mot · GO02MJ244 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ244av , ()Yrkesmässig trädgårdsodlingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensförutsättningarna inom växthusodlingen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att trädgårdsnäringsföretagen skall beskattas med en generellkoldioxidskatt, lika för hela näringen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att företag skall medges en nedsättning av arbetsgivaravgiftenbaserad på årslönesumman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att trädgårdsnäringens säsongsmässigaarbetskraftsförhållanden bör ses över i en särskild utredning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sänka dieselskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta bort skatten på kväve i handelsgödseln. 17.1 Yrkandena 2 och 6 hänvisade till SkU.2 Yrkande 3 hänvisat till SfU.3 Yrkande 5 hänvisat till FiU.MotiveringDen yrkesmässiga trädgårdsodlingen i vårt land har ettproduktionsvärde på , beräknat påredovisade arealer och produktion i SCB:strädgårdsinventering 1996. Produktionen, som omfattaryrkesmässig odling av grönsaker i växthus och på friland,odling av frukt, bär och plantskoleväxter samt växthusodlingav krukväxter och snittblommor, svarar sammantaget för cahälften av den svenska konsumtionen av dessa slag avprodukter.Antalet producerande trädgårdsföretag uppgår till ca 3 700 varav ca 1 400med odling i växthus och 2 900 med frilandsodling. Antalet sysselsattauppgår till drygt 25 000, motsvarande ca 10 000 helårsanställda. Enbetydande del av arbetstillfällena i branschen utgöres av säsongsmässigaskördeanställningar.Trädgårdsnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med bred spridningöver landet och med en viktig sysselsättningsskapande betydelse i mångaområden med en i övrigt svag industri- eller näringsverksamhet.EU-medlemskapet har inneburit att konkurrenstrycket på den svenskaträdgårdsproduktionen har ökat kraftigt. Trädgårdsnäringen missgynnas i sinkonkurrenssituation liksom jordbruket av produktionsskatter påväxthusuppvärmning, gödselmedel, bekämpningsmedel och diesel. Dessaförhållanden redovisades ingående i utredningen livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167). Vi konstaterar att regeringen ännu inte reagerat påde förslag om konkurrensutjämnande åtgärder som utredningen föreslagit förträdgårdsnäringens del.Regeringen har i samband med avlämnandet av budgetpropositionen, ochvid sidan om denna, i en uppgörelse med jordbruket beslutat att se över en delav jordbrukets särskatter. Vi ser det som självklart att äventrädgårdsodlingens särskatter, och särskilt växthusodlingens skatter på bränsleför uppvärmning, blir föremål för en översyn med sikte på att nå enjämställighet med konkurrentländernas beskattning. Dock föreslår vi redan nuen sänkning av dieselskatten till per liter dieselolja och ettborttagandeav den s.k. gödselskatten.VäxthusodlingensenergibeskattningSverige tillämpar den högsta energibeskattningen förväxthusuppvärmning i EU. I uppställningen nedan visas densvenska koldioxidbeskattningen i jämförelse medbeskattningen i och Holland.Jämförande koldioxidbeskattning för växthusodlingen, kr/m3 eldnings-oljaTabell 1: (200-529 )Med hänsyn tagen till klimatiska förhållanden i de olikaländerna innebär detta i ett företag med växthusytaatt det genomsnittliga svenska växthusföretaget erlägger ca56.000 kr i skatt medan motsvarande företag i endast erlägger 2.000 respektive 2.400 kri skatt. Tas därtill hänsyn till att det svenska grundpriset påolja är väsentligt högre än i de båda övriga länderna och attholländska företag uteslutande utnyttjar naturgas blir dentotala energikostnaden ännu mer till nackdel för den svenskaväxthusodlingen. Läggs därtill ytterligare att den holländskaskatten egentligen är utformad som en av näringen självpålagd avgift vilken återförs till näringen som ettinvesteringsstöd och ett energiutvecklingsstöd så skapas enän mer ofördelaktig konkurrenssituation för de svenskaväxthusföretagen.Skattebelastningen på de svenska växthusföretagen innebär att företagendräneras på det nödvändiga kapital som i dagens läge, med de högstaenergipriser som noterats, varit behövligt för att kunna genomföraenergieffektiviseringar och energibesparande investeringar. Redaninnevarande produktionsår har energikostnadsökningarna medfört att det storaflertalet av företagen med en traditionell produktionsinriktning inte kommeratt kunna visa lönsamhet. Inför ett nytt produktionsår, 2001, ter sig utsikternaän mer negativa eftersom då det höga energikostnadsläget får genomslag påhela årets produktion. Detta innebär att många företag kommer att drastisktinskränka sin produktion eller välja att helt upphöra med produktionen. I dettaläge anser vi det inte försvarbart att bibehålla den högsta energibeskattningeni . Koldioxidbeskattningen förlorar sitt syfte och blir en belastning påföretagen eftersom redan det höga energikostnadsläget är ett tillräckligt, föratt inte säga ett tvingande, incitament till energieffektiviseringar ochenergibesparingar.Mot den här redovisade bakgrunden anser vi det ytterst angeläget att ävenväxthusodlingens energibeskattning blir föremål för en motsvarande översynsom den regeringen nu avser att genomföra för jordbrukets särskatter.En översyn av växthusodlingens energibeskattning måste också ta fasta pådet orimliga i det skattenedsättningssystem som den s.k. 0,8-procentsregelnidag innebär för växthusodlingen. Den svenska koldioxidbeskattningen förväxthusodlingen bygger på ett beräkningssystem, den s.k. 0,8-procentsregeln.Denna tillkom mot bakgrund av behovet att mildra effekten av den koldioxid-skattehöjning som skedde för de mest konkurrensutsatta,energiintensiva företagen. Nedsättningsprincipen byggde på att företagetskostnad för skatten sattes i relation till företagens försäljningsvärde avproduktionen. För vissa växthusföretag medförde principen en i stortbibehållen skattenivå i förhållande till situationen före medanden för andra innebar en skattehöjning ända upp till en fördubbling av erlagdskatt. erlägger således växthusföretagen en skatt som kan variera från ca200 till per m³ eldningsolja.Genom att skatteuttaget bestäms av växthusföretagens omsättning innebärdetta att varje företag till skattemyndigheten måste ansöka om nedsättningoch redovisa underlaget för detta genom fakturaverifikationer på inköptbränsle och omsättningsuppgifter för produktionen. Genom att riksdagensamtidigt beviljat växthusföretagen att få denna nedsättning direkt avräknadpå bränslefakturan måste företagen inför varje kalenderår dessutom begära ettförhandsbesked från skattemyndigheten om nedsättningen baserat på enuppskattad bränsleförbrukning och omsättning det kommande året.Slutreglering av skatt skall därefter ske efter kalenderårets utgång.Systemet missgynnar företag som t.ex. genom höga ingångsvärden iproduktionen får sen högre skatt än de som har ett motsvarandeförädlingsvärde i produktionen men har en lägre startkostnad för sittväxtmaterial. Detta är inte rimligt. En generell koldioxidskatt, lika för helanäringen, bör gälla.Arbetskrafts- ochsysselsättningsfrågorSom inledningsvis redovisats sysselsätter trädgårdsnäringenett betydande antal personer under skördesäsong och förandra säsongsmässiga arbetsuppgifter. Konkurrenssituationenhar drivit näringen mot specialiseringar och koncentreringar iproduktionen vilket accentuerat behovet avsäsongsanställningar. En fortsatt ogynnsamenergikostnadsutveckling kommer att ytterligare riskera attminska året runt-sysselsättningen och öka säsongs- ochdeltidssysselsättningen. Kostnaden för skördearbete utgörockså en betydande andel av framförallt frilandsföretagensproduktionskostnader.Det är ofta svårt att uteslutande klara säsongsmässiga arbetstoppar medsvensk arbetskraft varför i viss omfattning tillfällig arbetskraft från länderutanför EU/EES-området anställs kortvarigt. För denna anställning betalarodlarna fulla arbetsgivaravgifter trots att arbetstagarna inte får tillgodogörasig hela trygghetssystemet. Avgifterna får därför karaktären av skatt.Administrationen och redovisningen av dessa avgifter är också en belastningpå företagen i verksamheten.I flera EU-länder tillämpas betydande lättnader i avgiftsuttaget på tillfälligtanställd skördearbetskraft. I tillämpas en nedsättning avarbetsgivaravgiften från för dennakategori arbetstagare, och i tillämpas ett särskiltfruktplockarreglemente med nedsatta avgifter. I tillämpas ettmotsvarande system som i med avgiftsbefrielse för en förstaarbetsperiod av denna slags anställning.I finns en avgiftsfri lönegräns på under vilkenarbetsgivaren inte behöver redovisa arbetsgivaravgifter. Gränsen fastställdessenast , varför vi anser det finns skäl att på nytt pröva denna gräns. Enprövning bör därvid göras utifrån den konkurrenssituation som ovanredovisats. En prövning av gränsen bör också ses i perspektivet av behovet attgenerellt skapa enklare administrativa rutiner för den småföretagarkategoridet här handlar om.Riksdagen har också tidigare beslutat om en särskild nedsättning avarbetsgivaravgifterna för små och medelstora företag för enmånatlig maximal lönesumma på . För företag inom en näring meden stark säsongsmässighet i sitt arbetskraftsbehov innebär regeln att man intekan utnyttja nedsättningen på årsbasis i samma omfattning som företag meden jämn sysselsättning över året. I finansutskottets yttrande 1996/97:FiU20framhöll utskottet att man inte fann den nuvarande ordningen för densärskilda nedsättningen av arbetsgivaravgiften tillfredsställande utanförutsatte att regeringen övervägde möjligheten av en årlig avstämning avdenna. Eftersom regeringen ännu inte efterkommit önskemål idenna fråga anser vi att det är hög tid att detta missförhållandetillrättaläggs.Vi delar således alltjämt finansutskottets mening i frågan och anser attträdgårdsnäringens företag liksom alla andra av rättviseskäl och i beaktandeav deras konkurrenssituation medges en nedsättning av arbetsgivaravgiftenbaserad på årslönesumman upp till ett maximibelopp på (12 x71.000 kr). Vi hemställer att regeringen omgående återkommer till riksdagenmed ett förslag med denna innebörd.Det ökade behovet av tillfälligt anställd arbetskraft inom näringen för attklara säsongsmässiga arbetstoppar utanför den sedvanliga skördesäsongenreser också krav på ett smidigare och mer öppet system för anlitande avarbetskraft från länder utanför EU/EES-området. Detta blir också ennödvändighet när sysselsättningsläget nu successivt förbättras inom hela detsvenska samhället. Det skall också framhållas att en stor del av dentillfälliga,utländska arbetskraft som kunnat erhålla arbetstillstånd kommer frånländer som kommer att omfattas av EU:s öststatsutvidgning. Det finns därföranledning att påbörja ett underlättande av reglerna förarbetstillstånd för personer från dessa länder.Vi anser att det är viktigt att arbetstillståndsreglerna för utländskarbetskraft för tillfällig säsongsanställning i förbättras både vadavsertillståndsperiodens längd, tillståndens förläggning över året och detadministrativa förfaringssättet för att utfärda tillstånd. Det är också rimligtatti anslutning härtill se över de svenska företagens skyldigheter för att kunnaerbjuda de anställda ekonomiskt och socialt acceptablaanställningsförhållanden. Vi anser att dessa frågor bör ses över i en särskildutredning om trädgårdsnäringens säsongsmässiga arbetskraftsförhållanden.Stockholm den 4 oktober 2000Ingvar ()()()()()()()()(m)()()()