mot · GO02U415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U415av , ()FN efter millennietoppmötetInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att FN måste reformeras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN:s roll för global fred, säkerhet och nedrustning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN:s roll för globalt fattigdomsavskaffande, rättvisa och socialutveckling.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN och mänskliga rättigheter.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN och den globala miljön.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN och rättvist miljöutrymme.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om globaliseringens utmaningar.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om demokratisering av FN.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN:s framtid - med i tiden.InledningGeneralsekreterare valdes av medlemsstaternaför att bl a genomföra de nödvändiga reformerna av FN.Grundtanken i Annans arbete har varit att stärka FN:sarbete på de fyra kärnområden som följer av : fredoch säkerhet, humanitära frågor, ekonomiska och socialafrågor samt utvecklingsarbete. Mänskliga rättigheter ärrelevanta för samtliga områden.Miljöpartiet stödjer starka engagemang i FN och vi anser att dettaengagemang skall vara en grundpelare i svensk utrikespolitik. Genom FN ärvi med och bygger den internationella rättsordning som även tryggar vår egensäkerhet. FN är ett oundgängligt redskap i kampen mot de långsiktiga hotenmot mänsklig överlevnad. Mot bakgrund av den snabba politiska, ekonomiskaoch tekniska utvecklingen ser dessa hot annorlunda ut jämfört medtidigare. Vi vill därför understryka vikten av att rikta fokus på i beslöt att hålla ett millennietoppmöte(Millennium Summit) i anslutning till öppnandet av den 55:esessionen , som har fått namnetMillennieförsamlingen. Millennietoppmötet ägde rum i . Regeringschefer ochstatsöverhuvuden från de 189 medlemsländerna var inbjudnaatt delta.Under millennietoppmötet antogs en millenniedeklaration. I deklarationenredogörs för värderingar och grundsatser, såväl som för mål inomhögprioriterade områden som fred, utveckling, miljö, mänskliga rättigheter,skydd av sårbara, stöd till och reformering av FN. Generalsekreterarenuppmanade också stats- och regeringscheferna att tillkännage huruvida deunder toppmötet önskade skriva på, ratificera eller ansluta sig till några av demultilaterala avtalen, i synnerhet de 25 nyckelavtal som representerar FN:smål. Representanter från 85 länder skrev på, ratificerade eller anslöt sig tillnågra av de multilaterala avtalen.Kofi Annans rapport tillmillennietoppmötetDen presenterade generalsekreterare millennierapport . Rapporten, som är den störstasammanfattade presentationen av FN:s uppgifter i helaorganisationens 55-åriga historia, är en detaljerad översikt avde utmaningar mänskligheten står inför i det nyaårhundradets gryning och innehåller en radrekommendationer för hur man skall kunna möta dessautmaningar. Rapporten var tänkt som ett underlag tillmillennietoppmötet. Den innehåller dessutom åtskilligaspecifika mål och programinitiativ som generalsekreterarenbad världens ledare att tänka över inför toppmötet. Rapporteninnefattar fem huvudområden (globalisering och ledarskap,en värld utan nöd, en värld utan fruktan, en hållbar framtidoch ett förnyat FN) och sex värderingar (frihet, rättvisa,tolerans, icke-våld, respekt för naturen och delat ansvar) sommåste uppmärksammas. I rapporten uppmanargeneralsekreteraren världens ledare att arbeta för att bekämpafattigdom och ojämlikhet, förbättra utbildningen, ökasäkerheten, minska spridningen av HIV/AIDS och skyddamiljön. Den centrala frågan i rapporten är hurglobaliseringens fördelar kan komma alla människor överhela världen till godo.FN måste reformerasFN:s säkerhetsråd måste reformeras utan dröjsmål. Desenaste åren har det sagts så , från så mångaolika håll, att det verkar råda konsensus i frågan. FNskapades inte för den situation som råder sedan 1990-talet.Eftersom säkerhetsrådets sammansättning är baserat påmaktfördelningen representerar rådet varkenkaraktären av eller behoven i en globaliserad värld.Säkerhetsrådet måste utvidgas och vetorätten successivtavskaffas; likaså bör folkvalda och folkrörelser få störreinflytande för att säkerhetsrådet skall få störrelegitimitet.Det måste skapas nya strukturer för ett civilt fredsarbete. Bland de förslagsom diskuteras informellt nämns att öka antalet medlemmar från 15 till 24,varav tio permanenta. Ett förslag för att minska vetots användning är attdagens fem permanenta medlemmar kommer överens om att inte använda vetot i beslut som rör andra frågor äntvångsåtgärder i enlighet med kapitel VII.FN:s uppgift att upprätthålla fred och säkerhet i världen formulerades föratt förhindra mellanstatliga krig. Av 27 väpnade konflikter 1996 var, enligtSipri, endast en mellanstatlig - den mellan och om Kashmir-området. I dagens interna konflikter fungerar inte det kollektivasäkerhetssystem som FN vilar på. talas det allt mindre om militäravskräckning och storkrig. talas det mer om folk än om stater, mer omömsesidigt beroende än om terrorbalans. Det talas om att förebyggakonflikter. Dagens säkerhetspolitik handlar om att bygga samhällen somgaranterar sina medborgare trygghet och säkerhet. Självklart måste FNreformeras.Det finns ett motstånd inom FN, främst bland utvecklingsländerna, motden preventiva diplomatin som bygger på en rädsla för att den nationellasuveräniteten skall urholkas, speciellt om dessa beslut skall fattas avsäkerhetsrådet. Spåren från kolonialismen och de efterföljande skuggkrigenunder det lever kvar. saknar helt enkelt detförtroende som ett utvidgat mandat kräver. Detta motstånd måste övervinnas.Sverige och övriga nordiska länder har ett speciellt ansvar för att övertygautvecklingsländerna om att det inte handlar om att ta ifrån några enskildaländer deras nationella suveränitet utan att ge dem förutsättningar för attutöva den här suveräniteten.FN-systemet har blivit allt för fragmentariskt, med för stor uppdelning,revirtänkande och överlappning mellan olika FN-organ. behövs enstörre koordinering inom FN-systemet, men också ett utvidgat samarbete meddet civila samhället, vilket inkluderar såväl folkrörelser som den privatasektorn.Fred, säkerhet ochnedrustningDet är nu hög tid att avskaffa kriget. Denna uppmaning somhar förts fram inför det nya årtusendet borde också varamålsättning för . FN måste spela enmycket aktiv roll för fred, säkerhet och nedrustning i världen.Människor har alla de redskap som behövs för attavvärja konflikter innan de bryter ut i våld och krig - icke-våldsmetoder, forskning, internationella ramverk ochsäkerhetsmetoder.Miljöpartiet anser att icke-våldsprincipen måste bli den huvudprincip somall konflikthantering utgår ifrån. Detta innebär att man så långt det någonsinär möjligt försöker använda fredliga medel för att lösa konflikter. Om allaicke-våldsmetoder prövats, så måste FN vara det världsorgan som beslutar omoch genomför ett militärt ingripande. anser att beslutsrätten omett militärt ingripande i mellanstatliga konflikter eller inbördeskrig bordeligga hos och dess underorgan. Man borde också utvecklaförslaget om ett inrättande av en stående FN-styrka som skulle kunna anlitasvid sådana ingripanden.FN:s arbete för nedrustning, rustningsbegränsning och rustningskontroll ärnära förbundet med organisationens huvuduppgift: att upprätthållainternationell fred och säkerhet.Frågor om massförstörelsevapen, framför allt kärnvapen, är fortsatt cen-trala. Även om framsteg har skett på dessa områden har det på senaste tidskett en utveckling som är oroande. Risken för utveckling och spridning avteknologi för massförstörelsevapen (nukleära, biologiska och kemiska vapen,NBC-vapen) är betydande.Generellt gäller risken för att teknologispridning till nya länder elleraktörer ökar. Trots gällande avtal för rustningsbegränsning ochnedrustning på kärnvapenområdet, B- och toxinvapenkonventionen samt C-vapenkonventionen kan sådana vapen lätt göras tillgängliga då både kunskapoch produktionskapacitet finns. Den generella teknikspridningen betyder ävenatt allt fler s.k. dual use-anläggningar skapas, dvs. anläggningar som haren civil funktion och som kan ställas om för framställning avstridsmedel. Möjligheterna att i komma över NBC-vapen frånmilitära lager och ämnen från forskningsinstitutioner eller industri får inteunderskattas.Mycket oroande är också den diskussion som förs av politiker i fleravästländer om hur kärnvapen skulle kunna avskräcka instabila regimer från attanvända biologiska och kemiska stridsmedel. Det här är en utveckling sommåste stoppas.Miljöpartiet har noterat regeringens aktiva insatser genomkärnvapenresolutionen i . Vi hoppas att regeringenfortsätter sitt aktiva arbete för att driva på i denna riktning.Miljöpartiet är övertygat om att freden bara kan skapas underifrån, genommassiva utbildningsinsatser om fredlig konflikthantering på alla nivåer. Utanen bas i en freds- och icke-våldskultur där människor får redskap att hanterakonflikter kan inga icke-militära strukturer växa fram.Miljöpartiet anser att internationellt bör verka för att alla ländererbjuder sina medborgare en civil fredstjänst som alternativ till värnplikt.Miljöpartiet anser också att civila fredsstyrkor, med en bas ifrivilligorganisationer, med utbildning och kompetens att tjänstgöra i kriseroch konflikter bör skapas i alla länder. FN bör rekommendera sinamedlemsstater att ge möjligheter och ekonomi till detta. En stor majoritet avde konflikter som äger rum är av inomstatlig, inte mellanstatlig karaktär.Därför är medborgarorganisationer, NGO:er, av stor betydelse föruppbyggandet av ett globalt civilt och demokratiskt samhälle. Miljöpartietanser att de nätverk av ca 20 000 internationella medborgarorganisationersom finns i världen kan utvecklas till att också bli starka skyddsnät förfred och säkerhet.De resurser som läggs ner på att förebygga väpnade konflikter ärotillräckliga. De civila samhällena måste ta ledningen och påvisa attvåldsförebyggande är möjligt. anser att FN måste bli mycketbättre på att bevaka potentiella konflikthärdar samt skärpa uppföljning ochefterlevnad av ingångna avtal och styrdokument.När säkerhetsrådet har bestämt sig för att agera i en konfliktsituation skalldetta ske med rätt resurser till rätt insats så att personalen skyddas och målenkan uppnås.Ekonomiska sanktioner är inte något lämpligt medel för att framtvingapolitiska förändringar. De kan förstöra de samhällen mot vilka de riktas ochåsamka oskyldiga civila svåra lidanden. Detta kan leda till passivitet ochminskat politiskt engagemang, vilket kan skada möjligheterna till endemokratisk utveckling. anser att FN bör göra en utredning avekonomiska sanktioner som instrument.Nedrustningsförhandlingarna i har avstannat. En ny typ avhögteknologiska kärnvapenprov har utvecklats. Kontrollen av den olagligahandeln med lätta vapen blir allt viktigare för att stävja inbördeskonflikter.Miljöpartiet anser att FN borde inrätta ett register över vapenhandel, så att FNfår en bättre överblick över både vapenproduktion och vapenexport. Efter enväpnad konflikt bör FN samla in, avlägsna och förstöra överskottsvapen frånkonfliktområden. För att överföra rustningsutgifter i fattiga länder tillresurserför utveckling borde man försöka införa bistånd, öronmärkt förmottagarlandets sociala utveckling, motsvarande en bantning av landetsmilitärutgifter.Miljöpartiet anser att den vid alla förhandlingar omkärnvapennedrustning och NPT () även bör ta medIsrael, och i egenskaper som varande kärnvapenmakter.Fattigdomsavskaffande,global rättvisa och socialutvecklingFattigdom är ett globalt problem: De ekonomiska klyftornaökar i alla länder och mellan länderna. Avskaffandet avfattigdomen har blivit den övergripande inriktningen inomFN-systemet, utvecklingsbankerna och i bilateralabiståndsorganisationer.I dag går nettoflödet av ekonomiska resurser från fattiga länder till rika. betalar mer i amorteringar och räntor på lånen från de rika ländernaän vad de får tillbaka i bistånd. Denna skuldfälla förvärras genomVärldsbankens och omfattandestrukturanpassningsprogram som länderna måste följa för att få fortsatta lån.Programmen går ut på att anpassa ekonomier till den export- ochimportinriktade världsekonomin. Följden blir minskad självtillit och ett ökatberoende av i-länderna. medför strukturanpassningen att budgetenför socialvård, hälsovård och skola ofta måste skäras ned.Miljöpartiet anser att aktivt skall föregå med gott exempel genomatt skriva av de fattiga ländernas skuldbörda. Dessutom bör arbeta fören allmän avskrivning av utvecklingsländernas offentliga skulder till staten,och . Ett krav som förts fram påsista tiden är även att det måste anställas fler ekonomer i somhar kunskap om de specifika problem som finns i tredje världen. Miljöpartietanser att och andra sk Bretton Woods-institutioner spelar encentral roll i det internationella utvecklingssamarbetet. De utgör en del av FN-systemet. Praktiskt taget hela det svenska multilaterala stödet ()kanaliseras genom för ekonomisk och social utveckling, inklusiveBretton Woods-institutionerna. Härtill kommer stöd till de regionalautvecklingsbankerna i , och , Internationellajordbruksfonden, , och , NDF.För att det svenska agerandet i FN skall ha ett så brett stöd och en så bredförankring som möjligt deltar varje höst representanter förriksdagspartier och folkrörelser i FN-delegationen i generalförsamlingen iNew . Till stora FN-konferenser inbjuds på samma sätt partier ochfolkrörelser till samråd och deltagande. Detta bidrar till att tar uppfrågor som har brett folkligt stöd. För samarbetet med Bretton Woods-institutionerna äger ett visst informellt samråd, framför allt i fråga omskuldfrågorna, rum med vissa enskilda organisationer. Däremot saknas heltparlamentariskt inflytande.Miljöpartiet anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt rådmed deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer församråd angående det svenska agerandet i frågor som rör och deövriga Bretton Woods-institutionerna.Miljöpartiet anser att marknaderna i de rika länderna måste liberaliserasfullständigt för de fattiga ländernas produkter, inklusive jordbruks- ochtextilprodukter. De fattiga länderna bör få upprätthålla ett visst skydd förframväxande och ännu svaga näringsgrenar.Biståndet är viktigt som ett av fattigdomsbekämpningsinstrumenten.Sverige bör sätta kraft bakom fattigdomsperspektivet genom att ge dettahögsta prioritet och ökade resurser, såväl i policyformulering som iimplementering.Miljöpartiet anser att det svenska biståndsmålet bör öka till minsten procent av BNP och därefter under innevarande decennium till två procent.De svenska folkliga organisationerna bör kanalisera hälften av det svenskabiståndet.Vad beträffar inriktningen på biståndet inom ramen författigdomsbekämpningen bör kvinnoperspektivet vara centralt. Miljöpartietanser att utan att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i hela världen,och utan att förbättra kvinnornas situation på alla nivåer och områden, skapasingen uthållig utveckling. Även de handikappades mycket svåra situation imottagarländerna bör beaktas särskilt.En samhällsstruktur byggd på demokratisk grund är en nödvändigkomponent för en effektiv fattigdomsbekämpning styrd av de fattigas egnaprioriteringar och kontrollerad av dem. Det civila samhällets folkligaorganisationer spelar en mycket viktig roll i demokratiseringsprocessen. Deunderlättar också den nödvändiga satsningen på småskalighet och mångfaldsom ger en bred bas för inkomstgenererande arbete, fattigdomsbekämpningoch uthållig utveckling. anser att dessa folkliga organisationer ide fattiga länderna borde utgöra en särskilt målgrupp för Sverigesbiståndsverksamhet.Mänskliga rättigheterDe ökade ekonomiska klyftorna i världen, avvärldens tillgångar koncentrerade till av dessbefolkning, minskar i samma grad förutsättningarna för demänskliga rättigheternas förverkligande. Global ekonomiskoch social rättvisa är en viktig del av kampen för demänskliga rättigheterna.Miljöpartiet anser att och FN bör ha som sitt främsta mål att skapaglobal ekonomisk och social rättvisa som en förutsättning för mänskligvärdighet. Internationella organ som IMF, och skall intetvinga på staterna strukturanpassningsprogram som tar ifrån demmöjligheterna att förverkliga ekonomiska och sociala rättigheter.Grundläggande för mänsklig värdighet är att folk, ursprungsfolk ochetniska, kulturella och religiösa minoriteter får definiera sig i allaavseenden,behålla och utveckla sin identitet och få den respekterad och accepterad inationella och internationella sammanhang. Därför anser attSverige skall ratificera 169 till skydd förursprungsfolken (se även separat motion "Samerna och 169").Bland alla rättigheter i FN:s deklarationer nämns fortfarande inte dehomosexuella. anser att , tillsammans medNordens FN-organisationer, MR-organisationer och de homosexuellasorganisationer bör anordna en för attförbereda en internationell deklaration om de homosexuellas politiska, socialaoch kulturella rättigheter.Miljö och hållbar utvecklingPå en enda jord med begränsade resurser är vi alla beroendeav varandra. Världen står inför gigantiska utmaningar i formav en kraftig befolkningsökning, storskalig miljöförstöring,minskande bördighet och brist på vatten och livsmedel. Föratt lösa dessa miljöproblem behövs ett omfattandeinternationellt samarbete.Internationella avtal och konventioner är viktiga och bör utvecklas genomatt man kopplar kontrollmekanismer och bindande beslut till undertecknandet.Den framtida konkurrensen om jordens resurser kommer att skapa starkaspänningar och konflikter. De politiska ledarna och de internationella organenmåste ta sitt ansvar liksom vi som enskilda medborgare. En solidarisk livsstilställer i sin tur stora krav på förändringar i vårt samhälle.Vi behöver resurseffektiva, nya lösningar när det gäller energiproduktion,energianvändning, transportsystem och industri- och livsmedelsproduktion. Iett globalt miljö- och rättviseperspektiv är det nödvändigt att den rika världenskyndar på mot kretsloppssamhället. FN lyfte frågan om miljö och utvecklingför första gång i den så kallade , vilken ledde tillFN:s konferens om miljö och utveckling i . Där antogs Rio-deklarationen och en handlingsplan för det 21:a århundradet, Agenda 21.Sedan Rio-deklarationen har miljösituationen i världen drastiskt försämrats.Miljöpartiet anser att ett mål om en frisk miljö och hållbar utveckling börinföras i inledning. Utveckling bör inte likställas med ekonomisktillväxt enligt västerländsk modell. Målet med en frisk miljö och hållbarutveckling skall integreras i alla FN-organ och genomsyra FN:s arbete.FN bör även granska den ökande handelns negativa miljöpåverkan och detransnationella företagens roll. För att skydda världens tillgång till rentvattenbör FN ta fram ett globalt sötvattensprogram. anser också att eninternationell miljödomstol måste inrättas. Där skall ävenfrivilligorganisationer ha talerätt. I bör bindande beslut om lägstagemensamma normer kunna fattas i viktiga miljöfrågor genom Europarådet.Även FN:s Europa-avdelning (ECE) är ett viktigt forum för ettalleuropeiskt miljösamarbete där bindande beslut bör fattas. En europeiskmiljöfond bör upprättas för att användas mot regionala miljöproblem somfaller utanför det nationella miljöarbetet, framför allt för skull.Det globala patentsystemet måste ses över för att garantera att människanshälsa och den naturliga biologiska mångfalden kommer före de ekonomiskarättigheterna.Internationellt samarbeteEn rad viktiga miljöpolitiska frågor som försurningen,övergödningen av haven, uttunningen av ozonskiktet ochökningen av växthusgaser i atmosfären är internationella ellerglobala problem. För att lösa dessa miljöproblem behövs ettomfattande internationellt samarbete. Internationella avtaloch konventioner är viktiga och bör utvecklas genom att mantill ett undertecknande kopplar kontrollmekanismer ochbindande beslut.Miljöpartiet anser också att en internationell miljödomstol måste inrättas.På global nivå är FN en naturlig samarbetsorganisation som i betydligt störreutsträckning borde användas i miljöarbetet. En reformering av FN-stadgansom möjliggör en utveckling av bindande miniminormer genommajoritetsbeslut skulle också vara av mycket stor betydelse.Internationellt samarbete är en viktig väg att gå för att åstadkommaförändringar. En annan väg är att gå före och visa att en positiv förändringinte bara är önskvärd utan också möjlig. Fram till är det denna strategisom har varit den mest framgångsrika. Genom att enskilda länder ochdelstater har vågat fatta radikala miljöbeslut utan att invänta internationellaöverenskommelser har miljöopinionen världen över blivit starkare, och såsmåningom har andra länder följt efter. Även i det internationella arbetet medmiljökonventioner m m har det goda exemplets makt haft stor betydelse.Miljöpartiet vill att skall bli ett ekologiskt modelland som vågarvara steget före och som på så sätt medverkar till att skjuta fram positionernaidet internationella miljöarbetet.Det är av avgörande betydelse för det globala miljöarbetet att handelsavtaloch internationellt samarbete inte innebär begränsningar av rätten för enskildaländer att ta progressiva steg för en bättre miljö. Vi vill också att Sverigeskallta initiativ till att föra in miljöklausuler i internationella handelsavtal.Rovdriftoch låga miljökrav i enskilda länder skall inte kunna försvåra detinternationella miljöarbetet. Det skall inte längre vara möjligt för statsmakteratt ingå avtal och konventioner såsom miljöbesluten vid miljömötet i eller utan att dessa följs upp av ochleder till praktisk, politisk handling.Gröna nyckeltal, "faktor 10" ochrättvist miljöutrymmeDet är nödvändigt att en bred och djup debatt förs omtillväxtens förhållande till ekologiska realiteter. Miljöpartietvill, tillsammans med den gröna rörelsen, föra upp debattenpå global nivå. De ekonomiska nyckeltal som i den politiskadebatten används för att beskriva nationers, och världens,utveckling är således djupt missvisande eftersom de mestavgörande delarna inte finns med. som BNP-tillväxten kan vara god, börsvärden öka och världshandelnväxa kan vi se hur den verkliga situationen på jordenförvärras. Den ofta blinda jakten på "positiv utveckling" avde traditionella ekonomiska nyckeltalen hotar att leda oss in ien återvändsgränd i tron att vi är på väg in i ett bättresamhälle. Men vi kan inte köpa oss ett hållbart klimat dendag växthuseffekten leder till översvämningar och massflykt.Vi kan inte ens köpa oss ett nytt ozonskikt det interäcker för att skydda oss mot livsfarlig strålning.Det är därför nödvändigt att beskriva verkligheten på ett bredare ochdjupare sätt än det sätt som blivit vanligt. Gröna nyckeltal är en bit på vägochen förutsättning för att beslutsfattare skall kunna ta optimala beslut. Enförutsättning för att människan skall kunna leva i en hållbar materiell välfärdär att energi och andra naturresurser används på ett effektivare sätt. Om allaskall kunna leva på vår standard måste resursförbrukningen per capita ivästvärlden minska . Det brukar kallas "faktor 10" och anges oftasom ett krav för långsiktigt hållbar utveckling på jorden. Det kräver radikaltförändrade tankemönster och ny teknik.Sverige bör därför utarbeta en strategi för att uppnå ett tiofalt mer effektivtutnyttjande av naturresurser, dvs en strategi för "faktor 10".