mot · GO02U510 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U510av , ()Ett smalare och effektivare EU1 SammanfattningCenterpartiets politik strävar efter att möjliggöra för enskilda människor,länder, grupper av länder, regioner och det globala samfundet att ta ansvarför sig själva, för andra och vår gemensamma värld.Vår vision om bygger på ett folkligt engagemang och mänskligtutbyte syftande till fred och säkerhet, välstånd, respekt för grundläggande fri-och rättigheter och en hållbar utveckling. Vi arbetar för ett aktivt ochsolidariskt europeiskt samarbete och vill bidra till att forma den gemensammaeuropeiska framtiden. EU, i kraft av att vara mest utveckladesamarbetsorganisation, är det effektivaste verktyget för att denna vision skakunna bli verklighet. Det krävs dock att EU förändras. Syftet måste vara attanpassa EU till att omfatta alla stater baserat på ett folkligtengagemang. Vår utgångspunkt är ett smalare men effektivare EU.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stödja och stimulera de mellanmänskliga kontakterna ochdet folkliga utbytet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s framtida inriktning mot ett smalare och effektivare EU.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att definiera och renodla EU:s uppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bejaka en flexibel integration. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s beslutsfattande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att EU visar öppenhet och solidaritet gentemotomvärlden.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utarbeta en gemensam strategi för mänskliga rättigheter.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reformering av EU:s institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökad rätt att ta del av handlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka Europaparlamentarikernas initiativ- och beslutsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att höja valdeltagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra EU:s medelshantering och resurshushållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att koncentrera sessioner till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s utvidgning.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om relationer till EMU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkomröstning i EMU-frågan. 217.1 Yrkandena 2-5, 8-11 och 13 hänvisade till KU.2 Yrkandena 12, 15 och 16 hänvisade till FiU.5 InledningNågon enhetlig gemensam europeisk identitet finns inte. Vad är det dåsom förenar och som gjort den europeiska integrationen möjlig?Europas erfarenheter av meningslösa men fruktansvärt förhärjande krigoch erfarenheten av ideologiskt maskerad ondska står i en bjärt kontrasttill de värden som brukar anses kännetecknande för västerlandetsidéutveckling. Men inför detta dubbla ansikte, kombinationen avädla tankar och stort hopp å ena sidan, och maktens och våldets brutalatriumfer å den andra, har en medvetenhet vuxit fram om att våra öden påmånga sätt hänger samman. Det har också skapat en klangbotten avgemensam längtan efter varaktig fred, frihet och humanitet. Dessa värdenär på intet sätt exklusivt europeiska, men de kan i endast uppnåspå varaktig grund genom att vi arbetar tillsammans för att desarmera delikaledes djupt rotade motkrafterna - den aggressiva nationalismen, denedärvda motsättningarna mellan regioner och religioner - ochundanröjer deras grogrund - fattigdom, maktlöshet och förtvivlan. Det ärdetta - med alla dess fel och förtjänster, framsteg ochtillkortakommanden - folk har ansvar för att förvalta och , till gagn för dagens och morgondagens generationer.Den moderna kulturen riskerar innebära en icke önskvärd likformighet.Det viktiga är att inte befästa ytliga kulturella särdrag eller att betraktanationsgränserna som självändamål. Det viktiga är att se de kulturellaidentiteterna som en integrerad mångfald, som får möjlighet att frodas sålänge den är sund. Där människor i samhället fritt ska kunna utveckla sinkulturella identitet.Europa står liksom alla andra regioner inför ett paradigmskifte som drivspå av globaliseringen och den nya kunskapsekonomin. Det påverkar alla delarav vår tillvaro och för att kunna tillvarata kunskapssamhällets fördelarkommer förändringar av vår ekonomi och vårt samhälle att krävas. Detinnebär att står inför ett antal utmaningar och påverkas av ett antalutvecklingstendenser. Hur ska en fredlig utveckling och mänskliga rättigheteri hela kunna säkras? Hur ska freda sig från eller hantera deantidemokratiska strömningarna i form av högerpopulister, nazister ochvänsterextremister eller de som exploaterar etnisk extremism?Vad kommer den demografiska utvecklingen att innebära? En utvecklingsom innebär en faktisk befolkningsminskning i under de kommandeåren, med en stark förskjutning av ålderspyramiden och därav följande socialautmaningar. Hur kan den globala konkurrensen mötas för att stärka enlångsiktig ekonomisk utveckling i hela ? Hur ska hanteramiljöfrågorna, arbetet med regional balans mellan olika regioner, dekonstitutionella frågorna för ett väl fungerande, demokratiskt europeisktsamarbete? !Europa har också ett globalt ansvar, och kan inte bara ägna sig åt den egnakontinentens utveckling. kan vara en ledande kraft och vägvisare ikampen för solidaritet med världens fattiga, i det globala miljöarbetet, förökad fri och rättvis global handel. Att visar det globala samhället öppenhet och strävar efter relationer på mer jämlik nivå med andra länderoch världsdelar är av utomordentlig vikt.Runtom i EU-länderna pågår tillbaka intensiva diskussionerom hur och i vilken riktning EU ska utvecklas. Statsöverhuvuden,regeringschefer, utrikesministrar och EU-kommissionärer förmedlar sinavisioner om hur de hoppas att EU ska gestalta sig framöver. Den härmotionen ska ses som ett inlägg i den debatten och syftar till att förmedla vårvision.6 EU:s kompetens och befogenheterEU har varit funktionellt och inriktat på olika mål genom decennierna,men hålls i grunden ihop av en gemensam uppfattning om vikten avvälstånd, fred, att få leva trygg i en rättsstat. EU har konstruerats, bit förbit, på en grund som lades . EU utsätts på grundav omvärldsförändringarna för både ett yttre och ett inre tryck. Det yttretrycket kan sägas bestå av globaliseringen, den ökade internationellakonkurrensen, kraven på gemensam säkerhet och utvidgning. Samtidigtpåverkas det inre trycket av delvis samma faktorer, medborgarnasönskemål och förväntningar vad gäller exempelvis former förbeslutsfattande, utvidgning och budgetstringens.Framväxten av EU har varit resultatet av en politisk idé, vilket lett till attEU är ett föränderligt projekt som ännu inte i sina former och sin strukturstabiliserats. I dagens läge präglas EU av mångfalden av aktörer; de olikainstitutionerna, medlemsländer av skiftande storlek etc.Det finns en utbredd kritik av hur EU-samarbetet fungerar men också -vilket är mer beklagligt - en stark misstro mot EU. upplevs EU avmånga som bara ett problem, som något stort, byråkratiskt, oöverblickbart,långt borta som inte tillför något. Frånvaron av tydlighet i EU:s styrning, sompå många sätt är önskvärd bl a av decentraliseringsskäl, medför också riskerför en ständig utvidgning av EU:s ambitioner och beslutsområden genomskiftande oheliga allianser mellan de ingående aktörerna. Det är därför viktigtatt EU:s beslutsfattande på ett tydligare sätt än definieras ochavgränsas genom en kompetenskatalog. Förvisso behövs också reformer avEU:s institutioner som leder till ökad öppenhet, ökad klarhet om var ansvaretligger och förbättrade möjligheter för medborgarna att förstå och påverkaprocessen.Det är först när den enskilde vet vad EU gör, som den enskilde kan förståoch möjligen intressera sig. anser att vad EU:s medborgare vill,behöver och förväntar sig av EU, kan bara de själva uttrycka. Det är rentförkastligt att behandla EU-frågor som om de vore traditionell utrikespolitikmed begränsad medborgerlig insyn och delaktighet. EU behöver tvärtomfinnas med i inrikespolitiken så långt det överhuvudtaget är möjligt. Parallelltmed detta ska vi bejaka att EU är en politisk struktur som ska kunna påverkaspå ungefär samma sätt som kommuner, landsting och riksdag. I ljuset av dettaresonemang ter det sig oerhört viktigt att en gemensam samhällsdebattuppkommer i . Detta kan knappast åstadkommas utan förbättradöppenhet och debatt i det europeiska beslutsfattandet och ett stärkt samarbeteoch idéutbyte inom de europeiska partierna.EU har en viktig roll att spela i att stödja och stimulera demellanmänskliga kontakterna och det folkliga utbytet. Föreningslivet,frivilligorganisationerna, folkrörelserna och de idéburna organisationernaliksom kommuner och regioner bör uppmuntras att fungera som kraftkällor idet medborgerliga Europasamarbetet. En ökad folklig legitimitet för EU kanaldrig kommenderas fram uppifrån. Det är tvärtom på det viset att en sådanlegitimitet bara kan växa fram underifrån; av de många människornas egnafria vilja att samla sig och sluta upp bakom en idé eller ett projekt. Vad somovan sagts om att stödja och stimulera de mellanmänskliga kontakterna ochdet folkliga utbytet bör ges regeringen till känna.6.1 Smalare och effektivare EUGrundprincipen för allt beslutsfattande bör vara att bygga på delegationunderifrån. Makten ska tydligt ligga på den lokala nivån för att delegerasuppåt, till nästa nivå. Var besluten ska fattas, måste avgöras av närhetentill dem som berörs, men också av om det överhuvudtaget går att fattabeslutet på just den nivån. Var löses problem effektivast? Vad är detlokalsamhället inte förmår? Vilka frågor hanteras bättre av fler än ett landensamt? Vad kan EU som inte medlemsstaterna själva klarar av?Vissa frågor är mer angelägna att hålla decentraliserade än andra. Val avform och plats för barnomsorg och skola är exempel på frågor där ett närabeslutsfattande har betydligt större legitimitet och dessutom sker mereffektivt. Frågor om miljöregler och varuregler vinner däremot betydligt ieffektivitet genom centralt beslutsfattande. Mot bakgrund av att det ser olikaut i länder och att vad som beslutas på vilken nivå (lokalt, nationelltetc) skiftar mellan länderna, måste ett konstitutionellt system kunna inrymmaflera olika modeller. Viktigt för alla dessa modeller är att de har detgemensamt, att de bygger på grundläggande demokratiska värderingar.Konstitutionen måste också vara hållbar över tiden.EU måste bli effektivt på de områden EU är satt att klara; en strävan somkan formuleras i uttrycket "ett smalare och effektivare EU". Nyttan avgemensamma bestämmelser överträffar ibland den motgång ett enskilt land,som inte vinner gehör, kan drabbas av.För att man ska kunna fatta mellan- eller överstatliga beslut på olikaområden, måste det vara så "nödvändigt" att nå resultat inom det området, attgemensamma bindande regler kan accepteras. Det överstatligabeslutsfattandet är enligt detta synsätt giltigt och bindande även om det gåremot ett enskilt lands uppfattning. Mellanstatliga överenskommelser inom tex ramen för EU eller WTO kan sätta upp minimigränser eller gemensammabestämmelser om hantering och tillämpning, och därefter lämna till deavtalsslutande parterna att välja tillvägagångssätt. Att utvecklingen mot enökad harmonisering på skilda politikområden sker i alla fall - utan attformella beslut fattas därom - är en annan sak.För att EU ska kunna hantera viktiga uppgifter och för att inte tilltron tillEU och dess förmåga ska förloras måste EU förändras. För ärEU inget självändamål, som man behöver konstruera uppgifter för. Vi villutveckla EU för att möta stora framtidsfrågor. EU ska därför inriktaspå att bygga och främja fred, demokrati, frihandel, miljö och hållbarutveckling, bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten,främja ekonomisk utveckling, välståndsutveckling (särskilt i de fattigastedelarna av och tredje världen) och öka öppenhet inom EU och motomvärlden. EU ska vara ett offensivt samarbetsforum för att främja dessavärden.Vad som ovan sagts om EU:s framtida inriktning mot ett smalare ocheffektivare EU bör ges regeringen till känna.Vi får inte tveka att ta konsekvensen av att EU kraftsamlar för att utvecklasin politik inom några områden, istället för alla. En sådan inriktning innebärnaturligen att EU:s befogenheter och/eller ambitioner på olika politikområdenbegränsas eller hålls tillbaka. EU kan och ska, lika lite som staten, inte varabäst på allt. Vi anser att det finns en rad politikområden som med fördel skötsav människor själva eller på lokal, regional eller nationell nivå, där ingetmellan- eller överstatligt beslutsfattande egentligen främjar saken. Dit hör texutbildnings- och forskningspolitik, kulturpolitik, socialpolitik ocharbetsmarknadspolitik. Däremot kan medlemsländerna samarbeta medvarandra eller andra inom dessa områden om de så önskar; allt behöver ju intevara föremål för beslutsfattande. Ett exempel av stor praktisk betydelse ärsträvandena efter ömsesidigt erkännande av examina.Sverige har anledning att vaksamt följa EU:s utveckling. När drivkrafterbakom EU:s utveckling ser ut att försvagas, t ex kommissionens försvagaderoll och den tysk-franska axelns minskade betydelse, finns möjligheter att, isamarbete med andra länder och i formandet av allianser, aktivt påverkaunionens utveckling i en för oss önskvärd riktning. Utrymme att minska enklåfingrig centralmakts strävanden kan helt enkelt uppstå.Ambitionerna att definiera, renodla och begränsa EU:s uppgifter, att skapaen klar och tydlig struktur för EU:s befogenheter, skulle komma till sitt mestkonkreta och tydliga uttryck i en kompetenskatalog. En kompetenskatalogskulle kunna ange ramarna för ett smalare men starkare EU byggt pådelegation underifrån och skulle med fördel kunna inbegripas i en . Vad som ovan sagts om att definiera och renodla EU:suppgifter bör ges regeringen till känna.6.2 Flexibel integrationCenterpartiet bejakar en flexibel integration som medger att någramedlemsländer går före och fördjupar samarbetet på ett visst område.Huvudregeln bör dock vara att alla länder ska delta i allasamarbetsområden. Gruppen som vill gå före i samarbetet måste bestå avminst hälften av medlemsländerna och de andra länderna ska tillåtasansluta sig till samarbetet. Flexibel integration är viktigt, inte minst i ettutvidgningsperspektiv, eftersom det skulle tillåta och göra möjligt förvissa länder att gå före och stärka samarbetet på vissa områden samtidigtsom en utvidgning inte förhalas. Exempelvis skulle de nordeuropeiskaländerna, som traditionellt varit progressiva i miljöfrågor, kunna gå förepå miljöområdet och visa nyttan och vinsterna med att skydda miljön.Vad som ovan sagts om att bejaka en flexibel integration bör gesregeringen till känna.6.3 BeslutsfattandeI ett komplext samarbete som EU är gäller det att finna en rimligavvägning mellan principerna om ett land - en röst respektive enmedborgare - en röst. En ökad grad av beslutsfattande med kvalificeradmajoritet får inte ske på sådana områden som är politiskt känsliga i denmeningen att de kan sägas ligga nära kärnan i medlemsländernassuveränitet. Därför bör även fortsättningsvis enhällighet för frågor avkonstitutionell karaktär, centrala institutionella frågor, frågor med storaekonomiska konsekvenser för medlemsstaterna (t ex vissa budgetfrågor,skattefrågor m.m.) råda. Vad som ovan sagts om EU:s beslutsfattande börges regeringen till känna.6.3.1 Den inre marknadenDet största framsteg som EU uppnått, vid sidan av att förbättrarelationerna mellan medlemsstaterna, är den inre marknaden. Genom defyra friheterna har medborgarna i uppnått betydligt utvidgadehandlingsmöjligheter till mycket begränsade kostnader. Den inremarknaden innebär också väsentligt bättre förutsättningar för EU:sfattigare områden och i förlängningen de forna att snabbt ökasitt välstånd. Att förvalta den inre marknaden är kanske inte såglamouröst men är likväl en av EU:s viktigaste och mest hedersammauppgifter.6.4 Solidaritet och öppenhet gentemot omvärldenEU måste vara solidariskt både inom sig och i sina relationer tillomvärlden. Solidariteten och strävan till sammanhållning inom EU tar sigt ex uttryck i en vilja och beredskap att omfördela resurser från rika tillfattiga regioner, något som blir än mer viktigt när EU utvidgas. EU:sregionalpolitik är det bäst dimensionerade verktyget för att åstadkommalikvärdiga förutsättningar. kommer att varas k nettobidragsgivare, även om beräkningsgrunder och metoder förfinansiering förändras.EU måste också i sina relationer till omvärlden visa öppenhet ochsolidaritet. EU har en viktig roll att spela i närområdet till icke-medlemsländer, vilket manifesterats i bl a ambitionerna att utveckla ennordlig dimension. Vidare har EU ett särskilt ansvar för att bidra tillutvecklingen av . EU måste medverka till att utvecklingsländerna bliren del av världsekonomin, bland annat genom att öppna sina marknader förimport från utvecklingsländerna. Vad som ovan sagts om vikten av att EUvisar öppenhet och solidaritet gentemot omvärlden bör ges regeringen tillkänna.Förra året lade ministerrådet fram en rapport om demänskliga rättigheterna. Rapporten visar tydligt att en konsekvent ochomfattande EU-politik för mänskliga rättigheter saknas. Med tanke på EU:sstora betydelse i världspolitiken är detta förhållande olyckligt. EU måstedärför i sina yttre relationer ta vara på sin position och försöka utöva sittinflytande på ett sådant sätt att också de mänskliga rättigheterna över helavärlden främjas. Dessa är av oundgänglig betydelse för internationell fred,säkerhet och stabilitet. Det är därför av yttersta vikt att EU i sin handels-,bistånds-, utrikes- och säkerhetspolitik uppmärksammar MR-frågorna och attdessa tydligt återspeglas i EU:s agerande. En särskild s k gemensam strategiför mänskliga rättigheter borde utarbetas för att göra arbetet mer systematiskt,sammanhållet och konsekvent. Detta bör ges regeringen till känna.6.5 Institutionella aspekterMedborgarna måste kunna överblicka och förstå EU-systemet och kunnata tillvara sina kanaler för att påverka. Reformer av EU:s institutioner somleder till ökad öppenhet, ökad klarhet om var ansvaret ligger ochförbättrade möjligheter för medborgarna att förstå och påverka processenär också angelägna. I det sammanhanget måste även Europaparlamentetsoch parlamentarikernas roll ses över i syfte att stärka bland annat initiativ-och beslutsrätt. Rätten att ta del av handlingar inom EU bör förankras iunionsfördraget och utvecklas i bestämmelser motsvarande de svenska.Olika åtgärder bör övervägas med anledning av det låga och sjunkandedeltagandet i valen till . Vad som ovan sagts omreformering av EU:s institutioner, utökad rätt att ta del av handlingar, attstärka Europaparlamentarikernas initiativ- och beslutsrätt samt åtgärderför att höja valdeltagandet bör ges regeringen till känna.EU:s ekonomiska medel måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt som främjarredlighet. EU:s interna kontroll och revision måste därför förbättras och fusk,bedrägerier, korruption, vidlyftiga subventioneringar och annan dåligresurshushållning bekämpas. Medborgarna ska kunna känna förtroende förhur de gemensamma resurserna förvaltas. Det gäller särskilt verksamheteninom kommissionen, dess underlydande myndigheter samt Europeiskacentralbanken. Vad som sagts om att förbättra EU:s medelshantering ochresurshushållning bör ges regeringen till känna.Inom ramen för ett effektivare resursutnyttjande är det naturligt attEuropaparlamentet koncentrerar sina sessioner till . De olägenheteroch de extra kostnader som sessionerna i medför står inte i rimligproportion till nyttan av att hålla sessionerna på två orter. Likaså är detviktigtatt i samma anda ha ett öppet förhållningssätt till hur EU-budgeten, dvsmedlemsstaternas medlemskapsavgifter till EU kontra återflödet i form avstöd till medlemsstaterna, ska hanteras framöver.Vad som ovan sagts om att koncentrera sessioner tillBryssel bör ges regeringen till känna.7 UtvidgningenEtt utvidgat EU bildar stomme i ett alleuropeiskt samarbete. En viktigutgångspunkt för EU:s framtida utveckling är att inte isolera sig i ,att inte bygga upp nya motsättningar. EU är en sammanslutning av ettantal olika kulturella traditioner; det viktiga är att erkänna och bejaka dekulturella traditionerna. EU ska vara en öppen, alleuropeisksamarbetsorganisation, beredd att spränga "religionsvallen" och även attta in t ex muslimska länder. Utmaningen ligger i att bejaka mixen avkulturer och identiteter, på en gemensam värdegrund av humanism,demokrati och marknadsekonomi.Målet måste vara att alla länder i unionens närområde som uppfyller de s kKöpenhamnskriterierna ska ges möjlighet att bli medlemmar.Länderna ska:- ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet,mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter,- vara fungerande marknadsekonomier och ha förmåga att hantera denkonkurrens och de marknadskrafter som finns inom EU,- kunna ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap och anslutasig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen.Även de länder som ännu inte klarar dessa villkor ska genom t exgynnsamma handelsvillkor ges stöd att uppnå dessa. Medlemskap i ärett mäktigt verktyg för dessa länder att påskynda välståndsuppbyggnadenoch säkra demokratin.EU:s viktigaste uppgift framöver är därför att på jämlika villkor bereda allaeuropeiska stater som uppfyller Köpenhamnskriterierna tillträde till den inremarknaden. EU har en historisk chans att genom en utvidgning skapa varaktigfred och säkerhet på kontinenten. Den nu planerade utvidgningen kommer attställa krav på de ansökande länderna att undersöka överensstämmelsenmellan den nationella lagstiftningen och EU:s gemensamma lagstiftning, dens k acquis communautaire. Det är i det sammanhanget angeläget att kraven påimplementering av gemenskapslagstiftningen inte överdrivs, så attmedlemskap i praktiken förhindras.Utvidgningen kommer därutöver att ställa krav på de nuvarandemedlemsländerna. Enligt vår uppfattning är det angeläget att nyamedlemsstater ges fulla rättigheter och inte placeras i någon slagsandraklassens medlemskap. EU:s utgifter för strukturfonder ochjordbruksstöd kommer att öka och rika länder som måste varaberedda att betala en högre medlemsavgift än tidigare utan att få tillbaka likamycket. måste politiken ändra inriktning. Solidariteten medmänniskorna i de länder som bankar på EU:s dörr måste gå i första rummet.Vad som ovan sagts om bör ges regeringen till känna.8 EMUDen inleddes den tredje etappen av EMU och dengemensamma valutan, euron, infördes i elva av EU:s femtonmedlemsstater. Valutaunionen påverkar i hög grad bådeekonomiskt och politiskt, även då vi som står utanför. Förtillväxten och stabiliteten i hela EU är det viktigt att projektet blir enframgång.I en internationaliserad ekonomi är förmågan till omvandling ochförändring central. Därför måste stela strukturer brytas ned och hämmandetillväxthinder rivas. För att , som en liten, öppen ekonomi med stortomvärldsberoende, ska kunna leda utvecklingen inom såväl mogna som nyabranscher krävs en öppenhet inför omvärlden och en beredskap tillförändring.En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsattgod sysselsättningsutveckling och en förutsättning för skattesänkningar.Lönebildningen har ännu inte anpassats fullt ut till de nya krav som ställs idagens ekonomi. Den goda tillväxt vi ser fram emot , är ihuvudsak resultatet av ett höjt kapacitetsutnyttjande i ekonomin och ärdärmed inte uthållig.