ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T385 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T385av , ()E 4-sträckan till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förverkliga den planerade nybyggnationen av E 4-sträckan till fyrfilig kompakt motorväg.E 4-sträckan åka mellan och ären märklig upplevelse. Först ges man en möjlighet att i 27km sträcka ut på en bitvis svindlande vacker men framföralltrejäl och trafiksäker fyrfilig motorväg med kompakterademått. Den snart drömmen att bygga bort enav de svåraste flaskhalsarna utefter , den mellanSöderhamn och , blev i vart fall till hälftenverklighet då den nya fyrfiliga vägen öppnadesför trafik.Men när man väl åker av motorvägen strax före blir man brutaltåterförvisad till svunnen tid. Vägsträckan är visserligen asfalterad men följeren urgammal kreatursstig genom flera bebyggelsestråk. Som ex Enångerskyrkby och en rad andra byar i socken, därefter Backaoch , och Iggesund.Gemensamt för dessa samhällen och byar är att hastigheten är nedsatt påEuropavägen under sammantaget närmare en mil, liksom attsikten är dålig och fram-komligheten begränsad och beroende av andratrafikanters välvilja. Särskilt anmärk-ningsvärd är den nästan åtta kilometerobrutna 70-begränsningen genom , och . Denkilometerlånga passagen förbi , med ostkustbanan på ena sidan ochvillabebyggelse eller sjö tätt intill på den andra sidan, utgör Europavägensabsolut trängsta vägavsnitt med många olyckstillbud och olyckor som följd.Den sista biten från till var till ettav de mest olycksdrabbade vägavsnitten i hela . har utvecklingenbrutits genom intensifierad automatisk hastighetsövervakning. Men blott dettafaktum visar vilken undermålig väg det handlar om.De här berörda vägavsnitten är dessutom hårt och tungt trafikerade. Inteminst industrikoncentrationen i , med landets största kartongfabrikoch ett av landets största sågverk samt en av södra störstaindustrihamnar, genererar mycket tyngre trafik. I princip angörs industriernaav ett tungt lastfordon varje minut dygnet runt.Allt detta har påtalats gång efter annan från kommuner, länsmyndigheter,trafikplanerare, polisen, självt samt ett stort antal riksdagledamöteroch opinionsbildare. Och det påtalas i denna motion.Nu är tålamodet på väg att tryta! Det är dags att handla! Förverkliga densnart tanken att anlägga en ny och fyrfilig motorväg mellanHudiksvall och . Att detta sedan sker i en mer kompakterad versionsåsom mellan och är med de erfarenheter som vunnitsingen nackdel.Regeringen måste senast i den kommande infrastrukturpropositionen visahur och när utbyggnadsplanerna skall konkretiseras.Stockholm den 3 oktober 2000Kenth ()()
mot · GO02T387 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T387av , ()Vägnätet i VästmanlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om investeringar i vägnätet i län.Vägnätet i Västmanlandslän måste snarastförbättrasEn utbyggnad och förbättring av vägnätet i ären nödvändighet, liksom på många andra håll i landet. Dettagäller inte minst i . Riksvägar såväl somandra vägar är på många håll i ett bedrövligt skick och är ibehov av förbättringar.I är det allmänt så att vägunderhållet är mycket eftersatt. Detgäller såväl det allmänna som de enskilda och kommunala vägnäten.Grusvägarna på glesbygden är i mycket dåligt skick. Konsekvensen av ettbristande underhåll är att vägarna förfaller än snabbare och det blir betydligtdyrare att reparera dem än om underhållet sköttes enligt Vägverketsanvisningar. anser sig inte ha tillräckliga anslagsnivåer för attkunna leva upp till de högst berättigade krav som bland annatglesbygdsboende har.Vi anser att regeringen bättre måste prioritera anslagen till underhåll ochnybyggnad av vägar. Anser regeringen att det inte finns ekonomiskt utrymmeför dylika angelägna insatser rekommenderar vi att man närmare studerar detfaktum att i budgeten har avsatt mer änregeringen till utbyggnad av motorvägar, riksvägar och andra vägar.Regeringens investeringsplaner ger anledning att tro att angelägnaförbättringar av vägnätet i kommer att försenas.Vi anser att följande vägprojekt skall prioriteras i vårt län:1. Anslagen till länsvägsnätet behöver räknas upp.2. , norr om ut mot väg 66, måste få en nyvägsträckning. Det skulle möjliggöra en säker tillfart för tung trafik.3. E 18 mellan och måste få motorvägsstandard.4. , "räta linjen", särskilt mellan och Stingtorp måsterustas upp. Den går dessutom på Dalkarlsåsen, som är ett avMellansveriges största grundvattenmagasin och en potentiell resurs förvattenförsörjningen av delar av . Olycksrisken mednuvarande smala väg trafikerad med ovanligt många tunga fordon är stora.5. mellan och måste få en upprustning.6. sträckan bör få ny beläggning.Bra kommunikationer är en förutsättning för rörlighet ochtillgång till service i glesbygd. Vårt län rymmer bådeglesbygd och städer, små grusvägar och några av de mesttrafikerade vägsträckorna i landet.En bra vägstandard är också en investering i förebyggande arbete och ärbra för miljön. Inte minst med beaktande av alla miljöfarliga transporter somrullar omkring i vårt län måste vägnätet förbättras.Stockholm den 5 oktober 2000Tomas ()()
mot · GO02T388 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T388av , ()Förbindelser mellan och HallandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riksvägsstatus för tvärleden Blekinge-Halland.MotiveringFör varje regions utveckling är goda kommunikationer avutomordentlig betydelse.För närvarande saknas en förbindelse av godtagbar standard mellanBlekinge och . I området finns ett starkt industribälte med särskildtyngdpunkt på tillverkningsindustrin. T ex saknar största indu-striområde, med flera företag i , en tillfredsställandeförbindelse till verksamheten i . Volvos fortsatta utveckling iregionen får inte äventyras av brist på goda förbindelser.I ett område inom västra , södra , norra och södraHalland finns ett stort antal orter med betydande näringsliv. Flertalet avföretagen är export- och importinriktade och därmed beroende av godakommunikationer med omvärlden. En vägförbindelse genom detta bälteskulle ha ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag.Den nya situationen på andra sidan ställer också ökade krav påkontakter i östlig riktning som innebär ett ökat behov av att nå hamnarna iBlekinge.Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standard ger begränsadetrafikflöden. Tvärleden som knyter samman flera län och tre Europavägar ärav mycket stor betydelse för näringslivet. Leden kommer att tillgodosebehovet av nationella, regionala och lokala person- och godstransporter.Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödig tvärförbindelsebrådskar.En satsning på tvärleden är dessutom samhällsekonomiskt lönsam.Tvärleden bör finansieringsmässigt prövas ihop med andra angelägna ochviktiga vägstråk. Tvärleden bör därför omgående ges riksvägsstatus för attsäkra finansieringen.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()()()()
mot · GO02T389 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T389av Vänerlöv, ()Upprustning av vägarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av att rusta upp dåliga vägnät.MotiveringDet är nödvändigt att rusta upp dåliga vägnät omnäringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas.Ingen del av landet har så stor del tjälavstängd väg i procentav den totala väglängden som . Enligt VägverketRegion stängs cirka70 mil eller av vägnätet i förfordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär storaproblem för näringslivet och inte minst för skogsbruket,inom såväl sågverksindustrin som massaindustrin.Västra Skogsägarna framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen underde inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta denpågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut påatt höja kvalitetskraven på råvaran genom krav på färskt nyavverkat virke ochatt minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin ochkräva "just in time-leveranser" från skogen. För att det ska vara möjligt attklara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt medett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är ,då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning, tvingas sågverkenlägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökadelagringskostnader som följd. För del har dessa merkostnaderberäknats till 15 miljoner kronor.Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor,kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten,handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsadeframkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande ochbesvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade naturborde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar.Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har RegionVäst i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat utde mest vitala stråken, som bör tjälsäkras, för att på så sätt skapa ett s krobuststråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätetoch skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tungatrafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats tillcirka . Till det kommer ca för attåtgärda , inre pulsåder. menar att enrealistisk genomförandetid skulle kunna vara under perioden 2001-2005.Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta ävenfortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen medrisk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd.Stockholm den 4 oktober 2000Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GO02T391 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T391av , ()Reglering av det statliga vägnätetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade regler för färjeförbindelser som är en del av detstatliga vägnätet.MotiveringDet statliga vägnätet består i huvudsak av vägar, men detfinns också sträckor där vägnätet omfattar färjesträckor,detta då geografin kräver båtsträckor för att koppla sammanbefolkningen på exempelvis vissa öar med fastlandet. Detfinns dock ett antal sådana färjor som drivs av andrahuvudmän. Det kan handla om kommuner eller olika lokalabolag som driver färjetrafik.Ett sådant exempel är trafiken till och från . För de boende på önär vägen så viktig och avgörande att den borde inkorporeras i det statligavägnätet. Denna uppfattning delas också av de regionala kontoren inomansvarig myndighet.I kontakt med visar det sig dock att det finns en del problem ilagstiftningen.Ett sådant är möjligheten att på statliga färjor ta ut avgifter. Detta följer avatt avgifter normalt inte tas ut på andra delar av det statliga vägnätet. Såvälmiljöskäl som tillgänglighet för fastboende talar dock för att det bör finnas enmöjlighet att ta ut avgifter även på färjor som är en del av det statligavägnätet.Visingsös miljö är känslig och öns infrastruktur i form av vägar,färjekapacitet och transportsätt är knappast utformad för den ökade trafik somskulle kunna tänkas bli utfallet av en avgiftsbefriad trafik. Mycket talaralltsåför att staten inte borde förvägra de trafikanter som vill medverka ifinansieringen av färjetrafiken den möjligheten.Detta fordrar dock en ändring av gällande lag så att kan beslutaom avgifter på delar av vägnätet.Ytterligare en komplikation ligger i den begränsning som finns imöjligheten att förboka plats på färjor som är en del av det statliga vägnätet.Detta kan tyckas konstigt att införa en möjlighet att förboka plats på statligtvägnät. Likväl är det en nödvändighet för att fastboende ska ha en möjlighetatt kombinera boende på öar med ett arbetsliv på "fastlandet". Även här sätterdagens lagstiftning upp begränsningar. Detta bör korrigeras genom en lagsom öppnar upp för sådana möjligheter.Slutligen bör det övervägas om vilka tjänster som personal vid statligafärjor ska kunna göra. utför exempelvis personalen vid Visingsötrafikenmindre transporter från hamn till hamn. Detta visar sig inte vara möjligt på enstatlig färja. Det är naturligtvis nödvändigt för glesbygd att ha denmöjligheten. I annat fall blir transporter enormt omständliga jämfört medandra motsvarande sträckor på det statliga vägnätet. Om avgiftsfinansieringovan öppnas upp borde detta inte utgöra något större problem.Stockholm den 28 september 2000Martin ()
mot · GO02T392 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T392av , ()E 20Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder för att stärka E 20:s betydelse för tillväxtoch regional utveckling och som övergripande förbindelse mellanStockholm och Göteborg.MotiveringDen regionala obalansen måste mötas av mycket långsiktigaoch strategiska statliga insatser. Detta gäller inte minsttrafikpolitiken. E 20 spelar en viktig roll i det europeiskavägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellanStockholm och . Leden passerar stora städer somEskilstuna, , , och Alingsås.Den passerar delar av landet, som brottas med svårastrukturproblem. Den har också sitt tillflöde från områden med allvarligregional obalans. Stora delar av Bergslagen möter genomBergslagsdiagonalens () E 20 i och är starkt beroende av enhög standard på för att nå och dess hamnområde. Därigenomhar E 20 i högre utsträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelseför den regionala balansen i landet som helhet.En förutsättning för en framgångsrik strukturomvandling i utsatta delar avlandet är att staten genom trafikpolitiska prioriteringar bidrar till denregionala utvecklingen. Bland andra har en av främsta experter påutvecklingsfrågor framhållit E 20:s betydelse för utvecklingen i de inredelarna av . E 20 mellan och måste därförges status som stamväg. Detta har också betydelse för att avlasta de delar avlandet som genom bl a riskerar att få en alltför stortrafikpåverkan.Genom ombyggnaden av mellan och får en tidigaremycket trafikfarlig del av motorvägsstandard , men dettastår i bjärt kontrast till andra, trafikfarliga delar av E 20.Västra är mycket beroende av ett väl fungerande ochsäkert flöde på E 20.Hela sträckan skall vara en trafiksäker fyrfältsväg.Arbetet med att förverkliga detta måste påbörjas . Dettaligger också i linje med god miljöpolitik och riksdagsbeslutet om nollvisionenför trafiksäkerhet. Som exempel på sträckor, som är särskilt olycksdrabbadeoch där trafiken ökat kraftigt kan nämnas vägen Ledsjö-Hasslerör.Stockholm den 4 oktober 2000Urban ()()
mot · GO02T393 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T393av Furubjelke, ()E 22 vid SöderköpingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om E 22 förbifart Söderköping.MotiveringE 22 mellan och utgör en viktig länk idet övergripande nationella stamvägsnätet. I Östergötlandsträcker sig E 22 genom , ochansluter till i . Vägstandarden ärgodtagbar fram till tätorten genom tätorten utgör en flaskhals i trafiksystemet, genomfartenstekniska standard är låg med en vägbredd på ner till 9 m ochhastighetsbegränsad , fem signalanläggningar samt kanaloch dess broöppningar.Vägen skär genom staden och delar den i två delar med storabostadsområden söder om vägen mellan centrum, och den äldre bebyggelsenligger norr om. På grund av trafikintensiteten på har trafiksignalernatidvis stängts av för att släppa fram genomfartstrafiken. Den mycket högatrafikbelastningen framför allt innebär stora problem bådeför den genomgående och den lokala trafiken. Till detta skall läggas att storamängder farligt gods transporteras genom staden som vid en olycka kaninnebära fara för många boende. I utredningen gjord av 1994konstateras att trafiksystemet inte klarar den förväntade trafikutvecklingen. Vikan konstatera att utredningen hade rätt då ökningen av trafiken regelbundetorsakar långa köer och allmänt kaos.Alla prognoser pekar på en fortsatt ökning av antalet fordon inte minst dentunga trafiken med farligt gods.Vi föreslår att E 22 förbifart utredes och byggs omgående.Stockholm den 5 oktober 2000Viola Furubjelke (s)()
mot · GO02T394 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T394av , ()Utbyggnad av E 22Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att snabbt bygga ut E 22.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att använda E 22 som prov för att kunna utvärdera den s.k.PPP-modellen.E 22 viktig för SverigeGoda kommunikationsmöjligheter är en grundförutsättningför att människor och företag ska kunna verka i hela landet.Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheternai landets regioner. För att människor och företag ska vågainvestera i alla delar av landet krävs att de vet attinfrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som långsikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning förtillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd.E 22 är en vital del av det svenska transportsystemet. Det är därför avstörsta vikt att hela sträckningen från till håller en godstandard. motsvarar standarden på vägen inte de krav på brakommunikationer som finns i ett modernt samhälle, varken för person- ellergodstransporter. Det finns en uppenbar risk att de gynnsamma förutsättningarsom finns i , och södra naggasordentligt i kanten om inte E 22 byggs ut. En sådan utveckling är naturligtvisinte bra. behövs åtgärder för att säkerställa hela E 22:ans standard. Sverigehar inte råd att avstå från att satsa på E 22.Regeringen måste nu ta initiativ till att upprusta E 22. Detta kan medfördel göras med hjälp av alternativ finansiering. Hela sträckan från norr tillsöder måste upprustas och inte bara små delar som är fallet. Genom attanvända en PPP-lösning för E 22 kan de problem som finns med vägensnabbare avhjälpas med alla de fördelar det innebär, både för direkt berördaregioner och intressenter men även för som helhet. Vad som imotionen anförts om behovet av att snabbt bygga ut E 22 bör ges regeringentill känna.PPP-lösningI betänkande 1998/99:TU8 har trafikutskottet uttalat stöd föralternativa finansieringsformer av infrastrukturinvesteringar.Likaså har regeringen tidigare (bland annat ibudgetpropositionen 1999/2000) sagt att det är angeläget skyndsamt prövar möjligheterna till alternativfinansiering av infrastrukturprojekt. Regeringen har ocksåangett att det är viktigt att utvärdera för- och nackdelar medalternativa finansieringsformer. E 22 är i vår mening ett vällämpat projekt att använda som prov för att sedan kunnautvärdera den så kallade PPP-modellen (Public-PrivatePartnership). Detta bör ges regeringen till känna.Regioner och kommuner längs (, länsstyrelse ochkommunförbund i , i län och ÖstSam,) har tillsammans med Sydsvenska Industri- ochHandelskammaren och Östsvenska Handelskammaren bildat ett partnerskapför E 22. Syftet är att åstadkomma upprustning av ännuvarande planer medger. Det faktum att detta partnerskap finns gör att ensamverkanslösning lättare kan komma till stånd. Det samfällda agerandet fråninblandade parter längs vägens sträckning visar på angelägenheten avprojektet. De bör också tas till vara för att nå ett snabbt och bra resultat.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()(c)()
mot · GO02T395 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T395av , ()Skyddsräcken vid farliga vägavsnittFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyddsräcken vid farliga vägavsnitt.MotiveringTrafiksäkerheten på vägnätet måste prioriteras. Det finns ettantal platser och vägavsnitt i som har älvar, sjöar,branta stup och raviner vid vägrenen. Vid dessa avsnitt finnsskyddsräcken som hindrar motorfordon vid olyckor attfortsätta ner t.ex. i ravinerna.Problemet med dessa skyddsräcken är att de börjar och slutar direkt vidravinens början och slut. Faktum är att det oftast inte händer olyckor därskyddsräcket börjar utan strax före med en påföljd att många bilister hamnarvid olyckor i vatten och raviner med en ökad risk för dödsolyckor. Dessaskyddsräcken bör enligt vår mening förlängas för att undvika att förvärrasituationen för de trafikfordon som är inblandade i olyckor längs dessa farligavägavsnitt. Trots att arbetet för att öka trafiksäkerheten vid sådana ställenredan pågår på våra stora stamvägar, t.ex. , behövsytterligare satsningar på de regionala vägar. Det är där skyddsräckena ofta ärfelaktigt placerade eller till och med saknas, vilket ofta är orsak till svåraskador eller dödsolyckor.Stockholm den 4 oktober 2000Marina ()()()()
mot · GO02T396 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T396av , ()E 6:ans utbyggnad Vellinge-TrelleborgFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utbyggnad av ochdess genomförande tidigt under planperioden.MotiveringRörligheten av människor och gods inom är mycketstor. Antalet transporter med gods som passerar - tilleller från - är betydande. En stor del av transporternasker via hamnarna. hamn har den tätastefärjetrafiken från till kontinenten. Hamnen är enviktig länk i utrikeshandel. Under såväl 1998 som1999 har trafiken nått rekordsiffror och prognoser visar pårekord även . De ökande godsmängderna beror på desenaste årens goda konjunkturer för den svenska industrin,men också på omfattande satsning från rederiernas sida pånytt tonnage samt en utbyggnad av kapaciteten i Trelleborgshamn. Parallellt har också pågått omfattande tyskainvesteringar i den direkta färjetrafiken. Det pågår nu ocksåen genomgripande upprustning och utbyggnad avmotorvägsnätet i norra flera år tillbaka har en utbyggnad av mellan ochTrelleborg funnits med i regionala planering och där givits högprioritet. har konstaterat att delen utgör en"felande länk" på en stamväg som i övrigt har hög standard. Länken utgörhuvudförbindelse till landets största färjehamn mot kontinenten.Det är hög belastning av lastbilar på vägen mellan och ska "få plats" tillsammans med en ganska omfattande personbilstrafik.Säsongsvis trängs också traktorer och skördetröskor på vägen. Detta ärnaturligtvis inte tillfyllest och har tyvärr resulterat i att vägsträckan harhögolycksfrekvens och fått att skylta "olycksdrabbad väg".Det är därför högst angeläget ur trafiksäkerhetssynpunkt och med tanke påvägens strategiska betydelse för europeiskt transportnät att E 6:ans utbyggnadsträckan till motorvägsstandard, bred fyrfältsväg medhög korsningsstandard, genomförs omgående.Stockholm den 4 oktober 2000Catherine ()
mot · GO02T397 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T397av , ()/48Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändig utbyggnad av /48.MotiveringGenom den förändrade länsindelningen i samband medtillkomsten av , har kommun i ökadutsträckning kopplats mot och Jönköpingskommun, detta i egenskap av en allt mer utveckladgemensam arbetsmarknad. Pendlingen mellan kommunernahar varit stor och tenderar att öka. Denna ökning sker på enriksväg som har stort regionalt intresse och har enmycket hård belastning. Vägen har haft och har enolycksfallsstatistik som oroar ochpolismyndighet.Enligt har /48 en högre olycksfallskvot än normalt,inte minst vad gäller olyckor med dödlig utgång. En stor andel utgörs av vilt-olyckor.Pendlingstrafik blandas med tung trafik, på en väg med en bredd av 6,5 m,vilken är starkt kuperad och kurvig. Den tunga trafiken har ökatmed och utgör nu en stor belastning vad gäller vägunderhåll.Den näringslivsstruktur som skapas inom Vätterbygden, inkluderandeMullsjö kommun, innebär att /48 i ökad utsträckning kommer attbelastas. Den snabba utveckling som sker inom inte minstsmåföretagsamheten kräver i ökad utsträckning bra transportnät för sinetablering och utveckling.Jönköpings kommun som nav i utvecklat transportnät innebär att riksväg47/48 har en central roll för vidare transporter mot såväl samt flygplats.Det är därför viktigt att regeringen i kommande regleringsbrev till ger möjlighet till utbyggnad av /48 för att uppnåtillfredsställande standard och optimal framkomlighet och trafiksäkerhet.Stockholm den 4 oktober 2000Göte ()