ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk713av , ()Gröna fonder med skatterabattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utveckling av gröna fonder.MotiveringDet har , inte minst i anslutning till pensionsreformen,växt fram en del olika fonder för mer eller mindre etisktsparande. Kriterierna för vad som kallas etiska placeringarväxlar. som lanserat etiska fonder har ofta fåttutstå hård granskning och mer eller mindre välgrundad kritik.Det är naturligtvis mycket positivt att människor gör bedömningar av hurde pengar man vill placera används. Det var ju från början en av tankarnamed aktiesystemet, man satsade på enskilda företag man trodde på eller varsproduktion man sympatiserade med. Genom fonderna har en anonymiseringskett - marknadens fonder är ofta lika anonyma som det statliga ägandet.Samhället har ett övergripande ansvar att stimulera en ekologiskt hållbarutveckling. Det är därför vi i , och i andra länder, infört grönskatteväxling. Det är därför beslutat införa miljö- ochinvesteringsstöd för viss utveckling, t.ex. vindkraft, solvärme ellerallergisanering.Många människor tar personligt ansvar genom att handla miljömärktaprodukter och KRAV-märkta livsmedel. System som ofta stöds av riksdagengenom olika former av anslag och bidrag. Vi kan således köpa miljömärktdiskmedel och KRAV-märkt potatis och grön el. Men när vi skall investeravåra pengar blir det svårare - trots att det spelar ganska liten roll om viköpermiljömärkt balsam till håret om vi investerar våra pensionspengar på ett sättså att de växer genom att förstöra miljön och livsförutsättningarna.Det vore bra med miljöetiska fonder med tydliga kriterier. Det vore ännubättre om avkastningen från dessa fonder beskattades mindre än normalafonder. Därmed skulle det bli attraktivt att placera privata pengar i sådanverksamhet som samhället vill stötta, men som kanske inte alltid ger lika högavkastning som globala anonyma fonder. Miljöetiska fonder, eller grönafonder, skulle kunna innehålla kriterier som gör att mer privata pengarinvesteras i utveckling av t ex vindkraft och solceller eller annan teknik medtydlig ekologisk spets.Stockholm den 2 oktober 2000Birger ()()()
mot · GO02Sk715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk715av , ()FastighetsskattenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en avveckling av fastighetsskatten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om slopande av sambeskattningen av äkta makar.Motiv för mitt förslagI vardagssamtal med människor runt om i - och inteminst i - är det många som talar omkänslan av att inte räcka till. Hur skall man få ihop det medjobb och familj? Hur ska man få tiden att räcka till och fåekonomin att gå ihop? I detta läge drabbar regeringens nyaförslag om en skattechock, då taxeringsvärdena höjs på denegna fastigheten, mycket olämpligt och okänsligt.Fastighetsskatten slår olika i olika delar av landet. Men när regeringens nuvill släppa de frysta taxeringsvärdena (som man i och för sig sänkersjälva beskattningen en aning) kommer det att få katastrofala följder förmånga människor i attraktiva områden som t.ex. . Dettaframgår tydligt i nedanstående tabell där effekterna av de ändrade reglerna förfastighetsskatten visas för respektive kommun i län.Tabell 1. Effekterna av regeringens förslag till ny fastighetsbeskattningKälla: RSV och SCBMed regeringens politik riskerar segregationen att öka iStockholms län, då människor med låga inkomster tvingasflytta från de attraktivaste kommunerna. Det spelar isammanhanget ingen roll om de ärvt ett hus från mormoreller nu tvingas flytta från det boende de valt och tidigare haftråd med, innan fastighetsskattechocken ens var påtänkt iRegeringskansliet. En höjd fastighetsskatt slår hårt mot demsom i praktiken inte har några ekonomiska marginaler ochsom har svårt att höja sin inkomst. Detta innebär attpensionärer tvingas flytta från invanda miljöer. Familjer medlåga och medelstora inkomster, i kombination med högaboendekostnader och hemmaboende barn, måste byta ner sigi storlek och tränga ihop sig. Barnen tvingas att byta skoloroch kamrater.Dessutom finns det en regel om sambeskattning för makar som innebär attden sammanlagda förmögenheten överstigande skaförmögenhetsbeskattas. För att ge människor och familjer en chans att kunnabo och verka där de vill måste fastighetsskatten avvecklas ochsambeskattningen slopas.Stockholm den 3 oktober 2000Catharina ()
mot · GO02Sk717 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk717av , ()Lika konkurrensvillkor för svensk kraftvärmeproduktionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrad beskattning av svensk kraftvärmeproduktion.Motivet för vårt förslagI håller Finspångföretaget (föredetta ABB ) på att slutföra installationenav företagets allra modernaste gasturbin - GTX 100 Kombi.Investeringen innebär att i Helsingborgbyggs ut till ett högeffektivt och modernt kraftvärmeverkmed kombinerad gasturbin och ångturbin. En sådangaskombianläggning är det mest effektiva sättet att producerael med fossila bränslen. Ingen annan typ avförbränningsanläggning för elproduktion har så högverkningsgrad och ger så högt elutbyte.Alstom är världsledande på denna typ av energiteknik.Anläggningen i , som kommer att drivas av naturgas från denvästsvenska naturgasledningen, får mycket goda miljövärden. I och med attgasturbinen tas i drift kommer inklusiveden nya gasturbinen att totalt minska kolanvändningen med tusentals ton perår. Miljövinsten blir avsevärd. Bland annat minskar kväveoxidutsläppenkraftigt. kan tekniska förutsättningar skapas för att ersätta allanvändning av kol inom Energi.Det finns ett hot mot den nya naturgasanläggningen i utformning missgynnar anläggningen till förmån förkolkraftimport. Detta innebär att rena bränslen får stå tillbaka för smutsiga,samt att fjärrvärmeunderlaget i inte utnyttjas för resurseffektivkraftvärmeproduktion. De polska och danska kolkondenskraftverken utnyttjarinte sin överskottsvärme, och beskattas inte heller för den produceradevärmen. Medan svenska, naturgaseldade kraftvärmeverk - som ur alla rimligaperspektiv är avsevärt mer miljövänliga än kolkondenskraft - beskattas närvärmen används som fjärrvärme.Om gaskombianläggning tvingas stå oanvänd på grund avkolkraftimporten blir det tyvärr enbart en upprepning av vad som redaninträffat vid andra svenska, naturgaseldade kraftvärmeanläggningar. Attersätta en reaktor i med kolkondenskraft kräver stenkol iminuten, med stora, negativa miljöeffekter som följd. Att tränga tillbakakolkondensen med el från naturgaseldade kraftvärmeverk skulle minimeradessa negativa miljöeffekter.Varje dag som passerar med kolkraftsimport och oanvända, svenska,miljövänliga kraftvärmeanläggningar är ett misslyckande för miljön.Regeringen bör därför återkomma till med ett skatteförslagsom inte hindrar svensk el från miljövänliga kraftvärmeverk att konkurrera pååtminstone lika villkor med kolkraftimporten.Stockholm den 2 oktober 2000Jan ()()
mot · GO02Sk718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk718av , ()TurismFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turistnäringens förutsättningar.Motiv för mitt förslagTuristnäringen är en av få näringar i glesbygden i allmänhetoch fjällområdet i synnerhet som har förutsättningar förframtidstro, sysselsättning och expansion i en region med högarbetslöshet. Om nödvändiga åtgärder vidtas är turismen enbransch med stora framtidsmöjligheter.Vi har många fördelar, men det finns också ett antal nackdelar som böråtgärdas.Fördelarna är vår vackra natur, vår vildmark, fiskevatten och eninfrastruktur som tillåter tillväxt utan trängsel. Det finns outnyttjaderesurser iform av anläggningar, hotell, stugbyar och upplevelsemöjligheter för allaintressen, såväl sommar som vinter. dessutom finns tillgänglig arbetskraft.Sammantaget kan man säga att det finns en stor kapacitet som bordeutnyttjas bättre och som skulle kunna ge många nya jobb och bidra till enpositiv utveckling i den del av landet, där inte högkonjunkturen fått fäste.Hur skall vi då kunna skapa framtidstro hos dessa företag som till störstadelen är små?Turisterna är lättrörliga och priskänsliga och söker sig till de destinationersom ständigt utvecklas och har konkurrenskraftiga priser. Turistföretagenbehöver därför konkurrenskraftiga förutsättningar.Sverige har en extremt hög arbetsgivaravgift som sätter denpersonalintensiva turistnäringen i en mycket svår situation ekonomiskt.Konkurrenssituationen med näraliggande anläggningar i är nästanomöjlig med en arbetsgivaravgift på jämfört med 0-14procent. Därtill har ingen moms på skidliftar, hotellverksamhet m.m.,vilket ytterligare är en försvårande omständighet. Skillnaderna med ärmindre, men ändå betydande.Investeringarna i branschen är långsiktiga och kommer endast till stånd omspelreglerna är tydliga, stabila och långsiktiga. Utan nyinvesteringar minskartillströmningen av turister och risken för ökad arbetslöshet uppstår.Den mycket avlägsna nordliga lokaliseringen med besvärligaväderförhållanden, som medför stora avstånd och låg befolkningstäthet bordevara tillräckliga skäl för att stödja turistnäringen för avståndsberoendemerkostnader.Framtidstro, investeringskraft och välbehövlig sysselsättning förmänniskor i en region med hög arbetslöshet måste på allt sätt stimuleras. Idenna personalintensiva bransch bör regeringen se över möjligheterna attsänka arbetskraftskostnaderna och mervärdesskatten.Stockholm den 2 oktober 2000Olle ()
mot · GO02Sk719 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk719av , ()Energiskatt i vissa kommunerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av vilka kommuner som med hänsyn tilltemperaturförhållandena bör ha sänkt energiskatt.Motivering1981 sänktes energiskatten på el med /kWh i vissakommuner i . Det gäller kommunerna i Nordbottens,och samt kommunerna ,, , , , , , Ljusdaloch Torsby.Skattesatsen är /kWh till skillnad från övriga landet som haren skattesats på /kWh.Anledningen till den här sänkningen var att uppvärmningskostnadernaregelmässigt var högre i de nordligaste delarna av landet. Hänsyn togs tilluppgifter om bl.a. medeltemperatur . Vansbrokommun gränsar till kommun och har sammatemperaturförhållanden. Medeltemperaturen ärlikvärdig.Stockholm den 28 september 2000Laila ()()()
mot · GO02Sk720 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk720av , (-c)Skattebefrielse för veteranfordonFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att traktorer samt hus- och släpvagnar befriasfrån fordonsskatt samt att tunga fordon (bussar och lastbilar) äldre än 30år befrias från vägavgift.MotiveringMånga engagerade människor jobbar på sin fritid för attvårda, återskapa och lyfta fram den historiska skatt somveteranfordonen utgör. Man lägger ner mycket stort ideelltarbete och stort intresse på att utveckla verksamheten och föratt i bästa fall kunna köra under sommardagardå vädret är gynnsamt.I dag är inte traktorer, och släpvagnar som är äldre än 30 årbefriade från fordonsskatt, vilket övriga äldre fordonstyper är. Tunga fordon(bussar och lastbilar) belastas med en vägavgift,vilket nya lastbilar och bussar har fått kompensation för i form av sänktfordonsskatt.Denna sänkning kommer således inte de gamla tunga fordonen till godo,eftersom de inte betalar någon fordonsskatt. De skatter och avgifter som tas utpå veteranfordonen utgör ett mycket begränsat tillskott till statskassan, menutgör en irriterande ekonomisk belastning på en ideell verksamhet. Enverksamhet som totalt sett knappast kan anses utgöra någon belastning varesig på vägnät eller miljö.Enligt vår mening bör också traktorer, hus- och släpvagnar omfattas av denrullande trettioårsgränsen för skattebefrielse. Det är angeläget att vårfordonshistoria bevaras till kommande generationer och att man underlättarför det ideella arbete som är en förutsättning för detta.Stockholm den 2 oktober 2000Sven ()()()
mot · GO02Sk721 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk721av Ek, ()Befrielse av momsplikt för alla kommunikationsmedel till och från GotlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att befria alla kommunikationsmedel till och från frånmomsplikt.MotiveringÖars geografiska läge medför att deras invånare ochnäringsliv inte har samma förutsättningar för bra och välfungerande kommunikationer som fastlandets invånare ochnäringsliv. Detta gäller särskilt öar med så långt avstånd tillfastlandet att det av ekonomiska och praktiska skäl inte ärsamhällsekonomiskt lönsamt eller byggnadstekniskt möjligtatt bygga broar.I artikel 158 erkänns öars speciellaförutsättningar och villkor. skriver i sin "Förklaringtill Amsterdamfördraget" om öregioner följande:Konferensen inser att öregioner är behäftade med strukturella nackdelarsom har samband med deras ökaraktär och vilkas bestående naturhämmar dessa regioners ekonomiska och sociala utveckling.Konferensen erkänner följaktligen att gemenskapslagstiftningen måstebeakta dessa nackdelar och att specifika åtgärder, när det är berättigat, fårvidtas till förmån för dessa regioner för att bättre och på rättvisa villkorkunna införliva dem med den inre marknaden.De två viktigaste strukturella nackdelarna som öar har, vilketgäller även , är den begränsade hemmamarknadenoch de höga kommunikationskostnaderna över vattnet tillfastlandet. Den begränsade hemmamarknaden leder till attnäringslivet måste inrikta sig på "export" från ön för att fåtillräckliga volymer. motverkar de högakommunikationskostnaderna just export från ön. De här tvåstrukturella nackdelarna är öars största hinder för attutvecklas i samma takt som övriga delar av landet. Nyckelntill att få att utvecklas i samma takt som övrigaSverige är således bra och konkurrenskraftiga priser påkommunikationerna.Gotland har ö-status enligt artikel 158. De förhållanden som beskrivs ovanfinns särskilt tydliga på . Därför är det nu hög tid att fylla ö-statusenmed konkret innehåll.En åtgärd som verksamt skulle bidra till att ge ökade möjligheteratt utvecklas i samma takt som omvärlden och bättre kunna konkurrera påEU:s inre marknad skulle vara att all färjetrafik (person- och godstrafik),regional och utrikes flygtrafik samt all tele-, radio- och datatrafik till ochfrånGotland befrias från momsplikt.Stockholm den 2 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02Sk723 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk723av Narti, ()Avdrag på moms vid rånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen skyndsamt låter utreda frågan om momspå pengar som stulits från handlare.MotiveringFaktum är att en handlare som blir utsatt för rån eller annattillgrepsbrott ändå måste betala utgående moms på beloppetsom hon eller han blivit bestulen på. En person som driver enbutik och blir rånad på dagskassan måste förutom förlustenalltså även betala den moms hon eller han för dageninnehållit för senare inbetalning till staten viamomsdeklaration.Det framstår onekligen som orimligt att den som drabbas som brottsofferytterligare skall belastas genom statens försorg. "Det är som att bli rånad fråntvå håll", har en drabbad handlare sagt.Från har man pekat på problemet att visa vilka pengarsom blivit stulna och att momspengarna inte är öronmärkta. När en kundköper varor betalar kunden moms som handlaren regelbundet skall redovisa isin momsdeklaration. För en lekman torde det kanske självklart vara så att förvarje krona som en handlare blir rånad på utgör innehållen moms.Regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att generellt göra detmöjligt att ge dispens från att betala moms vid brott som beskrivits.Stockholm den 3 oktober 2000Ana ()
mot · GO02Sk724 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk724av , ()DieselskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt dieselskatt.Motiv för vårt förslagDieselskatten måste sänkas, inte höjas som regeringenföreslagit. Åkeribranschen befinner sig redan innan höjningeni ett prekärt läge med höga skatter som urholkar de svenskatransportföretagens konkurrenssituation. Att i det läget höjaskatten på diesel ytterligare innebär att svenskaarbetstillfällen kommer att hamna utomlands - antingen pågrund av utflaggning av svenska åkerier eller för att utländskaåkerier tar jobben.Det är arbetstillfällen som vi så väl behöver och som dessutom har en klarregionalpolitisk dimension. De som bor längst bort är mest beroende avtransporter till konkurrenskraftiga priser. En skattehöjning får till följd attdetblir än dyrare att transportera från de inre delarna av Norrland.Undersökningar visar att nio av tio åkerier känner av den hårdnandekonkurrensen från utländska åkerier. Som den främsta orsaken anges att deutländska åkerierna kunde erbjuda lägre priser. Problemen med den allthårdare konkurrensen förvärras ytterligare om förslaget omdieselskattehöjning blir verklighet. Redan innan höjningen har svenskaåkerier kostnader som ligger över konkurrentländernas. Att idet läget lägga förslag på ytterligare skattehöjningar verkar dåligtgenomtänkt.Även för miljön får skattehöjningen negativa konsekvenser. Redan i dagtankas de utländska lastbilarna så mycket det går utanför gränser.Den svenska miljödieseln, som är renast i , ersätts med utländsk diesel.Den utländska är smutsigare än den svenska miljödieseln varför miljönkommer att skadas av ökade utsläpp av skadliga ämnen. Skattehöjningenkommer således att leda till ökade utsläpp, färre jobb, dyrare transporter ochden drabbar dem som har de längsta avstånden till marknaden hårdast.De branscher som framför allt kommer att drabbas är skogsindustrin ochlivsmedelsnäringen. Skogsbruket är den stora beställaren av transporttjänster ivårt land, varför skattehöjningen direkt slår mot skogsbrukets netto. Framförallt i de inre delarna av innebär höjningen att den så kalladenollzonen flyttar närmare kusten, och importen av virke ökar. De delar avSverige som redan har problem med minskande befolkning och lågmarknadsförsörjning drabbas därmed hårdare än övriga delar.Vidare har transportföretaget som är beläget på landsbygden ennyckelfunktion för övriga som bor ute i bygderna. Snöröjning, sandning ochandra servicefunktioner som åkeriet utför gör det möjligt för andranäringsidkare att vara kvar. Stänger åkeriet sin verksamhet stänger man ocksåbygden eller byn.Stockholm den 3 oktober 2000Ola ()()
mot · GO02Sk725 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk725av , ()som biobränsleFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klassningen av energitorv som biobränsle.Motiv för mitt förslagEnergitorv är ett betydande komplement i mångavärmeverks bränslemix. Med tanke på den ökande efterfråganfrån bioenergimarknaden är det viktigt med alternativ tillskogsråvara, bland annat eftersom eldning med enbartskogsråvara skulle pressa upp energipriserna i bådeproducentled och konsumtionsled. I likhet med framför alltFinland bör även fortsättningsvis använda sig av torvför energiändamål. I är , eller 10miljoner ha, av landarealen täckt av torv. Det är en yta sommotsvarar hela och gör till det landinom EU som har den rikaste tillgången på torv.Av landets samlade torvmarksareal utnyttjas endast förtorvbrytning, och energitorvens bidrag till landets energibalans uppgår tillfyra TWh. Torven är en växande resurs där uttaget av torv motsvarar ca 20procent av den årliga tillväxten. En ökning av energiproduktionen till 12TWh, med torv som energibas, skulle ta i anspråk en täktareal motsvarande40 000 ha. Torvbruket är koncentrerat till glesbygd i såväl norra som södraSverige, och i dessa områden har skapats 1 200 årsarbetstillfällen vid skördoch förädling av torv. Varje TWh motsvaras av 300 arbetstillfällen.Torvens status som biobränsle har ifrågasatts med hänvisning till dessklimatpåverkan. Den påstås därvid vara ett sämre alternativ än skogsbränsle.Det är dock ett förenklat antagande eftersom torvmyrarnas tillväxt är cirkafem gånger större än uttaget. Torvbildande miljöer har sedan istidenackumulerat kol. Det innebär att när myren växer tar den upp och lagrar kol.Vidare sker i samband med dikning av torvtäkt en minskning avmetangasutsläppen, och metangas är 20-30 gånger skadligare per viktenhetän koldioxid ur klimatsynpunkt. Tas dessutom hänsyn till ökad kolbindning iefterbehandlade torvtäkter kan torvbränsle jämställas med träbränsle urkretsloppssynpunkt.Jämfört med kol, olja och naturgas är torveldning ett miljövänligarealternativ. Torven som energikälla måste därför jämställas med annanbioenergi och därmed vid beskattning och tillämpning likställas med övrigastyrmedel. I Nuteks (nuvarande ) beskrivning avenergiläget i placeras torv i samma stapel som biobränslen idiagrammet som anger olika energislag, medan torv i EU-kommissionensklassificering varken hänförs till biobränslen eller till fossila bränslen. Idagsläget råder osäkerhet om energitorvens klassning och om enrgitorvfortsättningsvis skall undantas från koldioxidavgift. Ett undanröjande avdenna osäkerhet skulle ge förutsättningar för tillväxt inomenergitorvbranschen och resultera i positiva sysselsättningseffekter, inte minsti glesbygd. Med ökad användning av inhemsk bioenergi följer minskadanvändning av fossila bränslen såsom kol, olja och naturgas till gagn för vårmiljö.Stockholm den 3 oktober 2000Ola ()
mot · GO02Sk726 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk726av , ()Moms på idrottsanläggningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att föreningar som driver idrottsanläggningar fårsamma villkor som kommunalt drivna anläggningar vad gällermervärdesskatterna.Motiv för mitt förslagIdrottsrörelsen har av tradition drivits med engagemang ochsom en ideell rörelse med många olika människor med olikabakgrunder. De många idrottsanläggningarna runt om i landethar varit till stor nytta och gagn för såväl barn och ungdomarsom vuxna. På dessa anläggningar samsas aktiviteter förgrundläggande fysisk hälsa och breddmotion medelitidrottsutövning.Traditionellt är det oftast kommunerna som har huvudansvaret föridrottsanläggningarna i , speciellt i storstadsområdena. Vartefterkommunernas ekonomi har försvagats, har emellertid många kommunersträvat efter att lägga över detta ansvar på idrottsföreningarna själva.Idrottsrörelsen har också varit beredd att axla detta ansvar, något som visas avdet faktum att i stort sett inga anläggningar behövt stängas, även om detibland varit tungt ekonomiskt.När idrottsföreningarna själva tagit över driften har deras möjligheter attutveckla sin anläggning efter behov ökat, ofta genom betydande ideellainsatser från engagerade medlemmar och andra intressenter. Det egna ägandetoch det ökade egna ansvaret bidrar dessutom till att fler människor tar ansvarför och bryr sig om sin anläggning.Dessvärre försvårar nuvarande lagstiftning, framför allt på momsområdet,denna utveckling. En idrottsförening som tar över en anläggning är normaltinte momspliktig för den egna föreningens normala verksamhet, vilketinnebär att kostnader för t.ex. skötsel av anläggningen genererarmervärdesskatt som man inte kan kvitta mot ingående moms. Detta problemdrabbar inte kommunerna, som ersätts i efterhand för sina momskostnader avstaten. Motsvarande kompensation står inte till buds för en idrottsförening.Detta innebär i praktiken att föreningsdrivna anläggningar belastas medmomskostnader medan kommunalt drivna inte gör det.Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar behandlas på samma sätt, oavsettvem som har driftansvaret, när det gäller redovisningsskyldighet för moms.Stockholm den 3 oktober 2000Catharina ()