mot · GO02T205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T205av Strömbom, ()infrastrukturFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en snabb utbyggnad av järnvägskapaciteten förbiRiddarholmen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av kraftigt ökade statliga infrastrukturmedel tillStockholmsregionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att några av de mest samhällsekonomiskt lönsamma väg- ochjärnvägsprojekten i får bli försöksprojekt medupphandling och finansiering enligt public-private partnership.4.MotiveringDet övergripande transportpolitiska målet som beslutats av äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringslivet. Därunder rymsfem delmål: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, ensäker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling.Vi konstaterar att varken det övergripande målet eller fyra av de femdelmålen uppfylls i . Trots bristerna i infrastrukturen harregionen en positiv utveckling. Hade mer resurser avsatts för att lösa deallvarligaste infrastrukturella bristerna hade utvecklingen varit ännu merpositiv.Stockholmsregionen, motorn i svensk ekonomiI bor en femtedel av landets befolkning på ensextiondedel av landets yta. växer, ekonomiskt sett,betydligt snabbare än övriga och regionen svarade 1998 för enfjärdedel av bruttonationalprodukten. Regionen är motorn i svenskekonomi. Fortsatt tillväxt i är en förutsättning för atthela ska leva. Den avgörande konkurrensen står inte mellantillväxt i olika regioner i vårt land utan alltmer mellan i vilka av Europasstorstadsregioner som företag och internationella investeringar kommeratt ske. Att växer är därför inte ett hot mot glesbygden iSverige, utan tvärtom en förutsättning för att hela ska kunna leva.Befolkningsökningen fortsätter i regionen och trafiken kommer attfortsätta att öka. I förslaget till Regionplan 2000 kalkylerar Regionplane- ochtrafikkontoret vid med att befolkningkommer att öka med mellan 300 000 och 600 000 invånare under dekommande 30 åren. Historiskt vet vi att ökad befolkning och växandeekonomi genererar ett ökat behov av rörlighet. Det finns inga tecken på attomvandlingen av till en ledande ändrar på detta.Stockholms huvudstadsfunktion och de växande internationellakontakterna ställer ökade krav på fungerande kommunikationer. Det storatrafikarbetet ökar förutsättningarna för att samhällets investeringar iinfrastrukturen både skall skapa hög tillgänglighet och effektivitet samtidigtsom de negativa miljöeffekterna minskar. Dagens situation med alltmerstörningar och stillastående trafik i rusningstid är ett påtagligt miljöproblemsom inte kan accepteras.I stora delar av transportsystemet ligger man redan närakapacitetstaket. Tvärförbindelserna mellan regionens olika sektorer är dåligtutvecklade både för bil- och kollektivtrafik. Den spårburna kollektivtrafikenborde byggas ut, liksom vägnätet. Genomsnittshastigheten på vissagenomfartsleder ligger under rusningstrafik. Ävenflygkapaciteten måste tryggas för regionen.Regionens infrastruktur missgynnadDet har inte blivit något kapacitetstillskott för den genomgående nord-sydliga trafiken sedan Essingeleden byggdes . harbefolkningen ökat med ca 350 000 invånare i vårt län. Vägtrafiken harökat med . Men statens investeringar iinfrastrukturen har inte på något sätt motsvarat de behov som finns.Motsvarande trängselproblem finns på spåren när det gäller den så kalladegetingmidjan, de två spåren förbi . förmåga attlocka fler resenärer regionalt, interregionalt och nationellt begränsas starktoch de mångmiljardinvesteringar som har skett på , Mälarbananoch kommer inte att kunna utnyttjas fullt ut om intekapaciteten förbi börjar byggas ut. Även förgodstrafiken är ökad kapacitet på denna sträcka en nödvändighet. Enkapacitetsökning förbi är ett trafikalt riksintresse.Under en lång rad av år har varit missgynnad itilldelningen av statliga medel för infrastrukturbyggande och underhåll. Varesig man mäter i antal trafikrörelser, befolkning eller annat mått finner mandenna skevhet i fördelningen av statliga medel. Resultatet av uteblivnasatsningar ser vi i stora skadliga effekter på miljö och trafiksäkerhet.För planeras järnvägsinvesteringar enligt stomnätsplanenför till en nivå på av de totala investeringarna.Planerade investeringar i nationella vägar hamnar på ennivå på av de totala investeringarna. Detta strider klart mot de avriksdagen antagna målen.Arbetet pågår med nya planer för , planer somomfattar utbyggnad av nationella vägar och järnvägar, regionala vägar ochjärnvägar, kollektivtrafikanläggningar m m. Det är av synnerlig vikt attStockholmsregionen får sin del av dessa medel. Regeringen skulle haredovisat dessa planer för , men arbetet har försenatsoch en proposition väntas under hösten.Nya finansieringslösningar, PPP (public-privatepartnership)trafikproblem kan dock inte vänta på att statligapengar i tillräcklig omfattning blir tillgängliga.Modellen med privatfinansierade vägprojekt tillämpas i flera länder iEuropa, och i en rapport till regeringen har föreslagit att liknandealternativ också prövas i . I stället för att nya vägar finansierasdirektöver statsbudgeten vill verket pröva att bjuda in privata byggare ochfinansiärer.Som motprestation tecknar staten ett långsiktigt leasingkontrakt påvägsträckan. Det garanterar vägbyggaren och finansiärerna avkastning, ensorts avbetalningsplan.Billigare - snabbarePPP - Public-private partnership - har prövats i och bedömsminska investeringskostnaden , jämfört med enfinansiering över statsbudgeten. Det uppnås genom en konkurrensutsättningav såväl vägbygget som av finansiering, men också genom en byggprocesssom innebär att byggföretagen bjuds in i planeringsarbetet på ett tidigtstadium.Vägverket ser fler fördelar genom att metoden ger möjlighet att komma tillskott med projekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som inte fårplats i budgeten. Kan de lönsamma projekten tidigareläggas ökar densamhällsekonomiska vinsten i motsvarande grad.LagjusteringarTrots att staten använt en snarlik modell för finansieringen avjärnvägsbyggen som och , kommer det enligtVägverket att krävas en del lagjusteringar innan privatfinansiering avvägar kan tillämpas i Sverige.Men i sin rapport till regeringen har redan föreslagit tvåförsöksprojekt, E 4 förbi - med en ny bro över Sundsvallsfjärdensom beräknas kosta - och mellan ochJönköping för 500 miljoner kronor.Vi förordar att även väg- och järnvägsprojekt i blirförsöksprojekt enligt PPP-principen. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till nödvändiga lagjusteringar. Bland de mestsamhällsekonomiskt lönsamma projekt som är färdiga att startas i Stockholmslän, bör några väljas ut som prioriterade försöksprojekt för upphandling enligtPPP-modellen.Det förpliktar att PPP i förra årets budgetproposition fanns med som densista punkten i regeringens elvapunktsprogram för ökad trafiksäkerhet.Näringsminister är positiv till modellen, och regeringenföreslog att PPP skall utvärderas. I har redan kontakttagits mellan och de kommuner som berörs av tänkbara projekt.De är alla överens om att begära hos regeringen att vägarna byggs, med detnya sättet att finansiera som tänkbar modell.Vägverket har utrett olika finansieringslösningar och funnit public-privatepartnership (PPP) vara den mest framkomliga. Trafiksituationen i Stockholmslän blir alltmer ohållbar. Landets tillväxtmotor bromsas redan av enundermålig infrastruktur. Det ligger i hela landets intresse att snabbtåstadkomma en ändamålsenlig infrastruktur för huvudstadsregionen.Stockholm den 26 september 2000Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()