mot · GN02A25 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A25av , ()med anledning av prop. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m.En samlad lagstiftningJämlikhet innebär inte med automatik likhet, snarare lika möjligheter attvara olika. Det handlar om individers rättighet att - oavsett kön, etnicitet,hudfärg, sexuell identitet, politisk eller religiös tillhörighet - ha ensjälvklar rätt att vara sig själv och bli respekterad för detta. Denna principom alla människors lika rätt och värde vinner allt större mark i detsvenska samhället. Det kan därmed även tyckas att jämställdheten isamhället kan tas som en självklarhet, så är dock inte fallet.Riksdagen har genom inrättandet av ett flertal diskrimineringslagar söktskynda på utvecklingen mot ett mer jämställt samhälle. Kopplat till dessalagar har ombudsmän rörande olika typer av diskriminering instiftats, vilkasroll är att utgöra ett stöd för personer som upplever att de utsatts fördiskriminering. Detta har varit behjärtansvärt men har även medfört att vissatyper av diskriminering fallit mellan de olika ombudsmännens stolar.För att exemplifiera detta kan följande hypotetiska fråga ställas: Till vilkenombudsman vänder sig en funktionshindrad homosexuell färgad kvinna? Hördenna typ av diskriminering hemma hos , HomO,DO eller JämO? Något entydigt svar på denna fråga är naturligtvis hopplösatt lämna, svaret kan bli hos alla eller hos ingen. Detta är naturligtvis intebraoch bör åtgärdas genom att regeringen tillsätter en utredning medsyfte att utforma en sammanhållen diskrimineringslagstiftning och till dennakopplas en ombudsmannafunktion så att inga tveksamheter uppstår om vartman skall vända sig. Detta bör ges regeringen till känna.Jämställdhetslagen i utbildningssystemetDet svenska utbildningssystemet utgör arbetsplats inte bara för personalutan även för elever och studenter. Detta innebär attjämställdhetslagstiftningen på ett avsevärt mycket tydligare måsteutformas för att även gälla dessa gruppers trygghet inomjämställdhetsområdet. rapporteras allt oftare om ett allttuffare klimat för flickor och unga kvinnor som befinner sig inne iutbildningssystemet. Det handlar om ett allt mer utbrett språkvåld riktatmot kön och sexualitet, något som inte skulle accepteras på en "vanlig"arbetsplats mot anställd personal.Det är naturligt att kvinnor upplever obehag och olust, oavsett ålder, av attbefinna sig i en miljö där man på grund av sitt kön utsätts för ord som hora,luder eller andra benämningar som åsyftar könsdelar hos kvinnor. Inte hellerär det ovanligt att flickor och unga kvinnor på ett otillbörligt sätt utsättsförberöring av pojkar och unga män, eller i vissa fall även av personal inomutbildningssystemet. Det är av synnerligen stor vikt att den svenska jäm-ställdhetslagstiftningen gäller kvinnor i alla åldrar oavsett vilken typ avarbetsplats man befinner sig på. Den svenska skolplikten gör det särskiltviktigt att skolan utgör en plats där trakasserier och diskriminering ej skallförekomma. Vad som ovan anförts om jämställdhetslagens giltighet i detsvenska utbildningssystemet ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning kring en sam-ordnad diskrimineringslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetslagens giltighet i det svenska utbild-ningssystemet.Stockholm den 9 juni 2000Margareta ()()()()()()