mot · GO02Ju822 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju822av Silfverstrand, ()Tillsynen över advokater m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om advokatverksamhetMotiveringEnligt 8 kap. 4 § skall en advokat i sin verksamhetredbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iakttagod advokatsed. En advokat är skyldig att förtiga vad han får kännedomom i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta.Enligt 8 kap. 6 § utövar ochdisciplinnämnd tillsyn över advokatväsendet. Styrelsen och disciplinnämndenskall se till att en advokat vid utförande av talan inför domstol och i sinövrigaverksamhet fyller de plikter som åvilar honom. En advokat är skyldig attlämna samfundet de uppgifter som behövs för tillsynen. Justitiekanslern fårbegära åtgärd hos advokat som åsidosätter sin pliktoch hos styrelsen mot den som är behörig att vara advokat.Enligt 8 kap 7 § skall en advokat som i sin verksamhetuppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt uteslutas urAdvokatsamfundet. Är omständigheterna mildrande får i stället varningtilldelas honom. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat fårvarning eller erinran meddelas honom. Är omständigheterna synnerligenförsvårande får han uteslutas ur samfundet.Advokatsamfundet kan sägas ha en dubbel funktion. verksamhet av offentligrättslig karaktär, dels har man att ta tillvara advokaternas allmänna yrkesintressen. I detta hänseende fungerarsamfundet som ett serviceorgan för ledamöterna i exempelvis frågor omfortbildning och information. Stadgarna för skall fastställasav regeringen. De reglerar verksamhet och anknyter påolika sätt till bestämmelserna i 8 kap. rättegångsbalken.Vad som ligger i begreppet god advokatsed har inte närmare preciseratsvare sig i eller i samfundets stadgar. Inom advokatkåren hardet emellertid genom årens lopp utbildats vissa yrkesetiska principer.En offentlig utredning som antog namnet lämnade imars 1999 sitt betänkande SOU 1999:31 Tillsyn över advokater m.m. ochföreslog då bland annat att JK:s tillsynsfunktion skulle upphöra och att detallmännas inflytande över tillsynen i stället skulle förstärkas genom attordföranden i disciplinnämnden skulle vara eller ha varit ordinarie domare.För den allmänna tilltron till rättsväsendet finns det anledning att hålla ettsärskilt vaksamt öga på advokaten som fri företagare i den offentliga rättenstjänst. De kortfattade bestämmelserna i 8 kap. , jämteAdvokatsamfundets regler om "god advokatsed" saknar preciseraderekommendationer för uppdragets genomförande och ger inga bindandeanvisningar om ansvarspåföljder. Rubriker i pressen som "Ledandeaffärsadvokat häktad för skattebrott", "Advokat inblandad iskalbolagsaffärer", "Advokat medverkade i penningtvätt" och "Advokatenskrev själv testamentet" har blivit allt vanligare och ett stort antal juridisktsakkunniga personer har också konstaterat det allvarliga i denna utveckling,vilken tyvärr inte avspeglat sig i antalet av fälldaadvokater. Det är i juridiska kretsar sålunda ett välkänt faktum att fleraadvokater som medverkat i oetiska förfaranden inte uteslutits utan på sin höjdfått en varning eller erinran. Risken för att rättssystemets aktörer skyddarvarandra när felaktigheter upptäcks är påtaglig.Över 600 personer framför formella klagomål tilldisciplinnämnden, där advokaterna i klar majoritet granskar sig själva. Enenig prövningsavdelning (två advokater och en samhällsrepresentant, sominte nödvändigtvis måste delta) kan avfärda kritiken utan disciplinnämndensgranskning. Detta sker i ungefär tre av fyra anmälningar. Endast nio procentav anmälningarna resulterar i disciplinär påföljd, medan () ger kunden rätt i ungefär hälften av fallen.I våra nordiska grannländer och är ansvarsmedvetandetgentemot advokatkunden betydligt större än i . En missnöjd klient kani vända sig till ett av sju regionala disciplinråd och därefter till encentralt offentligt tillsatt nämnd med två kundrepresentanter och tvåadvokater under ledning av en neutral domare. I beaktas klagomålen iöver av fallen, vilket innebär att detta sker mer än tre gångeroftareän i Sverige.I består tillsynsnämnden av ett ordföranderåd med tre domaresamt sex kundrepresentanter och nio advokater. Denna balans haruppenbarligen reducerat problemet med den inte helt ovanligavänskapskorruptionen. av anmälningarna till den danskatillsynsnämnden (ett genomsnitt ) har lett till påföljd.Det är med andra ord mer än fyra gånger vanligare att advokater prickas iDanmark än i Sverige.I friar vidare domstolarna regelmässigt försumliga advokater frånansvar. Endast i två fall har ochhovrätterna gett någon ledamot av bakläxa på talanfrån missnöjd klient. I motsvarande domstolar i har ungefär sjuttioadvokater dömts skadeståndsskyldiga bara under de senaste fem åren.Så suveräna är advokaterna i att en åklagare inte får åtala enadvokat utan att först fråga vid misstanke om att någonöverträtt förbudet mot rådgivning som kan främja straffbelagda gärningar (lag1985:345 2).Advokatkommitténs betänkande innehåller många viktiga förslag som ärägnade att stärka klienternas ställning i förhållande till de alltförsuveräna advokaterna. Förslagen kommer, om de genomförs, sannolikt ocksåatt i väsentliga avseenden stärka det allmänna rättsmedvetandet. Kommitténsförslag att disciplinnämndens ordförande skall vara eller ha varit domareföreslår vi förstärks genom ett utökat antal samhälls/kundföreträdare enligtdansk modell. I sammanhanget kan lämpligen erinras om att läkarna saknarrepresentation i den som har att prövafrågor om disciplinansvar för bland andra läkare. En liknande nämnd somutövar tillsyn över revisorer har också en majoritet av samhällsrepresentanter.Lika viktigt är att offentlighetsprincipen tillämpas på den disciplinäraverksamheten och att anmälaren får samma rätt att överklagadisciplinnämndens beslut som tillkommer JK respektive den berördeadvokaten. Vi föreslår att kommitténs förslag om god advokatsedkompletteras med en regel med en skyldighet att lämna upplysning omgällande lagstiftning, att avråda klienten från att begå handlingar som stridermot lagens anda.En stor del av advokatverksamheten finansieras med skattemedel genomden rättshjälp som förekommer. Statens kostnader för rättshjälp i olika formerkan beräknas uppgå till . Dessa kostnader avserframför allt ersättning till advokater. I detta sammanhang vill vi påpeka attockså advokatarvodena varit föremål för stor uppmärksamhet under senare år.I behandlas klagomål på advokaters arvoden genom särskiltskiljeförfarande. I av dessa fall sänktes arvodet det senaste året.Det måste då också understrykas att skiljenämnden består av advokater, d.v.s.kollegor till den advokat, vars arvode prövas. Det förekommer till och med atts.k. stjärnadvokater presenterar sina skyhöga arvoden på handskrivna lapparutan närmare specifikation. Uppenbarligen föreligger här missförhållanden,som vi föreslår blir föremål för särskild uppmärksamhet i den proposition omnya och hårdare regler för utövandet av advokatyrket som regeringen nu utanytterligare dröjsmål måste lägga fram.Mot bakgrund av de uppenbara brister som föreligger i det regelverk somidag omfattar advokatverksamhet föreslår vi sammanfattningsvis attAdvokatkommitténs förslag möjligt omsätts i en proposition tillriksdagen. Vi föreslår därutöver att de förslag vi framlägger enligt ovanbeaktas i sammanhanget.Stockholm den 2 oktober 2000Bengt Silfverstrand (s)()