mot · GO02Kr230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr230av , ()Kulturarbetarnas villkor1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om överetablering.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärer och skatterna.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärer som småföretagare.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upphovsrätten.45. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett avvecklande av bidrag och ett utvecklande av konsten.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om långtidsstipendier.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bemanningsföretag för kulturarbetare.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och socialförsäkringssystemet.59. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och pensionssystemet.510. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och socialbidragen.611. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och bostadsbidragen.712. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och arbetsmarknadsstödet.113. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utveckla försäkringsalternativ.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inkomst i stället för bidrag.15.1 Yrkandena 1 och 12 hänvisade till AU.2 Yrkande 2 hänvisat till SkU.3 Yrkande 3 hänvisat till NU.4 Yrkande 4 hänvisat till LU.5 Yrkandena 8 och 9 hänvisade till SfU.6 Yrkande 10 hänvisat till SoU.7 Yrkande 11 hänvisat till BoU.4 InledningKulturen skall vara en fri och obunden kraft i samhället och geförutsättningar för ett kulturellt växande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan såväl företag som människorväxa. Kulturpolitiken måste garantera mångfald, konstnärlig frihet ochkvalitet.För att uppnå detta krävs en politik som undanröjer skatter, byråkrati ochregler som missgynnar kulturarbetare. I denna motion presenterar viförslag vars syfte är att underlätta för konstnärer att verka.5 ÖveretableringInnan vi redovisar våra förslag vill vi ta upp ett kontroversiellt faktum,som allt för sällan diskuteras i den allmänna kulturdebatten - nämligen"överetableringen" av konstnärer och de samhälleliga kostnader somföljer av detta.Ett av skälen till detta är omfattningen och inriktningen på dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som riktats mot kulturområdet. Det finnsutredningar som bedömer att ungefär en tredjedel av alla inskrivna konstnärervid arbetsförmedlingarna är icke etablerade och i första hand borde söka sinförsörjning på den övriga arbetsmarknaden. Det skulle öka utrymmet för deetablerade konstnärerna på kulturarbetsmarknaden.Samhället skall inte besluta över enskilda individers yrkesval, men skallheller inte med allmänna resurser stödja enskilda personer i deras orealistiskaambitioner att etablera sig eller stanna kvar inom ett visst yrke. Strävan skallvara att arbetet skall ge egen långsiktig försörjning. Den som är arbetslösskall stå till förfogande för hela arbetsmarknaden, vilket innebär att man skallvara beredd att ta annat lämpligt arbete.Eller mer konkret: De konstnärer som inte har några intäkter alls måstefundera över hur de kan finna andra försörjningsvägar. Många av oss när endröm att måla mer eller sjunga, och några få är riktigt bra på det, men antaletsom är så bra att de kan leva på det kommer alltid att vara mycket litet.6 Konstnären och skatternaMånga konstnärer är småföretagare. De flesta småföretagande konstnärerhar svårt att leva på sina intäkter från den konstnärliga verksamheten. Detär därför angeläget att förbättra förutsättningarna för konstnärer, liksomför alla företagare, beträffande bland annat skatter, byråkrati ochkrångliga regler, exempelvis momsinbetalningar och egenavgifter. Enpolitik för småföretagare presenteras närmare i motion 2000/01:N266 avBo Lundgren m.fl. (m) och en ny skattepolitik presenteras i motion2000/01:Sk319 av m.fl. (m).Konstnärer har generellt låga inkomster av sitt konstnärliga arbete. Igenomsnitt kommer endast omkring en femtedel av inkomsten från dettaarbete. Konstnärerna utgör av arbetskraften eller 25 000personer. Bildkonstnärer är den konstnärskategori som har de lägstabruttoinkomsterna, i genomsnitt 1998, vilketmotsvarar av genomsnittsinkomsten för befolkningen iövrigt. Även mycket låga inkomster beskattas med inkomstskatt.Därutöver skall egenavgifter betalas. Konstnärernas låga inkomster medför attden höga beskattningen utgör ett hinder för flertalet att försörja sig påinkomsten från den konstnärliga verksamheten. Ofta behövs kompletterandeinkomster från ytterligare arbete. är ett av de länder som beskattarlåginkomsttagare allra högst och för att komma ifrån detta bör grundavdragetökas.I vårt förslag till en inkomstskattereform föreslås kraftigt höjdagrundavdrag, vilket medför att det första man tjänar helt undantas från skatt.Alla får på så sätt sänkt inkomstskatt. Förslaget innebär också att den statligainkomstskatten slopas vilket innebär ökade möjligheter att sprida ojämnainkomster över åren utan att en tillfällig topp straffbeskattas. Det underlättartillvaron för t.ex. bildkonstnärer som har oregelbundna intäkter.Skattereformen är av så stor omfattning att den inte kan genomföras på engång utan skattesänkningarna måste läggas ut under en följd av år.Moderata Samlingspartiet eftersträvar ett tydligt skattesystem, med enenhetlig momssats. Konsekvensen av det blir att vi vill undvika riktade ochspeciella momssatser på olika saker. Det tydligaste exemplet påinkonsekvensen i dagens momssystem är den som gäller skillnaden mellanom en konstnär själv säljer sitt verk eller väljer att låta en gallerist göradet. inträder 12 procents moms för bildkonstnärer vid egen försäljning över300 . Om han väljer att låta en gallerist sälja tavlan blirmomssatsen 25 procent.Vad gäller gallerimomsen kan man å ena sidan se en orättvisa i attkonstnärer blir momsbelagda i galleriet, å andra sidan kan man jämföragallerier med andra butiker och museer och eftersträva likhet mellan olika"butiker" i beskattningshänseende. Vi föreslår i motion 2000/01:Sk603 avElisabeth m.fl. (m) en utredning om en gemensam momssats förkultursektorn. I denna utredning måste också gallerimomsfrågan belysas.I dag är inte inköp av konstföremål avdragsgilla för företag. Vi vill ändrapå detta. Företag bör få full avdragsrätt för inköp av konst och förkonstnärliga utsmyckningar. Föremålen skall få direktavskrivas, men vidförsäljning skall de tas upp till reavinstbeskattning.Avslutningsvis vill vi påtala en ny trend som kännetecknar mångakonstnärers sätt att arbeta. Det handlar om distansarbete. Detta borde påverkamöjligheten till avdragsrätt för arbetsrum i bostaden. En stor grupp konstnärerhar sin ateljé förlagd till bostaden. Med dagens inkomstskattelag är avdrag förarbetsrum mycket svårt att få godkänt i deklarationen. Utveckla rätten tillavdrag för arbetsrum, inte bara för konstnärer utan alla yrkesgrupper som haranvändning av arbetsrum i bostaden.7 Konstnärer som småföretagareSom nämnts ovan är många konstnärer, inte minst bildkonstnärer,egenföretagare. Det är därför viktigt att regler som kringgärdarsmåföretagandet förenklas och avskaffas. Samhällets kostnader förtillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främsti form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Det arbete förbättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen1991-1994 måste drivas vidare.Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationens rapport innehåller enlång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlätta försmåföretagen utan att ge upphov till statsfinansiella kostnader. För drygt tvåår sedan presenterade delegationen 81 konkreta förslag tillregelförenklingsåtgärder. 53 av förslagen, d.v.s. närmare två tredjedelar, är inte genomförda.Dessutom bör avregleringsarbetet bedrivas systematiskt på alla nivåer. Vianser att samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas inomen mandatperiod i syfte att förenkla och minska regelmassan.Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet, ochföretagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nyaförslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifterskall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys.Vi förordar införandet av en så kallad solnedgångsparagraf. Den innebäratt lagar och regler upphör att gälla om de inte förnyas.F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därförmåste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelassådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet äroseriöst.De förändringar vi pekat på ovan skulle, om de genomfördes, i allra högstagrad också underlätta för konstnärer som är småföretagare. Ytterligareen fråga som vi vill nämna här handlar om upphovsrätten.På samma sätt som småföretagare i andra branscher kan trygga sinförsörjning med hjälp av t.ex. patent eller mönsterskydd, måste konstnärerkunna känna sig säkra på att lagar och regler om upphovsrätt ger dem enfullgod säkerhet för att deras verk skall vara skyddade.8 Vem skall bestämma över kulturenDen enskildes del måste utgöra en viktig finansiering avkulturverksamheten och därmed styra vilken konst som skall skapas.Bidrag till kulturen kan förekomma från företag, institutioner ochoffentlig verksamhet via exempelvis stipendier. Möjligheten tillavdragsrätt för privatpersoner bör utredas och utvecklas.Alla anslag till kulturen bör utgå från avtal mellan den anslagsbeviljandeenheten och den institution som skall utföra det kulturella uppdraget. Avtalunderlättar uppföljning och kontroll av anslagens användning.9 Avveckla bidrag och utveckla konstenAvveckla olika stöd och ersättningsformer såsom exempelvisvisningsersättning, utställningsersättning, konstnärsbidrag, projektbidragoch långtidsstipendier. Inkomstgarantin är ett bidrag som ärinkomstrelaterad och garanterar konstnären en lägsta inkomstnivå.Inkomstgarantin kan gälla under mottagarens återstående livstid.Antalet inkomstgarantier har av regeringen fastställts till 157.Långtidsstipendierna utgör komplement till inkomstgarantierna, dessa kanbeviljas till aktiva konstnärer och uppgår till 102 stycken.Konstnärsstipendier är ett samlingsbegrepp och innefattar olika typer avtidsbegränsade stipendier och bidrag såsom arbetsstipendier, pensionsbidrag,tillfälliga stipendier samt internationellt inriktade bidrag.Konstnärerna är själva tveksamma till bidrag eftersom de inte önskar varaen grupp som är mer "bidragsberoende" än andra medborgare i samhället. Istället förordar konstnärerna att statens stöd inriktas på att öka deyrkesverksamma konstnärernas möjligheter att få ersättning för det arbete deutför och möjliggöra att verken visas och framförs inför publik.Långtidsstipendier bör minskas och i första hand ges till unga, ickeetablerade konstnärer.10 Bemanningsföretag för kulturarbetareI motion 2000/01:Kr291 av m.fl. (m) avvisar vi ettpermanentande av "" som är ett slags statligarbetsförmedling för kulturarbetare. Vi moderater presenterade redanförra året ett förslag om inrättande av bemanningsföretag i stället.Allt fler människor inom snart sagt alla områden och yrkeskategorierarbetar på tillfälliga arbeten. Så sent som hade TV2:sStockholms nyheter ABC ett inslag om ett bemanningsföretag som hyrde utlärarvikarier till grund- och gymnasieskolorna i Stockholmsregionen.Vi föreslår att det tas initiativ till bildandet av ett bemanningsföretag förkulturarbetare. Runt om i landet finns länsteatrar, symfoniorkestrar, friateatergrupper m.fl. som alla behöver en tillfällig förstärkning, specialistellerhjälp med att rekrytera en ny medarbetare. Vi menar vidare att ett sådantföretag dessutom skulle vara till stor hjälp vid anställning eller rekryteringtillinternationella uppdrag.Även om vi inte anser att denna verksamhet skall vara statligt styrd, menarvi ändock att regeringen har ett ansvar att samla intressenter på området föratt diskutera och initiera en verksamhet som vi beskrivit ovan.11 SocialförsäkringarVillkoren för de professionella konstnärerna måste som sagt förbättrasoch underlättas så att de kan basera sin försörjning och inbetalning tillsocialförsäkringssystemet på ersättning för utfört arbete.En ökad efterfrågan av konstnärernas alster leder till ökadearbetsmöjligheter och därmed till ökade inkomster. I stället för selektiva stödoch bidrag skall statens åtgärder inriktas på att förbättra konstnärernasarbetsmarknad och deras möjligheter att försörja sig.Två typer av ekonomiska förhållanden är karaktäristiska förkonstnärsyrket. Det ena är etableringen; det tar att etablera sig somkonstnär. Det andra är att inkomsterna är ojämna över tiden. Detta visar medtydlighet behovet av ändrade, mer individanpassade system. Vi presenterarnedan ett antal förslag vars syfte är att uppnå just detta.12 SjukpenningEnligt Lagen om allmän försäkring (AFL 3 kap. 1 §) har den som ärinskriven hos allmän försäkringskassa rätt till sjukpenning om densjukpenninggrundande inkomsten uppgår till avbasbeloppet. För arbetstagare svarar arbetsgivaren för sjuklön under deförsta , och först därefter träder sjukförsäkringen in.Egenföretagare betalar själva sina sjukförsäkringsavgifter. Dessa ingårsom en delpost i egenavgifterna och beräknas på den inkomst man haft inäringsverksamheten. Avgiftens storlek beräknas efter vilket antalkarensdagar den enskilde företagen väljer att ha, varvid avgiften sjunker medstigande dagar. Avgörande för sjukpenningens storlek är densjukpenninggrundande inkomsten. Den motsvarar det årliga arbete somindividen antas få för sitt arbete. Vid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst bortses från inkomster överstigande sju och ett halvt basbelopp. Förföretagare i uppbyggnadsskedet, d.v.s. vanligtvis avverksamheten, grundas ersättningen på en jämförelse med vilken inkomst somutgår för motsvarande arbete i ett anställningsförhållande. För redanetablerade konstnärer utgör taxerad inkomst året innan beräkningsgrund.Försäkringsinkomsten skall ersätta arbetsinkomster vid sjukdom.För egenföretagare är sjukpenningen komplicerad eftersom den grundarsig på nettoinkomsten, d.v.s. det som blir över i verksamheten efter attutgifterdragits av. Det kan vara svårt att skilja på företaget och företagaren inteminstnär det gäller konstnärer, eftersom hans eller hennes arbete utgörs av denegna arbetsinsatsen. Intäkterna kan upphöra helt vid sjukdom. Kvar finns attbetala t.ex. ateljéhyra, räntekostnader och abonnemang. Dessa kostnaderinryms ej i sjukpenningen. Den ekonomiska effekten av bortfallet av den egnaarbetsinsatsen kan därför vara betydligt större än vad som framgår av denskattemässiga nettoinkomstnivån, d.v.s. den sjukpenninggrundandeinkomsten.Det bör därför vara möjligt för konstnären att komplettera sjukpenningenmed en tilläggsförsäkring. Tilläggsförsäkringen bör utformas så att den täckerinkomstförlust även vid föräldraförsäkring, havandeskapspenning ocharbetsskadeförsäkring.13 PensionssystemetFrån och med den månad den försäkrade fyller utgår ålderspension.För konstnärer är inkomsten pensionsgrundande liksom stipendier medvaraktighet . Eftersom ett stort antal konstnärer erhållerstipendier än bör även dessa kortare stipendier varapensionsgrundande.Olika stödsystem finns för att förbättra konstnärernas pension. Exempelviserbjuder Författarfonden en kompletterande pension till författare med lågpension. Denna form av extra försäkringar bör kunna utvecklas på frivilligbasis inom de olika konstnärsförbunden.14 SocialbidragEnligt 6 § socialtjänstlagen utgår socialbidrag efter ansökan till den somej kan tillgodose sin försörjning på annat sätt. För konstnärliga utövare, inklusive författare, görs vissasärskilda bedömningar. Alla stipendier räknas som inkomst. Det finnsinga generella regler huruvida stipendier som skall finansiera kostnaderför material, ateljé, resor med mera skall bedömas. Praxisen varierar frånkommun till kommun. Kravet på konstnärer bör vara samma som för allaandra. Vidare bör reglerna var enhetliga, samma regelverk skall gälla förhela landet.Konstnärer som inte kan försörja sig på sitt konstnärskap skall endast harätt till socialbidrag under en övergångstid, därefter måste konstnären stå tillarbetsmarknadens förfogande.15 BostadsbidragRätten till bostadsbidrag utgår från den sökandes bidragsgrundandeinkomst, ytterligare faktorer som påverkar bostadsbidraget är hushålletssammansättning, bostadskostnad och bostadsyta. Vi menar att stipendierbör kunna räknas in som bidragsgrundande inkomst.16 ArbetsmarknadsstödArbetslöshetsförsäkringen omfattar såväl arbetstagare som företagare.Ersättning betalas ut under förutsättning att den försäkrade är oförhindradatt åta sig arbete för en arbetsgivare minst per arbetsdag och igenomsnitt . Den försäkrade skall vara beredd attanta ett erbjudet lämpligt arbete.Under den tid konstnären uppbär arbetslöshetsersättning skall konstnärenstå till arbetsmarknadens förfogande. Konstnären skall vara anmäld påarbetsförmedlingen och det skall upprättats en individuell handlingsplan förframtiden.De konstnärer som ej kan försörja sig på sitt konstnärskap bör precis somalla andra arbetstagare eller företagare byta yrke för att därmed själva kunnatillgodose sin försörjning.17 Utveckla nya försäkringsalternativEftersom konstnärliga yrkesutövare med låga och ojämna inkomster harsvårt att få del av det sociala trygghetssystemet under dess nuvarandeutformning bör det vara möjligt för konstnärerna att i stället välja privataförsäkringslösningar för att tillgodose sina behov inomsocialförsäkringsområdet. Inbetalda egenavgifter bör i så fall ej tillfallastaten utan den försäkringslösning den enskilde konstnären valt.Som försäkringsgrundande inkomst bör även de skattefria stipendiernainkluderas.Ett utmärkt komplement till det allmänna socialförsäkringssystemet utgörsav försäkringar som administreras av de olika konstnärsförbunden, t.ex.Författarförbundet.Konstnärer bör omfattas av samma regler som rör andra företagare ochinkomsttagare.18 Inkomst, ja tack - bidrag, nej tackVi har ovan visat att en förändring av politiken på en rad områden skulleinnebära väsentligt bättre arbetsförhållanden för landets konstnärer.Avslutningsvis vill vi ändå betona att det är självklart att konstnärer börkunna basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbeteoch inte på bidrag.Nya ekonomiska stödinsatser är inte den enda och inte heller den viktigastelösningen. En bra väg för att stimulera köp av etablerade konstnärer är atttillåta företag och institutioner att göra avdrag i bokföringen för konst- ochkonsthantverk som inköps till deras lokaler. Kultursponsringen gynnar såvälnäringsliv som konstnärer.I stället för att öka mängden arbetsmarknadsåtgärder måste de konstnärligautövarna ges bra villkor som gör det möjligt att leva på sitt arbete i ställetföratt vara bidragsberoende. Det offentliga samhällets satsningar på konst skallske genom direkt arbete till konstnärerna och inte genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Stockholm den 1 oktober 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()