mot · GO02Bo230 · 2000-10-05 00:00:00 — Svårigheterna är framför allt att tillfredsställa sådanakvalitetskrav i äldre miljöer och alldeles speciellt i en del förortsområden.Detär speciellt viktigt att ta till vara önskemål och synpunkter från dem som bor idet aktuella området. Det är de som även i fortsättningen skall utnyttjaområdet och bostäderna.I stadsmiljön är det av speciell betydelse att grönområden och parker intereduceras. De har en stor betydelse för människors välbefinnande och trivsel.I vissa fall är det ändå nödvändigt att för annat ändamål utnyttja ett styckeparkmark. Det är då angeläget att detta inte sker på ett sådant sätt attnettoarealen parkmark minskar. Det bör därför finnas möjlighet att ställa kravpå kompensationsmark då parkmark tas i anspråk för andra ändamål. Det somanförts om förnyelse av bostadsmiljön bör ges regeringen till känna.Trygghet i boendetEn grundläggande förutsättning för att människor ska kunnakänna livskvalitet i boendet är att boendemiljön är trygg.Sverige har traditionellt uppfattats om som ett tryggt land.Denna uppfattning visar sig allt oftare vara en ren myt. EnSifo-undersökning som presenterades itidningen bostad visar att det finns en stor otrygghet ivåra bostadsområden. Många av de tusen intervjuade kännerrädsla för inbrott, överfall, våldtäkt och andra kriminellahandlingar i den egna hemmiljön. Det är framför allt ungakvinnor som känner stor otrygghet. Var tredje kvinna under30 år säger sig ha varit rädd eller otrygg där hon bor. Det ärdessutom de allra mest personkränkande brotten som man ärrädd för, som t ex överfall, våldtäkt och inbrott.Tidigare har man trott att det framför allt är de äldre som är rädda ochotrygga. Men undersökningen visar att ju yngre vi är, desto mer otryggakänner vi oss där vi bor. I åldersgruppen 15-19-åringar har drygt 20 procentkänt sig rädda och otrygga i sitt bostadsområde, medan det i åldersgruppenöver bara är hälften så många som varit rädda. Detta trotsatt de äldre människorna levt mycket längre och därmed borde ha stött på flerhändelser som kan väcka oro. Undersökningen visar dessutom att otrygghetenär mycket mer utbredd i flerfamiljshusområdena. av dem sombor i lägenhet uppgav att de känt oro eller rädsla i boendet. Motsvarandesiffra för boende i radhus eller villa är 12 procent.Om vi inte kan känna oss trygga i vårt boende, hur ska vi då kunnautveckla en harmoni i samhällslivet i övrigt? Det är vardagstillvaron somformar oss som människor. En av politikens viktigaste uppgifter är därför attskapa förutsättningar för att återskapa trygga boendeförhållanden. ICenterpartiet är vi övertygade om att det går att vända på den här situationen.För det krävs en rad åtgärder av både förebyggande karaktär och bättre hjälpför den som drabbas akut.Planera för trygghetEftersom det oftast är kvinnor och unga människor somkänner oro eller rädsla i boendet är det viktigt att ta detta somen utgångspunkt i arbetet med att skapa tryggareboendemiljöer. Kommunerna bör i sin planeringsprocesssystematiskt gå igenom alla åtgärder som kan genomföras föratt kvinnor och ungdomar ska känna trygghet där de bor. Ettförsta steg kan vara att lyssna på vad kvinnorna ochungdomarna har att säga om var och när de känner sigotrygga. Åtgärderna kan handla om utformningen av denfysiska miljön, att kvinnor och ungdomar som känner sigutsatta lätt kan få den hjälp och det stöd de behöver. Menframför allt handlar det om att föra ut diskussionen omkvinnofrid och ungdomsfrid på skolor, arbetsplatser och ibostadsområdena. Kvinnofrid och ungdomsfrid ska bli en delav det dagliga samtalet.Ett viktigt förebyggande arbete är att planera bostadsområden sommotverkar kriminalitet. Sterila, storskaliga och anonyma bostadsmiljöerfungerar som en katalysator för vandalism och skadegörelse i alla former. Viär övertygade om att det går att skapa ökad trygghet i bostadsområdena omman planerar varma och välkomnande miljöer. Det går att göra oerhörtmycket för att förvandla anonyma sterila gårdar och gator till levande ochtrygga miljöer. Det är viktigt att de boende själva får möjlighet att föreslåförändringar och medverka i genomförandet. anser attbrottsförebyggandeaspekter alltid bör tas med i såväl planeringen av bostadsområden somsamhällsplanering i övrigt. Vad som anförts om att brottsförebyggandeaspekter måste tas med vid all samhällsplanering bör ges regeringen till kännaTrygghet innebär även att ha makt över boendet. Många kvinnor har ettvardagsliv - i synnerhet kvinnor med barn - som gör att de är mer utsatta änmän för hur bebyggelse, trafik o dyl. utformas och lokaliseras. En angelägenföljdfråga blir vilka möjligheter kvinnor har att påverka villkoren för sinvardag. Detta påpekade hade även den bostadspolitiska utredningen i sinslutrapport som avlämnades inför Bostadspolitik 2000. Byggande, boende ochsamhällsplanering kan därför inte betraktas som könsneutrala verksamheter.Vad som anförts om att det måste finnas ett kvinnoperspektiv med i denfysiska samhällsplaneringen bör ges regeringen till känna.Tryggare bostadsmiljöer handlar även om överlevnadsfrågor, att må bra. Imånga bostadsområden syns tecken på sämre hälsa. Allergier,överkänslighet mot olika ämnen som fortfarande återfinns i byggmaterial,dålig luft, bristfälliga ventilationsmöjligheter, bullerskador, vantrivsel m.m.skapar inte det trygga samhälle som vi alla vill ha. I all samhällsplanering,inte minst i den fysiska samhällsplaneringen, måste hälsoaspekter vägas in.Det måste finnas en verklig ansvarig kvalitetskontroll vid allt byggande. Vadsom ovan anförts om hälsoaspekter i bostadsmiljön bör ges regeringen tillkänna.Ett kretsloppsanpassatbyggandeCenterpartiet anser att det behövs en övergång till ett merkretsloppsanpassat byggande. Detta gäller såväl vidnybyggnad som vid ombyggnad och upprustning.Avloppsfrågan har här en central betydelse. Tekniskalösningar måste stimuleras som gör att kretsloppsanpassatbyggande används i alla former av bebyggelse.Det är också viktigt att material återanvänds och att nya material användssom kan återanvändas. Många goda exempel finns i landet, och det är viktigtatt dessa exempel uppmärksammas och sprids. Detta är en viktig uppgift förBoverket. Ett system för miljöklassning av bostäder bör införas. Detta bör gesregeringen till känna.BevarandefrågorI arbetet för att ge en byggnad eller ett område ett lagstadgatskydd finns ett antal lagar att tillgå. Enstaka byggnader ochbebyggelsemiljöer kan enligt kulturminneslagenbyggnadsminnesförklaras. Den lagen ger den starkasteformen av lagskydd. gör det möjligt att peka utunika kulturmiljöer som är av riksintresse. Plan- ochbygglagen ger vidare kommunerna möjligheter att peka utvärdefulla kulturmiljöer vars skydd kan preciseras idetaljplaner och områdesbestämmelser. Det är av största viktatt alla intressenter, inte bara myndigheter och stora aktörer,ges möjlighet att delta i samråd och påverkan.Endast ett fåtal byggnader och bebyggelseområden från tiden efter andravärldskriget är lagskyddade. Det bör därför göras en inventeringav efterkrigstidens bebyggelse för att få en översikt över även dessaårtiondens värdefulla bebyggelse.För att skydda värdefulla naturmiljöer utanför stadsområden finns lämpligalaginstrument. Däremot finns det ett behov av ökade anslag för naturreservatoch nationalparker.I stadsmiljö kan nu genom tidigare insatser värdefullanaturmiljöer skyddas genom inrättande av nationalstadsparker. Behovet avnationalstadsparker bör inventeras. kan vi konstatera att innebördenav institutet nationalstadspark behöver bli mer känt, så att allmänheten kanuppmärksamma det positiva innehållet.Institutet nationalstadspark täcker dock inte hela det lagtekniska behovet.Ytterligare instrument för skydd av grönområden i stadsmiljö bör övervägas.Det behövs ett ytterligare områden där skyddet kan skrivasi stadsplanebestämmelserna, men skyddet ska inte kunna undanryckas genomen enkel stadsplaneändring. bör begära att regeringen lägger framförslag om ett av mindre grönområden i stadsmiljö ienlighet med vad som här anförts.Det som i övrigt anförts om bevarandefrågor bör ges regeringen till känna.Förbättrad demokratiDet finns anledning att återigen betona vikten av att ta tillvara synpunkter från dem som bor i ett område vid förändringeller förnyelse. Hyresgästernas möjlighet att påverkaombyggnad bör förstärkas. får inte hyresgäster hamöjlighet att blockera önskvärd förändring för t.ex. stambyteeller energibesparing.Forskning bör inriktas på att belysa de boendes synpunkter på miljö ochbostad. vill särskilt betona vikten av att forskningsresurseravsätts för att undersöka och beskriva bostaden och miljön ur ett kvinnligtperspektiv. Det är viktigt att olika typer av intresseorganisationer gestillfälleatt delta i planeringsprocessen. I all samhällsplanering skall barns rätt tillutveckling och trygghet beaktas. har ratificerat FN:s konvention ombarnens rättigheter. Det måste även beaktas i den fysiskasamhällsplaneringen.Den så kallade självförvaltningen som har införts i en del bostadsområdenär ett gott bevis på hur människors initiativkraft kan tas till vara. Det ärdärförtillfredsställande att har beslutat om skattefrihet försjälvförvaltning. Det är önskvärt att självförvaltning stimuleras. Det finnsockså många andra sätt för de boende att ta del av och medverka iutformningen av närmiljön. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivtmedverkar i skötsel och utformning av närmiljön. Goda exempel bör lyftasfram och stimuleras. Det som anförts om förbättrad demokrati bör gesregeringen till känna.Förhindra segregationMånga bostadsområden, speciellt i storstädernas förorter, harblivit segregerade områden. Segregation skapar främlingskapoch misstro och förstärker ofta ekonomiska och socialaproblem. Ensidiga stadsmiljöer förstärker också oftatendenserna till segregation.För att motverka segregation krävs många olika slag av åtgärder. Enmedveten samhällsplanering krävs, där mångfald, variation och olikheterstimuleras. Mötesplatser måste finnas där människor från olika kulturer ochåldrar och med olika erfarenheter kan mötas och trivas.En samhällsgemenskap som växer underifrån är mycket viktig. Att deboende själva tar ett ökat ansvar och får inflytande har visat sig varapositivt.Det kan gälla självförvaltning. Det kan även gälla andra områden. Särskiltviktigt är att ungdomar stimuleras till ökat ansvar. Åtgärder för att förhindrasegregation spänner över ett flertal sektorer. Det är de samlade åtgärdernasom behövs och som kan ge resultat.Det som anförts om att förhindra segregation bör ges regeringen till känna.Förenkla regelverketByggande och boende i är av tradition engenomreglerad samhällssektor. Det är inte länge sedan vihade en detaljreglering där måtten på hatthyllan varförutbestämda. Nuvarande byggregler talar mer om vilkafunktioner som ska vara uppfyllda. Det är ett steg åt rätt håll,men fortfarande finns det ett omfattande regelverk som styrmänniskors boende. Regelverket gör boendet till ett komplextområde för både politiker, näringsidkare och boende, vilket isin tur gör att bostadsmarknaden saknar den dynamik somkännetecknar en marknad som kan tillgodose människorsvarierande behov och önskemål.När infördes gavs möjligheter till ett mer flexibeltregelsystem. Begreppet områdesbestämmelser infördes för att möjliggörasåväl sänkta som skärpta krav på bebyggelses utformning. Trots att det nu äröver beslutades har mycket blivit vid detgamla. Möjligheterna som finns till förenklingar har inte tagits till vara fullt uti kommunerna. Flexibiliteten som eftersträvades har i stor utsträckninguteblivit. Det är därför dags att göra en utvärdering av hur möjligheterna tillflexibilitet har tagits till vara i den kommunala planeringen, för att däreftersevilka åtgärder som bör vidtas. bör ges ett sådantutvärderingsuppdrag. bör begära att regeringen utvärderar hurplan- och bygglagens möjligheter till flexibilitet har tagits till vara i denkommunala planeringen.En annan reglering som behöver ses över är strandskyddet. Centerpartietanser att strandskyddet bör ges en mer lokalt anpassad utformning. Itätortsnära områden och utefter delar av landets kuster behövs ett striktstrandskydd. Detsamma gäller över huvud taget där det finns ett besökstryck.Samtidigt finns det områden i landet där ett uppluckrat strandskydd är tillfördel för den befolkning som bor i området och där denna uppluckring inteutgör något hinder för det rörliga friluftslivet. Med en lokalt anpassadutformning av strandskyddet kan respektive kommun på förhand ange varman vill ha strandskydd och var man vill tillåta bebyggelse och sedantillämpa detta vid beslut om bygglov. I miljömotion MJ711 harvi hemställt om att bör begära att regeringen lägger fram förslag omen lokalt anpassad utformning av strandskyddet. Vi upprepar därför inte vårhemställan i denna motion.Stockholm den 4 oktober 2000Rigmor ()()()()()