mot · GO02K308 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K308av Bjälkebring, ()Presstödet1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att omforma presstödet så att det stimulerartidningarnas opinionsbildande och granskande uppgifter i hela landet.2 BakgrundNär nu tidningarna i och Ny Tid i är nedlagda,ökar koncentrationen på dagstidningsmarknaden än mer, särskilt iGöteborgs- och . Därmed ökar också behovet av enmångfaldig och partipolitiskt neutral medietäckning, särskilt i västra ochsödra . Nedläggningen aktualiserar också mer allmänt presstödetsträffsäkerhet som instrument att skapa mångfald i medierna.Bildandet av regionerna och ökar behovet avsamhällsbevakning på den regionala nivån. Vårt intryck är att det finnsmycket liten förståelse för detta i ledningen för public servicemedier.Fixeringen vid det som händer i har ökat på senare tid.Hela svenska folket kan - om de följer samhällsbevakningen i TV och radio -ta del av att är ett världsledande IT-centrum, att man bråkar om vemsom skall driva trafiken inom eller vad de olikamakthavarna vid ledande kulturinstitutioner tänker och tycker.Det krävs en katastrofbrand eller en för att det som händerutanför skall få liknande uppmärksamhet.När TV4 tilldelades sitt sändningstillstånd fanns en intressant diskussionom att stärka bevakningen av regionerna i hela landet och om att ennyhetsredaktion borde placeras utanför . Diskussionen gällde bådeNyheterna och Rapport. Den debatten dog och i stället omorganiserade och fakta i en gemensam helpdesk belägen i församtliga sina nyhetsredaktioner (Aktuellt, Rapport och ). Deregionala stationerna finns visserligen, men deras program ochnyhetsförmedling kommer enbart i begränsad omfattning hela publiken tilldel. Därmed kan man konstatera att den tunga samhällsbevakningen styrsmed järnhand av ett litet antal makthavare fast förankrade i . Detgäller såväl etermedier som pressen, och när det gäller morgontidningar iförsta hand och i andra hand Svenska Dagbladet.Arbetets och Ny Tids nedläggning aktualiserar som sagt också presstödetseffektivitet. Också detta instrument för att skapa mångfald i medierna får nuen inriktning som i första hand kommer området kring till godo. Iförsta hand borde det prövas om stödet kan utformas så att det blir bättresprittregionalt.När Ny Tid lades ner första gången, 1963, fick det konsekvenser för heladen svenska pressen. Tidningens öde startade en debatt om tidningarsuppgifter och villkor, som ledde till att det statliga presstödet infördes 1965.Till att börja med utgick det som partistöd, men som ett direktproduktionsbidrag till tidningar i underläge på marknaden. Presstödet haralltid varit kontroversiellt, men har alltså funnits , överlevt allaregeringsskiften och är ett viktigt skäl till att det i går att väljamellantvå prenumererade morgontidningar på 17 orter.I , som har ett liknande system, förekommer tidningskonkurrens påett tiotal platser, medan danskarna - som saknar presstöd - enbart kan väljamellan flera dagstidningar i huvudstaden . I den bemärkelsenförde Ny Tids nedläggning 1963 något gott med sig, även om presstödetkostar pengar, om året.Kan nedläggningen av och Ny Tid även den här gången leda tillnågot konstruktivt? Det är en fråga som bör ställas, hur smärtsamttidningarnas försvinnande än är. Det finns skäl att fundera, inte bara överpresstödets regionala fördelning, utan också över dess funktioner ocheffektivitet - när inte ens 100 miljoner i statliga stödpengar förmårupprätthålla tidningsmångfalden i och . Är presstödetanpassat till dagens mediemarknad eller bör det omformas för att bättre fyllasina viktigaste syften, nämligen att skapa möjligheter för en allsidig debattoch opinionsbildning och att medverka till att förstärka och fördjupa densvenska demokratin?Ett av motiven till presstödet var att kompensera andratidningarna för attannonserna koncentrerades till förstatidningarna på varje ort.Andratidningarna skulle på någorlunda lika villkor kunna tävla med detredaktionella innehållet. Men det förutsatte att andratidningarna ocksåbibehöll en viss annonsvolym. Detta har blivit ett allt värre problem förmånga, inte minst Arbetet och Ny Tid, som bara haft en bråkdel av GP:sannonsstock. Gratistidningar, tv-reklam och mycket annat, som inte fanns närpresstödet infördes, tar en stor del av annonspengarna. För atttidningsmångfalden skall kunna upprätthållas krävs allt större stödinsatserfrån samhället eller olika finansiärer, åtminstone om tidningarna skall behållasamma ambitionsnivå som , dvs. att vara heltäckande inom alla områden.Heltäckningen är naturligtvis önskvärd och ses av många som ensjälvklarhet. Ändå måste man - i det läge som uppstått - fråga hur viktigtdet är att alla dagstidningar har ett gemensamt allmängods sombörsnoteringar, idrottsserier och annat tabellmaterial som blirinaktuellt och som de riktigt intresserade snabbare finner på text-tv ellernätet.Är det mångfald i travtips presstödet ska garantera? En ansenlig del av detredaktionella innehållet i många tidningar, inte minst presstödstidningar medett utsatt ekonomiskt läge, består av den sortens material. Den goda tanken ärförstås att läsarna skall klara sig med en tidning, men om mycket avtidningarnas rutininnehåll lika lätt kan inhämtas i andra medier - somgratistidningar, tv, radio, nätet - bör det, för tidningarnas egen skull, ivarjefall diskuteras om denna ordning bör bestå. Den mest framgångsrikadagstidningen är en som övergett heltäckningskravet, DagensIndustri, låt vara med mycket goda förutsättningar på prenumerant- ochannonsörssidan, men till en början bemött med skepsis, eftersom det var denförsta riktigt fackinriktade dagstidningen.Den presspolitiskt eftersträvade mångfalden gäller främst tidningarnasopinionsbildande avdelningar. Det är för detta samhället skjuter till pengar.Det mest angelägna stoffet i alla tidningar är med detta synsätt dekommenterande, debatterande och granskande artiklarna. Presstödetsutformning bortser dock från detta, då det har en generell karaktär.Horoskop, kritiska reportage, tecknade serier och ledarartiklar stöds eftersamma taxa. Det var inte heller det opinionsbildande materialet somprioriterades när presstödet infördes . Tidningarna satsade intemer på detta, medan däremot underhållningsjournalistiken ökade i omfång.Samma sak hände när pappersransoneringen upphävdes . Detidningar som då hade råd att snabbt gå upp i format ökade utrymmet förförströelseläsning, sport och liknande avdelningar.Opinionsbildningsmaterialet föll tillbaka.Detta borde vara ett memento när samhällets, fackföreningarnas, partiernasoch de privata kapitalägarnas engagemang inom tidningsområdet nu återaktualiseras av och Ny Tids öde. Vilken del av mångfalden ärviktigast att stödja? Rimligen borde det gå att konstruera ett presstöd som tarsikte på och stimulerar tidningarnas opinionsbildande och granskandeuppgifter, och som också tar hänsyn till de stora förändringar som på senareår skett och sker inom hela medieområdet.Vi behöver mer än någonsin forum för att - från olika utgångspunkter -diskutera kultur, politik och andra samhällsangelägenheter. Tidningarna ärännu oöverträffade i det avseendet. Men kanske ska vissa av dem koncentrerasig på särskilda uppgifter och målgrupper och utkomma på andra tider.Dagens utformning av presstödet har räddat tidningsmångfalden på mångaorter, men konserverat själva presstrukturen. Det kan vara dags attförändra även denna till förmån för ett och annat experiment. I ochMalmö skulle till exempel Ny Tid respektive Arbetet kunna återuppstå somlokala debatt-, nyhets- och kulturtidningar , då de flesta har mesttid till att läsa och förhoppningsvis efterfrågar lite mer substantielltidningskost än snabbtuggade gratistidningar.Ny Tids nedläggning borde även bli signalen till ettnytänkande inom press- och mediepolitiken.3 FörslagMed anledning av det vi här har anfört föreslår vi att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att presstödet bör omformaspå ett sådant sätt så att man tar tillvara erfarenheterna från nedläggningenav och Ny Tid och de stora förändringar som ägt rum på medie-och IT-området . Vi efterlyser ett presstöd som stimulerartidningarnas opinionsbildande och granskande uppgifter i hela landet.Stockholm den 2 oktober 2000Charlotta L Bjälkebring (v)()