mot · GO02N380 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N380av , ()Stärk och utveckla den sociala ekonominFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att staten, landsting, regioner och kommuner måsteutveckla strategier för att stärka och utveckla den sociala ekonomin.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att den interdepartementala arbetsgruppen i samrådmed företrädare för den sociala ekonomin bör finna former för merregelbundna och representativa överläggningar mellan staten och densociala ekonomin.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tillsätta en arbetsgrupp med uppgiften att stärkaoch utveckla den svenska sociala ekonomin inom ramen för EU-samarbetet, bl.a. avseende förutsättningar för att delta i transnationellaprojekt.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar medLandstingsförbundet och för att utveckla detoffentligas gemensamma förhållningssätt gentemot den socialaekonomin.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att får bli ett försökslän för att geskattelättnader för nystartade kooperativ.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om åtgärder som kan genomföras för densociala ekonomin.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att för ideella föreningar och andra aktörer inomsocial ekonomi ge rätt till förmånliga villkor på arvoden.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att uppdra till och andra myndigheterinom utbildningsområdet att på lämpligt sätt främja ökadeutbildningsinsatser avseende kooperation och social ekonomi.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att främja högskolekurser i kooperativtentreprenörskap och inrätta en kooperativ "fakultet".310.1 Yrkandena 2-4 hänvisade till KrU.2 Yrkandena 5 och 7 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 8 och 9 hänvisade till UbU.Då välfärdsstaten växte fram ur folkrörelsernaAllt fler människor söker finna lösningar på sina behov genom att hittagemensamma samarbetsformer för att klara dessa. Olika samarbets- ochföretagsformer växer fram, i städer som på landsbygd. Historien "gårigen" då många av dessa samarbetsformer knyter an till hur välfärdsstatensuccessivt växte fram ur de breda folkrörelserna; människor bildade sigoch växte som individer och medborgare, i många fall blev de valda iförtroende till olika politiska församlingar. De klarade behovet av arbete,välfärd, social och kulturell utveckling genom att organisera sig i olikaekonomiska föreningar, samfälligheter etc. Välfärden byggdes utifrån ettklart underifrånperspektiv!Men välfärdsstaten utvecklades genom att det offentliga tog över mångaverksamheter som tidigare drevs av medborgarnas egna organisationer,föreningar eller kooperativ för att nämna några former. I många fall drevockså folkrörelserna fram denna utveckling för att man ansåg att det var enuppgift för det allmänna att bedriva just denna särskilda verksamhet. Iblandvar det starka företrädare för det allmänna som utifrån politiska ambitioneroch mål ansåg att det var en uppgift för det allmänna, det offentliga, attansvara för men också driva en viss verksamhet.Resultaten av denna utveckling av välfärden är kända men också starktomdiskuterade. Hur har välfärdspolitiken förankrats bland dem som den avseratt "betjäna"? Hur är förankringen bland medborgarna och deras upplevelserav delaktighet och möjligheter till lokalt anpassade lösningar? Är detöverhuvudtaget möjligt, om ens önskvärt, att utveckla välfärden genom att gåvidare i "det offentliga spåret"? Frågorna kan mångfaldigas och mer ellermindre specificeras.Samverkan för utveckling av den socialaekonominDet är viktigt att stärka och utveckla Välfärdssverige. Men det måste ske iformer som ökar medborgarnas ansvar och deras möjligheter tillaktivt inflytande.Den sociala ekonomin kan här kombinera välfärdspolitiska ambitionermed just ett mer aktivt inflytande för människorna. Staten har här ett stortansvar för att skapa större utrymme för en sådan utveckling.Nya samarbetsformer bör stimuleras och vi vill t.ex. lyfta framBolagsBolaget, som är en juridisk plattform för den som villdriva egen firma som anställd. BolagsBolaget hamnar på så sätt i gränslandetmellan det egna företagandet och den traditionella anställningstryggheten;formellt är bolagsbrukaren anställd av ett aktiebolag, i alla andra avseendenskall hon/han agera som en företagare. Svensk lagstiftning ocharbetsmarknadens regler är anpassade till ett "antingen-eller"-förhållande.BolagsBolaget förenar det bästa av dessa två världar och får därför betraktassom en "både-och"-lösning.Det offentliga, staten, landsting, regioner och kommuner måste utvecklastrategier för att stärka och utveckla den sociala ekonomin. Vare sig dethandlar om att stärka och utveckla befintliga samarbetsformer eller om attvara öppen för att stimulera nya former av företagsamhet. Detta bör gesregeringen till känna.Det finns också ett brett stöd för en sådan politik. Olika delar avFolkrörelsesverige och den sociala ekonomin söker nu etablera nya ellerförstärka äldre samarbetsformer. Här kan t.ex. nämnas:- landsbygds- och byarörelsen, som samverkar inom ramen förFolkrörelserådet Hela ska leva,- de "nya" kooperativen som växer fram och som understöds av t.ex. demånga lokala kooperativa utvecklingscentra som finns runt om i Sverigeoch samarbetar inom Föreningen ,- FKU - Forum för Frivilligt Social arbete, är samarbetsorgan för mångasocialpolitiskt aktiva frivilligorganisationer som i samarbete med , Stiftelsen och Svenska Röda Korsetdriver projektet ,- ledarskap och organisationsutveckling är i centrum för de 25-talorganisationer som samverkar inom ,- REVES, det europeiska nätverket för kommuner och landsting somsamarbetar med den sociala ekonomin, har också fått en svensk sektion,- Nätverket för social ekonomi i är en annan nationell aktör, lett avföreträdare för , ochSvenska Röda Korset, och tog t.ex. initiativet till den 7:e om social ekonomi som äger rum i 7-9 juni nästa år.I budgetpropositionen redovisas att en interdepartemental arbetsgruppavses inrättas . Uppgifterna för gruppen anges bl.a. varaatt organisera och följa vissa gemensamma insatser inom området. En avdenna arbetsgrupps främsta och viktigaste uppgift bör vara att i samrådmed företrädare för den sociala ekonomin finna former för merregelbundna och representativa överläggningar mellan staten och densociala ekonomin. Detta bör ges regeringen tillkänna.Regeringen har tidigare utsett en särskild arbetsgrupp för attbistå i frågor som kan bidra till att stärka idrottenssociala,kulturella och demokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetet. Dettavar ett framsynt beslut och en grupp med liknande uppgifter bör också utsesför att stärka och utveckla den övriga svenska sociala ekonomin inom ramenför EU-samarbetet, bl.a. avseende förutsättningar för att delta itransnationellaprojekt. Detta bör ges regeringen till känna.Den sociala ekonomin är viktig för bl.a. välfärd, sysselsättning ochdemokrati; frågor som i mångt och mycket avgörs ute i kommuner, landstingoch/eller regioner. Statens roll är naturligtvis viktig för att undanröjaeventuella juridiska och fiskala hinder för en positiv utveckling av den socialaekonomin. Därutöver är det lokala och regionala offentliga organ som genomkonkret handling kan bidra till en bra utveckling. Det är därför angeläget attdet offentliga, staten, landstingen/regionerna och kommunerna söker finna ettgemensamt förhållningssätt gentemot den sociala ekonomin. I syfte attutveckla en sådan bör därför regeringen ta initiativ till överläggningar medLandstingsförbundet och . Detta bör gesregeringen tillkänna.Nationell politik behövsUnder arbetade också en särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet med dessa frågor. Arbetsgruppens arbete var inriktat påatt kartlägga och beskriva relevanta förhållanden och synliggörafrågeställningar om villkoren för den sociala ekonomin i Sverige.Slutresultatet från arbetsgruppen blev rapporten som presenterades ibörjan av detta år. Avsikten skriver arbetsgruppen är "att denna rapportska kunna utgöra underlag för fortsatt utredande och politiskabedömningar".Till rapporten finns också en bilaga, i vilken bl.a. olika experter knutna tillarbetsgruppen medverkar, som speglade vissa problemområden utifrånförfattarnas egna perspektiv och erfarenheter.Det finns flera frågor som naturligtvis behöver fördjupade analyser innanpolitiska beslut kan fattas. Exempel på sådana frågor är en form för "företagmed allmännyttiga/samhällsnyttiga" ändamål, behovet av ramlagstiftning omideella föreningar, gemensam tillämpning av resultatstyrning för statsbidragtill samtliga kategorier av folkrörelser och föreningsliv samt förslag tillprinciper för statens syn på ideellt arbete. Andra sådana frågor rörskattelagstiftningen och sambandet med att skapa nya arbetstillfällen ikooperativa företag. På detta område finns bl.a. i och exempelpå skattelindringar för att stimulera tillskapandet av nya arbetstillfällengenom kooperativa företag. Inom ramen för detta utrednings- ochutvecklingsarbete bör t.ex. få bli ett försökslän för att geskattelättnader, under t.ex. , för nystartade kooperativ i länet. För attsöka finna långsiktiga och hållbara förslag är det angeläget att dettautredningsarbete sker i en parlamentariskt sammansatt utredning. Regeringenbör skyndsamt utfärda direktiv till en sådan utredning och klart ange att det ärangeläget med ett skyndsamt arbete. Detta bör ges regeringen till känna.Några förslagSamtidigt kan konstateras att det också i arbetsgruppens material finnsförslag till åtgärder som också utan särskild tidsutdräkt kan bli föremål förpolitiska beslut i riksdag och regering. Det gäller särskilt frågor som finnsdjupare utredda och analyserade i andra sammanhang, ibland av statligamyndigheter, exempelvis:- möjlighet till stöd ur för "förprojektering"/teknisktbistånd och hur bidrag till små projekt administrativt organiseras,- former och innehåll för regeringens strukturerade dialog med folkrörelseroch den sociala ekonomin,- rätten till A-kassa för arbetslösa som är styrelseledamot och/eller tecknarfirma i en ekonomisk förening.Inom dessa områden bör regeringen skyndsamt fatta beslut eller, om såerfordras, framlägga förslag för behandling. Detta bör gesregeringen till känna.FN:s internationella frivilligårÅr 2001 är FN:s internationella frivilligår. I budgetpropositionen anges attdetta kommer att användas som en utgångspunkt för att på olika sättuppmärksamma villkoren för det ideella arbetet och de enskilda personersom gör ideella insatser.Det är ytterst angeläget med olika åtgärder för att stimulera det ideellaarbetet. Det skulle i sin förlängning naturligtvis också betyda mycket för densociala ekonomin i arbetet med att rekrytera och behålla eldsjälar,förtroendevalda, ledare etc.Det gäller dock inte att bara uppmärksamma villkoren utan än mer göranågot åt de problem som redan finns kartlagda och med förslag om hur de kanundanröjas. T.ex. borde det inte vara några större svårigheter att för ideellaföreningar och andra aktörer inom social ekonomi ge rätt till förmånligavillkor på arvoden. Detta bör ge regeringen till känna.Öka kunskaperna om den sociala ekonominI skolan ägnas åt att studera och diskutera det privata ochoffentliga, vilket ofta var grunden församhällsutvecklingen. Den tredje vägens möjlighet, den ekonomiskaföreningen, berörs ofta endast med några ord. I t.ex. får barn ochungdomar redan i motsvarigheten till vår grundskola studera denkooperativa företagsformen. Denna möjlighet att utveckla samarbete ochsamverkan borde även få studeras och diskuteras mer i den svenskaskolan. Kooperativ skulle kunna startas i både grund- och gymnasieskola.Det finns redan nu en svensk friskola som drivs i form av en ekonomiskförening; Estetiska gymnasium som ägs av elever och läraretillsammans. Styrelsens majoritet består av elever.Ur en kartläggning 1998 av kan bl.a. utläsas att detfinns ett antal skolor som använder kooperativet som pedagogisk metod, ochhär redovisas vitt skilda verksamheter som cafeér, butiker och produktion avvaror och tjänster. Regeringen har också finansierat informationssatsningen"Starta eget tillsammans". har tillsammans medUtbildningsradion producerat en serie TV-program med samma namn riktadetill unga människor. Till dessa TV-program har studieförbunden ABF,Folkuniversitet, och medverkat i arbetetmed att utarbeta en studiehandledning. Men det behövs en mer målmedvetenpolitik från statens sida för att öka kunskaperna om den kooperativaföretagsformen. Regeringen bör därför uppdra åt och andramyndigheter inom utbildningsområdet att på lämpligt sätt främja ökadeutbildningsinsatser avseende kooperation och social ekonomi. Detta bör gesregeringen till känna.Högskolekurser i kooperativt entreprenörskap bör t.ex. främjas. Dettaborde inte minst kunna bli en utvecklingspotential för glesbygdslän. Enkooperativ "fakultet" på t.ex. högskolan i skulle kunna bilda modell.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Kenneth ()()