mot · GO02So282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So282av Heister, ()Hiv/aidsFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om huvuduppgifterna i arbetet med hiv/aids.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om informations- och upplysningsinsatser.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till storstadsregionerna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatta satsningar på arbetet mot hiv/aids.5. begär att regeringen lägger fram förslag som iavgiftshänseende likställer offentlig och privat vård i enlighet med vadsom anförs i motionen.Inledande kommentarerHiv/aids är en av vår tids mest fruktade sjukdomar. Underförsta anmäldes enligt Smittskyddsinstitutet105 nya fall av hivinfektion i . utvecklarallt färre av de infekterade aids. I har totalt1.725 personer fått diagnosen aids varav 254 kvinnor och1.471 män.De sista årens forskning har medfört stora framgångar vad gäller ökadkunskap om hivvirus och man har därigenom kunnat producera åtskilligaläkemedel som påverkat sjukdomen. De nya s.k. bromsmedicinerna har visatsig mycket effektiva, men de kan tyvärr inte komma åt virus överallt ikroppen. Man får en snabb återväxt av virus när behandlingen avbryts.Behandlingen är också mycket besvärlig för patienten. Medicinerna måstetas med noggrant fastställda intervall och det fordrar stor disciplin av denenskilde. De har också en hel del obehagliga biverkningar. Hivviruset harockså en förmåga att förändra sig och att under eller efter behandling kommatillbaka med än större kraft . Risken för utveckling av resistensmåste därför också bedömas som stor.Allt tyder på att vi kommer att få leva med hivvirus och dess effekterunder mycket . ser vi nu i undersökningar att människorsriskbeteende återigen ökar, från att inledningsvis ha påverkats kraftigt avrisken för hiv/aids. Oskyddat sex blir t.ex. allt vanligare.En vanlig missuppfattning är att heterosexuell spridning av hiv/aids ärovanlig. I själva verket omfattande denna nära hälften av de smittade under1999. ansåg att aids innebar en allvarlig risk för detsvenska folkets hälsa, enligt en undersökning från (). Motsvarande siffra var år år1993. Som alltid i sådana här undersökningar tror människor att risken ärstörre för andra än för dem själva. var det t.ex. somansåg att aids var en allvarlig risk för deras egen hälsa.Framför allt yngre, mindre välutbildade män har enligt nättidningen föreställningen att det numera går att leva utmärkt med hiv och att detdärför inte krävs några särskilda skyddsåtgärder vid sexuella kontakter. Deuppfattar hiv som en vanlig kronisk sjukdom och inser varken att sjukdomenär dödlig eller medicineringens biverkningar och att många blir immuna motdensamma.Utvecklingen av människors vanföreställningar öppnar i förlängningendörren för en epidemisk spridning av hiv/aids, påskyndad av virusets egenutveckling och människors ökade riskbeteende. I början sprids epidemierlångsamt för att dock snabbt ta kraftig fart.Behovet av åtgärderkvarstårArbetet med att minska smittspridningen av hiv måstefortfarande inriktas på långsiktiga åtgärder kombinerademed stöd och hjälp till dem som redan smittats.Det är mot den bakgrunden som vi ser regeringens förslag ibudgetpropositionen att inte öka anslaget anslagen till det hiv/aids-preventivaarbetet som olyckligt. minskar t.o.m. anslaget genomen överföring till vars effekter är svåra att bedöma.Detta riskerar att i förlängningen ge helt fel signaler till människor. Man kanlätt få uppfattningen hiv nu är farligt.Liksom i tidigare års motioner om hiv och aids anser vi att stora resursermåste sättas in i arbetet mot hiv/aids. Redan i motion 1987/88:So4 av CarlBildt m.fl. redogjorde vi utförligt för vår syn på arbetet med hiv/aids och förde fyra huvuduppgifterna i detta arbete:- Att stoppa smittspridningen- Att ge hjälp och stöd åt de hivsmittade och deras anhöriga- Att förbättra vården av de hivinfekterade och aids sjuka- Att tillse att forskningen ges bästa tänkbara villkorVi har fortfarande samma grundläggande syn på arbetet mothiv/aids som då redovisades. Samma fyra huvuduppgiftersom gäller . Vi har dessutom underåren föreslagit en lång rad åtgärder för att bekämpahivepidemin, bland annat när det gäller provtagning,information framför allt till barn och ungdom genominformation i skolan, alkohol- och narkomanvård, forskning,stöd till de smittade, sjuka och anhöriga samt stöd till ochskydd för dem som utsätts för särskild smittorisk i sinaarbeten.Som nämnts har de senaste årens forskning på hivområdet kunnat redovisapositiva resultat. Det är av stor betydelse att fortsatt forskning för atthindrasmittspridning och förhindra att hivinfekterade utvecklar aids även iframtiden är högt prioriterad. Målsättningen är, dels att ta fram mediciner somverkligen läker ut hivinfektionen, dels, kanske som första mål, att ta fram ettanvändbart vaccin.Den globala epideminDen epidemi som går över världen har utvecklats till ettav vår tids största medicinska problem. I många av Afrikasländer är hiv/aids-situationen redan katastrofal. Enligtuppgifter från den 13:e internationella aidskonferensenberäknas söder om 24,5 miljoner människor varahivsmittade. Sedan epidemins start har över 13 miljoner barnunder blivit föräldralösa på grund av aids.Även i och pågår en dramatisk smittspridning. Även omvi inom gränser arbetar effektivt för att förebygga smittspridningen,är vi i allt högre grad beroende av hur resten av världen hanterar problemen.Den globala situationen påverkar spridningen av hiv även i vårt eget land.När en mycket farlig och smittsam sjukdom, med ett snabbtspridningsförlopp - som hiv/aids - uppträder har staten ett övergripandeansvar för bekämpningen av denna sjukdom. Eftersom smittan inte kännernågra gränser är kampen mot en sådan sjukdom en gemensam angelägenhet.Situationen och behoven iSverigeFör minskad smittspridning krävs bättre information ochupplysning riktad inte minst till skolungdomar,utlandsresenärer, invandrare och homo- och bisexuella män.I har de förebyggande insatserna mot hivinfektionvarit framgångsrika och har blivit ett land med lågförekomst av hivinfektion.Det betyder inte att hivfaran är över. Som en effekt av nya bromsmedicinerhar visserligen dödligheten i aids sjunkit. Men det finns ingen anledning attp.g.a. detta ifrågasätta angelägenheten i ett fortsatt hivförebyggande arbete.I stället måste vi nu intensifiera arbetet för att motverka de effekter påriskbeteendet som följer på människors avtagande intresse för hiv/aids-frågan.Information som påverkar attityder och beteende är avgörande för att hindrasmittspridningen. Information om hiv/aids skall dessutom enligt vår meningingå i all upplysningsverksamhet om sexuellt överförbara sjukdomar.Olika intresseorganisationer fyller en viktig roll i informationsarbetet. Vianser att en större del av informationsmedlen bör komma de frivilligaorganisationerna till del för att användas i deras upplysnings- ochinformationsarbete. Det är mot den bakgrunden viktigt med ekonomiskt stödtill frivilligorganisationer på området.Det direkta, förebyggande vård- och stödarbetet måste skötas ute ikommuner och landsting. Vi tvingas återigen konstatera att arbetet mot hiv ärhotat. Som noterats bl.a. av finns inte de öronmärkta storstadspengarsom hitintills har finansierat det hivpreventiva arbetet med i budgetförslagetför 2001. Ett särskilt ekonomiskt stöd måste utgå till de kommuner ochlandsting som har särskilt många smittade och sjuka, d.v.s. i praktiken tillstorstadsregionerna. I storstadsområdena finns en överrepresentation av degrupper som är särskilt utsatta för hiv/aids. Enligt tidigare uppgifter borungefär av de hivsmittade i de tre storstadsregionerna. Det är avavgörande betydelse för hela landet att smittspridningen kan hållas nere där.Vi moderater anser att satsningarna på arbetet mot hiv/aids måste öka istället för att stagnera eller urholkas. Vi vill därför - som framgår av vårkommittémotion angående anslag till utgiftsområde nio - satsa ytterligaremedel för att bl.a. kunna säkerställa ett fortsatt kraftfullt hivpreventivtarbete.Likställ offentlig ochprivat vårdEnligt smittskyddslagen är all undersökning, vård ochbehandling som behövs ur smittskyddssynpunkt kostnadsfrivid en samhällsfarlig sjukdom, om den utförs inom denlandstingskommunala sjukvården.När det gäller undersökningar för att utreda om någon har smittats av ensamhällsfarlig sjukdom är dessa kostnadsfria för patienten även hos en privatverksam, försäkringsansluten läkare. Privat vård och behandling är dock ejkostnadsfri.Vi avvisar den åtskillnad som här görs mellan offentlig och enskild vårdoch begär att regeringen återkommer med förslag i denna fråga medutgångspunkt från förslag. Att patienten har frihetatt välja vårdgivare är särskilt viktigt när det gäller en sexuellt överfördsjukdom. När det gäller hiv torde valfriheten vara av avgörande betydelse föratt människor med förtroende skall vilja vända sig till sjukvården.Stockholm den 28 september 2000Chris Heister (m)()()()()()()()()de ()()