mot · GO02A811 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta resulterar ofta iatt hon inte orkar fullfölja denna utan i stället tar tillbaka sin anmälan.Kvinnor behöver därför stöd i sin utsatta situation. Kvinnan bör ges tillgångtill juridiskt biträde under hela förundersökningen och rättegången. Kvinnanska också erbjudas professionell psykolog- eller kuratorshjälp för att bearbetasina ofta traumatiska upplevelser.Samhället måste tydligt markera att våld mot kvinnor är ett allvarligt brott.Mannen som misshandlat eller våldtagit kvinnan måste fåbehandling, psykoterapi/ gruppterapi, så att misshandeln eller våldtäkten inteupprepas.Den smutsiga hanteringen med barnpornografi måste motverkas ävengenom innehavskriminalisering. Vi välkomnar den skärpning som skett ilagstiftningen på detta område. Barn som utsätts för sexuella övergrepp, avdet slag som produktion av barnpornografi innebär, skadas allvarligt i sinutveckling av den egna könsidentiteten och synen på det motsatta könet.VårdenVården måste mera medvetet beakta skillnaderna mellankvinnor och män. Dessa skillnader gäller såvälohälsomönster som medellivslängd. Det har visat sig attkvinnor, med undantag av yngre, använder läkemedel ihögre grad än män.ArbetsskadeförsäkringenFörsäkringskassorna i landet tolkar behovet av stöd förrehabilitering för olika personer på olika sätt. Ibudgetpropositionen påpekades att kassanssamordning av den arbetsinriktade rehabiliteringen intefungerar tillfredsställande. Insatserna sker för sent ochrehabiliteringsutredningarna är bristfälliga. Allvarligt ärockså att det är svårt att bedöma om de medel sombudgeterats för rehabilitering ger önskat resultat.I TCO:s rapport om arbetsskadeförsäkringen framkommer att kvinnor hardubbelt så svårt som männen att få en anmäld arbetssjukdom godkänd. Avsamtliga godkända arbetsskadefall berör kvinnor. Devanligaste orsakerna till psykosociala sjukdomar är högt arbetstempo/stressoch mobbning/trakasserier. Drygt två tredjedelar av anmälningarna på det härområdet kommer från kvinnor. Varannan anmälan kommer från personer somarbetar inom vård och omsorg.Det statistiska underlaget vad gäller arbetsskadeförsäkringen är bristfälligt.Riksförsäkringsverket är medvetet om behovet att dels förbättra statistiken,dels höja kvaliteten på handläggningen av arbetsskadeärenden. RFV avser attanordna seminarier för att öka kompetensen vid bedömning av arbetsskadorsamt för att studera försäkringen ur ett könsperspektiv. Kristdemokraternaanser att regeringen bör ge RFV i uppdrag att åtgärdaunderlagsrapporteringen så att tillförlitlig statistik kan erhållas.Könsspecifik märkning avläkemedelLäkemedelsforskningen har oftast mannen som norm.Dessvärre står det helt klart att män och kvinnor harolika symptom och olika vårdbehov vid en delsjukdomstillstånd, bl a vid en hjärtinfarkt. Såväl läkemedels-som vårdforskningen måste inriktas på både kvinnor ochmän.Flera studier har visat att kvinnor får fler läkemedelsbiverkningar än män.Delvis kan förklaringen vara att konsumtionen av läkemedel är högre hoskvinnor, doserna kan vara relativt för höga eller också rapporterar kvinnorbiverkningar i högre grad än män.Mycket tyder på att läkemedelsmisslyckandena, bl a feldoseringar p g akön, inte är mindre i än i de länder där man genomför en könsspecifikkartläggningDen dokumentation som finns om hur läkemedel bör doseras byggerhuvudsakligen på s.k. kliniska prövningar av läkemedlen. Kunskapen omvilka läkemedel som bör doseras olika till män och kvinnor är fortfarandeofullständig. Först har det blivit vanligt att analyseraresultatetkönsspecifikt. I finns lagstiftning om att ha könsspecifik representationvid kliniska undersökningar. För att läkemedlet skall bli godkänt skallmaterialet ha analyserats könsspecifikt.I finns inte detta lagstiftningskrav. menar att endylik lagstiftning behövs också i här. Läkemedel bör föremarknadsgodkännande normalt studeras på patienter som representerar heladen population som avses bli behandlad med läkemedlet i fråga. Kunskap omskillnader och erkännande av dessa kan leda till säkrare och mer effektivanvändning av läkemedel. Ett kvalitetssystem bör utvecklas för att påvisalämpligheten könsspecifikt. Den skulle vidare innehålla optimalläkemedelsbehandling vid olika tillstånd. "Jämställd vård - olika vård på likavillkor " (SOU 1966:133) berör frågan i kapitlet . Regeringen bör återkomma till medförslag i frågan.ÄldreÄldre omsorgstagare, boende på kommunalaserviceinrättningar, har inkomster som ligger klart undergenomsnittet för åldrarna . Många, varav flertaletär kvinnor, får knappast något över. Många avstår frånexempelvis tandvård. Enligt Äldreuppdraget 97:8 hamnarhela under socialbidragsnorm redan före avgifterför sjukvård och äldreomsorg. Räknar man efter avgifter försjukvård och äldreomsorg skulle jämkning vara aktuell förmer än hälften. Kvinnornas utrymme var avmännens enligt , närfolkpension, garantipension och ATP räknats. 1997konstruerade en modell för beräkning ochbestämning av kommunens förbehållsbelopp. Här ansågsinte ens kvinnor ha samma ekonomiska behov som män.Kristdemokraterna förutsätter att denna modell inte används,när avgifter beräknas i kommunerna. Män och kvinnor måstebehandlas lika också när de blir äldre.AnhörigvårdNärståendevården utgör basen i vård- och omsorgsarbetet.När de anhöriga har ökat sina hjälpinsatser är det framföralltkvinnor som har berörts. Det gäller både äldre hustrur ochmedelålders döttrar.Enligt en dansk studie har äldre gifta män bättre hälsa än ogifta män,medan äldre gifta kvinnor har sämre hälsa än ogifta kvinnor. När gamlaföräldrar börjar behöva hjälp är döttrarna oftast . I de här åldrarnaförvärvsarbetar av kvinnorna. Det innebär att mångakombinerar sitt omsorgsansvar för föräldrar med förvärvsarbete. Vilkapsykiska påfrestningar det innebär vet vi mycket lite om, men vi vet attmedelålders kvinnor - men inte mäns - hälsa har försämrats under de senasteåren. Medelålders kvinnor har haft valfriheten att förvärvsarbeta utan oro förhur deras gamla föräldrar klarar sig. när "valfrihet" står särskilt högt påtopplistan över politiska värdeord, innebär äldreomsorgens förändringar attgamla människors och deras anhörigas valfrihet i praktiken hotas.Kristdemokraterna menar att den fysiska och psykiska hälsan hosanhörigvårdare måste tas på allvar. Det behövs studier och forskning kringvad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebär förhälsotillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen. Regeringenbör via genomföra studier av detta slag för att återkomma medförslag till för att stärka anhörigvårdare.Andelen äldre som får hemtjänst har halverats de senaste 15 åren.Kristdemokraterna bedömer att denna utveckling gått för långt, hemtjänster ärefterfrågade av många äldre. De är nödvändiga för att äldre medfunktionshinder ska kunna klara sina dagliga liv. Det finns en stor efterfråganpå praktiska tjänster , som inte blir tillgodosedda. I många fall tvingasnärstående - ofta maka - utföra uppgifter som hon egentligen inte har ork till.Skattesubventionerade hushållsnära tjänster är ett förslag somkristdemokraterna länge förespråkat och det skulle ge de äldre frihet att självabestämma vilken hjälp man bäst behöver.FärdtjänstHandikappombudsmannen har begärt in samtliga domar ifärdtjänstmål från länsrätterna. Andelen bifall tillfärdtjänsttillstånd är påtagligt lägre för kvinnor än män i detvå äldsta åldersgrupperna. kaninte utesluta att det finns könsdiskriminerande faktorer idomstolarnas tillämpning av färdtjänstlagen. Regeringen böruppdra åt att analysera orsakernatill detta förhållande och därefter återkomma till riksdagenmed förslag.FunktionshindradeVerkligheten sammanfaller inte alltid med visionen när detgäller jämställdhet för de funktionshindrade. I sin skrivelsetar regeringen upp de olika initiativ man tagit för attförbättra jämställdhetsarbetet på handikappområdet.Verkligheten visar dock, att inte ens statens förlängda armlänsstyrelserna har handikapplaner. Detta framkommer avsvaren i .Sedan 1995 finns jämställdhetsexperter på varje länsstyrelse i ,men på frågan om funktionshindrade uttryckligen omnämns i Länsstyrelsensjämställdhetsplan (enligt jämställdhetslagen) var det ingen av de 18länsexperterna som svarade att så var fallet.Det är angeläget att följa upp hur beslut verkställs och vilka förändringardet i realiteten blir för den enskilde. Vi ser fram emot att regeringenpresenterar sin aviserade plan för handikappområdet.Som det helt riktigt påpekas har arbetet för jämställdhet trängts undan avjämlikhetsarbetet när det gäller personer med funktionshinder. Den enadiskrimineringen, den som handlar om kön, har inte blivit synlig därför attden andra, den som handlar om funktionshinder, varit så iögonfallande. Köns-perspektivet behövs också för att skapa en riktig bild av situationen. Vi menarockså att det är viktigt att i all utbildning lyfta fram handikappfrågor ävenutifrån ett könsperspektiv.Kvinnor och idrottDet är viktigt att kvinnor och män, pojkar och flickor geslikvärdiga möjligheter och förutsättningar att utöva aktividrottsverksamhet. Kvinnoidrotten tilldrar sig fortfarande ettbetydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män. Detgäller såväl i massmedia som rent allmänt. Kvinnoidrottenbehöver en starkare ställning bl a vad gäller träningstider ochtillgänglighet till befintliga anläggningar. Fler kvinnor kanoch bör aktiveras inom idrottsrörelsen och därför ärrekryteringen av kvinnliga idrottsledare av största betydelseför idrottens framtida utveckling.Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när detgäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av kvinnorsidrottsprestationer kan intresset för idrott öka genom att framförallt ungaflickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspireras av.Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt.Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tastillvara och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen ochövriga centralt verksamma organ råder en jämnkönsfördelning. Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksammajämställdhetsaspekten vid fördelningen av det statliga stödet till idrotten påolika nivåer. Kommuner måste också beakta detta vid sin fördelning av bidragtill föreningar och organisationer. Det är uppenbart attridskolorna/ridklubbarna, vars utövare till största delen är tjejer, oftast harsvårare att hävda sina intressen gentemot de "manliga" idrotterna som fotboll,ishockey m.fl. Liknande problem finns givetvis för andra kvinnodomineradeidrotter som t.ex. simning. Trots klara direktiv från Riksidrottsförbundet tillspecialidrottsförbunden finns det en uppenbar risk att de kvinnodomineradeidrotterna missgynnas vid förbundens fördelning. I den kommunalaprioriteringen är misstankarna om denna "diskriminerande" prioritering ännumer befogad. En oberoende utredning bör tillsättas som belyser hurverkligheten för de kvinnodominerade idrotterna ser ut i förhållande till"grabbsporterna".Jämställdhet inomförsvaretEnligt en undersökning utförd av ibörjan av året har nästan varannan värnpliktig flicka och treav fem kvinnliga officerare råkat ur för sexuellatrakasserier. Begreppet sexuella trakasserier omfattar alltfrån sexuella antydningar till nedvärderande kommentarerom det motsatta könet. Statistiska centralbyrånsundersökning grundar sig på en enkät som skickats ut tillalla kvinnliga värnpliktiga och officerare samt avde civilanställda. Av de kvinnliga värnpliktiga ansåg sig 43procent utsatta för sexuella trakasserier, officerare 59procent samt civilanställda 21 procent.Mobbning och sexuella trakasserier är oacceptabelt oavsett var det skeroch totalförsvaret får inte vara något undantag. Den allmänna uppfattningenbåde inom totalförsvaret och på andra håll är att värnplikten skall göras merattraktiv också för kvinor. Officerarna uttalar ofta uppskattning av dekvinnliga värnpliktiga. Många önskar att fler flickor söker militärtjänstgöring,då det anses att många flickor är mycket lämpade för den militärautbildningen och verksamheten.Olika aktiviteter pågår för att öka andelen kvinnor både blandtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och bland officerare. Enförutsättning för att detta skall lyckas är att åtgärder vidtas för att få ettslut påsextrakasserierna och att den sociala miljön präglas av hänsyn och anpassningäven till kvinnors behov. Försvarsmakten har påbörjat ett arbete och fortsättermed ett åtgärdspaket för att komma tillrätta med problemen. Det är viktigt attdetta följs upp kontinuerligt.Internationellt arbeteEU och jämställdhetJämställdhet mellan kvinnor och män är ett viktigt friståendesamarbetsområde inom den gemensamma marknaden. Dettaarbete ingår också som en del i flera andra områden, som EUarbetar med. Redan i artikel 119 slås fast attkvinnor och män skall ha lika lön för lika arbete.Det är glädjande att det europeiska samarbetet alltmer fokuserar på attfrämja jämställdhet i all verksamhet inom EU. I Amsterdamfördraget angessärskilt att ett av dess grundläggande mål är att undanröja bristandejämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet i all verksamhetinom EU. Enigheten om att stärka och integrera jämställdhetsaspekten ipolitiken på europeisk nivå har varit en viktig faktor för att under 1998förstärka den politiska profilen för kvinnors rätt till jämställdhet.Kristdemokraterna anser att jämställdhetsarbetet även fortsättningsvis skallvara en mycket viktig del i det svenska EU-samarbetet. har iegenskap av ordförandeland ett särskilt ansvar för att frågornamed kraft drivs framåt.Det är viktigt att använda sig av EU i det fortsatta arbetet för jämställdhet.I flera avseenden ligger EU i framkant när det gäller lagstiftning ijämställdhetsfrågorna, exempelvis när det gäller lönediskrimineringsförbud.Principen om lika lön för lika arbete infördes i EU 1957, i . ISverige kom första jämställdhetslagen . harunder årens lopp varit kvinnor till stor hjälp genom att tolka fördragstextensom att kvinnor har ett mycket gott skydd i lagstiftningen. harEU-länderna valt att reglera om den praxis som domstolen slagit fast. 1975kom ett detaljerat EU-direktiv som utvecklar regler för lika lön. 1976 kom ettdirektiv om lika behandling som också fastslår att kvinnliga anställda inte fårmissgynnas när det gäller andra anställningvillkor än lön: befordran,yrkesutbildning osv.Man har i EU vidare fattat beslut som tillåter positiv särbehandling avunderrepresenterat kön i syfte att åstadkomma jämställdhet i praktiken. 1997anslog EU för projekt som ska stoppa våld mot kvinnor.Europol fick uppdrag att arbeta aktivt mot handel med kvinnor ochdriva samarbetsprojekt med bland annat länder i Öst- och somvill ansluta sig till EU. EU:s erfarenheter i jämställdhetsarbetet ska beaktasoch tas tillvara också i Sverige.Utvecklingsländer ochjämställdhetDet går inte att behandla frågan om mänskliga rättigheterutan att speciellt lyfta in kvinnors situation. De grupper i som främst drabbas av fattigdom, sjukdom ochtidig död är kvinnor och barn. Diskriminering av kvinnorförsvårar arbetet med fattigdomsbekämpning, demokrati ochmänskliga rättigheter. Att främja jämställdhet mellan könenoch att förbättra kvinnors villkor är både mål och medel föratt utrota fattigdom, stärka demokrati och öka respekten förde mänskliga rättigheterna.Det måste finnas en balans mellan mäns och kvinnors rättigheter oavsettett lands sociala, ekonomiska och kulturella förhållanden. I många kulturerdiskrimineras flickor redan i späd ålder. I många kulturer värderas sönerhögre än döttrar. Flickors bidrag till familjeinkomsten värderas också lägre.Det finns ett stort behov av familjeplanering. Aborter är mycket vanliga ochutförs av ej kompetent personal.Förändringar i jordbruket har undergrävt kvinnornas trygghet. Övergångenfrån hushållsgrödor, som vanligen odlades av kvinnorna, till avsalugrödor harofta gjort att kontrollen över skördarna övergått till män. Det är männen somfått utbildning i jordbruksskötsel, trots att det är kvinnorna som i alla tiderskött jordbruket. Kvinnor måste kunna få lån till projekt inomjordbruksskötsel och annat arbete för att driva verksamhet i egen regi.Nuvarande trend i många är att kvinnornas situation försämras.Klyftorna mellan rika och fattiga länder och inom länderna ökar. Ett exempelär transnationella företags rekrytering av sin arbetsstyrka bland unga kvinnoreftersom det är den billigaste och sämst organiserade arbetskraften i världen.FN:s kvinnofond UNIFEM fyller en viktig funktion i jämställdhetsarbetet.Fonden bygger upp kvinnoorganisationer och ökar deras kapacitet. Manarbetar bl a för kvinnornas ekonomiska rättigheter och för ett ökat deltagandeav kvinnor i politiska processer och beslutsfattande. Vidare samarbetar manmed länder som rapporterar till CEDAW, Convention on Elimination of AllForms of Discrimination Against Women, och man stöder arbetet motkvinnovåld. På initiativ av den internationella kvinnokonferensen i Beijingoch av finns nu en särskild fond för stöd till aktionermot kvinnovåld. Jämställdhetsarbetet är mot bakgrund av ovanstående enmycket viktig del av biståndet.Stockholm den 4 oktober 2000Maria ()()Per ()()()()()()()()()()()()