mot · GO02U513 · 2000-10-05 00:00:00 — U513 1Â InnehÃ¥llsfÃ¶rteckning 1 InnehÃ¥llsfÃ¶rteckningÂ 55 2 FÃ¶rslag till riksdagsbeslutÂ 56 3 VÃ¥ra fÃ¶rslagÂ 58 3.1 Det svenska ordfÃ¶randeskapetÂ 58 3.2 EU-utvidgningenÂ 58 3.3 RegeringskonferensenÂ 58 3.4 Institutionella reformerÂ 58 3.5 En effektiv gemensam utrikes- och sÃ¤kerhetspolitikÂ 59 3.6 Ett svenskt euromedlemskapÂ 59 3.7 Fri rÃ¶rlighetÂ 60 3.8 En gemensam marknadÂ 60 3.9 Frihandel och EU:s jordbrukspolitikÂ 61 3.10 BudgetÂ 61 3.11 En Ã¤ndamÃ¥lsenlig strukturpolitikÂ 61 3.12 Gemensamma initiativ fÃ¶r miljÃ¶nÂ 61 3.13 BekÃ¤mpa narkotika och organiserad brottslighetÂ 61 3.14 Stadga om grundlÃ¤ggande rÃ¤ttigheterÂ 62 3.15 En stark och avgrÃ¤nsad unionÂ 62 3.16 Flexibel integrationÂ 62 2Â FÃ¶rslag till riksdagsbeslut tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om hur under ordfÃ¶randeskapet skall sÃ¤kerstÃ¤lla ett politiskt genombrott i utvidgningsfÃ¶rhandlingarna. tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att EU skall ha beredskap att vÃ¤lkomna nya medlemsstater fr.o.m. Slutet av 2002. tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att regeringen under det svenska ordfÃ¶randeskapet kommer att ha den snabbinsatsfÃ¶rmÃ¥ga som krÃ¤vs fÃ¶r att ha kapacitet att agera om det uppstÃ¥r en ny krissituation pÃ¥ . tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att bÃ¶r sÃ¶ka delta i valutasamarbetet fr.o.m. den 1 januari 2002.1 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om en grundlÃ¤ggande Ã¶versyn av ECHO. tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att skapa en gemensam invandrings- och flyktingpolitik inom EU.2 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om bekÃ¤mpande av brott inom EU.3 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att inom EU bÃ¶r verka fÃ¶r en regelrevision.4 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om vikten av att undanrÃ¶ja de kvarvarande hindren som leder till inskrÃ¤nkningar i den inre marknadens funktionssÃ¤tt.4 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om en rÃ¤tt att sÃ¶ka sjukvÃ¥rd inom hela EU.5 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att upprÃ¤tta en gemensam livsmedelsmyndighet inom EU.6 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att avskaffa EU:s TV-direktiv.7 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att reformera om EU:s regionalpolitik.4 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om vikten av initiativ fÃ¶r att minska EU:s beroende av olja och andra fossila brÃ¤nslen.6 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att EU bÃ¶r ansluta sig till EuroparÃ¥dets konvention om de mÃ¤nskliga rÃ¤ttigheterna och grundlÃ¤ggande friheterna.7 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att fÃ¶rhindra att stats- och regeringschefer vid toppmÃ¶ten fattar beslut som inte beretts och vars konsekvenser inte Ã¶vervÃ¤gts.7 tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om en fortsatt reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik.6 1 Yrkande 4 hÃ¤nvisat till FiU. 2 Yrkande 6 hÃ¤nvisat till SfU. 3 Yrkande 7 hÃ¤nvisat till JuU. 4 Yrkandena 8, 9 och 13 hÃ¤nvisade till NU. 5 Yrkande 10 hÃ¤nvisat till SoU. 6 Yrkandena 11, 14 och 17 hÃ¤nvisade till MJU. 7 Yrkandena 12, 15 och 16 hÃ¤nvisade till KU. 3Â VÃ¥ra fÃ¶rslag 3.1Â Det svenska ordfÃ¶randeskapet Ã¶vertar ordfÃ¶randeskapet fÃ¶r EU:s ministerrÃ¥d. Detta kommer att stÃ¤lla hÃ¶ga krav pÃ¥ . Huvuduppgiften Ã¤r att uppnÃ¥ ett politiskt genombrott i utvidgningsfÃ¶rhandlingarna. Andra prioriterade uppgifter Ã¤r att stÃ¤rka den sÃ¤kerhets- och fÃ¶rsvarspolitiska dimensionen av EU-samarbetet, att EU tar initiativ i WTO fÃ¶r att stÃ¤rka frihandeln och att ta initiativ att minska det hÃ¶ga och Ã¶kande beroendet av fossila brÃ¤nslen. 3.2Â EU-utvidgningen Det finns nu en historisk mÃ¶jlighet att ena och lÃ¤ka det sÃ¥r som jÃ¤rnridÃ¥n utgjorde mellan VÃ¤st- och Ãsteuropa. Resultatet blir ett stÃ¶rre, alleuropeiskt EU. De nya medlemmarna har en annorlunda historisk bakgrund med en vÃ¤sentligt lÃ¤gre levnadsstandard. I gengÃ¤ld har de en mycket snabbare utveckling. Utvidgningen kommer i snÃ¤v mening att kosta mer fÃ¶r EU:s egen budget, men vinsterna i form av en mer dynamisk utveckling och ett stabilare och tryggare Ã¤r enormt mycket stÃ¶rre. Utvidgningen Ã¤r en vinst fÃ¶r kandidatlÃ¤nderna, fÃ¶r det nuvarande EU och fÃ¶r i dess helhet. EU har gjort ett bestÃ¤mt politiskt Ã¥tagande att nya medlemsstater skall kunna vÃ¤lkomnas frÃ¥n och med slutet av 2002. Denna tidtabell mÃ¥ste efterlevas. Genom medlemskapet fÃ¥r de nya medlemmarna bÃ¤ttre och stabilare villkor fÃ¶r att vÃ¤xa ikapp. EU Ã¤r ingen transfereringsunion utan en union som ger medlemslÃ¤nderna goda mÃ¶jligheter att utvecklas av egen kraft. 3.3Â Den pÃ¥gÃ¥ende regeringskonferensen mÃ¥ste avslutas senast i Ã¥r fÃ¶r att inte fÃ¶rdrÃ¶ja utvidgningen. Kommissionen bÃ¶r effektiviseras. Det rÃ¤cker med en komissionÃ¤r per medlemsland. Det Ã¤r rimligt att fÃ¶rÃ¤ndra rÃ¶stviktningen i ministerrÃ¥det sÃ¥ att den i hÃ¶gre grad motsvarar befolkningsstorleken. Det kan ocksÃ¥ ske genom s.k. dubbel majoritet. UtÃ¶kad anvÃ¤ndning av kvalificerad majoritet Ã¤r ocksÃ¥ viktigt nÃ¤r antalet medlemsstater Ã¶kar frÃ¥n dagens femton till uppemot trettio. 3.4Â Institutionella reformer En framtida regeringskonferens bÃ¶r ges mandat att grundligt Ã¶verarbeta fÃ¶rdragen fÃ¶r att gÃ¶ra dem mer klara och stringenta. Den bÃ¶r inte bÃ¶rja arbeta fÃ¶rrÃ¤n det finns ett antal nya medlemslÃ¤nder frÃ¥n . Det ligger ett vÃ¤rde i att inte bara ha ett vÃ¤steuropeiskt utan Ã¤ven ett central- och Ã¶steuropeiskt perspektiv pÃ¥ EU:s framtida utveckling. 3.5Â En effektiv gemensam utrikes- och sÃ¤kerhetspolitik EU:s hÃ¶gsta prioritet inom den gemensamma utrikes- och sÃ¤kerhetspolitiken bÃ¶r vara att bidra till sÃ¤kerhet och stabilitet i fÃ¶rsta hand i det europeiska nÃ¤romrÃ¥det med sÃ¤rskild betoning pÃ¥ , och . bÃ¶r aktivt medverka till att driva pÃ¥ arbetet med den sÃ¤kerhets- och fÃ¶rsvarspolitiska dimensionen i EU. Erfarenheterna frÃ¥n visar tydligt att EU:s krishanteringsfÃ¶rmÃ¥ga mÃ¥ste stÃ¤rkas. Ytterst handlar detta arbete om att utveckla en direkt relation mellan EU och Nato. MilitÃ¤ra EU-insatser kommer endast att bli aktuella i situationer dÃ¤r Nato som helhet valt att inte agera. DÃ¤rmed sÃ¤kerstÃ¤lls att det inte uppstÃ¥r konkurrens mellan EU och Nato. EU:s fÃ¶rmÃ¥ga till militÃ¤r och civil krishantering byggs ut med nya beslutsinstanser, lednings- och analysfunktioner. Det avgÃ¶rande Ã¤r dock att medlemslÃ¤nderna stÃ¤ller tillrÃ¤ckliga resurser till fÃ¶rfogande. TyvÃ¤rr har sammantaget fÃ¶r liten kapacitet. mÃ¥ste satsa mer pÃ¥ det militÃ¤ra fÃ¶rsvaret och Ã¤ven pÃ¥ vissa andra komponenter fÃ¶r att fullt ut kunna fullgÃ¶ra sitt ansvar. Handeln med krigsmateriel Ã¤r undantaget frÃ¥n EU:s inre marknad. Vi menar att tiden nu Ã¤r mogen att infÃ¶ra gemensamma EU-regler fÃ¶r export av krigsmateriel och en gemensam myndighet som hanterar regelverket. Det skulle gÃ¶ra det lÃ¤ttare att bibehÃ¥lla en livskraftig europeisk fÃ¶rsvarsindustri. EU:s katastrofbistÃ¥nd mÃ¥ste organiseras bÃ¤ttre och samordnas med medlemslÃ¤nderna. Det bÃ¶r genomfÃ¶ras en grundlÃ¤ggande Ã¶versyn av ECHO, som Ã¤r EU:s myndighet fÃ¶r katastrofbistÃ¥nd. EU frÃ¤mjar kontakterna och samarbetet med och mellan lÃ¤nderna vid sÃ¶dra och Ã¶stra kust. Syftet Ã¤r att skapa ett frihandelsomrÃ¥de Ã¥r 2010. EU bÃ¶r utnyttja mÃ¶jligheten av ett fredsavtal i MellanÃ¶stern fÃ¶r att intensifiera sin medelhavspolitik. FÃ¶rutom handel och ekonomi bÃ¶r EU fokusera pÃ¥ miljÃ¶problem och pÃ¥ mÃ¤nskliga rÃ¤ttigheter och demokrati. 3.6Â Ett svenskt euromedlemskap bÃ¶r ansluta sig till de tolv lÃ¤nder som genomfÃ¶r den gemensamma valutan â euron. Regeringen bÃ¶r presentera en tidtabell Ã¶ver processen fÃ¶r beslut om euron. SÃ¥ snart ett beslut om en svensk euroanslutning Ã¤r fattat bÃ¶r ansluta sig till ERM2. En informationsinsats om euron i syfte att Ã¶ka kunskapen och intresset hos svenska folket behÃ¶ver genomfÃ¶ras. 3.7Â Fri rÃ¶rlighet Den fria rÃ¶rligheten fÃ¶r medborgare i EU-lÃ¤nder Ã¤r central. Det Ã¤r naturligt att successivt avveckla grÃ¤nskontrollerna och dÃ¤rmed gÃ¶ra rÃ¶rligheten fullstÃ¤ndig. I det perspektivet behÃ¶ver EU en gemensam invandrings- och flyktingpolitik. Flyktingpolitiken bÃ¶r baseras pÃ¥ en gemensam ansvarsfÃ¶rdelning. Det land som tar emot fler flyktingar skall ersÃ¤ttas frÃ¥n det gemensamma fÃ¶r detta. 3.8Â En gemensam marknad EU skall arbeta fÃ¶r att utvidga den inre marknaden och fÃ¥ bort offentliga monopol. Post, el, jÃ¤rnvÃ¤g, flyg, buss- och landsvÃ¤gstransporter fÃ¥r inte stoppas av nationsgrÃ¤nser. Det finns fortfarande alltfÃ¶r mÃ¥nga inskrÃ¤nkningar i den inre marknadens funktionssÃ¤tt. EU skall med kraft undanrÃ¶ja de kvarvarande hindren. Vi menar att det skall finnas en rÃ¤tt att sÃ¶ka sjukvÃ¥rd inom hela EU. Genom en vÃ¥rdgaranti skall svenskar fÃ¥ sÃ¥dan sjukvÃ¥rd finansierad med de skatter eller avgifter som mÃ¥ste garantera en god sjukvÃ¥rd. Det skulle vara en stor hjÃ¤lp fÃ¶r alla som inte fÃ¥r sjukvÃ¥rd och som fÃ¥r vÃ¤nta olidligt lÃ¤nge pÃ¥ en behandling. Den inre marknaden mÃ¥ste Ã¶ppnas fÃ¶r skattefinansierade tjÃ¤nster som utbildning, social service och hÃ¤lso- och sjukvÃ¥rd. Det faktum att de sociala systemen och betalningsskyldigheten beslutas i varje medlemsland fÃ¥r inte hindra rÃ¤tten att sÃ¶ka en offentligfinansierad tjÃ¤nst Ã¤ven i andra lÃ¤nder. En sÃ¥dan rÃ¤tt skulle stÃ¤rka situationen inte minst fÃ¶r dem som har svÃ¥rt att fÃ¥ sina behov tillgodosedda. EU behÃ¶ver utveckla en gemensam livsmedelsmyndighet, i likhet med den amerikanska FDA. Det skulle bÃ¤ttre garantera en hÃ¶g standard och att det inte av nationalistiska skÃ¤l uppstÃ¥r hinder pÃ¥ den gemensamma livsmedelsmarknaden. TV-bolagen skall fritt fÃ¶rfoga Ã¶ver programinnehÃ¥llet i enlighet med lÃ¤ndernas tryckfrihetsfÃ¶rordningar. Det kan inte accepteras att EU stÃ¤ller krav pÃ¥ en viss sammansÃ¤ttning av programmen. EU:s s.k. TV-direktiv bÃ¶r avskaffas. EU:s regionalpolitik behÃ¶ver reformeras. I stÃ¤llet fÃ¶r att ge riktade bidrag till svaga regioner i medlemslÃ¤nder bÃ¶r det i stÃ¤llet ske en avrÃ¤kning pÃ¥ medlemsavgiften fÃ¶r lÃ¤nder som ligger vÃ¤sentligt under genomsnittet av EU:s medelinkomst. MedlemslÃ¤nderna kan sjÃ¤lva bÃ¤ttre utforma sin egen regionalpolitik under fÃ¶rutsÃ¤ttning att det sker i Ã¶verensstÃ¤mmelse med konkurrensreglerna pÃ¥ den inre marknaden. EU skall dÃ¤remot kunna ge stÃ¶d till regionalt samarbete Ã¶ver nationsgrÃ¤nser. HÃ¤r finns det ett mervÃ¤rde i en europeisk regionalpolitik. SÃ¤rskilt viktigt Ã¤r det regionala samarbetet mellan lÃ¤nder som tidigare kanske har varit i konflikt eller har spÃ¤nda relationer. Det gÃ¤ller inte minst kandidatlÃ¤nderna och grÃ¤nsen mellan kandidatlÃ¤nder och lÃ¤nder lÃ¤ngre Ã¶sterut, som t.ex. . 3.9Â Frihandel och EU:s jordbrukspolitik EU mÃ¥ste vara Ã¶ppet mot omvÃ¤rlden. Den inre marknaden fÃ¥r inte skyddas mot import. DÃ¤rfÃ¶r bÃ¶r EU under ordfÃ¶randeskap tillsammans med nyvalda administration ta initiativ till att avveckla i-lÃ¤ndernas tullar pÃ¥ industri och rÃ¥varor. DÃ¤rmed kan processen i WTO fÃ¥ en ny start, vilket Ã¤r av sÃ¤rskilt stor betydelse fÃ¶r u-lÃ¤nderna. En vÃ¤rldsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn Ã¤r angelÃ¤gen ocksÃ¥ med hÃ¤nsyn bÃ¥de till EU-utvidgningen och till vikten av att skapa en sund vÃ¤rldsmarknad fÃ¶r jordbruksprodukter. 3.10Â Budget Budgetens tak om hÃ¶gst av BNI skall ligga fast. 3.11Â En Ã¤ndamÃ¥lsenlig strukturpolitik I likhet med mÃ¥nga medlemslÃ¤nder har EU utvecklat alltfÃ¶r omfattande regler. DÃ¤rfÃ¶r behÃ¶vs en regelrevision med syfte att avskaffa onÃ¶diga regler och gÃ¶ra kvarvarande enklare och mer tydliga. En gemensam marknad behÃ¶ver gemensamma regler, men de skall vara enkla och Ã¶verskÃ¥dliga. RÃ¤tten att utfÃ¤rda regler fÃ¶r den inre marknaden fÃ¥r inte Ã¶verlÃ¥tas pÃ¥ medlemslÃ¤nderna. Det skulle resultera i protektionism och en Ã¶kning av regelmÃ¤ngden. 3.12Â Gemensamma initiativ fÃ¶r miljÃ¶n EU ska motverka miljÃ¶fÃ¶roreningar Ã¶ver grÃ¤nserna. UtslÃ¤pp i vatten och luft kÃ¤nner inga grÃ¤nser. Under det svenska ordfÃ¶randeskapet bÃ¶r initiativ tas fÃ¶r att minska EU:s beroende av olja och andra fossila brÃ¤nslen. Den senaste tidens utveckling visar att det Ã¤r en ohÃ¥llbar politik att gÃ¶ra mer beroende av fossila brÃ¤nslen, vilket fÃ¶r nÃ¤rvarande sker i mÃ¥nga lÃ¤nder, inklusive . 3.13Â BekÃ¤mpa narkotika och organiserad brottslighet EU:s polissamarbete behÃ¶ver fÃ¶rstÃ¤rkas. De enskilda medlemslÃ¤nderna Ã¤r fÃ¶r smÃ¥ fÃ¶r att klara den grova, organiserade internationella brottsligheten. SÃ¤rskilt viktigt Ã¤r att bekÃ¤mpa narkotikan och handeln med mÃ¤nniskor. 3.14Â Stadga om grundlÃ¤ggande rÃ¤ttigheter Det finns behov av ett stÃ¤rkt skydd fÃ¶r individens rÃ¤tt i EU:s institutioner och regelverk. Dessa omrÃ¥den bÃ¶r identifieras och fÃ¶ras in i respektive institutions eget regelverk. Medborgaren fÃ¥r inte ha ett svagare skydd gentemot EU och dess institutioner Ã¤n man har pÃ¥ nationell nivÃ¥. EU bÃ¶r ansluta sig till EuroparÃ¥dets konvention om mÃ¤nskliga rÃ¤ttigheter och grundlÃ¤ggande friheter. Det fÃ¶rslag till stadga fÃ¶r grundlÃ¤ggande rÃ¤ttigheter inom EU som har utarbetats Ã¤r inte Ã¤ndamÃ¥lsenligt och skall inte vara bindande. 3.15Â En stark och avgrÃ¤nsad union EU skall Ã¤ven i fortsÃ¤ttningen vara en avgrÃ¤nsad union, d.v.s. inte ha rÃ¤tt att ge sig in pÃ¥ nya omrÃ¥den utan uttryckligt stÃ¶d i fÃ¶rdragen som beslutas enhÃ¤lligt av medlemslÃ¤nderna. EU:s styrka ligger i att koncentrera samarbetet till de omrÃ¥den dÃ¤r det ligger ett mervÃ¤rde i att utfÃ¶ra arbetet pÃ¥ europeisk nivÃ¥. Ãven fortsÃ¤ttningsvis bÃ¶r det rÃ¥da enhÃ¤llighet vid beslut om skatter. EU skall inte ha nÃ¥gon egen beskattningsrÃ¤tt. Stats- och regeringscheferna fÃ¥r pÃ¥ toppmÃ¶tena inte fatta beslut som inte Ã¤r beredda och vars konsekvenser inte har Ã¶vervÃ¤gts. Beslutet om sanktioner mot Ãsterrike visar hur illa det kan gÃ¥ nÃ¤r stats- och regeringscheferna i praktiken kringgÃ¥r EU:s fÃ¶rdrag. Det fÃ¥r inte ske igen. EU Ã¤r en avgrÃ¤nsad union och det Ã¤r viktigt att unionen fungerar effektivt pÃ¥ de omrÃ¥den dÃ¤r den har ansvar. Besluten om effektivisering av EU:s beslutsfÃ¶rmÃ¥ga mÃ¥ste dock ta hÃ¤nsyn till principen om maktdelning. , MinisterrÃ¥det och kommissionen skall balansera varandra. 3.16Â Flexibel integration Med stÃ¶rre mÃ¶jligheter till flexibla arrangemang inom EU riskerar att hamna i ett fÃ¶rstÃ¤rkt utanfÃ¶rskap. FÃ¶r den som tror pÃ¥ vÃ¤rdet av europeiskt samarbete finns det ingen anledning att underlÃ¤tta en sÃ¥dan utveckling. fÃ¶rhandlare bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r slÃ¥ vakt om nuvarande strikta regler, som medger sÃ¤rlÃ¶sningar endast i undantagsfall. Det Ã¤r viktigt att svenska politiker engagerar sig mer i debatten om EU:s framtid. bÃ¶r konstruktivt fÃ¶rhandla om en lÃ¶sning pÃ¥ de tre Amsterdamresterna fram till toppmÃ¶tet i . Ãppenhet mÃ¥ste finnas fÃ¶r att dÃ¤refter tillsÃ¤tta en ny regeringskonferens som â utan att fÃ¶rdrÃ¶ja â fÃ¥r i uppdrag att konsolidera de svÃ¥rÃ¶verskÃ¥dliga fÃ¶rdragstexterna till vad som mycket vÃ¤l kan kallas en konstitution. Gotab, 2000 () Per () () () () () () () () GÃ¶ran Lennmarker (m) () () Per ()