mot · GO02Sf259 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf259av , ()ArbetsskadeförsäkringenFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att behålla nuvarande bevisregler iarbetsskadeförsäkringen.2. begär att regeringen lägger fram förslag om hurarbetsskadeförsäkringen kan brytas ut ur statsbudgeten.3. begär att regeringen lägger fram förslag om hurarbetsgivaravgifterna kan anpassas efter antalet skadefall.4. begär att regeringen lägger fram förslag om hurarbetsskadeförsäkringen kan privatiseras.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ersättning vid arbetsskada.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av statlig reglering av en privatarbetsskadeförsäkring.BakgrundFöregångaren till den nuvarande arbetsskadeförsäkringen var enolycksfallsförsäkring för arbetare i industrin och vissa andranäringsgrenar som infördes . Ersättningen var en krona per dag. 1955infördes lagen om yrkesskadeförsäkring som gällde till 1977.Yrkesskadeförsäkringen gav ersättning för inkomstbortfall. Medyrkesskada avsågs framför allt kroppsskada till följd av olycksfall iarbetet eller vid färd till eller från arbetet. Till yrkesskada räknades ävenvissa sjukdomar som fanns förtecknade i en särskild kungörelse.1974 enades SAF, LO och PTK om att införa en s.k. trygghetsförsäkringför hela den gemensamma arbetsmarknaden. Trygghetsförsäkringen gerkompensation för "lyte och men" enligt skadeståndsrättsliga regler, i den månsådan ersättning inte uppbärs på annat sätt.Den 1 juli 1977 trädde lagen om arbetsskadeförsäkring i kraft och ersattedärmed yrkesskadeförsäkringen. Med arbetsskada avsågs skada till följd avbåde olycksfall och annan skadlig inverkan i arbetet. Som bevisregel gälldeatt arbetsskada skulle anses föreligga om inte betydligt starkare skäl taladeemot. Den särskilda listan på arbetsskador hade därmed ersatts av en generellregel. Efter samordningstiden ersatte av inkomstbortfallet på lönedelar upp till 7,5 basbelopp.Under mitten av 1980-talet skedde en praxisförskjutning iFörsäkringsöverdomstolen. Denna ledde till att en större del av de anmäldaärendena godkändes som arbetsskada. Detta i sin tur ledde till en ökandeärendetillströmning och därmed kraftigt ökade kostnader. Antalet anmäldaarbetssjukdomar ökade från 20.000 till 90.000 under tiden 1980-1990.Arbetsskadefondens utgifter var och 1992 närmare12 miljarder kronor.När den borgerliga regeringen tillträdde 1991 tillsatte den en utredningsom skulle se över arbetsskadeförsäkringen, med direktiven att i ett förstadelbetänkande föreslå en uppstramning av arbetsskadebegreppet och i ettandra delbetänkande utreda förutsättningarna för att privatiseraarbetsskadeförsäkringen. De nya bevisreglerna för arbetsskador trädde i kraftden och beräknades leda till att antalet godkändaarbetsskjukdomsfall halverades. Utredningsarbetet om förutsättningarna föratt privatisera arbetsskadeförsäkringen avbröts dock i och medkrisförhandlingarna i september 1992.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en ny utredning för att se överarbetsskadeförsäkringen 1997. Utredningen föreslog att försäkringskassornaskulle besluta i arbetsskadeärenden så fort som möjligt utan att iaktta någonsamordningstid. En omställningsersättning skulle även utgå när denförsäkrade genomgår behandling eller rehabilitering. Dessutom skulle ensärskild arbetsskadeersättning utgå under karensdagarna för att uppfylla vissaåtaganden i . Regeringen har inte anammat något av dessaförslag.LO har vid sin kongress beslutat verka för attbevisreglerna för att få en skada klassad som arbetsskada åter skall mjukasupp samt att prövning av arbetsskada skall ske i samband med attförsäkringskassan upprättar en rehabiliteringsplan. Den arbetsskadade skall dåkunna beviljas arbetsskadelivränta redan under rehabiliteringen.Arbetsskadeförsäkringar i EU-ländernaI alla EU-länderna finns det socialförsäkringar som täcker risken vidarbetsolycksfall och arbetssjukdomar. Försäkringarna skiljer sig på mångasätt från varandra. De är i regel reglerade genom lagstiftning, menförvaltningen kan vara organiserad allt ifrån de självständigaBerufsgenossenschaften i till den centrala statliga förvaltningeni . I , och finns ingen sär-skild arbetsskadeförsäkring, utan skadorna ersätts av sjukförsäkringen. IDanmark och finns privata försäkringsbolag.De flesta försäkringarna finansieras genom arbetsgivaravgifter. I de flestaländerna har företagen delats in i riskklasser och betalar olika avgifter, som iregel räknas ut som en procentsats på lönen. I och Storbritannienfinansieras arbetsskadeförsäkringen med skattemedel över statsbudgeten.Utöver skador förorsakade av arbetet ersätts i de flesta länder även skadortill följd av olycksfall under färd till eller från arbetsplatsen.Arbetssjukdomarersätts i alla länderna, men arbetssjukdomsbegreppet definieras olika. Förstutgår man från att en skadlig inverkan i arbetet generellt sett kan förorsaka enviss sjukdom. Om ett sådant samband föreligger, kan sjukdomen förklarasvara en arbetssjukdom, och därmed kan den bli uppförd på en lista överarbetssjukdomar. 1990 föreslog en enhetlig europeisk listamed ett 60-tal skadliga ämnen och ett 30-tal sjukdomar. Alla länder utomSverige och använde metoden med en särskild lista. ärdet enda land som har en generell regel för arbetssjukdomar, och Neder-länderna har över huvud taget ingen särbehandling av arbetsskador.I de länder där arbetsgivarna betalar sjuklön gällerdessa regler även vid arbetsskada. Efter sjuklöneperioden betalas ersättningantingen från sjukförsäkringen eller från arbetsskadeförsäkringen.Tabell 1: (EU-länder Finansiering Färd-olycks-fall Arbets-sjukdomar Karens-dagar Ersättningsnivå2 )2 Stora skillnader finns beträffande nivåer, varaktighet, beskattning, m.m.Redovisningen ärsåledes långt ifrån fullständig.3 Samma regler som för andra sjukfall.4 Finansieras inom sjukförsäkringen.Olika problemställningarIncitamentsproblemEn avgörande frågeställning när man reformerar arbetsskadeförsäkringenär hur man kan införa ekonomiska incitament för arbetsgivarna att skapasäkrare och hälsosammare arbetsplatser. Att låta arbetsgivarna betala deförsta av sjukperioden har gett dem incitament att minskakorttidsfrånvaron. Införandet av en karensdag i sjukförsäkringen ökadedessutom incitamenten för den enskilde att vara på arbetet, något sommärkts tydligt i statistiken.De ekonomiska incitamenten att minska långtidssjukskrivningarna hardäremot varit små för arbetsgivarna, vilket har börjat synas i en ökandelångtidssjukskrivning. Det gäller särskilt den offentliga sektorn. Ofta i syfteatt skära i kostnaderna har arbetsgivaren minskat personalen utan att ändraarbetsmetoderna. Kostnaderna har uppstått ändå, i form av långasjukskrivningar och arbetsskador, men då belastat sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen i stället för arbetsgivaren.Premien till arbetsskadeförsäkringen betalas via arbetsgivaravgiften. Denhar kontinuerligt höjts och är nu av lönesumman. Vid dennaprocentsats är inbetalningarna till arbetsskadeförsäkringen betydligt högre änutbetalningarna. Detta överskott har dock inte betalats tillbaka tillarbetsgivarna utan gått in i statens allmänna skattekista.Det är tveksamt om en kontinuerlig anpassning av arbetsgivaravgiften tillkostnaderna för arbetsskadeförsäkringen skulle öka incitamenten att förbättraarbetsmiljön. Ett enskilt företags arbetsmiljöinvesteringar skulle enbart ge enförsvinnande liten sänkning av avgiften. I flera andra EU-länder har, somnämnts, premien till försäkringen anpassats efter skaderiskerna i olikabranscher. Det ger något bättre incitament att förbättra arbetsmiljön. Bäst voredock om premien anpassades efter varje arbetsgivare. Som vid en vanligsakförsäkring skulle arbetsgivarna kunna premieras med en bonus efter ettvisst antal skadefria år, eller en sänkning av avgiften om antalet skador lågunder genomsnittet per antalet anställda.En sådan försäkring kan handhas såväl av den offentliga sektorn som avprivata försäkringsbolag. Om försäkringen även fortsättningsvis skall varaoffentlig måste den dock brytas ut ur statsbudgeten. Fördelen med att låtaförsäkringen handhas av privata försäkringsbolag är att dessa har en störreerfarenhet av att räkna på risker och sätta och att man kan fåkonkurrens bolagen emellan så att priserna pressas.I har arbetsskadeförsäkringen privatiserats med goda resultat.Initialt räknade försäkringsbolagen med för låga risker och satte därför förlåga . Den kostnad som då uppstod fick bäras av de privataförsäkringsbolagen och inte av staten. En anpassning av premiesättningen hardärefter skett. De svenska försäkringsbolagen har de norska erfarenheterna attutgå ifrån och skulle därmed inte behöva göra om samma misstag vid ensvensk privatisering av arbetsskadeförsäkringen.En annan fördel med privata försäkringar till skillnad från offentliga är genom politiska beslut svårligen kan gå in och ändra ersättningsvillkorennär försäkringen väl har tagits. Då är det ett civilrättsligt avtal som inte kanändras genom riksdagsbeslut. Naturligtvis kan de framtida villkoren ändras -exempelvis i form av en anpassning av premierna till ändraderiskförhållanden - såväl i offentliga som privata försäkringar.ErsättningsfrågorI dag ersätts den som får en skada klassad som arbetsskada med 100procent av inkomstbortfallet på inkomster upp till 7,5 basbelopp. Densom råkar ut för en sjukdom som inte orsakats i arbetet ersätts förnärvarande av inkomstbortfallet upp till 7,5 basbelopp.Frågan är dock om detta är rättvist. För den enskilde är ju skadan lika storoch försörjningsbehovet detsamma oavsett om skadan eller sjukdomenhar uppstått i eller utanför arbetet. Dessutom är det tveksamt om manskall ha samma ersättning när man inte jobbar som när man gör det. Detgäller ju inte vare sig i sjuk- och föräldraförsäkringen ellerarbetslöshetsförsäkringen.En annan sak gäller för de arbetsolycksfall och sjukdomar som uppståttgenom slarv och oaktsamhet av arbetsgivaren. Här är det naturliga enskadeståndsrättslig ersättning eftersom ersättningen inte enbart skall gällainkomstbortfallet när man inte kan arbeta längre utan även utgöra en visskompensation för att ens livskvalitet har försämrats utan egen förskyllan.En enhetlig försäkringsnivå i sjuk- och arbetsskadeförsäkringar skulle göradet mindre intressant för den enskilde att få sin skada klassad somarbetsskada. De segdragna utredningarna och beslutsprocesserna förarbetsskador har ofta effekten att någon rehabilitering inte kommer tillstånd. När beslut väl föreligger har sjukskrivningen pågått ,vilket gör det ännu svårare att överhuvudtaget åstadkomma en rehabilitering.Vi föreslår inte någon förändring av ersättningsnivån iarbetsskadeförsäkringen nu men vill öppna upp en debatt för enarbetsskadeförsäkring med större möjlighet att få skadestånd för försämradlivskvalitet och försörjningsmöjlighet och mindre av rentinkomstbortfallstänkande.Statlig regleringÄven vid en privatisering av arbetsskadeförsäkringen skulle det finnasbehov av statlig reglering av den. Ett exempel på reglering är att det börvara obligatoriskt för arbetsgivaren att överhuvudtaget teckna enarbetsskadeförsäkring. Man kan dock tänka sig att arbetsgivaren skallkunna välja försäkringsbolag själv och eventuellt även försäkringsnivåutöver en viss miniminivå. Som nämnts i förra avsnittet finns det dockavsevärda fördelar med att ersättningsnivån i arbetsskadeförsäkringen ärdensamma som i övriga socialförsäkringar.Våra förslagVi anser att en förändring av arbetsskadeförsäkringen måste få ta tid. Viföreslår därför en stegvis process innebärande- att inga ändringar görs i bevisreglerna i nuvarande arbetsskadeförsäkring.Den uppmjukning av bevisreglerna som LO föreslagit på sinkongress skulle vara mycket olycklig. Vi skulle sannolikt få uppleva enliknande kostnadsexplosion som och början av 1990-taletfram till dess att bevisreglerna stramades upp.- att arbetsskadeförsäkringen bryts ur statsbudgeten och att arbetsgivarnasavgifter till fonden successivt justeras i förhållande till antalet skador.Avgifterna kan anpassas branschvis och/eller efter varje arbetsgivares"skadeutfall".- att arbetsskadeförsäkringen privatiseras - såväl olycksfallen somarbetssjukdomarna. Det skall vara obligatoriskt för arbetsgivarna att tecknaen arbetsskadeförsäkring som ersätter inkomstbortfallet vid en arbetsskadaeller -olycka.Stockholm den 4 oktober 2000Margit ()()()()()()()()()