ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub490 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub490av , ()Treårig högskoleutbildning för tandhygienisterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenframförs om en förlängning av tandhygienistutbildningen.Motiv för mina förslagUtbildningen av tandhygienister är tvåårig och omfattaralltså 80 högskolepoäng. Sedan den nuvarande utbildningen genomfördeshar mycket förändrats och utbildningen har också utvidgats. Gruppenäldre med egna kvarvarande tänder ökar och genom ny lagstiftning, frånden , om "uppsökande och nödvändig tandvård för äldreoch funktionshindrade" har tandhygienisten fått ett allt större ansvar fördessa patientgrupper. Eftersom tandhygienistens utbildning är fokuseradpå förebyggande vård och munhälsa är man väl lämpad för dessaarbetsuppgifter.Utredning förslog en treårig utbildningI rapporten 1997 "Tandhygienistens kompetens i framtidenstandvård" föreslås ett utvidgat kompetensområde där folkhälsoarbete,omvårdnadsaspekter liksom planering, uppföljning och utvärdering avtandvårdsverksamhet skall ingå som viktiga moment.Med hänsyn till dessa ny arbetsuppgifter föreslog utredningen atttandhygienistutbildningen skulle förlängas till , vilket också fick enbreduppslutning av remissinstanserna.Många ungdomar har god munhälsa och andelen äldre med egna,kvarvarande tänder ökar alltså. För dessa patientgrupper föreslåstandhygienisten få ett utökat ansvar. Utvidgningen av kompetensområdet gerökat utrymme till ett förändrat framtida arbetsinnehåll för yrket. I allt störregrad kommer man tillsammans med andra vårdkategorier att svara för ettomfattande folkhälsoinriktat arbete.Utbildningen ger legitimationTandhygienistutbildningen är ett legitimationsyrke, vilket medför ettspeciellt ansvar för såväl den som innehar legitimationen somutbildningsanordnaren. Det är också en garanti för patienten ochvårdtagaren. Tandhygienisten har också viss receptförskrivningsrätt.Högskoleverkets kvalitetsgranskning (1996:2000) av de tidigare såkallade medellånga vårdutbildningarna har visat atttandhygienistutbildningarna har klara problem att leva upp till enhögskolemässig nivå. Den tvååriga utbildningen anses för kort med hänsyntill de olika moment som ingår i utbildningen och den kvalitet den måsteinnehålla.Alla likvärdiga utbildningar är minst treårigaFaktum är att tandhygienistutbildningen är den enda av dessa medellångavårdutbildningar som fortfarande endast omfattar 80 poäng.Utbildningens längd är också ett problem eftersom detta minskarmöjligheterna till vidare studier och forskarutbildning. Detta är olyckligtoch begränsar rekryteringen av studenter till grundutbildningen ochvidareutbildning men den försvårar också rekrytering av framtida lärare.En förlängd utbildning är nödvändig för professionens utveckling i olikaavseenden.En annan nackdel med den alltför korta utbildningen är att entandhygienist med svensk utbildning har en begränsad arbetsmarknad iEuropa.Alla skäl talar således för att förlänga tandhygienistutbildningen till attomfatta 120 poäng inom högskolan.Stockholm den 4 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Ub491 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub491av , ()Samlade högskoleutbildningar i MalmöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samlade högskoleutbildningar i Malmö.Motiv för mitt förslagAtt på en universitets- eller högskoleort ha institutioner medorganisatorisk tillhörighet hos högskolor på andra orter, visar sig alltid ilängden både dumt och ineffektivt. Särskilt utsatt i sammanhanget är nuMalmö där såväl läkarutbildningen som utbildningar i konst, teater ochmusik fortfarande hör till . En tidsplan för korrigerandeav dessa missföhållanden.är angelägen.Likaledes är SLU olyckliga knytning till det belägnaUltuna en allvarlig hämsko. Rationellt samarbete bedrivs vida bättre medLunds Universitet och Landbohöjskolen i . En tidplan för Alnarpsövergång till självständigt är angelägen.Stockholm den 4 oktober 2000Bertil ()
mot · GO02Ub496 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub496av , ()Forskning med anknytning till den sociala ekonominFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning med anknytning till den sociala ekonomin.MotiveringDet bedrivs forskning med anknytning till tredje sektorn/social ekonomiav forskarlag på vissa universitet och högskolor. Forskning pågår på flerarelevanta ämnesområden. Dock finns ingen heltäckande och ingåendekartläggning av all forskning och utbildning som berör begreppet socialekonomi. Det vore önskvärt att en sådan kartläggning kom till stånd.Den forskning som bedrivs har förutsättningar att samverka till en bådebred och djup kunskapsutveckling kring den sociala ekonomins särart, villkoroch betydelse. Området bör uppmärksammas och avgränsas tydligt motforskning om den offentliga sektorn respektive det privata näringslivet.Av särskild betydelse är tre speciella forskningsområden: villkoren ochförutsättningarna för den sociala ekonomin, organisering och ledning av densociala ekonomins organisationer och den sociala ekonomins betydelse förindivider och samhälle.Svenska institutet för social ekonomi vid i knytersamman ett antal myndigheter och organisationer med gemensamt intresse avforskning och information kring begreppet social ekonomi. Det bordeövervägas om detta institut kan ges en tydligare och starkare roll vad gällerstatistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring.Stockholm den 2 oktober 2000Karin ()()()()()()
mot · GO02Ub499 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub499av , ()Homo- och bisexualitet i lärarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att ge och andra berörda verk ochinstitutioner i uppdrag att kartlägga vilken bild av homo/bisexuella ochtranspersoner som förmedlas till blivande lärare.MotiveringSkolan fyller en stor och viktig del av en ung människas liv. Det är ocksåviktigt att man som ung vet att man med förtroende ska kunna vända sigtill sin lärare och annan elevvårdspersonal och vara säker på att man mötsav professionella och kunniga människor. Att man inte bara ska bli"tolererad" utan bli bemött med respekt och acceptans. Som elev i enobligatorisk skola ska man inte behöva möta personal med negativa ellerbristande kunskap och förståelse för homo- och bisexuella. Här ärlärarutbildningen viktig - det handlar om att motverka fördomar, bådesina egna och andras.Inom olika typer av yrkesutbildningar förekommer det moment iutbildningen vilket kan vara kränkande för homo- och bisexuella. Dettabekräftas av de homosexuellas organisationer. Bland exemplen kan nämnasatt det fortfarande används en lärobok i ämnet psykiatri som till sitt innehållbeskriver homosexualitet på ett kränkande sätt. I de flesta fall är det upp tillläraren att avgöra vad man väljer att ta upp under föreläsningarna.En genomgående och grundlig undersökning bör göras av vilken bild avhomo/bisexuella och transpersoner som förmedlas till blivande lärare och hurkurslitteratur som används i lärarutbildningen behandlar frågan om homo-och bisexualitet.I ett samhälle som bygger på principen om alla människors lika rätt kan detinte vara acceptabelt att man som homo/bisexuell eller transperson behandlasannorlunda.Stockholm den 3 oktober 2000Laila ()()()()()
mot · GO02Ub5 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub5av de , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det oacceptabla med ytterligare förseningar då det gäller nyttprimathus.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om preciseringar då det gäller insiktsfullt och generöstförhållningssätt vad det gäller omsorgen om försöksdjur.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om genomlysning av behovet av den forskning som sker vidSmittskyddsinstitutet (SMI).Ytterligare försening av primathusetPrimathållningen vid SMI har varit föremål för kritik . Dådjurhållningen inte uppfyller djurskyddslagens krav har Jordbruksverketendast meddelat tidsbegränsade tillstånd i avvaktan på nytt primathus. Detnya primathuset skulle ha varit färdigt , men projekteringen hargång på gång blivit försenad.I propositionen anges det att det nya huset skall vara klart . Enligtdokument från så skulle verket ha erhållit information frånSMI angående nybyggnationen för att det nya husetskulle vara färdigt . Någon information har dock inte lämnats tillJordbruksverket. Mot bakgrund av att ingen information lämnats, och attprojekteringen gång på gång blivit försenad så framstår det som myckettveksam att tidsplanen som anges i propositionen skall hålla.Förseningarna har inneburit att apor hållits i lokaler som inteuppfyller djurskyddslagens krav. Enligt inspektionsprotokoll frånJordbruksverkets besök på SMI visade det sig dessutom att deti pågår försök på apor som det saknas tillstånd för och attburarna är betydligt mindre än de mått som SMI angivit. Enligt minuppfattning är det oacceptabelt med ytterligare förseningar. börenligt min uppfattning uttala att ytterligare förseningar är oacceptabla.Information om krav saknasI propositionen anges det att det nya inte bara skall uppfyllagällande minimikrav utan att det också skall återspegla ett insiktsfullt ochgeneröst förhållningssätt vad det gäller omsorgen om försöksdjuren.Propositionen ger dock inte någon information om vilka ytterligare kravsom skall ställas utöver de lagstadgade minimikraven, vilket jag anservara mycket bristfälligt. Vad är till exempel ett insiktsfullt och generöstförhållningssätt när det gäller omsorgen om försöksdjuren? Enligt minuppfattning är det viktigt att det som sägs om krav i propositionen intestannar vid några politiska fraser utan att det också kommer försöksdjurentill del.Nödvändigt genomlysa verksamhetenPropositionen anger inte heller om det gjorts någon genomlysning avbehovet av den forskning som sker på apor i i förhållandetill annan internationell forskning, såväl djurbaserad som forskning sombygger på alternativa metoder. Vid SMI bedrivs inte bara hiv-forskning utan även annan forskning. Det pågår till och med forskningmed djur som det saknas tillstånd för. En genomlysning av all denverksamhet som sker vid SMI är därför nödvändig.Stockholm den 4 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02Ub500 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub500av Staaf-Igelström, ()Kvinnojourkunskap i utbildningsväsendetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnojourernas kunskap i utbildningsväsendet samt att flerprofessurer i kvinnovetenskap har gått sedan kvinnojourrörelsen startade. Under dessa tjugo århar kvinnojourerna varit en för tusentals kvinnor och barn.Kvinnojourernas förebyggande arbete är stort och tusentals kvinnor hardeltagit i utbildningar och fått kunskap om mäns våld mot kvinnor ochbarn och dess orsaker och konsekvenser.Kvinnojourerna har under sina verksamhetsår byggt upp en gedigenkunskapsbas baserad på kvinnors verklighet samt nationell och internationellfeministisk forskning om mäns sexualiserade våld mot kvinnor och barn. Vianser att kvinnojourernas kunskap och kompetens genomgående ska användasvid utbildningen av personal inom socialtjänst, polis- och domstolsväsende,hälso- och sjukvård samt alla övriga utbildningsnivåer när det gällerjämställdhet. Behovet av utbildning framgår allt tydligare - något som ävenansvariga inom de områden som berör kvinnojourfrågor bekräftar offentligt.Denna breda kompetens och kunskap tas tyvärr inte tillvara i dagensutbildningsväsende för berörd personal, vilket vi vill ha en förändring av. Vianser att kvinnojourernas kunskap på detta område är mycket viktig och attdenna kunskap kommer att vara till mycket stor hjälp i det livsviktiga arbetetatt förstå, stödja och ge upprättelse åt utsatta kvinnor! Utifrån detta föreslår viatt kvinnojourernas kunskap tillvaratas inom utbildningsväsendets berördaområden. Vidare föreslår vi att fler professurer inrättas i kvinnovetenskap. Vianser att det bör finnas minst en tjänst i kvinnovetenskap/feminism vid varjeuniversitet om vi ska nå de mål vi har gällande jämställdhet. Studenterbehöver tidigt möta feministisk forskning för att överhuvudtaget upptäckaalternativen till den etablerade forskningen.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()
mot · GO02Ub501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub501av , ()OrtopedteknikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den ortopedtekniska vården och Hälsohögskolan i är ett för många människor mycket viktigt område.Ortopedteknisk verksamhet utgör den allra största delen inomhjälpmedelsområdet, med allt från tekniskt avancerade armproteser tillsoftgods i form av t.ex. knäledsortoser som används vid en övergåendeidrottsskada.Att utveckling, utvärdering och utprovning av ortopedtekniska hjälpmedelgörs på ett vetenskapligt sätt är väsentligt. har detemellertidskett en omfattande privatisering av den ortopedtekniska verksamheten.Numera är i landet endast en mindre del landstingsägd. Det har bland annatlett till att forsknings- och utvecklingsverksamheten när det gällerortopedteknik blivit mindre öppen.Sverige ligger långt framme på hjälpmedelsområdet. När det gällerortopedteknik har vi Hälsohögskolan i , som tillsammans medmotsvarigheten i är de enda utbildningsanstalterna i som utbildarortopedingenjörer på högskolenivå.Det är viktigt att denna frontposition bevaras och förstärks. Det gäller inteminst mot bakgrund av att behovet av ortopedtekniska hjälpmedel runt om ivärlden är stort. I t.ex. många krigshärjade länder finns många människor somär i behov av ortopedtekniska insatser.Handikapporganisationer har länge rest krav på att det borde inrättas enprofessur i ortopedteknik på något av lärosätena i . Professurer iortopedteknik finns för övrigt i andra länder, bland annat i . Ensådan professur skulle för del innebära en framflyttning av devetenskapliga positionerna på området och också medföra en högreforskningsambition. Statusen på ortopedteknisk forskning och utvecklingskulle höjas.Läget kompliceras emellertid av att Hälsohögskolan i är denenda som ännu inte förts över till statligthuvudmannaskap. Så länge det är så, kan högskolan inte själv anställaprofessorer. Diskussion om skolans framtida status i detta avseende pågår,men oavsett resultatet av denna diskussion, är det viktigt att Hälsohögskolanpå något sätt kan få en sådan förstärkt kompetens på området som enprofessur skulle medföra.Stockholm den 4 oktober 2000Morgan ()()
mot · GO02Ub502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub502av , ()Högre utbildningar i StockholmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade satsningar på högre utbildningar iStockholmsregionen.MotiveringErfarenheterna har visat oss att storstädernas arbetsmarknad ställer högakrav på kvalificerad och välutbildad arbetskraft. Allt detta pekar att detkrävs god tillgång till högre utbildning, forskning och utveckling. Antalethögskoleplatser i regionen är inte tillräckligt för näringslivets behov,varför det är nödvändigt med en fortsatt satsning på högre utbildning ochforskning. Den förstärkning av regionens högskoleutbud som måstekomma till stånd ska innefatta att omvandlastill universitet.I finns många invandrare och ungdomar som kommer att tachansen att studera vid högskolan för att kunna skaffa sig ett bra jobb.Näringslivet behöver dem och de behöver ett arbete. Det handlar om nyatyper av regionala utbildningar i samverkan mellan högskolan, näringslivetoch de offentliga myndigheterna. Det skulle kunna innehålla enindividanpassad SFI. Det skulle innehålla särskilda satsningar på program föratt omvandla utländska examina till svenska förhållanden samt särskildautbildningar till bristyrken.Erfarenheterna från etablerandet av har visat att en nyhögskola med en geografisk placering utanför innerstan kan dra till sig nyagrupper som inte traditionellt studerar efter gymnasiet. är behovetav nya högskoleplatser i ökande, eftersom många som villstudera vidare tvingas lämna för att studera på andra ställen.Därför bör regeringen påbörja en strategisk planering över förutsättningarnaatt etablera en ny högskola i enligt de erfarenheter som dragits videtablerandet av . Lämpligt vore om den nya högskolanfick sin geografiska placering på . Det ger praktiska möjligheter förmånga av invånarna som bor där, som inte har kontakt med eftergymnasialastudier, att studera på högskola.Stockholm den 4 oktober 2000Nikos ()()
mot · GO02Ub503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub503av , ()Projekt för att göra utländska examina giltiga i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av projekt för att validera och komplettera utländskaakademiska examina.MotiveringSverige har en stor andel invandrare med olika former av utländskaexamina som inte är användbara på den svenska arbetsmarknaden. Imånga fall finns det olika möjlighet att komplettera sin utländskautbildning och därigenom få en giltig svensk examen. Men i många andrafall är det inte möjligt. Valet är då att istället läsa in hela kursen igen inomdet svenska utbildningsväsendet, något som givetvis är både dyrt förindividen och samhället, samt onödigt och i vissa fall även förnedrande.Inom många yrkesgrupper upplever vi att det saknas kvalificeradpersonal. Det talas om att på olika sätt börja importera arbetskraft utifrån,exempelvis inom vården. har flera landstingpresenterat olika planer på att snabbutbilda bland annat polska läkare ochsjuksköterskor i svenska spåket så att de ska kunna arbeta inom den svenskavården. vet vi att det finns läkare boende i , med utländskexamen, som inte kan arbeta inom sina yrken för att deras examen inte gällerhär.Det finns olika program för att validera utländska examina och översättadem till svensk standard. Ofta fungerar det, men det har även inkommitklagomål från olika grupper över att systemen inte är anpassade efter desärskilda förutsättningar och erfarenheter olika grupper har. Bland annat finnsdet problem med att de examinationer som görs är av annan typ än de somman är van vid och ens utbildning bygger på. Exempelvis är examensformenMultiple choice okänd för de flesta studenter. Det är önskvärt attexamensprov ska underlättas så att utlänska studenter inte hindras att ta ensvensk examen på grund av provets utformning.För att råda bot på dessa brister kan en väg vara att med olikainvandrargrupper i dialog lägga upp försöksprojekt som stämmer överensmed de olika gruppernas förutsättningar. Lämpligt är att Socialstyrelsengenomför sådana projekt i nära samarbete med olika invandrarorganisationer.Stockholm den 4 oktober 2000Nikos ()()
mot · GO02Ub506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub506av , ()Studenters rätt att överklaga betygFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studenters rätt att överklaga sina betyg.Motiv för vårt förslagI dag finns ingen generell rätt för studenter vid universitet och högskoloratt överklaga ett tentamensresultat. Om det uppstår en konflikt mellan enstudent och en lärare angående en examination är det läraren ensam somavgör tvisten. Det är naturligtvis önskvärt att sådana frågor i första handklaras av mellan elev och lärare.I våra nordiska grannländer har studenter rätt att överklaga sina betyg. IDanmark till exempel prövas då examinationsunderlaget, om frågeställningaroch uppgifter är relevanta i förhållande till den aktuella kursen,examinationsförloppet samt lärarens bedömning. Först ges läraren möjlighetatt ta ställning och eventuellt göra en förändring av tentamensresultatet. Omstudenten inte är nöjd med detta utlåtande kan hon/han överklaga till denoberoende instansen, överklagandenämnden.Det finns ett behov av att stärka studenters ställning men det är ävenviktigt att inte undergräva lärarens auktoritet. Lärarens ansvar förundervisning och betygssättning är dock lika stort som . Det måstedessutom vara positivt för läraren att inte vara tvungen att utvärdera sigsjälv.Stockholm den 5 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ub507 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub507av Furustrand, ()Forskningsresurser till högskolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till högskola.MotiveringMälardalens högskola är inne i en mycket snabb utveckling av högreutbildning och forskning. Verksamheten har stor betydelse för regionensutveckling. tilldelades högskolan vetenskapsområdet teknikoch i högskolans forskningsstrategi ingår att nå målet att 2004 också harätten att bedriva egen forskning även inom vetenskapsområdethumaniora-samhällsvetenskap.Utbildningen vid är bred och omfattande och meddet nya tekniska vetenskapsområdet ges högskolan rätt att anordnaforskarutbildning och utfärda doktorsexamen. högskolasbasanslag för forskning är ca . föreslås att anslaget stärks år2001 och ytterligare . Ökningen är en konsekvens av att man nutilldelats vetenskapsområdet teknik.Forskningen vid är av strategisk betydelse förregionens utveckling och tillväxt. Dels möjliggör den ett säkerställande avkvaliteten i grundutbildningen, dels ökar tillgängligheten till forskning- ochutvecklingsstöd för befintliga företag i regionen och för avknoppningar avnya småföretag. Därför föreslår vi att regeringen ytterligare förstärkerMälardalens högskolas forskningsanslag.Stockholm den 4 oktober 2000Reynoldh Furustrand (s)()()()Elisebeht ()
mot · GO02Ub509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub509av , ()Forskningsanslaget till universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fakultetsanslag till universitet.Motiv för vårt förslagLinköpings universitet har etablerat sig som ett av landets ledande.Utvecklingskraften är stark och rikt på nydanande idéer, isynnerhet inom området tvärvetenskaplig forskning.Under de senaste tio åren har antalet studenter mer än fördubblats. Idaguppgår de till cirka 20.000 stycken. Beträffande forskningen, som är av storvikt för att kunna bibehålla en hög kvalitet på utbildningen, har omfattningenunder endast ökat med en tredjedel. universitetssenaste satsning, Campus , är under uppbyggnad och utveckling.Tillströmningen av elever är god och många av de nya utbildningarna starktefterfrågade.För att utvecklingsarbetet ska kunna fortgå på ett framgångsrikt sätt krävsäven en fortsatt utbyggnad av forskningen. har dockett relativt lågt fakultetsanslag i förhållande till omfattningen avgrundutbildningen. Sedan föregående år har det till och med minskat från 53procent till . Med en så pass låg forskningsandel riskeras kvaliteteninom utbildningen.Tabell 1:Forskningsanslag i förhållande till grundutbildningsanslag - budgetåret2000 . Kvot (%) )bör tillföras forskningsresurser i sådan omfattningatt anslaget når den genomsnittliga nivån för övriga svenska universitet.Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ökadefakultetsanslag till universitet.Stockholm den 3 oktober 2000Gunnar ()()