mot · GO02Sk680 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk680av , ()Skatter ur ett internationellt perspektiv1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förändringar i skattesystemet.2 Sammanfattning- Den ökade internationella konkurrensen och den tekniska utvecklingenökar förändringstrycket på de svenska skatterna. Skattebaserna blir alltrörligare.- Konkurrentländer sänker skattetrycket trots att de utgår från en lägre nivåän Sverige.- Valet står mellan att aktivt och snabbt genomföra förändringar i harmonimed den nya ekonomin eller tvingas därtill.3 konkurrenskraftSveriges konkurrenskraft rankas högt när det gäller vår välutbildadearbetskraft, våra skickliga företagsledningar och våra framgångsrikaentreprenörer. En tidigt exportinriktad industri och avregleringar inom enrad områden har format vårt näringsliv till att vara väl rustat i en alltskarpare konkurrens. Stora resurser läggs ner på forskning och vårtteknikkunnande är erkänt. Penetrationen av mobiltelefoner och Internet ärinternationellt sett mycket hög och vi ligger långt framme inombiomedicinska områden.Teknikutvecklingen medför att kunnande och kompetens sprids i alltsnabbare takt och konkurrensfördelarna varar inte som förr.Livscykeln för produkter och tjänster är med andra ord avsevärt kortare. Dettainnebär att det försprång som vi haft på en rad områden snart kan varainhämtat.3.1 BNPSverige ligger efter många andra länder när det gäller ekonomiskstandard. Det är därför nödvändigt att vi får en hög tillväxttakt för atthämta igen förlorad välfärd. BNP per capita är högre i många andraländer; förutom ligger en rad länder i EU på en högre nivå änSverige, såsom t.ex. , och Holland.Medvetenheten om vad som skapar välstånd har ökat. Vår konkurrenskraftkan förbättras kraftigt när det gäller områden som kan påverkas av politiker.Skatter är ett sådant område.3.2 PrisnivånSkatterna har stor inverkan på vår konkurrenskraft. Hög skattenivå driverpå i form av utflyttningen av företag, människor och kapital. Skatternapåverkar även prisnivån i landet. Flera studier visar att länder med högreskatter i allmänhet också har högre priser. Enbart momsen höjer prisnivånpå livsmedel jämfört med EU-snittet. motsvarar summan av alla skatter minst 40procent av priset på en normal varukorg med livsmedel. Än viktigare ärandra skatter. Höga skatter på företagande leder till sämre konkurrens ochhögre priser. Att skatter slår igenom på prisnivån innebär att skatter ärmer regressiva än de verkar.3.3 Internationella rådEn rad internationella organisationer som IMF, och EU har ocksårått att sänka sina skatter. Tillsammans med svenska offentligaorgan som RSV och påtalar även svenska ekonomer och forskarenödvändigheten av att genomföra strukturellt inriktade skattesänkningaroch ha en långsiktig strategi för skattetrycket. Enligt RSV kan inomloppet av en tioårsperiod globaliseringen och skattekonkurrensen betydaett avbräck i skatteintäkterna på 100 mdr kronor om året.Skattesystemet är ytterst beroende på de skattskyldigas lojalitet mot sy-stemet. Enligt RSV bygger skattesystemet "på masslojalitet, d.v.s. att enövervägande majoritet av befolkningen upplever det som riktigt och rättvistsamt försöker leva efter dess bestämmelser. Det gäller med andra ord attanpassa skattesystemet efter människorna och inte människorna efterskattesystemet. "4 Internationaliseringen ökar konkurrensenGlobaliseringen och den tekniska utvecklingen pressar till skarparekonkurrens. Människor, företag, varor och kapital får en allt svagarenationell anknytning. Ökad frihandel, snabbare transporter, ny teknik,bättre utbildning och ökade avregleringar är drivkrafter iinternationaliseringen.Transparensen ökar konkurrensen i sig. Konkurrensen gäller inte baramellan företag och individer utan också mellan olika länder. Prisskillnaderoch skillnader i avkastning blir då av stor betydelse och här spelar skattenivånen viktig roll. Det gäller framför allt skatt på kapital, inkomstskatt förhögutbildade och nyckelpersoner, bolagsskatt och moms vid elektroniskhandel.För del betyder internationaliseringen att vi måste hakonkurrenskraftiga skatter för att kunna behålla våra framgångsrika företag,vår attraktiva arbetskraft och vårt kapital. För ett litet land med vårtgeografiska läge och bistra klimat måste andra faktorer väga upp dessanackdelar. Några av dessa faktorer är ersättning efter skatt för arbete,sparande och risktagande.4.1 Rörliga skattebaserVad som går att beskatta kommer till följd av den internationellakonkurrensen att förändras. Rörliga skatteobjekt kommer att söka sig tilllågskatteområden i de fall det inte innebär alltför stora nackdelar. Därförbör man eftersträva stabila och breda skattebaser som är lågbeskattade.4.1.1 MänniskorUnga högutbildade söker sig alltmer utomlands. Andelen av en årskullnyutexaminerade akademiker som lämnar landet har under 90-talettredubblats. En allt lägre andel kommer tillbaka. Människor med eninternationell arbetsmarknad söker sig överhuvudtaget i högreutsträckning till länder där lönerna är höga och skatten låg.I detta sammanhang torde inte bara skatternas storlek spela roll utan ävensjälva konstruktionen av välfärdssystemet, d.v.s. kopplingen av skatter ochvälfärd. Ett skattesystem som till största delen omfördelar inkomsterna underen människas livstid kommer att uppmana mobila individer att söka sig till lågskatteländer medan incitamentet att bosättasig i torde var större under de perioder man bedömer att man harfördel av det svenska skatte- och välfärdssystemet. En sådan koppling mellanskatter och välfärd kan komma att erodera grunden för en långsiktigt hållbarfinansiering av välfärden.4.1.2 VarorHöga punktskatter och moms pressar också ut verksamheter från Sverige.Högre energi-och miljöskatter än konkurrentländer driver ut produktionentill länder med lägre miljökrav. Vissa varor som är högt beskattadekommer att handlas i närliggande länder med lägre skatt. Inköp avalkohol och bilar är exempel på sådana varor, där gränsinköpen ökar isådan utsträckning att skatterna pressas nedåt. Höga punktskatter och högmoms lockar också till smuggling och kriminella verksamheter. E-handeln till privatpersoner kommer också att vara känslig för hur högmomsen är på vissa varor och tjänster.Moms (normalskattesats %)25Finland 22Holland 17,5Storbritannien 17,5Tyskland 16Källa: 19994.1.3 KapitalAllra rörligast är kapital. Uppgifter finns på att svenskar har cirka 500mdr kronor i odeklarerat sparande utomlands. Skatt på sparande,avkastning och reavinster avgör i allt högre grad var kapitalet placeras.Det påverkar också var människor med höga inkomster vill bo. På så sättpåverkar kapitalskatterna inte bara det finansiella kapitalet utan ocksåhumankapitalet. Frågan om var framgångsrika och vinstgivande företagska lägga sin expanderande verksamhet påverkas på detta sätt avkapitalskatterna.4.2 Skattetrycket högst i SverigeSverige har ett av världens högsta skattetryck. Vi har mycket höga skatterpå rörliga skatteobjekt såsom sparande, riskkapital och höginkomsttagare.Vårt välfärdssystem uppmuntrar inte högutbildade och kompetentapersoner att stanna i , då de är högproduktiva.En genomsnittlig svensk aktieägare betalar mer än dubbelt så hög ägarskattsom motsvarande person i och Dålig träffsäkerhetFördelningspolitiska motiv för att bibehålla skadliga skatter är till stor delkontraproduktiva. Förmögenhetsskatt, statsskatt och kapitalinkomstskatterkan till stor del undvikas av resursstarka personer. Människor som ärlojala mot systemet straffas däremot och skattesystemet uppmuntrar deminte till att agera på ett sätt som både skulle gagna dem och tillväxten pålång sikt.Inkomstberoende taxor i äldrevården, inkomstberoende studiebidrag,inkomstberoende fastighetsskatt, mycket hög skatt på sparande, straffskatt påaktiva fåmansbolagsägare, inkomstberoende bostadsbidrag, straffskatt påkompetens, straffskatt på risktagande o.s.v. är exempel på konstruktioner iskattesystemet som inte uppmuntrar till agerande som gynnar välfärden.4.3 Skattesänkningar utomlandsI sänks den högsta inkomstskatten från till 42procent och skatten för låginkomsttagare från till 15procent. sänks företagsskatten från 40 till 25 procent.Dessutom avskaffas reavinstskatten vid företagsförsäljningar från år2002, vilket underlättar omstruktureringar i näringslivet. haruttalat en strategi att sänka skattetrycket tillEuropanivå. För del skulle motsvarande strategi innebäraskattesänkningar på mer än 200 mdr kronor. I planerar man att höjagrundavdraget till , i är grundavdraget lite över 8.800kr. I har flera av de mindre länderna försökt öka sinkonkurrenskraft genom att sänka skatterna. avskaffar nuockså förmögenhetsskatten och har sänkt kapitalinkomstskatten.Förmögenhetsskatten är redan slopad i de flesta andra länder ochskatterna på reavinster och utdelningar är förmånligare i många länderinom EU.Danmark, , , , , , ,, och är några länder som inte tar utförmögenhetsskatt.Källa: Industriförbund5 Strategi för skattesänkningarTrots smärre skattesänkningar är regeringen en stark försvarare av etthögt skattetryck. Det saknas en långsiktig strategi för skatternasutformning. Inga linjer syns i regeringens politik när det gäller hur vi skakunna möta den internationella skattekonkurrensen. Det regeringen kallarstrategi begränsar sig till vad som står på sid 32 i budgetpropositionen,där man skriver:För ett år sedan presenterade regeringen en strategi för eninkomstskattereform. Reformen innehåller två delar. Den första delenbestår i en kompensation för egenavgifterna. Den andra delen består i attden nedre skiktgränsen i skatteskalan höjs så att andelen som betalarstatsskatt endast omfattar av skattebetalarna.5.1 Skatteharmonisering ingen lösningDe diskussioner om skatteharmonisering som förs inom EU löser inteSveriges problem. Harmonisering av regelverk och administrativa rutinerär erforderliga men löser inte problemet med en för hög nivå påskattetrycket. En sund och icke diskriminerande skattekonkurrens är enförutsättning för att politiker och andra offentliga aktörer ska kunnamotivera och matcha kostnader och intäkter i det offentliga systemet.Dessutom skulle en skatteharmonisering av skattenivåerna bara bli enkortvarig lösning på problemet eftersom skattekonkurrensen är global. Destora skillnaderna i skattesystemens konstruktion och den ekonomiskavinningen av att ha lägre skatter än omvärlden är så stor för vissa länder att det blir svårt att motivera dem att delta i skatteharmonisering. Viär därför motståndare till att EU får beskattningsrätt.5.2 UndantagslagstiftningDet tydligaste tecknet på att regeringen själv inser att skatterna är förhöga är den undantagslagstiftning som regeringen står för. Undantag iskattesatserna för utländska experter, vissa aktieägare, vissafastighetsägare, lägre moms på kollektivtrafik och nedsättning avenergiskatt för industrin är några exempel på att vi har ett generellt förhögt skattetryck. Denna planlösa anpassning till omvärlden där vissavaror och vissa tjänster får skatteundantag måste ersättas av generelltlägre skatter som bibehåller solidariteten och inte utgör ett incitament attundgå skatt.5.3 Sänk skatterna nuWorld har rankat länder när det gäller derastillväxtpotential och där kommer på trettonde plats. Vi harförbättrat oss men ligger långt efter jämförbara länder som ochHolland.Tabell: Growth Competitiveness Ranking (plats i tabellen)Tabell 1: (1 )Källa: WEF Global Competitive report 2000Det ekonomiska uppsving som råder innebär inte att konjunkturen äravskaffad. har fortfarande en mycket stor offentlig utgiftsandel,som borde vara mycket lägre eftersom vi är inne i en högkonjunktur.Flera internationella organisationer och andra ekonomiska bedömare, somregeringen i andra sammanhang lyssnar till, råder att sänkaskattetrycket. IMF anser att skatterna borde sänkas i med minst 80mdr kronor . De anser att den statligainkomstskatten ska sänkas till . IMF rekommenderar också sänktakapitalskatter för att främja sparande, nyföretagande och investeringar.5.3.1 Fördröjda effekterStrukturella förändringar har i regel en kraftfull inverkan på ekonominsfunktionssätt, men de slår igenom på produktion, sysselsättning, priserm.m. med en viss fördröjning. Det är därför som det är så viktigt attgenomföra förändringar nu.Vi föreslår bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt skatt på utdelningar,sänkta marginalskatter, kraftigt höjt grundavdrag och nej till höjda miljö- ochenergiskatter på företag i aktivtMorgondagens välfärdsvinnare står att finna bland de länder som aktivtoch snabbt genomför förändringar. Det största hotet mot denskattefinansierade välfärden är inte skattesänkningar utan ett bibehållethögt skattetryck. Valet står mellan att aktivt och snabbt genomföraförändringar i harmoni med den nya ekonomin eller att senare tvingasdärtill.Stockholm den 2 oktober 2000Carl ()()de ()()()()()()