas med . Totalt blir minskningen 124 miljonerkronor.Utveckling och anpassning av kan ske genomorganisationsförändringar och rationaliseringar. bör därför minskas med , med300 och med för 2003.I avvaktan på att en översyn görs av Datainspektionens verksamhet kanbesparingar göras på årligen.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 560 miljonerkronor , och för2003.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter somRiksrevisionsverket, Statskontoret, ,, m fl.Kristdemokraterna anser att ramen kan minskas genom besparingar ochsammanslagningar av vissa myndighetsfunktioner under utgiftsområdet som överlappar varandra. Detta redovisas utförligt i en särskild motion förutgiftsområdet.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre änvad regeringen föreslår , lägre 2002 och 145miljoner kronor lägre 2003.Utgiftsområde 3 ochuppbördUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och . görbedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurserän regeringens budgetförslag.Kristdemokraterna anser att den svarta marknaden har en skadligomfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Densvarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändraraffärsmoralen på ett negativt sätt. I syfte att hålla tillbaka den svartasektornmåste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför vill vi anslå 70miljoner kronor mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlardels om att öka beskattningens effektivitet, dvs förhållandet mellan debiteradskatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, dvs förhållandet mellandebiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenteradeerfarenheter (bl.a. av revisorer) visar att satsningar på dettaområde ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt.EU:s regelverk inom tullens område är i huvudsak genomfört. Ett ökatsamarbete mellan medlemsländerna för att minska smuggling och annanekonomisk brottslighet kräver ökade resurser.Kristdemokraterna anser att anslaget till skall ökas med 50miljoner kronor , utöver vad regeringen föreslagit, för att förstärkakontroll och spaning efter illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol,tobak och övriga skattepliktiga varor.Ramen för utgiftsområdet bör därför sammantaget utökas med 120miljoner kronor åren 2001-2003.Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet,domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården,exekutionsväsendet, , , Rättsmedicinalverket ochGentekniknämnden.Kristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inomrättsväsendet . vill tillföra rättsväsendetytterligare den kommande treårsperioden.Polisorganisationen får ytterligare resurser till närpolisverksamheten, enutökad polisutbildning och den internationella insatsstyrkan.Åklagarväsendet stärks. En beredskap måste finnas för ett ökat antalärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. Pengarnaska även användas till fortbildning och kompetensutveckling.Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. De mindre tingsrätternaska i princip behållas. Medel ska också gå till läns- och kammarrätterna.En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Handlingsplaner och påverkansprogram ska utvecklas.Målsättningen ska vara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utanbrottslighet. Detta arbete ska börja och fortsättaefter frigivningen.Brottsoffermyndigheten tillförs medel för att kunna tillförsäkra denenskilde rättstrygghet och rättssäkerhet.Det brottsförebyggande arbetet intensifieras genom att bl.a. får iuppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder motbrott. Medel tillförs också det brottsförebyggande arbetet i kommunerna.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med 1000 miljonerkronor för åren 2001, 2002 och 2003.Utgiftsområde 5 ochinternationell samverkanInom utgiftsområdet ingår förutom utrikesförvaltningenverksamhetsområdena internationella organisationer,information om i utlandet, nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor.Kristdemokraterna föreslår inga förändringar som sammantaget påverkarramen för utgiftsområdet.Utgiftsområde 6 TotalförsvarUtgiftsområdet omfattar förutom totalförsvaret denverksamhet som bedrivs av , , , vissa nämndersamt stödverksamhet till totalförsvaret. Här ingår ävenfredsfrämjande verksamhet med svensk trupp utomlands.Kristdemokraterna motsatte sig de omfattande nedskärningar av Försvars-maktens fredsorganisation som den socialdemokratiska regeringen ochCenterpartiet föreslog i prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret. Riksdagenbeslutade i huvudsak enligt propositionen.Internationell verksamhet är ett medel för att även utveckla och stärka vårnationella försvarsförmåga. Av Partnerskap-för-fred-samarbetet (PFF) följeratt den av Nato med partnerländerna utvecklade standarden för samverkanutgör grunden för utvecklingen av förmåga. bör sådansamverkansförmåga nås att alla svenska insatsförband kan ingå i Natoleddakrishanteringsinsatser. För att stärka förmåga att bidra till fred ochsäkerhet i och dess närhet genom att delta i internationellfredsfrämjande och humanitär verksamhet avsätter 500miljoner kronor under anslag 6:1 för åren 2001-2003.För att långsiktigt kunna möta utökade krav på internationell verksamhet,gränskontroll och miljöskydd till sjöss bör resurserförstärkas. avsätter under anslag 7:1för detta ändamål.Mot bakgrund av dessa förslag bör ramen för utgiftsområdet justeras uppmed totalt , eller 550 miljonerkronor för vart och ett av åren 2001, 2002 och 2003.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndInom utgiftsområdet omfattas verksamheterna internationelltutvecklingssamarbete samt samarbete med Central- ochÖsteuropa.Vi kristdemokrater anser att flera områden inom det svenska biståndetkaraktäriseras av alltför knapphändiga och bristfälliga insatser. Drastisktökade ambitioner är nödvändigt bl a inom det humanitära biståndet, globalamiljöprojekt, arbetet för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och endemokratisk samhällstradition, det säkerhetsfrämjande området,fattigdomsbekämpningen (skuldavskrivningar m m), samt hälsoforskningenoch för att hindra spridningen av sjukdomar som aids, tuberkulos och malariai såväl utvecklingsländer som delvis i vårt eget närområde kring Östersjön.Regeringens budgetpolitik inom biståndet är anmärkningsvärd. För attuppnå målet om ett biståndsutfall på av BNI för betalade manut 0,4 miljarder i sista stund . Framförhållningen ärminimal och politiken ogenomtänkt. som man nu återför tidigarereservationer föreslår man nya utgiftstak som drabbar biståndet orimligt hårt.Man ger med den ena handen och tar tillbaka med den andra.Regeringen säger att enprocentsmålet bör uppnås då de statsfinansiellaförutsättningarna för detta föreligger. Vi kristdemokrater anser att det finnsskäl och möjligheter för en ytterligare ökad biståndsnivå. Vi anslår därför 3,4miljarder kronor mer än regeringen , som en del av en 5-årsplan för att nå enprocentsnivån. På väg dit når vi år 2003.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med för år 2001,800 miljoner år och 2 000 miljoner för år 2003.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågorrörande flyktingpolitik, invandringen till ,mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas iSverige samt internationellt samarbete på detmigrationspolitiska området.Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörandeinvandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder motetnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning tillkommunerna för mottagandet av flyktingar.Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner iframförallt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsattabostadsområden. Vi ställde oss bakom anslaget och den föreslagnahöjningen , men avvisar den kraftiga höjningen om 305 miljonerkronor och även projektets förlängning som skulle innebära ett anslagom . motsatte sig inrättandetav en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslagetunderströk vikten av "en bred politisk förankring av den nya verksamhetenoch med ett engagerat stöd från regering och riksdag". Trots motstånd frånfem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet.Kristdemokraterna föreslår en nedläggning av från den1 . Vissa uppgifter övertas av , ombudsmannen företnisk diskriminering samt . Förändringen beskrivs iden särskilda motionen för utgiftsområde 8.Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med 344 miljonerkronor , och år 2003.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter förvård och omsorg inklusive utgifter för de flesta avSocialdepartementets myndigheter, bidrag till organisationerinom det sociala området samt stimulans- ochutvecklingsbidrag för skilda ändamål.Kristdemokraterna anser att funktionshindrade skall kunna delta isamhället på lika villkor och accepterar därför inga nedskärningar påhandikappområdet. Vi anser att det är bra att regeringen nu föreslår enavveckling av 65-årsgränsen i assistansersättningen, ett krav som vikristdemokrater har drivit . Det återstår dock att vidtaga förändringarvad gäller schablonersättningen som slår mot de allra svagaste.Sjuk- och tandvårdsförsäkring bör samordnas. För detta ändamålbör en utredning skyndsamt tillsättas. Då bör också frågan om kostnader förhjälpmedel tas med.Under de senaste åren har den enskildes tandvårdskostnader stigitdramatiskt. känner oro för att många tvingas avstånödvändig tandvård på grund av de höga kostnaderna. I avvaktan på enutredning om att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringarna tillför vi 100miljoner kronor under åren 2001-2003.Från år 2002 förelås en extra satsning på stimulansbidrag tillkommunernas arbete med anhörigvårdare.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med , 163miljoner kronor samt med år 2003.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden,ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samtsocialförsäkringens administration. Desocialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningarsåsom sjukpenning, rehabiliteringspenning ochnärståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering,arbetsskadeersättningar, handikappersättning samtfolkpension i form av förtidspension. Till området fördes1999 utgifter för allmän tilläggspension (ATP) i form avförtidspension samt arbetsskadeförsäkringen. Tillkom gjordeockså kostnader för sysselsättning för vissaförtidspensionärer samt ersättning för kroppsskada.Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering.Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt.Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona pårehabilitering i längden tillbaka. anser attden nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i allaväsentliga huvuddrag bör genomföras från 1/7 2001. Liksom utredningenräknar vi med en ökad totalkostnad reformen genomförs.Åren därefter innebär reformen, med mycket försiktiga antaganden, ennettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension.Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta.Vi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla med etthögriskskydd . För att få en besparing i statens budgetregleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning avarbetsgivaravgifterna.Den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) skall beräknas påsnittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning skall vara SGI-grundande.Kristdemokraterna förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligtfinsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckorförs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts detoffentligakostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs delvistill trafikanterna genom sänkt fordonsskatt.Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med 5 880 miljonerkronor , och år2003.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott iform av ålderspension, efterlevandepension till vuxna,bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg.Kristdemokraterna har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en radorimliga försämringar inom utgiftsområdet. Vi anser att inkomstprövningen iänkepensionen skall tas bort. Vidare skall inte fritidsfastighet ingå iinkomstprövningen för bostadstillägg.Regeringen föreslår i prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner ochefterlevandestöd till barn, att en förlängning av omställningspensionen skall ske . aviseras en förlängning 2005. Vi vidhåller vårt krav om att omställningspensionenistället skall återställas i ett steg, . För attförbättra för de sämst ställda pensionärerna föreslår etthöjt pensionstillskott med . Därmed fårde ekonomiskt sett sämst ställda pensionärerna del av de förbättringar somgarantipensionen väntas ge år 2003.Ramen för utgiftsområdet utökas med ochmed och med år 2003.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd tillbarnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag,föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag tillhandikappade barn.Kristdemokraterna hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsforminklusive egen omsorg i hemmet. Tillsammans med , har vi presenterat ett gemensamt alternativ till regeringensmaxtaxereform. För detta redogörs mer utförligt i en särskild motion medanledning av utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.Vi höjer dessutom garantinivån i föräldraförsäkringen från dagens 60 krper dag till per dag. förordar en modell med ettallmänt barnbidrag på som medelöverförs till förbättringar i bostadsbidraget inom utgiftsområde 18. Detinnebär i praktiken att de som bäst behöver det får ett högre barnrelateratbostadsbidrag. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer imånaden.På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nyttberäkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna förföräldraförsäkringen kommer att minska. samladefamiljepolitik framgår av avsnitt 7.3.Jämfört med regeringens förslag minskas ramen för utgiftsområdet med844,, utökas med ochmed år 2003.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadUtgiftsområdet omfattar bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen, kostnader för kontantarbetsmarknadsstöd samt bidrag till lönegarantiersättning.En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökadfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och denenskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt.Kristdemokraternas förslag att öka självfinansieringsgraden till inom enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till dettautgiftsområde kan minska kraftigt. Vissa strukturella förändringar iarbetsvillkoret för a-kassan leder till minskade utgifter för statskassan.Det är nödvändigt att förändra nuvarande regelverk förarbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor frånatt ta de jobb som ändå finns och erbjuds. förlorar den arbetslöse i vissalägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämförtmed att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övrigabidragssystem.