ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So535 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So535av Feltzing, ()Skadliga ljudnivåerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer ioffentliga lokaler.Tinnitus är en evig plågaVarje år drabbas flera människor av hörselskador i miljöer med för högaljudnivåer. Konserter, diskotek, bio, gym, , motorsport och smällareär exempel på några sådana aktiviteter. Ca 1,5 miljoner svenskar harnågon form av tinnitus. 50000 svenskar har mycket svår tinnitus, som störderas dagliga liv allvarligt. Siffrorna är hämtade från Hörselskadadesriksförbund.Musik med höga ljudnivåerMusiken på diskotek och popkonserter framförs vid höga ljudnivåer.Tekniken för högtalaranläggningen har utvecklats så att mycket högaljudnivåer kan framföra, utan att musiken låter sprucken och oren. Flerastudier har visat att ljudnivån höjs successivt vid en konsert eller endiskoteksafton.Ljudnivåerna vid konserter och på diskotek är så höga attdet finns risk för tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar eller öronsus(tinnitus) hos åhörarna. Barn utgör en särskild riskgrupp. Hos vuxna innebärresonansen i hörselgången normalt att ljud får en maximal förstärkning vid2500 Hz. Barn har kortare och smalare hörselgång. Detta kan innebära att denmaximala förstärkningen sker högre upp i diskantområdet, där ljudet orsakarskada. Utvecklad teknik finns för att få goda ljudupplevelser utan atthöja ljudnivån till skadliga nivåer.I kommunerna försöker man få ned de skadliga nivåerna. Bl.a. så harman i arbetat med att få ned de skadliga ljudnivåerna pådiskotek och vid konserter. har därvid infört en policy,enligt vilken ingen åhörare skall utsättas för högre ljudnivå än (A), videvenemang i kommunens lokaler.Vid arrangemang som inte drivs i kommunens regi kan man inte regleraljudnivån genom ovanstående policy. Det finns ingen möjlighet att i de lokalaföreskrifterna, för att skydda människors hälsa och miljön, ange högstatillåtna värde för inomhusbuller i offentliga och allmänna lokaler.Generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linjemed intentioner, bör därför införas. Regeringen bör ges tillkännaatt en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentligalokaler bör införas.Stockholm den 4 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02So536 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So536av , ()Prioriteringar i vårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av åtgärder för att tidigare beslutom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården skall bliverkställt.MotiveringDet är nu fattade beslut om riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården utan att beslutet har fått någonreell betydelse för hur prioriteringar och resursfördelning sker inomhälso- och sjukvården.I "Prioriteringar i sjukvården. Beslut ochtillämpning" (SoS 1999:16) redovisas hur sjukvårdshuvudmännen levt upp tillriksdagens beslut om prioriteringar i vården. konstaterarföljande:- att landstingen med några få undantag saknar en sammanhållen strategioch ett konsekvent arbetssätt för att implementera beslut ivårdens vardag- att nödvändiga förutsättningar för att tillämpa beslutet saknas- att bred kunskapsbildning saknas bland dem som ska genomföra beslutet ipraktiken- att kommuner och landsting inte samverkar på ett konstruktivt sätt- att professionens kunskaper tas inte på allvar.För att skapa tilltro till demokratiskt fattade beslut måste nu riksdagenagera. Lagstiftning räcker tydligen inte. Skall beslut avseendeprioriteringar i vården kunna omsättas i öppna konkreta handlingar måsteåtgärder vidtas i syfte att förmå sjukvårdshuvudmännen att utarbetariktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården.Stockholm den 3 oktober 2000Agneta ()()
mot · GO02So537 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So537av , Hans (s)Förskrivning av narkotiska preparatFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ändring i disciplinpåföljdslagen.MotiveringHälso- och sjukvårdens ansvarsnämd () utreder anmälningar mothälso- och sjukvårdspersonal om fel och försummelser vid undersökningoch behandling av patienter. anmäler till 15 till 20läkare och tandläkare som missbrukar sin behörighet att förskrivanarkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel. I vissa fall har misstankar ommissbruk rapporterats till av anhöriga till missbrukare.Oftast är de anmälningar som lämnas till avgörande av frånSocialstyrelsen av den karaktären att läkaren eller tandläkarens behörighetatt förskriva begränsas. Enligt uppgift beslutar så i av deanmälningar som görs från . har vad gällerbegränsningen att förskriva narkotiska preparat att göra en bedömning omen total begränsning eller en begränsning som bara omfattar vissa av de ifem grupper grupperade narkotiska preparaten.I sin bedömning väger in missbruket pågått,vilka preparat som felaktigt förskrivits samt i vilken omfattning detta skett.Läkaren/tandläkaren har möjlighet att överklaga beslut tillKammarrätten i . Läkare som förlorat rätten att förskrivanarkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit har möjlighet attansöka till om förnyat förtroende att förskriva. Det har kommit tillkännedom att begränsningar av möjligheten att förskriva i vissa fall beror påeget missbruk - i vissa fall på att tjäna pengar på förskrivningen. I disciplinpåföljdslagen m.m. på hälso- och sjukvårdens område så finnerman i paragraf 9 följande skrivning: Om en läkare eller tandläkare missbrukarsin behörighet att förskriva narkotiska eller alkoholhaltiga läkemedel ellertekniskt sprit, får denna behörighet dras in eller begränsas. Behörigheten fårockså dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. "Vianser att en förändring av denna paragraf borde ske. Att missbruka ochförskriva droger i eget ekonomiskt syfte borde enligt vårt sätt att se detalltidresultera i en total begränsning att förskriva narkotiska preparat i de femaktuella grupperna samt begränsning att förskriva alkoholhaltiga läkemedeloch teknisk sprit. Sålunda borde en lagändring där "får" byts mot "skall" iparagraf 9 i disciplinpåföljdslagen ske.Stockholm den 4 oktober 2000Hans Hoff ()()
mot · GO02T1001 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T1001av , ()Upprustning av vägnätetFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till en åtgärdsplan förhur man skall komma till rätta med de eftersläpningar som finns vadgäller vägunderhåll, bärighetshöjning och tjälsäkring av våra vägar.2. begär att regeringen lägger fram förslag till en alternativfinansiering av olika vägprojekt.MotiveringUnder har det svenska vägnätet utsatts för enkraftfull förslitning och underhållet av vägnätet har på intetsätt svarat mot det behov som förelegat. Detta märker vitydligt i stora delar av vårt land. Det är inte bara det mindrevägnätet som är eftersatt utan även våra riksvägar har storabrister i sitt underhåll. Det förekommer både håligheteroch kanske inte minst försänkningar i vägbanorna.Vi har framför oss en höst och vinter och det är inte utan att man känneroro för vad som kan komma att hända. Med dessa ibland ganska djupa"hjulspår" på våra vägar är risken för vattenplaning mycket stor då det inte ärovanligt att ganska stora vattenmängder stannar kvar på vägbanan. I värstafall kommer olyckorna att öka dramatiskt.Behoven av bärighetshöjning och tjälsäkring är också mycket stora;fortfarande finns alldeles för många vägar som är avstängda för tung trafikunder perioder då behovet av framkomlighet på just dessa vägar är stort. Jagtänker då på virkestransporter som skall ut så fort som möjligt efteravverkning. Dessa får ökade transportkostnader men också ökadereparationskostnader genom större slitage.Ett antal särskilt olycksdrabbade vägavsnitt behöver dessutom helt byggasom eller byggas i helt ny sträckning. Jag nämner särskilt stora delar av E 20genom där behovet både av delvis ny sträckning, breddning och avbetydligt fler planskilda korsningar är mycket stort. måste hela E 20,som är den naturliga förbindelsen mellan och , hamotorvägsstandard. En annan olycksdrabbad väg är väg 48 genom Skultorpdär bygget med förbifarten borde startas omgående.För att lösa finansieringsfrågan bör regeringen pröva alternativfinansiering av olika vägprojekt exempelvis enligt PPP-modellen. Det kan tex ske genom att en markentreprenör bygger och finansierar vägprojekt för attsedan hyra ut det till staten.Stockholm den 5 oktober 2000Birgitta ()
mot · GO02T1002 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T1002av , ()E 20Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om snar utbyggnad av genom norra , ochdå särskilt den "felande länken" förbi , till motorvägsstandard.Motiv för mitt förslagSödermanlands län har länge varit en viktig knutpunkt i olikasammanhang. Successivt har också närheten till Stockholmförstärkts i och med att det är vanligt att man arbetar iStockholm men bor i . Därför är det av stor vikt attkommunikationerna i förbättras ochinfrastrukturen byggs ut.Särskilt angelägen ur norra perspektiv är en utbyggnad av E 20till motorvägsstandard. Förbifart (där byggstart ursprungligen varplanerad till 1998-99) dröjer med regeringens politik orimligt länge.Vägverket räknar, med nuvarande anslag, med att varken påbörja byggetunder innevarande eller . Det är orimligt med tanke påatt vägen passerar igenom tättbebyggt område och där har /h somhastighetsbegränsning. Varken ur ett framkomlighets- ellertrafiksäkerhetsperspektiv är detta acceptabelt.Vägverket har tidigare bedömt frågan om en utbyggnad av genomnorra så angelägen att genomföra att man inkommed förfrågan till regeringen om att genom lånefinansiering iRiksgäldskontoret tidigarelägga E 20:s utbyggnad till motorvägsstandardförbi . Något svar på förslag har enligt uppgift intekommit från regeringen.Motiven för att minska väganslagen på ett sådant sätt att utbyggnaden avE 20 skjutits på obestämd framtid var den s k nollvisionens genomförandevad avser trafiksäkerhetsåtgärder. Paradoxalt nog riskerar den uppskjutnautbyggnaden av denna "felande länk" att leda till en situation liknande den dåE 4 söder om hade lägre standard än en i övrigt sammanhängandevägsträcka - då kallad "dödens väg". Minst en dödsolycka, som kan förklarasav just den skiftande vägstandarden, har redan inträffat. Frågan är hur mångafler som kommer att inträffa om byggstarten av förbifarten skjuts uppytterligare.Att bygga E 20 genom färdigt är en fråga av nationell betydelse.Huvudleden mellan två största städer är ett riksintresse. Detta,tillsammans med de starka lokala och trafiksäkerhetsmässiga skäl som talarför förslaget, gör att regeringen måste prioritera utbyggnaden avdenna väg - antingen genom att ge klartecken till upplåning i Riksgälden ellergenom ökning av anslagen med , i enlighet medModerata samlingspartiets anslagsmotion 2000/01:T223.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik ()
mot · GO02T203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T203av , ()kommunikationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om modernisering av vägnätet och järnvägen i Västmanland.Förbättra kommunikationerVästmanland är ett län som ligger bra till för en framtida tillväxt iMälarregionen. En förutsättning för att man ska kunna dra till siginvesteringar och nya företag är väl fungerande kommunikationer. Meden upprustning av kommunikationerna i kommer länetnärmare . Vilket gör att fler kan tänka sig att bo i länet.I detta sammanhang är det viktigt att påpeka samspelet mellan vägar,järnvägar och . Det vore därför bra för länet om järnvägenfår en ny dragning som binder samman flygplatsen med . Det ärockså ytterst viktigt att har en sträckning som gör att så mångakommuner som möjligt får tillgång till denna järnvägsled.Förutom järnvägen måste eftersatta vägar rustas upp. Dettagäller bl.a. E18 som bör byggas ut till motorväg genom hela länet. En sådanutbyggnad skulle göra att pendling inom länet skulle underlättas men ävenförbättra för mer långväga pendling till , eller Örebro.Denna upprustning skulle även verka positivt för trafiken vad gäller de storamängder gods som fraktas på lastbil genom länet.I samband med att E18 byggs ut måste vägarna i Bergslagen förbättras.Där går tung trafik med råvaror från norra delar av ner till hamnaroch industrier i söder. Den tunga trafiken går på alltför små vägar och genomområden där en olycka kan få förödande konsekvenser för miljön. Tydligastär kanske hotet mot vattentäkten i längs med 67:an.Goda kommunikationer på vägarna är en av de viktigasteglesbygdssatsningarna staten kan göra för att underlätta tillväxten ikommunerna och bromsa utflyttningen. Särskilt viktigt är det för de norradelarna av länet som plågas av utflyttning. Det är bl.a. utifrån det härperspektivet som det är viktigt att väg 70 genom Sala färdigställs.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02T207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T207av Lilliehöök, ()Vägar och järnvägar i StockholmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om investeringar i nya vägar och spår i Stockholmsregionen.Motiv för mitt förslagStockholms trafik står stilla. Regionen måste få ett trafiksystem somfungerar. De vägar som diskuterats men inte blivitbyggda måste nu byggas omgående. har ökat med omkring 20000 invånare . Invånarna i är medfog missnöjda med att förlora många timmar i köer ochflaskhalsar. Det är inte bara stockholmare som drabbas utan resande frånhela landet. blir en propp för den som skall resa från norr tillsöder. Förbindelserna för dem som vill resa till från andradelar av landet är betydligt sämre än vad de resande skall behövaacceptera.Stockholm måste fortsätta att växa. växer med 15 000 personervarje år och skall vår huvudstad kunna fortsätta växa, måste det också varaattraktivt att bo och verka i denna tillväxtregion.Vår huvudstad konkurrerar liksom andra storstäder om bästa möjligatillväxtklimat. Om levnadsvillkoren är sämre i än på andra håll ivärlden, så kommer människor och företag att flytta. Det finns förvissomånga andra saker som kan förbättras så att blir enattraktiv region i ett internationellt perspektiv men ett grundkrav är attinfrastruktur och trafik fungerar.Stockholm måste också kunna erbjuda bra bostäder. Det byggs mycket iStockholm , men det behövs mer. har främstexpanderat åt norr och söder. På grund av bristen på vägar är det nästanomöjligt att bo i norr och arbeta i söder eller tvärtom. Yttre tvärleden ochösterleden är nödvändiga länkar för att komma från norr till söder. Ett tredjetågspår behövs för att invånarna skall kunna röra sig på ett enkelt sätt mellanregionens olika delar. Leder i öster och väster är också nödvändiga för att flerskall kunna bo också i öster- och västerled.Stockholm den 30 september 2000Anna Lilliehöök (m)
mot · GO02T209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T209av , ()Vägar och järnvägar i och runt om länFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om drift och underhåll på vissa delar av vägnätet i ochUppsala län.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad till motorvägsstandard.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om järnvägar.MotiveringTransporter för både personer och varor måste anpassas till nya ochförändrade krav. Grundläggande förutsättningar för tillväxt ochutveckling är ett väl fungerande väg- och järnvägsnät. Ett stort problemför etablerade företag och för att nya företag skall etablera sig iGävleborgs län är våra på många håll, dåligt underhållna vägar. Flera avde viktigare länsvägarna är smala, krokiga och i behov av storaunderhållsåtgärder. Drift och underhåll har eftersatts på detstatliga och regionala vägnätet. Framkomligheten på många vägavsnitt äri dag mycket dålig, något som medför skador på både fordon och last,förlänger transporttiderna och ökar risken för trafikolyckor. Den gångnasommaren, med ett ihållande regn och därtill höga vattenflöden i våravattendrag, har ytterligare försämrat standarden på många av våra vägaroch järnvägar. För att öka tillgängligheten i hela länet måste vägarna hållaen hög och jämn standard. En ökad satsning på drift- ochunderhållsåtgärder är därför mycket är ett exempel där framkomligheten på vissa sträckor ärmycket begränsad. Längs vägen finns några särskilt angelägna objekt somdagligen passeras av 400-600 tunga lastbilar. Objekten är angelägna både urtrafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunkt.Europaväg 4, mellan och , mellan och Söderhamnsamt och är i stort behov av upprustning ochutbyggnad till motorvägsstandard. Årets budgetproposition inger oro för attregeringen inte insett behovet av dessa infrastrukturinsatser. Det stårnämligen:"Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär dock att vissa planeradeåtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunnagenomföras . "Dubbelspåret norr om måste byggas ut, för att öka möjligheternaoch förbättra arbetspendlingen.Järnvägssträckan måste byggas om så att de avsnittsom exempelvis Granstandabacken som är kapacitetshämmande tas bort. måste man antingen köra en omväg eller köra med halv last för att klarasträckan. För att främja en regional utveckling måste en utbyggnad avdirekttåg inledas.Stockholm den 2 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02T213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T213av , ()transportsystemFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de akuta behoven i transportsystem.MotiveringTransportsystemen är avsedda att tillgodose näringslivets och hushållenstransportbehov. För näringslivet är en god transportinfrastruktur en av deviktigaste förutsättningarna för tillväxt.Det finns stora brister i de befintliga transportsystemen i länet. Särskiltmärkbara är bristerna vad gäller det lågtrafikerade vägnätet och de regionalastråken där eftersatt underhåll medför avsevärt förhöjda transportkostnaderoch tillgänglighetsproblem. Tillgänglighetsproblemen i vägnätet innebär storarestriktioner under delar av året. Särskilt för skogsnäringen ochbesöksnäringen, som utgör utpekade tillväxtsektorer, innebär dessa problemväsentliga produktionsbortfall. Dessa med flera brister är till påtagligkonkurrensnackdel för näringslivet och medför förhöjda levnadskostnader förhushållen i länet. Ett vägnät med god bärighet, god ytstandard ochtillfredsställande säkerhet behöver således utvecklas.Bilen spelar dessutom en viktig roll för långväga persontransporter dåalternativa möjligheter ofta saknas inte minst i glesbygd. De stigandebränslekostnaderna är också en alarmerande faktor både förtransportföretagen och enskilda människor som är i behov av bilenför sitt uppehälle.Åtgärder som behöver genomföras är:- Utbyggnad av förbi Sala fram till länsgränsen mot Dalarna.- Förbättring av till och vägen mellanÄlvdalen och Idre- Utveckling av till med vägnummerE 45- Fullföljandet av arbetena med Bergslagsdiagonalen- Etablering av öst-västlig vägförbindelse från via Dalarnatill Oslo- Upprustning av Dalabanan för snabbtåg ända upp till Mora- Upprustning av för såväl gods- som persontrafik- Upprustning av Västerdalsbanan med förlängning till Sälenområdet,största vintersportområde. bör Sälenbanan även förlängasmot till , ett av största vintersportområden.Stockholm den 2 oktober 2000Ulf ()
mot · GO02T214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T214av , ()Infrastruktur i ÖstergötlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs omsatsningar på infrastruktur i Östergötland.MotiveringEtt mycket ambitiöst och framåtsyftande investeringsprogram förinfrastruktur presenterades av den dåvarandefyrklöverregeringen. Satsningen på järnvägar var den största sedanjärnvägen kom till . Snabbtågen och kustpilen på Stångådalsbananär ett par tydliga och positiva exempel i . En förstärkning avvägnätet ur miljö- och säkerhetssynpunkt påbörjades likaså. E 4:ansförbättrade standard är ett exempel, men det gjordes också kraftigasatsningar på länsvägar och mindre vägar. Beklagligvis har dennuvarande regeringen inte fullföljt dessa viktiga satsningar som är avavgörande betydelse för företagens expansion, tillkomsten av nyaarbetstillfällen och hela regionens utveckling.För del har regeringens neddragningar av investeringar iinfrastruktur gjort att länsinvånarna får vänta allt för länge på heltnödvändigasatsningar. Därför vill denna motion påvisa de stora behov som regeringensnarast behöver anvisa medel för. Detta för att ska kunnautvecklas kommunikationsmässigt och för att understödja den tydliga strävansom finns att skall bli ett verkligt transportcentrum. Följande ärnågra exempel på satsningar som måste förverkligas:- GötalandsbananEn kristdemokratisk motion har tidigare föreslagit att projektetGötalandsbanan kommer till stånd. Att få till stånd en snabbjärnvägsförbindelse med och är en avgörandeförutsättning för att ska kunna utvecklas till dettransportcentrum det har goda förutsättningar att bli.- E 22:ans förbifart vid och NorrköpingVäg E 22 tillhör det viktiga stamvägnätet. I skär vägen raktgenom staden vilket innebär såväl trafiksäkerhetsproblem som storamiljöproblem. Kommunerna hargemensamt uppvaktat och vädjat om en satsning på en förbifartvid . Det är nu hög tid för denna förbifart. Den redanförberedda förbifarten vid är nästa steg.Förbifart vid SvärtingeVäg 51 mellan och via är en centralvägtrafikled för näringslivet. Den flaskhals som genomfarten vidSvärtinge innebär måste nu åtgärdas. Det är synnerligen angelägetatt den planerade förbifarten vid Svärtinge kan förverkligas.VägunderhållMånga av de mindre östgötska vägarna lider av bristande vägunderhåll.Detta försämrar allvarligt förutsättningarna för boende och sysselsättningpå landsbygden. ambitiösa underhållsprogram måste på nytt tasfram och verkställas. En satsning på upprustning av befintligt finmaskigtvägnät i glesbygd är en nödvändighet för att devisen "Hela skaleva" också ska bli verklighet.Stockholm den 2 oktober 2000Sven ()
mot · GO02T219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T219av , ()KommunikationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligtuppställning:Tabell 1: (AnslagRegeringens förslagAnslags-förändring )AnslagsberäkningFysisk infrastrukturGoda kommunikationsmöjligheter är en grundförutsättningför att människor och företag ska kunna verka i hela landet.Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheternai landets regioner. Risken är uppenbar att investeringar ochnyetableringar uteblir i områden med dåligakommunikationer. För att människor och företag ska vågainvestera i alla delar av landet krävs att de vet attinfrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som långsikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning förtillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd.Både vägarna och järnvägarna behöver ökade resurser. För dessa ändamålbör anslag 36:2 "Väghållning och statsbidragBanverket:Banhållning och sektorsuppgifter" räknas upp med 2 420 miljoner kronorrespektive . Genom att omfördela stödet förÖresundsbron till investeringar kommer att totalt avsätta 700miljoner kronor mer än regeringen till investeringar på järnvägsområdet.Genom att inrätta ett nettostöd för sjöfarten från 1/1 2001 kommer behovetav bidrag till sjöfarten att upphöra. Anslaget 36:8 "Bidrag till sjöfarten" bördärför tas bort i sin helhet. anser att det finns möjlighet attminska på anslagen för administration hos , ochRikstrafiken. Anslagen 36:1, 36:3 samt 36:11 bör därför räknas ned.Stockholm den 4 oktober 2000Sven ()()()()()