mot · GO02Ub287 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub287av , ()VuxenutbildningenSammanfattningKristdemokraterna anser att nedanstående principer förvuxenutbildning ska gälla:- Alla medborgare ska utifrån sina specifika behov, intressen ochbegåvningar erbjudas utbildning upp till treårig gymnasial nivå ellermotsvarande.- Människor med funktionshinder eller utvecklingsstörning av olika slag skautifrån sina förutsättningar ges jämbördiga möjligheter till utbildning.- Den värdegrund som bygger på västerländsk humanistisk människosynoch som har förvaltats av tradition ska återfinnas i utbildningen.- Varje kommun ansvarar för att kunskaper kan valideras så att man kantillgodoräkna sig dem.- Olika utbildningsanordnare med olika pedagogiska profiler ska få bedrivavuxenutbildning.- Folkbildningen med sin pedagogiska profil ska ha en särställning. Resurserska tilldelas i särskild ordning genom försorg.- Friskolor ska finnas med i princip samma villkor som inomungdomsutbildningen.- Studiefinansieringen ska bygga på ett enhetligt system som är rättvist ochförutsägbart.- Utbildningskonto ska finnas för dem som har fått en plats påarbetsmarknaden.- Det ska löna sig att studera.- Kommunerna ska ansvara för uppsökande verksamhet.- Utbildning ska upphandlas så att mångfald och kvalitet garanteras.- Vuxenutbildningen ska vara av hög kvalitet och med den studerandesmotivation till lärande som utgångspunkt. Utgångspunkten är att varjemänniska har förmåga att utvecklas själv eller i gemenskap med andra. Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdegrunden för vuxenutbildning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge personer med utvecklingsstörning samma rättighet tillvuxenutbildning som andra.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildning skall löna sig.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av forskning inom området vuxenutbildning medinriktning mot handikappade.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att studerande erbjuds studiefinansiering som är rättvis ochförutsägbar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om organisation av vuxenutbildningen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att folkbildningen skall inta en särställning vidmedelstilldelning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla skall få möjlighet att erbjudas utbildning upp till treåriggymnasial nivå eller motsvarande.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att funktionshindrade ges erforderligt stöd och förutsättningaratt delta i utbildningar.InledningUtvecklingen i omvärlden påverkar den svenskautvecklingen, men det är främst samhällsförändringar iSverige som vi kan styra. Vi har gått in i ett kunskaps- ellerinformationssamhälle där kunskapen är nödvändig för attkunna delta i samhället. Vuxenutbildningen har ökat kraftigtde . Ett kunskapssamhälle innebär attbåde de som har och de som inte har skolutbildning behöverförkovra sig i livet. Arbeten har försvunnit, ochteknifieringen får konsekvenser i nya, kunskapskrävandeuppgifter inom i princip alla yrkesområden. Detta visar inteminst de OECD- rapporter som utgivits.Kristdemokraterna ser det livslånga lärandet som en naturlig del av livet.När som helst i livet ska medborgaren få möjlighet att göra en omstart ochtillägna sig de kunskaper som man av olika anledningar inte erövrat tidigare.Tillvaron förändras för människor och nya situationer kräver ny beredskap.Arbetsmarknaden förändras och gamla yrkesuppgifter ersätts med nya. Därförmåste människor erbjudas nya möjligheter till kunskaper som anses varanödvändiga för delaktighet i samhället.Kunskapslyftskommittén har lämnat sitt slutbetänkande"Kunskapsbygget - det livslånga lärandet" (SOU 2000:28). Det harframarbetats med kristdemokratiskt inflytande och vi ställer oss positiva tillhuvuddelen av förslagen. Utvärderingarna av kunskapslyftsprojektet visar attsatsningen i stort varit lyckad. Detta innebär inte att det inte finns områdendär vuxenutbildningen behöver förbättras. Nedan beskrivs några områdensom är särskilt viktiga.En god ungdomsskolaAlla ska i livet få tillgång till en godplattform för lärande som möjliggör en kreativ och flexibelindividuell utveckling. Därför är alltid basen för ett livslångtlärande en trygg uppväxtmiljö med en god ungdomsskola.Individerna ska vidare kunna realisera sina individuellastudieplaner och personliga framtidsplaner genom attförutsättningar finns till kontinuitet i lärandet. Det friayrkesvalet kräver att kunskap finns tillgänglig för alla somhar förutsättningar att tillägna sig dem.Sverige är det OECD-land som i förhållande till BNP investerar mest ikunskap; ändå har vi inte den bästa skolan. Internationellt ligger intesärskilt högt enligt 1998. När det gäller befolkningen i stort som haren längre högskoleutbildning ligger på delad 8:e plats. Om man mäterantalet personer i arbetskraften ligger vi på 14:e plats och för gruppen 25-34år på delad 18:e plats. Statistik som måste leda till eftertanke och handling. ISverige presenteras dystra rapporter om bristande kvalitet i ungdomsskolan.Skolverkets rapport visar att upp mot 100 000 elever inte mårbra i skolan. Många elever, , lämnar gymnasiet utan betygetgodkänd. studerade 17 700 elever på det individuellaprogrammet, dvs av antalet studerande i årskurs 1. Gymnasieskolanlever inte upp till kraven, det är de flesta överens om.Kristdemokraterna menar att och gymnasieskolan behöverförbättras avsevärt. Vi utvecklar detta i särskilda motioner.Vuxenutbildningen ska i huvudsak möta behov som uppstått på grund avsamhällsförändringar eller genom individuella behov. Den får inte bli enersättning för uppgifter som ungdomsskolan inte lyckats lösa. Däremotbehövs alltid vuxenutbildningen som en del i det livslånga lärandet.Vilka utbildningar som kommer att behövas kan inteprognostiseras, menar många. Utvecklingen går fort och är i vissa avseendensvår att förutse. Grundutbildning måste byggas utifrån människors behov. Dåkommer samhället att skapas utifrån mänskliga förutsättningar. Detta innebärockså att såväl spetskompetens som bred kompetens ska stimuleras. Ettsådant förhållningssätt ställer krav i form av ökad flexibilitet påutbildningssystemen både vad gäller innehåll, form och kvantitet.VärdegrundenTill statens särskilda uppgifter på utbildningsområdet hör attombesörja att den gemensamma värdegrund som samhälletbygger på aktualiseras. Den bör klargöras och praktiskttillämpas i alla verksamheter. I den nuvarande läroplanen förde frivilliga skolformerna finns följande värdegrund fastlagd:Människors okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samtsolidaritet med svaga och utsatta är värden som den samhällsstöddavuxenutbildningen ska förvalta och förmedla.I överensstämmelse medden etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanismsker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, toleransoch ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. (Lpf 94, s. 5)Även den samhällsstödda vuxenutbildningen bör bygga påmotsvarande värdegrund. Den behöver dock inte vara icke-konfessionell eftersom vuxna människor själva väljerinriktning på sin utbildning.Staten har också en speciell uppgift att värna om de kulturella ochhumanistiska inslagen i utbildningen. Det finns en demokratiaspekt avutbildning och livslångt lärande som är ytterst viktig att markera. Kunskap gergrund för delaktighet i samhället generellt men också för att kunna påverkasitt eget liv i olika situationer. Vidare ska utbildningen fördelas jämlikt såattäven utsatta grupper ges förutsättningar för livslångt lärande.Utbildningen ska löna sigUtbildningspolitiken är en drivkraft för bättrekonkurrenskraft och en del av infrastrukturen i ettvälfärdssamhälle. Att producera och sprida kunskap är viktigtför ett utbildningssystem. kommer detta med storsannolikhet att ske i samspel med andra aktörer.Utbildningspolitiken behöver inriktas på att sprida utbudet tillalla medborgare, även till dem som kan förefalla stå långtfrån arbetsmarknaden. Utbildningen ska vara frivillig ochingen ska "parkeras" i utbildningssystemet som inte ärmotiverad och intresserad. Det viktigt att utbildning lönar sig.Resultat från ett europeiskt projekt i 15 länder om jämförbara data omavkastningen på utbildningsinvesteringar, s.k. lönepremier, visar attavkastningen i är bland de lägsta både för män och kvinnor. Ävenandra undersökningar ger samma resultat. T.ex. visar en genomgång(1999) att utbildningens lönepremie i ligger på ca 4,5procent, vilket internationellt sett är en låg siffra. Premien är högre i privat äni offentlig sektor. Eftersom premien är beräknad före skatt drar de högasvenska skatterna ned premien till en ännu lägre nivå. Det konstateras ocksåatt den relativt låga avkastningen på högskoleutbildning i antagligenhar påverkat tillströmningen till högskolan.Kristdemokraterna kan inte acceptera att har en så låg avkastningpå investering i utbildning. Det är hög tid att vidta åtgärder för att höjapremien, dvs att det livslånga lärandet även ger ekonomiskt utbyte. Det är tillnytta för tillväxten och en stimulans för att studera och arbeta i Sverige.Ett livslångt lärande har självfallet kvaliteter som inte är mätbara påsamma sätt som inkomsten före och efter studiernas genomförande. Dit hörökad möjlighet att få behålla sitt arbete eller att söka ett nytt arbete liksomrent allmänt ett ökat självförtroende, som kan utgöra inkörsporten tilldeltagande i demokratiska beslutsprocesser. Men detta är ofta inte nog utan viär övertygade om att det också krävs en högre lönepremie för att i varje falllängre utbildningar skall vara attraktiva. Effekterna av god utbildning kan intemätas enbart i ekonomi för statens del heller. Socialt kapital, demokrati ochden enskildes rättigheter och skyldigheter är fördelar med en välutbildadvuxenbefolkning.God studiefinansieringKraven på utbildning och ett kontinuerligt lärande, där denenskilde uppmuntras till återkommande studier, ställer kravpå studiefinansieringssystemen. Det är nödvändigt att ta ettsamlat grepp över hur människor i olika faser i livet skallkunna finansiera sina studier. Den som står i begrepp att börjastudera måste kunna planera sin ekonomi. Dagens systempräglas av oklara gränsdragningar mellan arbetsmarknads-och utbildningspolitik, vilket drabbar den enskilde. Vårtsystem innebär att utbildningsplats och studiefinansiering skaföljas åt.Det är viktigt att reglerna kring studiefinansiering är tydliga och att mansnabbt kan få en uppfattning om vad det är som gäller. Det gäller i fråga omhur stort bidrag den enskilde skall kunna få av staten, hur länge dessa delas utoch vilka krav som skall vara kopplade till bidragen. Ett andra krav påfinansieringssystemet är förutsägbarhet. De regler som gäller när den enskildebeslutar sig för att börja studera får inte kraftigt försämras under studiernasgång.Nära kopplat till förutsägbarheten ligger kravet på att systemet är rättvist.Det "först-till-kvarn-system" som finns är t ex både oförutsägbart ochorättvist. Det innebär att själva sökandet i sig, för att hitta bästa villkoren, blirpåfrestande. Grundprincipen måste vara att den enskildes ekonomiska insatsskall vara likvärdig för samma typ av studier. Om det i något avseende skiljersig åt måste det därför också ur ett rättviseperspektiv kunna gå att förklaraskillnader. Detta är särskilt aktuellt i fallet vuxenstuderande på grundskole-och gymnasienivå.Kristdemokraterna vill ha en gemensam garanterad bidragsnivå. Allamellan 25 och som inte har fullständiga betyg från grund- och/ellergymnasieskola skall erbjudas ett skattefritt bidrag som motsvarar avtotalbeloppet, dvs under den delen av året som studier bedrivs. Denstuderande ges därutöver möjlighet att komplettera med en lånedel på upp till3 /månad. CSN gör bedömningen av lämplig nivå på lånet med hänsyntill den studerandes ålder och återbetalningsmöjlighet. Grundprincipen attlånet skall återbetalas skall gälla. Volymen på det nya och högre stödet måsteanpassas till antagningen av studerande. Studerande på grund- ochgymnasienivå, som läser av eget intresse för att komplettera eller för att t exhöja betyg, hänvisas till det ordinarie studiestödssystemet. Detta förändrasdock enligt följande:Bidragsdelen höjs till av totalbeloppet. bör dock nivånmotsvara hälften bidrag, hälften lån.Inkomsttaket tas bort, dvs det blir fritt för studenter att kompletterabidragsdelen med eget arbete.Förändringarna kompletteras med höga krav på resultat och principen attlånen skall betalas tillbaka.Idag är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomisktmöjligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt utbildningskonto ger denenskilde möjlighet att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Detligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att finna utbildningarsom efterfrågas på arbetsmarknaden. En del av dagens flaskhalsproblematik,d v s det faktum att vi trots hög arbetslöshet har skriande brist på visstyrkeskunnande, kan bemötas genom införande av ett utbildningskonto. I detinvesterar både arbetsgivare och den enskilde med skatteavdrag enligt vissaprinciper. Arbetstagaren bestämmer inriktningen på studierna och tar med sigkontot vid byte av arbetsgivare. Medel som ej används förstärker pensionen.Organisering och utbyggnadav vuxenutbildningKommunerna har i huvudsak ansvar för vuxenutbildningenpå grundskole- och gymnasienivå. Det femårigakunskapslyftsprojektet syftade bland annat till att förnya ochutveckla kommunernas utbildningsverksamhet. Utvärderingarvisar att det syftet i stort sett uppnåtts. Kommunerna haraktualiserat utbildningsbehoven på ett nytt sätt och det finnsall anledning att lita till att kommunerna nu kommer att ta sittansvar för denna verksamhet. Därför ser vi inga skäl för attorganisera vuxenutbildningen på annat sätt än trotsatt i sitt slutbetänkande föreslår det.Kommunerna ska ta sitt ansvar för upphandling ochgenomförande och ska ha sin främjande ochutvecklande uppgift liksom sitt tillsynsansvar. Det ska finnasolika utbildningsanordnare. Folkbildningen med sinpedagogiska profil intar här en särställning genommedelstilldelningen via . Den bör specielltmed tanke på den goda verksamhet kring funktionshindradeskompetensutveckling som bedrivs erbjudas medel inomramen för regeringens ITIS-satsning. sergärna friskolor också inom vuxenutbildningen. Här börSkolverkets roll som oberoende myndighet förtydligas.Kristdemokraterna menar att vuxenutbildningen ska byggas ut och godkvalitet eftersträvas. Det är viktigt att det klart framgår om satsningarnagällerutbildning eller åtgärder som mer handlar om direkta arbetsmarknadsinsatser.Kunskapslyftsprojektet ska utvärderas enligt planen och erfarenheter drasom vuxenutbildningens reformering inför 2000-talet. Särskilt viktigt är attockså vuxna med handikapp, eller andra speciella förhållanden, kommer iåtnjutande av utbildningssatsningen. De utvecklingsstördas situation börsärskilt lyftas fram. Denna grupp glöms ofta bort och deras behov avkompetenshöjning måste beaktas.UtbildningensförutsättningarVuxenutbildningsområdet har varit mycketomfattande. Det rymmer folkbildning med folkhögskolor ochstudieförbund, vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning, personalutbildning och egentligenockså högskoleutbildningar. I takt med att vi med stormsteggår in i ett kunskaps- och kommunikationssamhälle ökarbehovet av studier även efter grund- och gymnasieskola. Detlivslånga lärandet är något högst påtagligt ochnödvändigt. Vi menar därför att det behövs lärare som hargedigna kunskaper om den vuxna människans lärande.Det behövs också en kraftfull och omedelbar satsning på forskning inomområdet vuxenutbildning och livslångt lärande. Här vill vi också markerafolkbildningsforskningen. Vi ser det angeläget att forskningen tar ansvar förforskningsinformation och därmed ger möjlighet till en kunskapsproduktionoch utveckling inom olika områden. Särskilt vill vi lyfta fram den bedriver vid och ÖrebroUniversitet och som bör involveras som en naturlig del vid utvecklingen avvuxenutbildning för alla medborgare.Individens motivation och lust att studera beror bl.a. på hur starkt behovetav utbildning är och tidigare erfarenheter av lärandet i skolan, vardagslivetoch arbetslivet. Individens behov ska vara utgångspunkten för denindividuella utbildningsplanen. Det är viktigt med uppsökande verksamhet föratt nå dem som inte är motiverade att studera. Kommunen ska ha ansvar föratt göra utbildningen tillgänglig för varje invånare och den uppsökandeverksamheten ska finansieras genom kommunbidraget. Fackligaorganisationer kan också fortsättningsvis ombesörja uppsökande verksamhetmen inom ramen för sin reguljära verksamhet.Människor medfunktionshinderDet finns uppenbara problem för studerande med olika typerav funktionshinder att få en utbildningssituation som äranpassad till egna villkor. Det gäller personligt stöd i form avstödundervisning, assistans eller tolktjänst för döva och närdet gäller att förflytta sig till utbildningslokalerna. Dessaproblem måste lösas.En grupp som inte är garanterad utbildning ens pågrundläggande nivå är personer med utvecklingsstörning. Det finns inget somhelst skäl för att de inte ska få samma rättigheter som andra medborgare. Deska därför garanteras utbildning i en omfattning som motsvarar de nationellaeller specialutformade program som ungdomar med utvecklingsstörning kanstudera vid gymnasiesärskolan.Människor med funktionshinder av olika slag ska ha lika möjligheter ochsamma rätt till en högkvalitativ utbildning som övriga medborgare. Det är denstuderandes intresse och inte utbildningsform, val av utbildning eller tillgångtill särskilt stöd som ska styra den studerandes val av utbildning. Denenskilda individens behov ska alltid tillgodoses utifrån vars och ensförutsättningar. Individuella utbildningsplaner är viktiga för att nå deuppsattamålen.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()