ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr322av Söderdahl, ()Lokalt ansvarstagande för fornfyndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokala och regionala museers möjligheter att själva ta hand omfornfynd.MotiveringRunt om i landet finns både enskilda och föreningar sombesitter stor kunskap och har ett stort intresse för sin bygdshistoria. Att detta intresse är positivt och bör stödjas råder detingen oenighet om.När historiskt värdefulla föremål upphittas i en bygd så är det naturligt attfyndet också skall förvaras och visas upp i den bygd det hör hemma.Under /2000 svarade utskottet:Enl 2 kap. 17 § KML får överlåta fornfynd påmuseum som åtar sig att vårda det på ett tillfredsställande sätt. De icke-statliga museer som i praktiken kommer i fråga är de regionala museernaoch stadsmuseerna i , och Malmö.Det finns en praxis där lokala eller regionala museerkan ansöka om att få ta hand om ett föremål. Statenshistoriska museum tillstyrker eller avstyrker ansökan ochRAÄ beslutar.Vi anser dock att de lokala och regionala museernas roll bör stärkas ochmenar att utgångspunkten skall vara att föremålen skall förvaras och vårdaslokalt. Det bör föreligga synnerliga skäl för att så inte skall ske. Anses detattföremålet är av nationellt intresse eller är speciellt känsligt böransvarsmuseetstå för kostnaden att framställa en replik. Vad som ovan anförts i motionenbör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Willy Söderdahl (v)(v)
mot · GO02Kr324 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr324av Holma, ()Samisk självförvaltning av kulturarvet i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansvar och förvaltning av det samiska kulturarvet.MotiveringUrbefolkningsdelegationen och enskilda har vid ett flertaltillfällen tagit upp frågan om att samerna ska återfåsjälvförvaltning av det samiska kulturarvet.Kulturarvet berör inte enbart fysiska lämningar och föremål utan ävenbevarande, dokumentation och information. Ursprungsfolk över hela världendriver frågor som rör självförvaltning av ursprungsfolkens kulturarv.Det finns samlingar vid Ájtte, svenska fjäll- och samemuseum i Jokkmokk.Museet bedriver en viktig verksamhet för att bevara och sprida kunskap omdet samiska kulturarvet. I samlingar finns t.ex. 35 samiskatrummor. Av dessa är nio museets egna. Övriga 26 är, enligt uppgift,deponerade av . Samiska trummor, sejtar och andrasamiska religiösa föremål finns även på andra museer och institutioner inomoch utanför Sverige.Kulturminister svarade på fråga(1999/2000:1018) om samisk självförvaltning av kulturarvet i attDet behövs en ständig dialog om hur kulturarvet förvaltas och som börgöras för att öka bl a representativitet och tillgänglighet. En sådan dialogbör innefatta olika grupper i samhället. Det är således viktigt att samernakan vara med och påverka hur det samiska kulturarvet förvaltas. Jagutgår från att de berörda museerna och representanter för samerna för enkonstruktiv dialog när det gäller dessa frågor.Vi anser att regeringen bör föregå med gott exempel ochaktivt medverka till att en del av dessa samiskamuseiföremål, i första hand de 26 samiska trummorna, bordeåterföras till ursprungsbefolkningens museum i Jokkmokk.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Siv Holma (v)(v)()
mot · GO02Kr325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr325av , ()Kulturellt bevarade hamnarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning och finansiering av icke aktiva fiskehamnar.MotiveringEftersom vårt land har en mycket lång kuststräcka har viockså många hamnar. En stor del av dessa är inte aktiva somt.ex. fiskehamnar men trots detta utgör de ändå ett stortkulturellt värde i små fiskesamhällen.Det moderna men också det storskaliga yrkesfisket som bedrivs harmedfört att det är de större hamnarna som används. Risken är att alla hamnarsom inte är aktiva förfaller om inte underhåll sker. Det kan t.o.m. vara så illaatt hamnarna utplånas och samhällets kulturella livsnerv raderas. De småfiskesamhällenas historiska bakgrund har ett stort värde. Här har många avvåra förfäder haft sin sysselsättning och försörjning.Det finns flera kommuner som har många hamnar inom sin kommungränsoch underhållsarbetet av dessa utgör därför en stor utgift i den kommunalabudgeten. Det är därför naturligt att underhållsarbeten kommer långt ner påprioriteringslistan vid behandling av kommunernas ansträngda budget.Som exempel kan nämnas som har sju hamnar ochfem av dessa är inte aktiva, dvs hamnarna inbringar inte några intäkter.Hamnarna omfattar pirarmar med vågskydd, kajdäck, kaj- ochparapetmurar samt strandskoningar med berörda terminalytor.Tidigare har staten haft det ekonomiska ansvaret för hamnarna men dettahar överlåtits på kommunerna. Det kan inte vara rimligt att en delkustkommuner ensamma skall bära underhållskostnaderna för hamnarnaenbart för att bevara det kulturella värde som dessa utgör. Om inte åtgärdervidtages kommer många av våra traditionella gamla fiskehamnar attförsvinna. Höstens och vårens stormar bryter ner hamnpirarna om inteunderhåll sker.Vi är väl medvetna om att staten bidrar med medel till kulturmiljövård ochsom fördelas via länsstyrelserna. har i anslag somskall fördelas till 200 byggnadsminnen plus en stor del andra kulturinsatser.Behovet av investeringar i hamnarna i är ca 15-20 miljoner. Dåär det förståeligt att insats blir minimal och otillräcklig. Avdenanledningen bör regeringen ta initiativ och utreda de icke aktiva hamnarnaskulturella betydelse och upprätta en bevarandeplan samt föreslå enfinansiering av underhållsarbetet.Stockholm den 2 oktober 2000Kaj ()()()()
mot · GO02Kr326 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr326av Kaaling, ()Museerna och genusperspektivetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett särskilt resurscentrum för museerna ochgenusperspektivet.MotiveringDen anordnades vid Arbetets museumett seminarium "Kvinna + museum = kvinnomuseum? ".Detta riktades till etablerade museer, föreningar förkvinnomuseer, arbetslivsmuseer, kulturpolitiker m fl. Denövergripande frågan för seminariet formulerades i inbjudan:"Att kvinnors villkor och historia är dåligt belystai museerna och att frågan om kön och makt sällan lyfts framär de flesta eniga om. Däremot råder ingen konsensus när detgäller lösningen på problemet. Behövs det ett särskiltkvinnomuseum eller bör alla museer ta sitt ansvar för attproblematisera samlingar och utställningar från ettgenusperspektiv? Eller behövs både och? "Problemet fick ingen slutgiltig lösning vid seminariet, men blev kansketydligare definierat. För det första är det viktigt att skilja mellan lokalainitiativ till kvinnomuseer och utställningar och de uttryckta behoven av ettnationellt kvinnomuseum. För det andra framkom att vad förespråkarna för ettsärskilt nationellt kvinnomuseum ser framför sig är en institution som på enoch samma gång visar det andra museer inte visar och fungerar som ettresurscentrum för de etablerade museerna.Även om frågan om ett nationellt kvinnomuseum inte avfärdades, såuttrycktes ett starkt önskemål att göra något åt behovet av ett nationelltresurs-centrum.Vi föreslår mot ovanstående bakgrund att ett särskilt resurscentrum inrättaspå försök som ett utvecklingsprojekt. Verksamheten bör sedanutvärderas och en fortsättning diskuteras.Syftet med detta centrum ska vara att fungera som en resurs för landetsmuseer när det gäller att utveckla museernas verksamhet ur ettgenusperspektiv. Detta kan ske på olika sätt:- att orientera om aktuell forskning inom området som är relevant förmuseerna- att fungera som ett centrum för erfarenhetsutbyte och kontakter- att visa på goda exempel både på ett nationellt och internationellt plan- att anordna kurser och seminarier- en hemsida och diskussionslista på Internet bör utgöra en central del iverksamhetenArbetets museum har kontinuerligt sedan slutet av 1980-taletsträvat efter att uppmärksamma frågor som rör hur museernai sin verksamhet förhåller sig till kvinnors historia ocherfarenheter, t ex. vid utåtriktade seminarier som "Arbete & kvinnlig erfarenhet" och "Det dolda budskapet". Även i denegna verksamheten har museet särskilt försökt lyfta framkvinnors villkor. Det är därför enligt vår mening motiverat atthävda att resurscentrumet bör placerasvid Arbetets museum. Anknytningen till museumkan vidare motiveras med museets målsättning attdokumentera och levandegöra arbete och arbetsliv. Somforskningen visat och som tydligt kom fram iKvinnomaktutredningen (1997) utgör kvinnors och mänsolika villkor i arbetslivet en nyckel när det gäller att förklarakvinnors och mäns olika ställning i samhället.Stockholm den 5 oktober 2000Björn Kaaling (s)()()
mot · GO02Kr327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr327av , (-m)riksmuseetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att lämna projekteringstillstånd beträffande enombyggnad av riksmuseet.Motiven för vårt förslagI kulturmiljö är Naturhistoriskariksmuseet i arkitekten ståtliga byggnad från1900-talets början en framträdande representant förvetenskap och forskning. är museet med sinautställningar och Cosmonovas föreställningar ettansvarsmuseum inom naturhistoria.Museets samlingar, som omfattar ca nio miljoner djur, växter och ,utgör en oersättlig del av världens arv och av det svenskakulturarvet. Forskaren kan där finna organismer som är utdöda eller påväg att dö ut. Samlingarna är ett betydelsefullt underlag för arbetet att bevaraden biologiska mångfalden både i och globalt.Inom forskningsavdelning bygger arbetet tillstor del på material ur samlingarna. Dessutom förmedlas mer än25 000 utlån av detta material, och därutöver mottar forskningsavdelningenvarje år ca 400 gästforskare. Inom vissa områden är museet ledande i Europaoch bland de främsta i världen. Genom anslag från forskningsråd ochstiftelser har museet fått tillgång till avancerade instrument imångmiljonklassen. Dessa kräver laboratorielokaler med god försörjning avkraft och ventilation.Museets ansvar för bevarande och kunskapsuppbyggnad äventyras i daggenom att stora delar av samlingarna är förvarade under helt undermåligaförhållanden och i ett oacceptabelt klimat. Ett oskattbart kultur- och naturarvhåller i all tysthet på att förstöras. Härtill kommer att arbetsmiljön förforskarna och för övriga som arbetar i samlingarna i vissa fall är hälsovådlig.För de tunga instrument som är en förutsättning för museets ledandeforskning måste lokalfrågorna lösas ad hoc. Detta är i längden ytterstoekonomiskt.Statens fastighetsverk har på museets uppdrag gjort en utredning avlokalerna och tagit fram ett förslag till generalprogram som genom enbergrumslösning för samlingarna ger mer kostnadseffektiva lokaler ochförutsättningar för en bättre arbetsmiljö för museets personal. skulleprogrammet förbättra museets möjligheter att ta emot den växande publikenoch fullgöra sitt nationella uppdrag. Förslaget till generalprogram har avmuseets styrelse inlämnats till . Regeringen bör nu gemuseet tillstånd att gå vidare i projekteringen av den nödvändigaombyggnaden.Stockholm den 4 oktober 2000Elisabeth ()()()()()
mot · GO02Kr328 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr328av , ()Museum för svensk populärmusikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en satsning på ett nationellt centrum för populärmusik i formav ett museum i Piteå.MotiveringArbetet med att vidareutveckla nordligastemusikmetropol, , går vidare. Som allamusikintresserade väl känner till så har en lång traditionav att skola och forma duktiga musiker. Vid har musik stått på dagordningen under lång tid.Många välmeriterade och kända musiker och sångare inomolika musikgenrer har skolats vid justFramnäs. De har en utbildningsplats och form som håller änidag. Det goda ryktet och intresset för det utbildningsutbudsom erbjuds vid fortsätter att vara stort.Till det skall också nämnas att nordligaste musikhögskola ävenligger i . De har dels inriktningen på olika musikgenrer, men också påden tekniska biten i produktionen av musik och media. Teknikdelen tar uppolika slag av ljud, ljus och andra delar inom tekniksidan. Under de år sommusikhögskolan i varit i drift har intresset varit stort. Och verksamhetenväxer.Piteå kan erbjuda en stor bredd för de musikintresserade. Ändåsaknas ytterligare en pusselbit i denna musikmetropol - ett museum.Under flera allmänna motionstider har framförts förslag om att inrätta ettmuseum för svensk populärmusik. har inriktningen varit att ettsådant skulle förläggas i de södra delarna av vårt land.En etablering av ett nationellt centrum för svensk populärmusik i harmånga fördelar. Lägger man museet i direkt anslutning till FramnäsFolkhögskola kan samverkan ske med dagens befintliga musikutbildning.Museet kommer också att kunna stimulera de framtida musiker som utbildarsig i . Ett musikcentrum utgör också en plattform för musikvetenskapligforskning. Detta skulle med fördel kunna kopplas samman med verksamhetenvid i , vars verksamhet är en avknoppning av . På detta sätt skapar vi en mötespunkt mellan musiker ochstudenter, mellan ungdomar och barn samt med forskarvärlden.Innehållet i ett sådant museum kan vara utställningar, programverksamhet,konserter för vuxna, ungdomar och barn. Men där kan också en gedigensamling av föremål och musikalier förvaras.Populärmusik är en viktig del i det svenska och norrländska kulturlivet.Tyvärr förläggs sällan större satsningar på att föreviga den nationellahistorieninom kulturen i den norra delen av landet. Trots populärmusikens djupaförankring i en ort som och hos norrbottningen i gemen så har den intefått den status som den skulle kunna nå genom en satsning just på ettnationellt centrum i Piteå.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()()
mot · GO02Kr329 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr329av , ()Nationellt skogsbruksmuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en etablering av ett nationellt skogsbruksmuseum vidStorforsen i Älvsby, Norrbotten.MotiveringUnder stora delar av och historia harskogen och skogsbruket varit basen för överlevnad,utveckling och tillväxt. De första människorna i vårt land ochdess nordligaste län levde av vad skogen kunde ge. Ur skogentogs råvaror som gjorde det möjligt att bygga och bo, att resaoch senare i vår historia utvecklades nya näringar koppladetill just skogen och skogsbruket. Den svenska brukshistorian iform av glas- och järnbruk, sågverk och pappersbruk har varittätt sammanknuten med just tillgången av skogsråvara.Skogsbrukets utveckling har fört med sig attsamhällsutvecklingen tog fart. Det moderna skogsbruketssnabba utveckling kan också avspegla sig i det modernasamhällets framväxt. Dagens forskning och utveckling inomframför allt miljö och materiallära skapar nu framtidensmiljöanpassade produkter där träfibern träder fram som enalltmer viktig beståndsdel. Det ger nya och oanademöjligheter för det svenska skogsbruket.Kunskapen om och skogsbrukshistoria ger en inblicki hur vårt land har utveckats till vad det är idag.Idag kan man hitta regionala och lokala skogsmuseer runt om i vårt land.Ett sådant är etablerat vid , vid Storforsen i Älvsbynkommun. Ett museum vars verksamhet skapats av lokala entusiaster, oftast påideell basis. Storforsen har sin givna plats i utvecklingen av skogsbruket, därnärheten till vattnet men också problemen som dåtidens skogsflottare stodinför med kraftiga vattendrag speglas.Storforsen som plats för ett bevarande av ett mer heltäckande nationelltskogshistoriskt museum är inte enbart för sitt natursköna område rätt plats fören etablering. Det säkerställer också möjligheten att sprida kunskap till demånga besökarna om skogens inverkan på vår samhällsutveckling.En etablering av ett nationellt skogshistoriskt museum skulle också på ettbra sätt kunna samverka med och Teknikens hus,men också med det breda utbud av basindustri som återfinns i Norrbotten.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()()
mot · GO02Kr330 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr330av Bjälkebring, ()i till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Gamla teatern i med Teaterhistoriskt museumbör få ett nationellt uppdrag.BakgrundLandsortsteatern spelar en betydelsefull roll i den nationellateaterhistorien. I finns en av få bevaradeteaterlokaler . I anslutning till denna finnsett unikt teaterhistoriskt museum. Museet stöds enbartav kommunen och med hjälp av ideella krafter, dessverksamhet är dock att betrakta som en nationellangelägenhet.I dag innehas uppdraget i museiverksamhet av i t.o.m.2002.FörslagJag föreslår att när det innevarande teateruppdraget löper ut2002, bör regeringen överväga att ge ett nationellt uppdraginom museiverksamhet till medTeaterhistoriskt museum i . Genom detta gesmuseet en möjlighet att utvecklas till ettdokumentationscentrum för landsortens teater ochteaterhistoria. Detta vore mycket värdefullt och skulle kunnadrivas som komplement och i samarbete med det arbete somDrottningholms teatermuseum bedriver. Vilketges regeringen tillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GO02Kr333 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr333av Furubjelke, ()Museum för politisk illustrationskonst i SöderköpingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nationellt uppdrag att uppföra ett museum för politiskillustrationskonst i Söderköping.MotiveringDen politiska teckningen åskådliggör den politiskautvecklingen på ett påtagligt och konkret sätt. Den politiskaillustrationskonsten fångar komplicerade dagsaktuellasammanhang i en form som gör politiken intressant ochbegriplig för en bred allmänhet. Den politiska satiren roar ochoroar. En bild kan verkligen säga mer än tusen ord.Den politiska teckningen utgör en mycket betydelsefull men bortglömddel av svensk bildkonst som påverkat tidningsläsare under hela seklet.Eftersom dessa teckningar ofta har varit dagsaktuella kommentarer har de oftaförbisetts av museer och arkiv.En av de främsta tecknande politiska kommentatorerna är ,EWK. Han har gjortbildkommentarer till politiska skeenden både i vårt land och på deninternationella arenan. EWK har fått många internationella utmärkelser ochde flesta känner säkert igen hans prisbelönta bilder "Moder Jord" och "".Ingen har som EWK skildrat det aktörer och kompliceradeskeenden. Många svenska politiker av alla politiska kulörer har också blivitavbildade och förevigade av EWK.EWK föddes i . verkar stiftelsenEWK-museet, vars stiftare är , Östergötlandslänsmuseum och , för att uppföra ett museum i anslutning tillSöderköpings nybyggda bibliotek. Stiftelsen har erhållit tomtmark förändamålet av kommun.Museet ska inrymma samlingar av EWK samt annan illustration under1900-talet. belysande den politiska debatten genom teckningar och tidnings-illustrationer. Museet är tänkt att bli ett nationellt centrum för politiskbildkonst. Stiftelsen arbetar också med att initiera forskningsprojekt inomområdet. Som centrum för politisk konst kommer museet att ordna tillfälligautställningar, seminarier och andra aktiviteter i samverkan medfolkbildningsorganisationer och skolor.Stiftelsen har för avsikt att bygga upp ett kapital som ger förutsättningarför en offensiv verksamhet som ger avkastning. Därutöver kommer stiftelsenatt erhålla verksamhetsbidrag från lokal och regional nivå samt ha viss egenfinansiering.Finansieringen av själva museibyggnaden förutsätter sponsorer och anslagfrån kulturstödjande institutioner. Det skulle avsevärt underlätta arbetet attfinna finansiärer om regeringen förklarade det som ett nationellt uppdrag attett museum för politisk illustrationskonst innefattande EWK:s omfattandetecknarverksamhet uppfördes.Stockholm den 4 oktober 2000Viola Furubjelke (s)()()()()()
mot · GO02Kr334 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr334av , ()Barntillåten filmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att våldsinslag från barnförbjudna filmer inte skall kunna visasföre barntillåtna filmer.Barntillåten filmVi har i regler på vilka filmer som barn kan se utanatt det skadar dem. Barntillåtna filmer finns för 7 och 11 år.Åldersgränsen är för de filmer som innehåller starkavåldscener osv. är det dock så att när barnen köpt sinbiljett och satt sig i biograflokalen inleds filmvisningen medreklaminslag. Dessa reklaminslag är frånfilmer som är barnförbjudna.Då visas det ofta väldigt våldsamma scener där det ofta förekommer starkavåldsinslag. Filmer med mycket blod flytande och hemska slagsmål, skrämdamänniskor - och man kan fråga sig om detta var den mening man hade medåldersgränser på biograferna. Föräldrar som skickar sina barn på bio är oftaovetande om dessa ruskigheter som barn får se före den barntillåtna filmen.Det får man veta först när barnen efter filmvisningen berättar om devåldsamma reklaminslag de sett före filmen.Stockholm den 5 oktober 2000Marina ()
mot · GO02Kr335 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr335av , ()Regionala TV-sändningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydliga regler för de regionala TV-sändningarna.MotiveringFör de allra flesta hushåll i vårt land är det en självklarhet attha tillgång till SVT:s regionala sändningar. För de flestahushåll - men inte alla.För t ex hundratals hushåll och licensbetalare i östra är det intemöjligt att ta emot de regionala sändningarna. Hushållen i östra ärinte ensamma om denna situation.Trots kamp har det inte gått att få tillgång till de regionala TV-sändningarna.Och detta trots att området är geografiskt lättillgängligt och att tekniskaproblem inte finns för handen för att lösa problemet.Tillgång till de regionala TV-sändningarna är viktig ur en mängd aspekter tex demokratiperspektiv, informationssynpunkt och som en medborgerligservice från ett public service-företag.För är det en självklarhet att tv-programmen skasändas ut. Det borde då i konsekvensens namn vara lika naturligtvis att se tillatt licensbetalarna kan ta emot sändningarna.Att tillgodose licensbetalarnas rättmätiga krav på tillgång till de regionalasändningarna åvilar i första hand ledningen för Television.Samtidigt kan man konstatera att finns regler för denationella sändningarna och hur många av den bofasta befolkningen som skanås av dessa sändningar.För närvarande pågår förberedelsearbete för att utforma en propositionmed förslag till nya tillståndsvillkor för bl a . I sambandmed att de nya tillståndsvillkoren utarbetas bör också tydliga kvalitetsregleroch kvantitetsmått uppställas för de regionala sändningarna.Stockholm den 1 oktober 2000Jan ()()()