mot · GO02T229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T229av , ()Förutsättningar för utveckling i länFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tidigarelägga dubbelspårsutbyggnaden mellanBomansberget och Älvkarleby.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att snabbtågsanpassningen via genomförs för att möjliggöra snabbtåg på sträckanredan 2001.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka möjligheten för det landstingsägda trafikbolagetX-trafik att förlänga regionaltågstrafiken till Stockholm.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att noggrant följa upp och se över det kommunala stödet förbredbandsutbyggnad.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utses till en av de högskolor som skallutveckla och genomföra distansutbildningar fr.o.m. 2002.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommuner som via sina lärocentrum samordnarhögskoleutbildning på distans får del av medlen för distansutbildningfr.o.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra till försökslän för att användaarbetsmarknadsutbildningsmedel inom No/Te-utbildning.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra till försökslän för starta-eget-bidrag tillicke arbetslösa, där en samfinansiering sker mellan , länsstyrelsenoch länsarbetsnämnden.29.1 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till UbU.2 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till är ett län där den regionala andelen avSveriges BNP är hög men sysselsättningen trots detta låg.Stora internationellt framstående företag dominerar, medankunskapsintensiva företag med snabb tillväxt har en relativtliten andel av marknaden. De små och medelstora företagenmåste få en större betydelse för utvecklingen i framtiden.Behovet av kvalificerade uppfinnare, innovatörer ochentreprenörer är större än någonsin och frågor omkompetensutveckling, produktutveckling samt tillgången tillriskvilligt kapital är mycket viktiga.Utbildningsnivån i länet är låg jämfört med riksgenomsnittet, andelenkvinnor och invandrare som bedriver företag är låg, vilket gör att det finns enoutnyttjad tillväxtkraft bland länets invånare som kan bidra till att länetsnäringslivsstruktur utvecklas.Infrastrukturfrågorna är viktiga inte minst på IT-området. Snabba ochtillgängliga kommunikationer mot omvärlden är av stor betydelse förutvecklingen i länet.Länet har en rad områden att lyfta, förutom de nämnda, t.ex. hälso-aspekter, miljöfrågor m.m. I denna motion väljer jag att lyftainfrastrukturfrågor, utbildningsfrågor och frågor runt företagsutveckling.InfrastrukturfrågorPå trafiksidan bör satsningarna ha inriktningen mot att lösaflaskhalsproblem, som missgynnar utbyggnaden avjärnvägstafiken, godstransporter samt turisttrafik på vissavägsträckor. På järnvägssträckan och Uppsala saknasidag dubbelspår mellan och Bomansberget. Dettainnebär ett flaskhalsproblem för trafiken på både Norrastambanan och Ostkustbanan. Det här sinkarsnabbtågstrafiken till och , men är ocksåett hinder för den regionaltrafik mellan somberörda län vill starta. I stomnätsplan är den härutbyggnaden förlagd med start men klar betydligtsenare. Denna satsning borde tidigareläggas. Det bör gesregeringen till känna.Utbyggnaden av snabbtågsförbindelsen , viaBollnäs-Ljusdal finns med 2001. Det är viktigt att dengenomförs , inte minst med tanke på att X-trafik med sina nya ochsnabbare regionala tåg tänker trafikera sträckan . Det bör gesregeringen till känna.I finns önskemål om att förlänga den regionala tågtrafikentill , vilket skulle underlätta för resenärer som slipper tågbyten ochgöra trafiken mer ekonomiskt fördelaktig för det landstingsägda trafikbolagetX-trafik. är inte detta möjligt, men förutsättningarna för detta bordeundersökas. Detta bör ges regeringen till känna.När det gäller bredbandsutbyggnaden, gäller det att även länets småkommuner kan tillgodogöra sig den möjligheten. Stödet förbredbandsutbyggnad, när det gäller små kommuner i glesbygd och där inteden s.k. marknaden är intresserad av att bygga ut nätet, är enligt de regler somföreslogs i IT-propositionen. Dessa kommuner kan få ett statligt stöd med entredjedel av kostnaderna och förväntas skjuta till resterande medel på egenhand och om det är möjligt, via andra finansiärer som ,strukturfonder inom EU, m.m. Den begränsade statliga insatsen kan göra attett flertal kommuner med knappa ekonomiska resurser måste avstå från enmycket viktig infrastruktursatsning som bredbandsutbyggnaden utgör.Regelsystemet bör följas upp noggrant och reglerna göras generösare om denförväntade bredbandsutbyggnaden inte blir av. Detta bör ges regeringen tillkänna.UtbildningRegeringen anser att högskoleutbildningen måste göras mertillgänglig i hela landet, en uppfattning jag delar. Ennationell prioritering och samordning av resurser ärnödvändig och ett åtgärdsprogram ska inledas.Distansutbildningsmyndigheten, Distum, som fördelarplatser för distansutbildning ska upphöra från och med 2002.I framtiden ska Distums roll vara att samordna och planerautbildningsutbudet. Det skulle kunna gynna Högskolan iGävle eftersom man inte ingår i Distums geografiskaområde där ersättning till högskolor fördistansutbildningsplatser är möjlig. hartrots detta under en rad år utvecklatdistansstudieverksamheten så att den är av dentotala verksamheten. Högskolan skulle dessutom kunnautöka antalet distansutbildningsplatser med 300 denärmaste åren vilket inte kommer tillstånd inom ramen fördagens system. har på ett föredömligt sättutvecklat distansutbildningen och bör självklart vara en avde högskolor som får delta i utvecklandet ochgenomförandet av olika utbildningar från och . Detta bör ges regeringen till känna.I Gävleborgsområdet är alltså redan distansutbildning på högskolenivå ensjälvklar utbildningsform via lärocentra i länets samtliga kommuner.Gävleborgs län är dessutom navet i en betydligt större gruppering om ett 40-tal kommuner i den s.k. NITUS-gruppen, en modell för att vidareutveckla enbehovsanpassad distansutbildning. går 1 000-15 000 elever endistansutbildning på högskolenivå i . Det som böruppmärksammas i sammanhanget är att kommunerna har ekonomiskaproblem med att tillhandahålla lokaler, utbildningssamordnare,syokonsulenter och den kringutrustning som krävs för att kommunalalärocentra ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Av de medel som avsättsför utbildningsplatser på distans, bör en viss del tillfalla kommuner somorganiserar utbildning via sina lärocentra. Det ger ett underifrånperspektivoch tillgodoser de behov som finns ute i länet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Behovet av högskoleutbildade tekniker är stort i länet. Vi har inomöverblickbar framtid en situation med både arbetslöshet och arbetskraftsbrist.Trots det så har svårt att fullt ut besättautbildningsplatserna inom No/Te. För att möta detta bör möjligheten attbevilja arbetsmarknadsutbildning för hela eller delar av en högskoleutbildninggöras möjlig. Vill man pröva detta i mindre skala skulle länkunna vara ett försökslän. Detta bör ges regeringen till känna.FöretagsutvecklingEn viktig del i länets utveckling är att öka nyföretagandetsom trots en positiv utveckling är för lågt.Länsstyrelsen, och länsarbetsnämnden har medel ochresurser för att stödja detta, även om formerna liksommålgrupperna för stöden varierar något. När länvar försökslän inom ramen för arbetsmarknadspolitikenprövades olika metoder för att skapa nya arbetstillfällen somgav mycket positiva erfarenheter. Bland annat så prövadesstarta-eget-bidrag till redan anställda och det så kalladeföretagskuvösstödet, ett stöd i samband med igångsättandetav en företagsverksamhet. Tyvärr så upphörde dessa stöd närförsöksverksamheten avslutades. bordeåterigen få bli försökslän i samband med stöd till ickearbetslösa för att få starta eget. Finansieringen börsamordnas mellan , ochlänsarbetsnämnden. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Owe ()