mot · GO02T439 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T439av , ()Chiptrimning för avgasrening och alternativa bränslen1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen tillsätter en ny utredning med syftet attskapa en lagstiftning som grundar sig på fakta och med en bredrepresentation från tillbehörs- och reservdelsbranschen, bilindustrin ochsamtliga berörda myndigheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett ackrediterings- och certifieringssytem för chiptrimningbör utarbetas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett ackrediterings- och certifieringssystem förkonverteringstrimning till alternativa bränslen bör utarbetas.2 Utredningen 2000Utredningen bakom betänkandet "Avgasrening 2000 (SOU 2000:12)" haruppmärksammats för att den har en rad brister. Vi vill speciellt peka påkap 7, "Ägarens ansvar", avsnitt 7.2 "Trimning" samt kap 8 "Reservdelaroch tilläggsutrustning". Utredningen har i princip enbart rekryterats blandpersoner från bilindustrin och myndigheter. Vi anser därför attutredningen från början påverkats av bilfabrikanternas uppfattning omtrimning och då speciellt chiptrimning. Det kan inte anses svara mot dekrav på objektivitet som en offenlig utredning skall ha.2.1 TesterTekniken med chiptrimning resulterar i en optimering av fordonetsprestanda. Det något paradoxala är att en effekthöjning då nästan alltidinnebär en minskning av bränslebehovet. Oberoende tester visar attchiptrimningar innebär oförändrad eller minskad miljöbelastning. Detester vi hänvisar till är gjorda av MTC (i ,ackrediterat och AB:sdotterföretag ) på uppdrag av största chiptrimningsföretag i . Varken detta företag (som utpekades initialt iutredningsarbetet bl.a. i en skrivelse från ) eller någotannat företag i branschen har kontaktats under utredningsarbetets gång.Representanter för branschen borde ha inbjudits att medverka i den del avutredningsarbetet som berör deras verksamhet.Inte i något fall styrker utredningen eller kartläggningen sina påståendenang chiptrimningens påstådda miljöfarlighet:- Sida 102 citat: "kan medföra negativa konsekvenser för avgasvärdena".Inga tester föreligger i utredningen som bevisar detta påstående.Utredningen utesluter även möjligheten att chiptrimning kan innebärapositiva effekter på avgasvärdena, stick i stäv med MTC:s testresultat.- Ex sidan 103 citat : "chiptrimning är en oönskad verksamhet ...".Utredningen hänvisar bl.a. till den kartläggning som genomförts ochåberopar svar, vilken torde vara partisk ochframför allt av konkurrensskäl kan förutsättas vara motståndare tillchiptrimning. De positiva effekterna kan i själva verket bli stora, särskiltför miljön, om man väljer ett certifieringsförfarande.- Forts citat: "...med negativa miljömässiga och ekonomiska följder förbiltillverkare, bilägare och samhället i övrigt". Utredningen kan inte påvisaatt så är fallet eftersom tester saknas. En extra maskingaranti är enförsäkran för både bilägaren och biltillverkaren att dessa ej får utgifter somhärledes till chiptrimningen. Man kan ha full förståelse för ombilfabrikanten ej vill ersätta eventuella garantiåtagande om en förändringav fordonet sker ex. genom chiptrimning- På sidan 103 citat: "kan bli haverier". Alla tekniska komponenter kanhaverera på ett fordon även i originalutförande. Ett ackrediterat företagsom certifierar sina chips skall naturligtvis testa så att komponenterna ichiptrimningen inte strider emot fordonets övriga konstruktion, t ex broms-kapacitet, fälgar, däck. Konceptet skall innebära noga testadekomponenter som ingår i och uppfyller krav på hela fordonets hållbarhetoch funktion.- Citat sidan 103: "styrenheten erhåller felaktiga signaler". Om så skullevara fallet skulle bilen ej starta eller fungera.- kartläggning saknar tillförlitlighet eftersom den mestverkar bygga på åsikter och mindre på resultat av tester. Ingen ichiptrimningsbranschen har tillfrågats.2.2 Trimning enbart negativtUtredningen behandlar trimning och då specifikt "chiptrimning" somenbart en källa till problem med emissioner, hållbarhet och garantier. Allaandra delar i det avgasrenande systemet såsom tändstift, tändkablar,katalysator, lamdabevakning, luftfilter, motorolja, katalysatorer ochavgassystem mm, som kan ha, och har, inverkan på emissioner, harignorerats i utredning. Ovan nämnda komponenter, som av utredningentorde klassificeras som "reservdelar", kan ha minst lika stor inverkan påemissioner som chiptrimning. Eftersom utredningen ej kan påvisapåstådda problem, borde därför chiptrimning ha behandlats med sammastatus i utredningsarbetet. Det är ologiskt att för vissa delar och åtgärderföreslå förbud och straff (chiptrimning) medan för andra motsvarandedelar föreslå behov av certifiering (reservdelar).2.3 Ackreditering och certifieringUtredningen konstaterar att certifieringssystem saknas för bl.a. tillverkareav tilläggsutrustning (s. 104). I själva verket har MTC sedan flera årföreslagit ett förenklat certifieringssystem i liknande det somfinns i och . Av någon anledning har utredningen inte tagitupp och behandlat den framställan som MTC gjort i samband medkartläggningen.Konsekvensen av utredningens lagförslag är att oberoende alternativ blirkriminella och försvinner från marknaden. Bilfabrikanterna däremot skullestärka sin monopolställning och kunna utöka sitt sortiment av bilmodellermed olika effektsteg. Det faktum att en marknad växt fram visar på attbilfabrikanterna behöver både en funktionskonkurrens och en priskonkurrens.Genom ett system för ackreditering av det tillverkande företaget ochcertifiering av chips och utrustning för varje aktuell bilmodell samt krav påmaskinförsäkring kunde produkterna godkännas. Det kan också vara rimligtatt chipstillverkaren för sin kund påvisar registreringsmyndighetens krav påomregistrering.Utredningen har förbisett möjligheterna till ett utökat godkännande pådetta sätt.2.4 KonverteringstrimningTekniken med chiptrimning är en förutsättning för att kunna konverterabefintlig fordonspark till alternativa bränslen.Bilfabrikanternas ambition till förbättringar i detta avseende gäller enbartkommande årsmodeller och ger därför ingen snabb förbättring avväxthusgaser . Tekniken kan användas för attomedelbart reducera bl.a. utsläpp av koldixod. Med riktiga styrmedel ochlagar som möjliggör åtgärder kan tekniken användas för att minska såvälbränsleförbrukning och emissioner som att påskynda ökad användning avalternativa bränslen.Stockholm den 27 september 2000Harald ()()