mot · GO02N202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N202av , ()TurismenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningar för en ökad turism.Motivet för mitt förslagOftast frågar vi, som bor i glesbygden, hur nya jobb skallkomma till i den del av landet där vi bor. Så frågar vi oss i bla , ett län som visar på dystra befolkningssiffror.Jag vill därför, i denna motion, ta fram turismen och där detfinns förutsättningar för en expansion , ja t.o.m. en kraftigexpansion.Turismen är helt enkelt en bransch med stora framtidsmöjligheter! Här kannya jobb skapas. Men det behövs åtgärder av olika slag för att branschen skallkunna växa.Sverige har en mycket stor potential:- I finns natur och kultur med rikliga möjligheter och upplevelser.- Det finns outnyttjad kapacitet i våra anläggningar, anläggningar som oftastär av hög klass.- Det finns gott om ledig arbetskraft.- Det finns utmärkta kongress- och konferensanläggningar.- Infrastrukturen tål ytterligare tillväxt utan att det blir trängsel ellerköer.Sammanfattningen av detta måste då bli: harmöjligheterna! Vi har t.o.m. unika konkurrensfördelar i vårtvackra land. Vissa landskap har kanske bättre förutsättningarän andra. tillhör den kategorin.Frågan är hur marknadsföringen sker av vårt vackra land? Staten satsademera pengar, , för att marknadsföra än vad somsatsas för att utomlands sälja !Det finns mycket som kan noteras om turistbranschen:- Turistbranschen är en mycket arbetskraftsintensiv bransch. I en av de storaturistanläggningar jag kontaktade var lönekostnaden avtotalomsättningen, exklusive moms. Höga arbetsgivar- och socialakostnader drabbar därför hårt turismens sektor. Man kan jämföra medskogsindustrin i arbetskraftskostnader.- Fastighetsskatten, för fastigheter inom branschen, borde klassas somproduktionsfaktorer, liksom andra investeringar som genererararbetstillfällen och andra skattekällor för stat och kommun. Branschenkonstaterar kallt att fastighetsskatten är en "rövarskatt".- Branschens företrädare tycker att investeringsbidragen ochsysselsättningsstöden skall ersättas av en sänkning av arbetsgivaravgiften.I dag uppstår snedvridningar i konkurrensförhållanden på området.- Mervärdesskatten måste förändras. Reducerad moms på restaurangtjänsterborde i vart fall vara ett första steg. Då det gäller moms påpersontransporter (liftarna) har exempelvis - en stark konkurrent tillexempelvis - ingen moms på nämnda tjänster. Då det nu talasom sänkningen av moms på personbefordran borde självklart skidliftarnaingå här. Vad jag vet har skidliftar sedan skattereformen 1990-91innefattats i begreppet personbefordran.- Branschen har hård konkurrens från en "svart del". Både arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationen jobbar hårt med problemet, men bör få hjälp attkomma till rätta med det.- Kommunerna, där anställningen sker, borde få skatteintäkterna. Ta baraMalungs och kommuner som exempel.- Elskatten? Branschen efterlyser samma villkor som industrin. finnsskattefrihet på snötillverkning.- Generellt kan sägas att vinstnivån måste upp inom turistbranschen.Man skulle kunna påstå och gissa att investeringarnakommer att öka om skatter och avgifter blir lägre. Det här ärockså en glesbygdsfråga. Tyvärr tänker de styrande oftast istorstadstermer.Just turistbranschen anställer förhållandevis många ungdomar som här gesmöjlighet att via turistnäringen komma in på arbetsmarknaden och skaffa sigen första erfarenhet av arbetslivet. Möjligheten till resebidrag för ungdomarunder , för att ge anställningsintervjuer, har dessvärre tagits bort. Dettases, av branschen, som hämmande för att anställa ungdomar.Just arbetsgivaravgiftens storlek kan för många turistanläggningar i mittlän vara skillnaden mellan röda och svarta siffror i bokslutet.Det bör också, som tidigare nämnts, uppmärksammas att cirka 75 procentav de anställda i exempelvis är s.k. gästarbetare.Vad är då anledningen till att skattepengarna inte skall styras till den kommundär man arbetar? För en så relativt liten kommun som kommuninnebär detta en tung belastning genom att kommunen behöver och tvingasinvestera i samhällsservice. Elaka tungor säger och påpekar att "de bofasta fårsubventionera gästarbetarna".Totalt köps det i hotell- och restaurangtjänster för över 40miljarder kronor. Av restaurangkunderna är 2/3 privatgäster. På hotellen är2/3 affärs- och konferensgäster. av hotellgästerna kommerfrån utlandet. Fyra tyskar som vistas i tar in lika mycketsom exporten av en Volvo-bil.Det finns över 10.000 hotell- och restaurangföretag i . Ett fåtal avdem är miljardföretag. Det är helt enkelt en typisk småföretagarbransch.Antalet årsanställda är cirka 70.000, varav majoriteten är kvinnor.På restaurangen är momsen högsta tänkbara, . Om man går tilllivsmedelsaffären och handlar färdigmat är momsen endast 12 procent.Mitt hemlän, , är ett län med en stark turistindustri. Här finnsett stort antal småföretagare som bara väntar på att regeringen skall förbättramöjligheterna för företagandet.Här finns optimismen, men man väntar på att regeringen skall insemöjligheterna. Här finns inte de "dysterkvistar" som näringsministern tycktesse då han besökte Dalarna.För att alla skall få en bild av vad turismen innebär skall jag ta ett företagsom exempel. I handlar det, då det gäller vinterturismen, om Sälenoch som de största orterna.Jag skall ta Stiftelsen som ett exempel.Antalet övernattningar uppgick till 438 741. Unikt för branschen äratt hela 111 239 härrörde sig . Antalet årsarbetare var 192,9och årslönesumman, inklusive sociala utgifter, uppgick till 48,9 miljonerkronor. Sammanfattningen visar också en viktig sak, nämligen attantalet ortsknuten arbetskraft har fortsatt att vara hög. varmantalsskrivna i kommunen, alltså har betalat vinst- och fastighetsskattmed , och dessutom har de anställda betalat 150,1miljoner kronor i preliminärskatt varav kommer från1999. Dessa siffror talar för sig själva.Också en koppling till EU och EU-bidrag finns genom EU-mål 6 Dalarna.16 olika projekt finns där: fiske, orientering, fjällvandring, golf,längdåkning,projektet , internationellt träningscenter, projektet , ettprojekt kallat och Dryck, Sameby, , Kultur ochmötesplatser, äventyrsturismen, transporter, boende och ett projekt kallatMiljö. Satsningen handlar i ett första skede om en satsning på 2,2 miljonerkronor.I branschen finns alltså en stor kapacitet, men också en framtidstro om derätta möjligheterna ges.Småföretagen pratar många så vackert om - före olika val. Sedan är detinte lika positivt. Vi vet att av alla företagare i den här branschenhar färre än 10 anställda. Här kan man alltså tala om småföretag i dess rättamening.Branschen har själv räknat ut att en omsättningsökning på tio procentskulle kunna ge 10.000-15.000 nya jobb.Här finns också andra investeringar som måste till. Den s.k. kan sägas vara ett exempel på attstandarden måste bli bättre. Också vägarna i norra länsdelen, från Älvdalenoch norrut, behöver förbättras.Det höga bensinpriset (bensinskatten) är också en viktig del. Det högabensinpriset gör att låg- och medelinkomsttagarna drabbas hårdast och kanskeinte har råd att ta bilen till fjällanläggningarna.Det finns konkreta exempel där fjällanläggningarna, i Sälen-området, harproblem att rekrytera folk som bor i kommun enbart p.g.a. attresekostnaderna är för höga. Det lönar sig bättre att stanna hemma - och fåarbetslöshetsersättning!Oftast är familjerna i denna del av landet tvingade att ha två bilar.Kostnaden för andrabilen är mycket hög.Resor och turism har , globalt sett, haft en stor tillväxt.Sverige har inte kunnat hänga med i denna tillväxt.Låt oss nu ta tillvara möjligheten att bygga ut denna framtidsbransch -detta såväl i som i mitt hemlän Dalarna.Stockholm den 20 september 2000Rolf ()