mot · GO02Ub816 · 2000-10-05 00:00:00 — har också ett övergripande ansvarför att vissa forskningsområden prioriteras, bl a miljöforskning, och kandärigenom styra utvecklingen så att t ex miljöforskningen beaktas inom ettbrett forskningsfält med samverkan mellan de tre ämnesrådena.Stora samordningsvinster kan också erhållas genom rätt utnyttjande avsvensk forskningssamverkan med internationell forskning t ex via EU-projekteller forskningssamverkan direkt med forskningsinstitutioner i andra länder.En viktig part för samordning av forskningsresurser till gagn för svenskindustri och produktion inom areella näringar är de svenskaindustriforskningsinstituten. Deras plats i forskningsorganisationen skall sesöver. Industriforskningsinstituten är en mycket heterogen gruppforskningsinstitut med mycket olika bakgrund, storlek ochforskningsstandard. Regeringens arbete att i samverkan med instituten finnagoda verksamhetsformer och framtida uppgifter förindustriforskningsinstituten i den svenska forskningsorganisationen är viktigt.Stärk sektorsforskningen inommiljöskydd, miljövänlig produktionoch varuhantering samtmiljöbetingade hälsoriskerDe miljöproblem som det moderna samhället står inför kräverstora forskningsinsatser . Satsningarnapå forskning inom miljöskydd, miljövänlig produktion ochvaruhantering samt miljöbetingade hälsorisker är välkomnaoch viktiga för en god samhällsutveckling.Innevarande mandatperiod kan noteras en tydlig förstärkning avmiljöforskning inte minst genom kraftsamling och inrättande av ett särskiltforskningsråd för Miljö, areella näringar och samhällsplanering medMiljödepartementet som huvudansvarigt samt förstärkningar av olikapunktinsatser inom miljöforskning och forskning inom ekologiskt jordbruk.Miljöpartiet vill i detta sammanhang peka på framtida behov av statligtengagemang vad gäller stöd till utveckling av miljöanpassade produkter inomindustrin. Genom inrättande av den nya bl a förutvecklingsinsatser för svenskt näringsliv har vi fått en naturlig huvudman fören verksamhet med denna inriktning. föreslår att regeringentillsätter en arbetsgrupp med uppgift att planera för att ett institut medinriktning på forskning och utveckling av miljöanpassad teknik ochprodukter. Ett sådant miljöteknikinstitut kan bildas i samverkan mellanKungl. Tekniska högskolan, , och ett eller flera universitet. Verksamhetens samordning medföretagens intressen skall ske genom medverkan av eller branschorganisationer. föreslås få ansvaret förledning av planeringsarbetet som bör ske i samarbete mellan deltagandeparter och för miljö, areella näringar och samhällsplanering.Den organisatoriska strukturen kan med fördel i relevanta delar utformas somVTT i , dvs. med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla vidinstitutet, vilket skulle täcka ett stort behov hos mindre företag som ej självakan hålla sådana resurser. Möjligheterna till samordning med existerandelaboratorier vid KTH eller någon universitetsinstitution skall utnyttjas. (Sådanverksamhet i mindre skala har startats på eget initiativ av KTH).Det miljötekniska institutet kan utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är mer miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också generera kon-kurrensfördelar för svensk industri.Verksamheten kan finansieras genom medel från tre partera) från staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet,b) från forskningsråd, stiftelser och fonder genom anslag efter ansökanfrån institutet ochc) från deltagande företag genom kostnadsersättning till institutet.Sveriges plats i den internationellaforskningenSvensk forskning är i förhållande till landets storlek välrepresenterad i den internationella forskningen inom en radolika vetenskaper. Denna position är viktig att bevaka ochförstärka. har en omfattande samverkanmed andra forskargrupper i framför allt europeiska länder ochUSA, men också med länder från samtliga andra världsdelar.Deltagande i EU:s forskningsprojekt har varit framgångsriktså till vida som svensk forskning fått avsevärdaforskningsanslag via EU. Styrningen av det svenskaengagemanget i utländska projekt kan bli effektivare, särskiltvad gäller möjligheterna att disponera EU-medel så att de påett bra sätt kompletterar helheten i svensk forskningspolitik.Vetenskapsrådet har i den nya organisationen ett specielltuppdrag att bevaka svensk forsknings deltagande iinternationella sammanhang, vilket bör kunna ytterligareförstärka kvaliteten i det internationella arbetet.Sverige är emellertid fortfarande inte ett land dit internationelltframstående forskare söker sig, med undantag för några få speciellavetenskapsgrenar. Inrättande av ett svenskt forskningscentrum med rätt profilskulle kunna placera tydligare på den internationella kartan.Miljöpartiet har skisserat på ett sådant förslag med arbetsnamnet . Huvuduppgiften förcentret skulle vara att samla vetenskapsmän inom frontforskningen inomområden som är under stark utveckling till kortare och längre symposier fördiskussion och uppsummering med tonvikt på analys av den framtidautvecklingen. Ett genomgående tema för arbetet vid centret skulle vara attanalysera effekterna av de nya forskningsrönen på möjligheterna tillutveckling av ett socialt och ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle.Centret skulle utformas så att det blev ett av världens större, ledandeforskningscentra, med möjlighet att ta emot forskargrupper för symposiermen också lämpat för grupper av forskare som under längre arbetsperiodergemensamt penetrerar något för framtidsutvecklingen angeläget problem.Verksamheten skulle knytas till områden där har egen forskning avhög kvalitet. Ett sådant centrum skulle gagna såväl den nya kunskapensanvändning för en positiv utveckling av samhället i ett globalt perspektiv somden inhemska forskningen och samhällsutvecklingen och bidra till ett ökatintresse från utländska forskare att arbeta i Sverige.Försvarets forskning i civilverksamhetSveriges försvar har av tradition en mycket omfattande egenforsknings- och utvecklingsverksamhet. Försvaret är denorganisation som vid sidan om universiteten har den störstavetenskapliga kompetensen. Forskningen täcker stora delarav det vetenskapliga fältet från rent humanistiska ochsamhällsvetenskapliga områden till tekniska och medicinska.Denna resurs har redan utsatts för nedskärningar i sambandmed att försvarsbudgeten successivt minskats. Man tapparkompetens inom viktiga områden och sannolikheten för attdenna utveckling fortskrider är stor. En viktig del ianpassningen av svenskt försvar till de nya omständigheternaär att successivt ställa om försvarets verksamhet till civilverksamhet. Detta kan ske på olika sätt.När det gäller forskningsresurser så är det av vitalt intresse att enomställning görs inte bara för att det civila samhället därmed får värdefullaförstärkningar utan också för att försvaret skall kunna upprätthålla enkompetens som inte annars skulle vara möjlig under fredstid. Man kan intelägga forskningskompetens i malpåse. Inte heller är det lätt att snabbt byggaupp sådan kompetens om detta skulle krävas . Internationellförsvarsforskning har stora spin-off-effekter som vid en omställning avsvensk försvarsforskning kan komma den civila forskningen till godo. Det äralltså av flera skäl intressant att behålla och utveckla FOA:sforskningsverksamhet som verksamheten inriktas så att den gagnardet civila samhället.FOA täcker många intressanta områden. Självfallet är man väl förolika direkt militära tillämpningsområden, t.ex. stridsledning,operationsanalys, strategiskt försvar, psykologiskt försvar etc. Där finns ocksåspecialavdelningar och forskningsgrupper med inriktning på man-maskin-system, perception och inlärning, kognition, riskanalys, etc. men ocksåtekniskt avancerade projekt kring datorkommunikation, processtyrning ochteknisk utrustning.Frågan hur en omställning och inriktning av försvarsforskningen mot civilverksamhet skall genomföras kräver en särskild utredning varvid frågan omvilka civila myndigheter och organ som är lämpliga samarbetspartners måstebehandlas i särskild ordning.Miljöpartiet föreslår att verksamhet redan nu inleds i form av trepilotprojekt inom angelägna områden. Erfarenheterna från dessa kan då ocksåutgöra en grund för planeringen av det fortsatta arbetet. Den övergripandesamordningen och ledningen av de föreslagna projekten kan lämpligenförläggas till den nyinrättade FoU-myndigheten.SensorprojektetDen sensortekniska avdelningen vid FOA har eninternationellt framskjuten position på sitt område. Blandannat har framtagandet av det som populärt kallas"elektronisk näsa" uppmärksammats. Denna teknik syftar tillatt detektera låga koncentrationer av olika gaser i luft.Självfallet vore det av stort intresse att utveckla och användatekniken inom civila områden, t.ex. för upptäckt ochkvantifiering av utsläpp av luftföroreningar eller för larm vidoväntade utsläpp från energiverk eller industri, ett arbete somför övrigt redan påbörjats. Det är inte svårt att finnatillämpningsområden, men självfallet bör en närmareutredning av olika alternativ ske under FOA:s ledning ellermedverkan. Fördelen med tillämpningen inom justmiljöarbetet är emellertid så uppenbar att ett pilotprojekt börkunna startas i samverkan med t.ex. SNV, någrauniversitetsinstitutioner och representanter för näringslivet.Man-maskin-projektetDen ökade automatiseringen och utnyttjande av teknik i alltstörre sektorer av arbetslivet innebär ökade krav på kunskapom samspelet mellan människan och den maskin som honhanterar. Det kan gälla operatörer vid kärnkraftverk eller imaskinhallar vid ett pappersbruk med kompliceradearbetsuppgifter eller den enskilda människan framför en datori kontorsmiljö, kassorna i dagligvaruhandeln etc. Här harFOA en kompetens som är unik och som skulle kunnakomma samhället till nytta även i avseenden som inte direktberör försvaret. Det är gott om naturliga samarbetspartners,t.ex. för sociala frågor och arbetsliv, , Folkhälsan och något av industri-forskningsinstituten. FOA kunde ges i uppdrag att snabbt tafram ett eller två lämpliga pilotprojekt inom området och dåvälja områden som är av stort samhälleligt intresse och därnaturliga samarbetspartners finns inom den civila sektorn.RiskanalysprojektetRiskanalys är ett av . Specielltgäller detta kvantitativa, datorbaserade system föroperationsanalys. Denna kompetens skulle med fördel kunnaanvändas för civila riskbedömningar t ex i olika delar av sam-hällsplaneringen. Ett samarbetsprojekt inom detta områdeskulle sannolikt också gagna försvarets möjligheter attutveckla adekvata modeller för riskbedömningar i linje medden tyngdpunktsförskjutning som skett vad gäller hotbilden,från militära hot till miljöhot.Miljöpartiet föreslår ett pilotprojekt inom detta område i form av ettsamarbete mellan FOA och det budgetkontor som inrättats vid . Enkomplettering med experter på riskbedömningar i budgetarbete ärsynnerligen önskvärd. Det skulle främja ett mer långsiktigt perspektiv istatens budget och ge ökat utrymme för konsekvensanalyser av föreslagnaåtgärder. Beslut bör tas av och formerna och omfattningen avsamarbetet med FOA skall utvecklas av FOA och gemensamt.Stoppa onödiga djurförsökMiljöpartiet kräver att djurförsök som avser tester avgenerellt sett onödiga varor som t.ex. kosmetika skallförbjudas. I övrigt skall djurförsök minimeras och ersättasmed andra metoder, exempelvis försök med cellodlingar.Användande av djur för medicinska försök som innebär fördjuren störande inskränkningar i deras möjligheter tillnaturligt beteende skall i väntan på alternativa metodertillåtas endast för forskning som syftar till att finna botemedelmot sjukdomar som vållar stort lidande för människor ellerdjur. Kraven på forskningens kvalitet skall vara exceptionellthöga och forskningsprojektets angelägenhetsgrad prövas aven kompetent grupp forskare och allmänrepresentanter medtillgång till internationell expertis. Mycket stor omsorg skallläggas på lämplig miljö i djurstallar så att djuren i görligastemån får tillfälle att bete sig enligt natur. Djurskötareoch forskare som arbetar med djuren skall ha god kunskapoch erfarenhet av djurens naturliga beteende och vara välförtrogna med språk eller kommunikation (se vidarenästa avsnitt).Vi kräver också att studerande i utbildningardär djurförsök ingår skall erbjudas möjligheter tilldjurförsöksfria alternativ till det aktuella momentet där så ärmöjligt.Oinskränkt myndighetsansvar och etiskabedömningar vid vetenskapliga djurförsökI vissa vetenskapliga försök med djur utsätts djuren för olikagrad av lidande. En särskild försöksdjursetisk nämndbedömer för varje sådant försök om graden av lidande kanaccepteras med hänsyn till försökets betydelse.Felbedömningar kan lätt uppstå, dels genom att nämndensaknar kompetens för säkra förutsägelser om faktiskt lidandeoch dels genom att oförutsedda komplikationer kan tillträda.Då djuren i ett försök utsätts för större lidande än det somnämnden förutsett vid den etiska bedömningen är det enligtgällande lagstiftning svårt att ställa krav, från t.ex. ansvarigveterinär, på att försöket ändras eller avbryts. Vi föreslår attdjurskyddslagen skärps så att ansvarig veterinär ellermyndighet får samma juridiska möjligheter att ingripa vid alltlidande som veterinär eller myndighet har vid andra fall avdjurplågeri. Vid sådant överskridande av förutsatt lidandeskall lidandet jämställas med djurplågeri i lagens mening.De djurförsöksetiska nämnderna vid universiteten granskar allaansökningar om djurförsök för tillståndsgivning. Vi föreslår att anvisningarnaför dessa nämnders arbetsrutiner ändras och specificeras så att de som deltagitvid godkännande av ett djurförsök också skall närvara vid minst ett avförsökstillfällena. Det skall dessutom vara obligatoriskt för dessagruppledamöter att besöka djuren mellan försöken för att själva se hur djurenhar det. Vidare skall de ha varit närvarande vid avlivning av försöksdjuren.Om djuren ej avlivas efter försökets avslutande skall de besökadjuren även efter försökets avslutande. Denna utökning av nämndensåligganden ger ledamöterna ökade kunskaper och erfarenheter av denverklighet som deras bedömningar avser. Däremot skall inte besöken ha någratillsynsfunktioner. Tillsynsansvaret skall oförändrat ligga på ansvarigmyndighet och verkställas av myndighetens tjänsteman (veterinär).Det är viktigt att alla ledamöter i en försöksdjursetisk nämnd har godakunskaper om berörda djurarters naturliga levnadssätt, speciella behov ochbeteende. Universitet med en försöksdjursetisk nämnd bör ansvara för attrelevant utbildning ges till ledamöterna. För finansiering av denna utbildningskall medel avsättas från de anslag som bekostar forskningsprojekten. Vidareskall all personal som handhar djuren, inklusive forskare, ha god kunskap omden aktuella naturliga beteenden och livsbetingelser, ha observeratarten i deras naturliga biotop samt var förtrogen med språk eller sättattkommunicera.Speciellt ansvar för information omutvecklingen inom vissavetenskapsgrenarForskning genererar kontinuerligt ny kunskap. I takt med attden nya kunskapen sprids påverkas människors attityder ochuppfattningar om olika förhållanden i samhället. Normalt tardet mycket från det att kunskapen genereras inom envetenskap tills den blivit allmänt känd och accepterad isamhället.Ibland går utvecklingen inom en vetenskap mycket snabbt och nyapraktiska tillämpningar kan snabbt genereras. I många fall kan dylikainnovationer ha såväl tekniska som sociala, ekologiska och etiskakonsekvenser och vara av central betydelse för samhället. Forskarespecialiserade inom enskilda kunskapsområden kan ofta ha svårt att bedömavilka olika tillämpningar, och därmed sammanhängande konsekvenser, en nykunskap kan eller bör få. Tillämpningarna har ofta effekter som ligger långtutanför upphovsmännens kompetensområde och kan dessutom innebära kravpå etiska ställningstaganden. Det är därför viktigt att i vissa fall aktivtpåskynda spridningen av ny kunskap i samhället. En bred information ochdiskussion är viktig för att kunskapen och dess tillämpningar skall kunna rättbedömas ur olika perspektiv. Information till allmänheten är en förutsättningför att demokratin skall fungera. Med eftersläpningar i informationenföreligger risk för att vetenskapliga landvinningar omsätts i för samhälletgenomgripande tillämpningar över huvudet på medborgarna och kan leda utveckling som medborgarna ej önskar.Miljöpartiet föreslår att tillsammans medForskningsforum får i uppdrag att inventera vilka forskningsrön som kanförväntas ha stora samhällskonsekvenser samt att organisera och genomförauppdraget att med olika metoder informera allmänheten och stimuleradiskussioner enligt de riktlinjer som angivits i motionen. Det är därvid viktigtatt informationen om ett visst kunskapsområde kompletteras med andradiscipliners bedömningar av den aktuella utvecklingen.Ett aktuellt exempel på ett forskningsområde som bör få detta aktiva stödvid informationsspridningen till allmänheten är forskningen kring gener ochdess tillämpningar inom genteknik och bioteknik.Kunskapsutvecklingen inom genforskning och genteknik har varit starkoch berör själva grundvalen för samhällets existens; villkoren för utvecklingav liv på jorden. Forskningen inom detta område kan därför ha konsekvensersom är fundamentala och livsavgörande i vidaste bemärkelse. Dessanvändning måste ställas i relation till hur den naturliga selektionen hittillsfungerat under evolutionen och vilka avvikelser från det naturliga urvaletdetta innebär samt vilka risker olika tillämpningar kan föra med sig i dettaoch andra perspektiv. Ökade kunskaper om ärftliga egenskaper för också medsig sociala konsekvenser med etiska ställningstaganden för både den enskildeoch samhället.Ett brett informationsprojekt kring genetik, genteknik och bioteknik ochdess möjliga tillämpningar vore ett utmärkt pilotprojekt. Den nu arbetandeBioteknikkommittén (som lämnar slutbetänkande ) harberört vissa av dessa frågor och också arbetat med information i mindreomfattning. Erfarenheterna från detta arbete kan utgöra en bra grund för ettstörre projekt inom området. tillsammans medForskningsforum bör vara väl skickat att genomföra ett sådant projekt.Stockholm den 4 oktober 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()