mot · GO02Bo512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo512av , ()Åtgärder mot buller och bevarande av tysta områden i tätortsnära miljöer1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skärpta redovisningskrav för buller vid planläggning.2. begär att regeringen ger i uppdrag att inventerabullerfria miljöer.3. begär att regeringen ger i uppdrag att utveckla ochsprida kunskapen om hanteringen av buller vid fysisk planering.2 Bullerfri miljöI goda livsmiljöer måste det finnas möjlighet för människor att upplevatystnad. Ostörda miljöer blir en alltmer knapp resurs och tystnad är enbristvara. Det behövs analyser av bullersituationen i boendemiljöer, natur-och rekreationsområden. Det gäller framför allt i bostadsnära miljöer ochi närheten av tätorter där människor lever och vistas . Buller ärmiljöförsämrande, ofta störande och i vissa fall skadligt för hörsel ochhälsa. Ljud som betraktas som buller är ofta en oavsiktlig biprodukt sominverkar på människors och djurs livskvalitet. Människor och djur ärbiologiskt anpassade till i stort sett bullerfria miljöer. Buller ger upphovtill besvär såsom hörselskador, försämrad talkommunikation,sömnstörningar och andra fysiologiska förändringar. Det kan även ge ennegativ påverkan på inlärningsförmåga och prestation. Det är ett problemsom betraktas som allvarligt av (). Detfinns all anledning att vi i skall ta problemet med buller på allvarför att inte riskera att få en ohållbar ljudsituation i framtiden.Ökad mekanisering har ofta medfört bullerproblem. Medvetandet om dettahar lett till planering mot buller. Trots det fortsätter bullernivåerna att öka.Många bullerkällor alstrar ljud som fortplantas i stora mekaniska strukturer,t.ex. kontors- och bostadshus. Det handlar ofta om buller som alstras av bil-och lastbilstrafik, men även andra verksamheter och aktiviteter, t.ex. krog-och nöjesliv.Buller beskrivs och mäts i dB(A). Ljudnivåer med avseende på störningrespektive risk för hörselskada anges vanligen i dB(A) i myndighetersrekommendationer. För varierande buller används en speciellmedelvärdesbildning. Resultatet kallas ekvivalentnivå. För att undvika riskför hörselskada bör ekvivalentnivån vara lägre än (A).Boverket har, i sitt remissvar till , föreslagit delmålnär det gäller buller som innebär att boende- och fritidsmiljön ska uppfyllahöga krav på frihet från buller. Bullret i den byggda miljön ska understigagällande riktvärden både vad avser befintliga och nya bostäder. Det innebäratt riktvärdena för trafikbuller och inomhusbuller inte överstiger (ekvivalentnivå) inomhus, (maximalnivå) inomhus , (ekvivalentnivå) utomhus vid fasad, samt (maximalnivå) vid uteplatsi anslutning till bostad.De riktvärden som finns är ingen garant för att bullerfria miljöerkommer att finnas kvar i tätortsnära områden. Det leder inte heller till attredan bebyggda miljöer saneras på obefogat buller. Enligt (1998:808) utgör riktvärden värden vars överskridande medför skyldighet attvidta åtgärd så att värdet åter kan hållas.3 Buller i planprocessenInte minst i storstadsregionerna finns det en uppenbar risk attbullerproblemen kommer att öka och att tidigare orörda, tysta områdenkommer att bli utsatta för bullerstörningar. Tanken att undanta tystaområden bör inte vara främmande för någon.I dag utgör kulturminnesvård eller naturvård ofta grund för undantag frånexploatering. Tystnad och ostördhet bör rimligtvis vara fullt godtagbaragrunder för en kommun att undanta områden från exploatering.Vid samhälls- och trafikplanering bör det finnas underlag som omfattarredovisningar av viktiga natur-, kultur- eller friluftsområden med lågbullernivå och områden utsatta för buller. Därigenom kan kommuner ochlänsstyrelser utforma skyddsrestriktioner för sådana områden och höjalivskvaliteten för dem som lever där.För att underlätta för beslutsfattare på och regional nivå att taställning till utbyggnader av transportleder m.m. och kunna beaktabehovet av att bevara tysta områden för mänskligt boende och friluftsliv, börkonsekvenserna av trafikleder samt den totala bullerbelastningen från andraverksamheter redovisas för hela det geografiska område som berörs. I planeroch miljökonsekvensbeskrivningar bör buller redovisas ned till nivån (A) för det geografiska område som berörs. Detta skall ske både förplanerade och befintliga anläggningar. Buller bör redovisas inte bara förområden avsatta för friluftsområden i kommunala planer utan även förbefintliga och planerade områden för bostäder, skolor, daghem samtvårdlokaler. Det som ovan anförts om skärpta redovisningskrav för buller vidplanläggning bör ges regeringen till känna.4 Utvärdering och utvecklad kunskap ombullerI samhällsplaneringen kan organisatoriska åtgärder mot buller vidtasgenom att bebyggelse planeras så att stora avstånd läggs mellanbullerkällor och eventuellt störda områden. Man kan även ta hänsyn tillde störda områdenas art, t.ex. genom att placera industrier i stället förbostäder nära motorvägar. Kunskapen om buller vid planläggningen ärdock inte alltid tillräcklig för att skydda befintliga tysta miljöer och attminimera bullernivåerna.Boverket bör ges i uppdrag att se över vilket underlagsmaterial somanvänds i planer och miljökonsekvensbeskrivningar, samt i vilken omfattningkommuner och länsstyrelser redovisar bullerförhållandena. Detta bör gesregeringen till känna.Boverket bör även ges i uppdrag att utveckla kunskapen om buller iplanläggningsprocesser, samt initiera försök med att väga in kunskap ombuller vid planläggningen av bostäder och annan infrastruktur. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Owe ()()()()()()()()()Per ()