mot · GO02MJ537 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ537av , ()Genetiskt modifierade organismerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av regelverket som reglerar beslutsgångenvad avser odling av genmodifierade organismer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att en bred forskning om genetiskt modifieradeorganismer bedrivs.MotiveringIdag är en vanlig enkel potatis inte längre en vanlig enkelpotatis. Den har förädlats, behandlats med gifter och under desenaste åren även genmodifierats. har nyagrödor utvecklats i laboratorium. potatis NewLeaf Superior är en av dessa. Potatisen har modifierats så attden kan producera sitt eget insektsmedel och därigenom takål på sina "fiender". Förespråkarna menar att fördelen meddetta är att man kan bibehålla ett effektivt åkerbruk medmindre mängd av växtgifter. Kritiker lyfter ovissheten somdet största problemet. Man vet inte om skadeinsekterna blirresistenta, om det utvecklas nya ogräs och vad det kaninnebära på längre sikt.Den svenska livsmedelsindustrin hävdar att svensk mat normalt inteinnehåller några råvaror från genändrade grödor. I är gengrödornafortfarande mycket ovanliga. Ändå har konsumenternas oro tvingatlivsmedelsföretagen att leta efter t ex olja och stärkelse som inte utgår frångenändrad soja eller majs, eller så har de skaffat sig försäkringar om att oljanoch inte är genändrade. Tillverkarna litar oftast på sina leverantörer.Försäkrar en leverantör att råvaran endast är traditionella grödor så godtartillverkarna det. En diskussion om att GMO-varor ska märkas förs på mångahåll i världen, även i Sverige.I dag pågår olika slags försöksodlingar av gentekniskt modifieradeorganismer, GMO, runt om i . I t ex är en försöksodling avpotatisen, potatis, i full gång. säger att Jordbruksverketmåste ge tillstånd för den som vill odla genetiskt modifierade växter.Jordbruksverket fattar beslut efter en remissrunda. Kommunerna är dock interemissinstans. Och allmänheten meddelas endast genom en kort kungörelse ilokalpressen.Kommunerna borde få möjlighet att yttra sig till innanbeslut fattas och således vara en officiell remissinstans. De lokalaförhållandena är väl kända av kommunpolitiker som kan tillföra initieradesynpunkter. tar på intet vis lätt på riskerna och vi har strikta rutinersom ska följas när en ny GMO-gröda ska utprovas. Men då det är ovisst vilkaegenskaper som kan påverka naturen på oönskat sätt är det rimligt attkommunerna får yttra sig om en GMO-gröda ska få odlas i kommunen.Frågan om genmodifiering engagerar allmänheten. Människor är inteövertygade om att exempelvis en genmodifierad potatis är ofarlig. De ärheller inte övertygade om att den är nödvändig eller att den erbjuder demnågot extra som konsument. Genteknik har skapat en påtaglig oro hosmänniskor. Detta måste vi möta med respekt. har vi att hantera ettpolariserat läge. Å ena sidan finns ett motstånd mot all genteknik, å andrasidan finns de som förnekar att det finns några risker alls. Etnologer som harfunderat över konsumenternas motstånd mot gentekniskt modifieradelivsmedel menar att skälet är att teknikutvecklingen är framdriven avproducenterna och inte av konsumenterna.Det finns risker med genmodifierade växter. Det har upptäckts att generfrån GMO-växter har "parat" sig med normala växter och bildat ogräs. Detfinns risk för en framtida miljöförstöring. utvecklas transgena växteroch mikroorganismer mycket snabbt. Forskningsbehovet är enormt.Forskningen om de eventuella riskerna med gentekniken har ingen ekonomiskdrivkraft och stöds heller inte kommersiellt. Därför går den på sparlåga.För att få en mer balaserad bild behöver vi mer forskning om både riskeroch nytta med genetiskt modifierade organismer. Det vore ett misstag attenbart koncentrera sig på riskerna och inte ta upp möjligheterna också. Därförär det nödvändigt att vi satsar på en bredare forskning för att få fram merkunskap.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()