mot · GO02Ub345 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub345av , ()Utbildningsmöjligheter för finsktalande romerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildningsmöjligheterna för finskspråkiga romer.MotiveringDe sverigefinska folkhögskolorna bedriver verksamhet för mångaminoritets- och invandrargrupper. De har en lång erfarenhet och speciellakunskaper som ytterst få av landets kommunala skolor kan erbjuda när detgäller både grundskole- och gymnasieutbildning för olika språkgrupper.Den minoritetsgrupp som har den lägsta utbildningen är de finskspråkigaromerna i . Deras skolsituation präglas tydligt av den kulturellasärarten inom gruppen som gör att man inte kan jämställa dem med någraandra minoriteter. Många kommuner har sina egna mer eller mindre lyckadelösningar för att driva undervisning för romer, både barn och vuxna. Mångavuxna romer har aldrig avslutat sina grundskolestudier och behöverkomplettera sin utbildning i vuxen ålder. Då erbjuds samma möjligheter somför andra med låg utbildning, men har man gett upp på grund avolika skäl som har sin grund i kulturella skillnader och språk. Kunskapslyftetresulterade i vissa kommuner i att undervisning t.ex. för kvinnor skedde imindre grupper och bestod av sömnad varvad med svenska. Men mångaelever vill ha en riktig undervisning och skaffa betyg i olika ämnen - inte barasy kläder. Det ger ju ingen kompetens och inget yrke för dagensarbetsmarknad om man inte väljer att utbilda sig vidare i sömnad.Axevalla folkhögskola har bedrivit grundskole- ochgymnasieundervisning för vuxna romanielever med gott resultat. Skolan harmindre grupper där undervisning sker på finska och man tar hänsyn till dekulturella och språkliga skillnader som är grunden för undervisningen. Skolanhar en stor social betydelse, och studierna bedrivs . Förromanigruppen kan man inte bedriva undervisning på internat.Tyvärr är det före skolstarten osäkert hur många elever som fårstudiebidrag, socialbidrag eller annat bidrag för att börja utbildningen t.ex. iStockholm, eftersom kommunerna inte känner till vilken form avundervisning som erbjuds och tror att man klarar undervisningen i den egnakommunen trots allt. Många elever nekas bidrag från sina hemkommuner ochtvingas tacka nej till en erhållen studieplats.Till Stockholmsfilial pendlar många vuxna elever långa sträckordagligen, vilket ofta är betungande för många kvinnor som har huvudansvaretför hushållsarbetet och barnen i familjen. Därför har det kommit ett önskemålfrån dessa grupper om att kunna bedriva undervisning i mindre grupper i olikakommuner och att ansvarar för denna undervisning. ISödertälje kommun har man startat ett sådant försök omdistansutbildning där kommunen tillsammans med folkhögskolabedriver undervisning enligt romanielevers önskemål att studera grundämneni skolan.Därför är det viktigt att staten ser över romaniundervisningen i Sverigeskommuner och att undervisningen samordnas så att bästa möjliga resultatåstadkoms för alla romanielever - oavsett om de bor i eller iHaparanda. Det är viktigt att man samordnar undervisningen med de finskafolkhögskolorna som redan har både språklig kompetens och kulturkompetensvad gäller den romska minoriteten.Stockholm den 5 oktober 2000Sinikka ()()()