mot · GN02U13 · 2000-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U13av , ()med anledning av skr. 1999/2000:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1999Kristdemokraterna anser att det nu är dags att på allvar förespråka eninternationell politisk agenda som inkluderar ett fokus på den enskildamänniskan och människovärdet. Detta innebär att människan sätts i fokusinom hela utrikespolitiken. I Europapolitiken blir detta än mer tydligt därinrikes- och utrikespolitiken i viss mån redan har vävts samman.Människovärdet måste alltså främjas i hela , såväl blandmedlemsländer som i ansökarländer. Vi kan inte enbart fokusera pånationella intressen i utrikespolitiken i allmänhet och i Europapolitiken isynnerhet utan måste i större utsträckning fokusera på den enskildamedborgaren i det internationella samarbetet. Några av de viktigastefrågorna i detta sammanhang rör de enskilda medborgarnas säkerhet ochmiljön.Regeringen bör lyfta fram säkerhets- och miljö-frågorna som ordförande i våren2001Regeringen har i sin skrivelse 1999/2000:60 om EU valt attäven skriva om förberedelserna inför ordförandeskap i EU:sministerråd . Då skall leda ministerrådets arbete ochrepresentera det gentemot andra EU-institutioner, internationellaorganisationer och länder utanför EU. Även om ordförandeskapetframför allt innebär att leda det praktiska arbetet, administreramötesverksamheten och koordinera den gemensamma EU-politiken såfinns det ett visst utrymme för politiska prioriteringar. Detta har visat sigtidigare då ordförandeländer delvis har satt sin prägel på politiken.I skrivelsen har regeringen inte konkretiserat de politiska prioriteringarna.Vid olika presentationer inför media visar det sig att regeringens program förSveriges ordförandeskap saknar både konkretion och fokus. Man villprioritera allt och därmed ingenting.Kristdemokraterna anser att regeringen bör fokusera och lyfta fram två avde mest angelägna frågorna för framtiden - medborgarnas säkerhet ochmiljöfrågor. På dessa områden har goda förutsättningar att spela enstark roll.SäkerhetsfrågorFör är den viktigaste uppgiften för EU:s framtid denförestående östutvidgningen. Den kan åter föra de europeiska folkensamman och är troligtvis den mest ambitiösa fredsprocessen någonsin iEuropas historia. Men östutvidgningen medför också en lång rad avutmaningar, vilka bland annat kan medföra vissa risker för medborgarnassäkerhet. EU:s medlemsländer måste nu axla detta ansvar och bådereformera institutionerna och koordinera den gemensammaverksamheten för människors säkerhet.Säkerhetsfrågorna innehåller i denna aspekt ett brett perspektiv av såvälcivila som militära verksamheter. Det gäller att ha beredskap förmorgondagens hot och risker av såväl mellanstatlig som inomstatlig ochgränsöverskridande karaktär. Det gäller bland annat att skydda sig motterrorism och den ökande internationella brottsligheten. EU måste bygga uppsin krishanteringsförmåga och ha beredskap för fredsfrämjande operationerav såväl civilt som militärt slag. Uppbyggnaden av en effektivaresamordning kring räddningstjänsten är mycket angeläget. Trycket är idaghårt från den organiserade brottsligheten och ett flertal myndigheter är i höggrad korrumperade. Smugglingen av narkotika och vapen är omfattande,liksom sexhandeln med kvinnor och barn. Även den illegala invandringenutgör ett potentiellt stort problem.Vad gäller flyktingfrågor är det väsentligt att diskutera hur om"första asylland" ska fungera, om stora flyktingströmmar i framtidenkommer in i just genom länderna i Öst- och . EU måste föra ensolidarisk och human flyktingpolitik där vi inte bygger ett "fästning ".Detta innebär både att vi hjälper ansökarländernas kapacitet vad gällerasylprövning samt deras möjlighet att upprätthålla ett effektivt yttregränsskydd. Det behövs en helhetssyn på flyktingpolitiken och säkerheten.Tillräcklig uppmärksamhet har inte getts åt de ovanstående potentielltmycket svåra problem som kan uppstå inom ett utvidgat EU vid de nya yttregränserna. Som ordförandeland i 2001 bör redan nuförbereda sig på att ge en lösning på dessa frågor. har då ett stortansvar och kan genom sin unika kompetens erbjuda kandidatländerna storhjälp på just detta område. Nordisk och svensk tradition bör ha ett så gottrenommé att vi bör kunna erbjuda en högkvalitativ utbildning och hjälp tilluppbyggnad av lämpliga institutioner i samverkan med nya kandidatländer.Detta bör bli en prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet, där ensamlad EU-strategi bör eftersträvas.MiljöfrågorI samband med östutvidgningen finns flera mycket allvarliga problemsom måste lösas . I annat fall riskerar östutvidgningen attförsenas. Eller också kan den medföra så stora problem för EU att våramedborgares hälsa, säkerhet och välfärd hotas. Sker detta, kommer ocksåfolkets förtroende för EU och för det europeiska samarbetet att raseras.För den som vill påskynda processen, så att våra grannländer i öst snabbtkan inlemmas i den europeiska gemenskapen, är det därför angeläget attvisa på vägar att lösa problemen. Ett av de riktigt stora av dessaproblemområden är miljön i ansökarländerna från Öst- ochCentraleuropa.Det är välbekant att dessa länder har en mängd näringar som präglas avföråldrade och nedsmutsande system, vilka innebär ett allvarligt hot mot enhållbar utveckling. Oavsett medlemskap i medför detta problem förgrannländerna. Men det förestående medlemskapet i EU innebär ett än störreansvar att hjälpa dem att anpassa sig till EU:s vision om hållbar utveckling.I rapporten från kommissionen om kandidatländernas framsteg på vägenmot anslutning har inte miljöområdet någon framträdande roll. Detta är på ettsätt naturligt, eftersom Köpenhamnskriterierna för medlemskap baseras påpolitisk stabilitet, fungerande marknadsekonomi samt förmågan att efterlevaEG:s regelverk. Detta är och bör vara avgörande för medlemskap.Samtidigt är det viktigt att redan nu uppmärksamma och bemöta de pro-blem som länderna står inför på miljöområdet. Det är ju inte så att kandidat-länderna automatiskt upphör att ha miljöproblematik så fort man uppnåttformellt medlemskap i . Tvärtom, en mängd ytterligare utmaningarkommer då att möta oss för att EU ska kunna uppnå en långsiktigt hållbarutveckling. Vi menar därför att regeringen bör ta initiativ till ett aktivarearbete på EU-nivå när det gäller miljösituationen i ansökarländerna. Våruppfattning är att ett långsiktigt och övergripande hållbarhetstänkande börlyftas fram i arbetet med östutvidgningen.Kommissionen konstaterar att inget av kandidatländerna har kommitsärskilt långt när det gäller att införliva lagstiftningen på miljöområdet.Problemen utgörs bl a av nedärvda miljöskador i form av utsläpp, fortfarandeverksamma industrier med miljöfarliga processer, riskfyllda kärnkraftverk,farligt avfall och sopor mm. Det finns en klar risk för att vägen till EU-medlemskap innebär en ytterligare ökning av belastningen på miljön, omländerna följer samma utvecklingsväg som EU-länderna. Såväl i produk-tions- som konsumtionsledet kan man befara att miljöbelastningen ökarkraftigt. Exempelvis kan användningen av bekämpnings- och gödselmedel ijordbruket öka betydligt. bör man notera, att kandidatländerna påvissa områden befinner sig i en gynnsam position. Genom den tidigarekraftiga BNP-nedgången och ekonomiska omställningen har miljöbelast-ningen minskat dramatiskt. Transportsystemen i länderna bygger ofta på välutbyggda kollektiva medel och kan därför vara basen för ett miljövänligttransportsystem. Det finns alltså en möjlighet för EU att nu understödja ettsprång mot en mer hållbar ekonomisk utveckling i dessa länder.Miljön är alltså ett av de mest problematiska områdena, men detområde där utvecklingen går långsammast. Många av kandidatländerna harvisserligen börjat arbetet med att ta fram strategier för åtgärder. Mengenomförandet, med allt vad det innebär av ekonomiska resurser, kompetensoch noggrann planering, har man ännu inte tagit tag i. Vi anser därför att EUbör öka ansträngningarna på detta område dels genom att understödja arbetetmed införande av regelverk och miljöfrämjande åtgärder och strategier, delsgenom att göra en grundlig analys av hur jordbruk, industri och transporter idessa länder ska genomgå strukturförändringar för att klara en hållbarutveckling. Kandidatländerna måste få hjälp att analysera hur utvecklingeninom dessa sektorer kan styras för att undvika de hotande miljöproblemenoch uppnå en verkligt hållbar utveckling. Här finns en utmärkt möjlighet förEU att åstadkomma ett positivt exempel på hur s k tekniksprång ochintelligent, framsynt miljöplanering kan genomföras. är ledande i EUoch världen när det gäller arbetet med och planeringen för enhållbar utveckling. Därför är det naturligt att vi tar initiativ till ett sådantarbete. Inte minst bör Europeiska miljöbyrån, EEB, involveras i ett sådantarbete.Som ordförandeland i 2001 bör redan nu förbe-reda sig på att ge en lösning på dessa frågor. har, som ordförande-land, ett stort ansvar, men också en unik kompetens att erbjuda de nyakandidatländerna på just detta område. Detta bör bli en prioriterad fråga fördet svenska ordförandeskapet, där en samlad EU-strategi eftersträvas undersjälva ordförandeskapet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att fokusera på ett antal viktiga frågorunder det svenska ordförandeskapet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fokusera på säkerhetsfrågorna i samband medöstutvidgningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fokusera på miljöfrågorna i samband medöstutvidgningen.Stockholm den 24 mars 2000Holger ()()()()()()()()()()