ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K362 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K362av Kollmats, ()Ungdomars möjlighet att behålla kommunala uppdragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ungdomars möjligheter att delta i det demokratiska arbetet.MotiveringDet händer ofta att när ungdomar aktiverar sig i politiken, så får defaktiskt kommunala eller landstingspolitiska uppdrag. Men det händerockså ofta att ungdomar flyttar från orten för att studera vid högskolor.Nuvarande mantalsskrivningsregler stipulerar att de då ska skriva sig påstudieorten, om de hyr rum eller lägenhet där. Genom den regeln bortfallermöjligheten för dem att behålla det kommunala uppdraget. Möjligheten att fåett nytt uppdrag på studieorten är synnerligen liten, för att inte säga i detnärmaste obefintlig, eftersom man kommer etc och detleder ofta till att vederbörande slutar med det politiska arbetet.Det borde gå att råda bot på förhållandet genom att införa någon form avundantagsregler, t ex för ungdomar , från antingenmantalsskrivningskravet på studieorten eller kravet på att vara skriven ikommunen för att få kommunala uppdrag.Alla möjligheter måste prövas för att få behålla våra ungdomar i detpolitiska arbetet. Därtill bör olika former av verksamhet genomföras ochprövas för att öka ungdomars möjligheter att delta i en demokratisk process,antingen det gäller ungdomsråd, ungdomsfullmäktige eller andra möjlighetertill ungdomsmedverkan.Det är dock viktigt att principen om det kommunala självstyret råder ochatt regioner och kommuner själva får utveckla verksamheten på det sätt sompassar dem bäst.Stockholm den 5 oktober 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02K365 · 2000-10-05 00:00:00 — K365 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut beslutar om Ã¤ndring i enlighet med vad i motionen anfÃ¶rs om att avskaffa IT-policy vad gÃ¤ller bruk av datorer. Motiv fÃ¶r vÃ¥rt fÃ¶rslag Allteftersom vi fÃ¥r mÃ¶jligheter att via dator snabbt och enkelt kunna skÃ¶ta Ã¤renden, desto mer borde friheten att kunna utnyttja dessa mÃ¶jligheter Ã¶ka. FÃ¶r mÃ¥nga Ã¤r det en sjÃ¤lvklarhet att kunna betala sina rÃ¤kningar via Internet, att skÃ¶ta vÃ¤rdepapperstransaktioner, att spara tid pÃ¥ att sÃ¶ka reda pÃ¥ information m.m. AnvÃ¤ndningsomrÃ¥dena Ã¤r mÃ¥nga och de blir fler och fler fÃ¶r . finns riktlinjer fÃ¶r anstÃ¤llda vid och ledamÃ¶ter att datorn ej fÃ¥r anvÃ¤ndas till t. ex. vÃ¤rdepapperstransaktioner, deltagande i chattgrupper eller kedjebrev. Att styra och kontrollera vad som Ã¤r rÃ¤tt och fel ger en signal om att vi inte litar pÃ¥ vÃ¥ra ledamÃ¶ters och anstÃ¤lldas goda omdÃ¶me. UppmÃ¤rksammade enstaka fall som fÃ¶rsÃ¶k till kÃ¶p av sexuella tjÃ¤nster pÃ¥ nÃ¤tet fÃ¥r inte ligga till grund fÃ¶r en policy. De ramar som lagar har rÃ¤cker mer Ã¤n vÃ¤l att reglera vad som Ã¤r tillÃ¥tet och inte. IT-policyn blir alltmer lustig och dubbel i sitt budskap nÃ¤r ledamÃ¶ters datorer inte fÃ¥r kontrolleras och fÃ¶ljaktligen blir det ett tandlÃ¶st regelverk som ledamÃ¶ter kan strunta i medan de av anstÃ¤llda mÃ¥ste fÃ¶lja det. NÃ¤r vi vill att vÃ¥ra folkvalda och anstÃ¤llda i arbetar extra, allmÃ¤nna motionsperioden Ã¤r ett bra exempel, sÃ¥ borde underlÃ¤tta fÃ¶r dessa att kunna skÃ¶ta sina vardagliga bestyr ocksÃ¥ genom att lÃ¥ta dem skÃ¶ta t ex sina bankÃ¤renden som kan underlÃ¤tta dÃ¥ tiden kan vara knapp. Arbete och fritid flyter allt mer ihop i ett allt snabbare samhÃ¤lle och tekniken mÃ¶jliggÃ¶r, trots kanske lÃ¥ng vÃ¤g hemifrÃ¥n, att man kan skÃ¶ta vardagliga bestyr. FÃ¶rmyndarmentalitet borde inte finnas pÃ¥ en Ã¶ppen arbetsplats om fÃ¶rtroende fÃ¶r de arbetande finns. Ã¤r en stor organisation med mÃ¥nga anstÃ¤llda. En modern syn pÃ¥ IT-anvÃ¤ndning i skulle fÃ¥ andra arbetsplatser att fÃ¶lja efter. skulle bli ett gott exempel. Gotab, 2000 Per () ()
mot · GO02K368 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K368av Wälivaara, ()MinoritetsspråkenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fortsätta reformarbetet med att stärka minoritetsspråkensställning i hela landet.MotiveringGenom att antagit propositionen "Nationellaminoriteter i " så har nationella minoriteteroch deras språk erkänts. Enskilda har rätt att användasamiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvalt-ningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områdendär språken använts av hävd och fortfarande används itillräcklig utsträckning. Det har också införts en rätt att idessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helteller delvis på dessa språk.Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person,fri, likvärdig och ansvarig, styr synen på de nationella minoriteterna och deolika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar liksomspråkliga och etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter ochskyldigheter.Det är viktigt att fortsätta att stärka minoritetsspråkens ställning ävenutanför de förvaltningsområden som börjat arbeta i enlighet medriksdagens beslut. Reformarbetet måste fortsätta så att det blir en positivutveckling för minoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommuner med storinvandrartäthet har ett ansvar för den utvecklingen.Stockholm den 5 oktober 2000Erling Wälivaara (kd)
mot · GO02K370 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K370av , ()Åtalsregler för riksdagsledamotFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av 4 kap. 8 § åtalsregler för riksdagsledamot.MotiveringI regeringsformens kapitel 4, paragraf 8 stadgas följande omriksdagsarbetet: "Ingen får väcka talan mot den som utövareller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller berövahonom friheten eller hindra honom att resa inom riket pågrund av hans yttranden eller gärningar under utövandet avuppdraget, utan att har medgivit det genom beslutom vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenatsig. "Enligt Grundlagberedningen, som utarbetade författning avserstadgandet ledamotens verksamhet i kammaren och i vissa andra organ därverksamheten har samband med det egentliga riksdagsarbetet. Bestämmelsentorde sålunda, enligt SOU 1972:15, omfatta ledamotens handlande i utskotten,valberedningen, krigs- och lönedelegationerna talmanskonferensen ochUtrikesnämnden. Utanför tillämpningsområdet anges däremot fallaverksamheten i andra riksdagsorgan, såsom förvaltningsstyrelsen, Riksdagensrevisorer eller fullmäktige i Riksbanken.Arbetet som riksdagsledamot utförs inte bara i samband med riksdagensverksamhet i denna formella mening utan också utanför - i denegna valkretsen, i partiorganisationen med mera. Denna dubbla roll sombeslutsfattare och representant leder ibland till svårigheter att särskiljauppdraget från ett eget politiskt engagemang och övertygelse.Syftet med detta stadgande är förstås att en ledamot inte ska hindras frånatt framföra sina åsikter och meningar, alltså en ur demokratisk synpunktviktig fråga. är det viktigt att ledamöter av inte omfattasav annorlunda regler än andra medborgare.Det har gått regeringsformen antogs. Syftet med denöversyn av stadgandet som förespråkas i motionen är att i ljuset av deerfarenheter som vunnits och de förändringar av riksdagsarbetet som kan haskett överväga om regleringen är rätt avvägd.Stockholm den 5 oktober 2000Göran ()()()()()()()()
mot · GO02K371 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K371av Klockare, ()mellan gränskommunerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bildandet av kommunförbund eller annan lämplig juridiskperson mellan och kommuner.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om instiftande av försöksprojekt i avvaktan på att lagstiftningenträder i kraft.MotiveringHaparanda är granne med den finska staden , somfinns på gångavstånd. Kommunerna har en gemensambefolkning på ca 33.000 invånare, varav har ca10.600 invånare. För att ge kommuninvånarna på bådasidorna av gränsen en så bra service som möjligt harkommunerna inlett ett samarbete inom olika områden.Gränssamarbetet är unikt och har resulterat i ettsamarbetsorgan som heter Provincia Bothniensis (PB).Organisationen bildades och har eget kansli medanställd samarbetssekreterare. Utöver den fastaorganisationen finns ett tiotal olika projekt. Det senasteprojektet är ett gemensamt rättscentrum, som innebär attsvensk och finsk tullmyndighet, polis m.m. skall lokaliseras ien gemensam byggnad, för att samarbetet över gränsen skallbli smidigare.Provinssamarbetet har under alla år präglats av idéer, samarbetsvilja ochen genuin känsla av att alla vill använda sig av möjligheten till samarbete närman kan se klara effektivitets- och kvalitetsvinster. Tyvärr har det alltförmånga gånger visat sig att idéer inte gått att förverkliga p.g.a. attriksgränsenfinns mellan de två kommunerna.Ett problem är att PB saknar status som egen juridisk person. Organetkan t.ex. inte skriva avtal. Det som ligger till grund för samarbetet ärettsamarbetsavtal mellan de två kommunerna. Enligt avtalet har PB till uppgiftatt koordinera samarbetet samt leda och följa upp de gemensammaverksamheterna och projektens fortskridande.För att överleva och utvecklas som kommun är det nödvändigt förHaparanda att kunna utveckla samarbetet med stad. Regeringen böråterkomma till riskdagen med förslag som innebär att ett kommunförbund kanbildas mellan och kommuner. Ett sådant förslag innebär engrundlagsändring och kan då ta tid att genomföra. I avvaktan på engrundlagsändring föreslås att och blir försökskommuner.Ett sådant försöksprojekt skulle kunna bedrivas i avvaktan på attlagstiftningen träder i kraft.Den finska regeringen ligger långt framme med förslag till lagstiftningmen avvaktar ett svenskt ställningstagande.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02K372 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K372av , ()TeckenspråketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn för att säkerställa de dövas rättigheter tillteckenspråket och till teckenspråksinformation/material.MotiveringSveriges Dövas Riksförbund utför ett omfattande ochbetydelsefullt arbete för att framställa teckenspråksmaterial.Materialet är efterfrågat av t.ex. studerande på alla nivåer och i olikautbildningar.Efterfrågan på material är stort även av hörande som studerar teckenspråk.Dövas tvåspråkighet behöver stärkas och dövas tillgång tillsamhällsinformation utvecklas.Fortfarande är mycket av samhällets utbud av t.ex. kultur och litteratur intetillgängligt för döva. Likaså finns stora brister vad gäller teckenspråkstolkadeprogramtablåer och sändningar. Public service-TV:s ansvar för dövastillgänglighet till TV-programmen måste skärpas.Informationsinsatser krävs för att möta ett växande behov och intresse.En större kunskap om dövas situation och om teckenspråket underlättartillgängligheten och delaktigheten i samhället på de dövas egna villkor. Detstatsbidrag som SDR särskilt erhåller för sin teckenspråksavdelning har varitoförändrat i flera år.Riksdagen uttalade i samband med behandlingen avminoritetskonventionen att det finns starka skäl att lämna sådant stöd som kanbehövas för att främja de dövas möjligheter i skilda hänseenden.Med hänvisning till ovanstående bör enligt vår mening en översynskyndsamt göras för att säkerställa de dövas rättigheter till teckenspråket ochtill deras och samhällets i övrigt ökande behov av teckenspråksmaterial/information.Stockholm den 3 oktober 2000Barbro ()()
mot · GO02K374 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K374av , ()Hets mot homo- och bisexuella samt transpersonerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om grundlagsskydd för bi- och homosexuella samt transpersoner.MotiveringIdag bedrivs, fullt lagligt, systematisk hatpropaganda mot bi-och homosexuella samt transpersoner. Denna hets mothomosexuella leder till stor oro och i förlängningen hot ochbrottsliga angrepp på de utpekade. Säkerhetspolisens årligarapport visaratt homofobiska brott tyvärr är en realitet. Samma dystrafakta framgår av doktorsavhandling .I ett flertal länder finns en straffrättslig lagstiftning om hets grundadpå någons sexuella läggning. I saknas denna när det gäller sexuellläggning. Däremot finns ett skydd för hets mot personer med anspelning påras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse.Genom att förbjuda hets mot bi- och homosexuella samt transpersonerkommer våldet mot denna grupp troligen inte att upphöra. Det är emellertiden viktig markering från samhällets sida och en hjälp för debrottsförhindrande myndigheterna i deras kamp mot de grupperingar sombedriver hatpropaganda.Stockholm den 4 oktober 2000Kent ()()()()()()()
mot · GO02K375 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K375av , ()TV-kanaler med pornografiska sändningarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om marknadsföring av TV-kanalpaket.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansvarsområdet för Granskningsnämnden.MotiveringAtt stödja de familjer som vill välja bort pornografin i TV ären angelägen fråga. Men sänds pornografiska bilder påsådant sätt att det finns en betydande risk att barn ochungdomar kan se både dessa och hela porrfilmer. döljerett företag som ViaSat sin porr i programpaket och bakomrubriker som "Natten bjuder på elegant underhållning föralla livsnjutare". ViaSat marknadsför således olika paket därporrfilmer ingår utan en tydlig information till konsumenten.Pornografi marknadsförs och säljs i samma paket som ävenrymmer barn-, ungdoms-, sport- och naturprogram. Det kanliknas vid att sälja leksaker inslagna i porrbilder. Det ärdärför angeläget både att innehållet noggrant anges vidmarknadsföringen och att en översyn av reglerna förmarknadsföring av kanalpaket kommer till stånd.Över 600 000 svenskar har tillgång till avancerad porrfilm varje senkväll hemma i vardagsrummet. Antalet är beräknat efter att de bor 2,2personer i varje hushåll. Man kan inte utsluta att det finns ett samband mellanbruket av pornografisk film och användandet av könsord, könsmobbning ochsexuella övergrepp. I några delar är det troligt att ett sådant samband finns.Genom valet av språkbruk och bemötande kan man uttrycka sin respekt förvarandra men även dess motsats. Vi vuxna har här ett särskilt ansvar att varaspråkliga förebilder för barn och unga.Mot den bakgrunden vill vi rikta uppmärksamheten på de bestämmelsersom styr på radio- och TV-området. Enligt radio- och TV-lagen får programmed våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med porngografiskabilder inte sändas i televisionen och på sådant sätt att detfinnsbetydande risk för att barn kan se programmen.Den första januari 1999 trädde en ny regel i kraft som innebär att TV-program med ingående våldsskildringar eller med pornografiska bilder skaföregås av en varningssignal i ljud eller en varning som anges i löpande och TV har till uppgift att granska om TV-programföretagen följer bestämmelserna. Nämnden har möjlighet att, medvite, förelägga den som åsidosätter bestämmelserna att följa dem. inte ta egna initiativ till granskning. Utökat ansvarför nämnden inom dess ansvarsområde bör här övervägas.Vidare gäller att genomför en studie av möjligheten attanvända tekniska hjälpmedel, så kallade v-chips, för att göra det möjligt förtill exempel föräldrar att välja bort vissa program.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()()()
mot · GO02K376 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K376av , ()Riksdagsledamöternas fria läkemedel och subventionerade läkarbesökFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa ersättningen för riksdagsledamöternassjukvårds- och läkemedelskostnader enligt vad som anförs i motionen.MotiveringNär genomförde en höjning avhögkostnadsskyddet för läkemedel var motivet de kraftigtökade läkemedelskostnaderna. Få beslut har väckt så starkaprotester som det beslutet. Många enskilda ochorganisationer protesterade och pekade på det orättvisa att demed de lägsta lönerna/pensionerna och med de största vård-och läkemedelskostnaderna drabbades hårdast avkostnadsökningen.Att vissa grupper i sina löneförhandlingar avtalat om fri vård och frialäkemedel är en sak, men att vi riksdagsledamöter som fattar beslut omkostnadsökningar för ekonomiskt svaga grupper fortfarande har frialäkemedel och subventionerad läkarvård är besvärande. Att vi nu fått enlöneökning som är betydligt större än vad de flesta inte ens kan drömma omgör inte saken bättre. För att en undersköterska skall få en löneökning som ikronor motsvarar vår senaste ökning, måste hon få en löneökning på 12 %.Av rättviseskäl och med tanke på de märkbara löneökningar som viledamöter erhållit , föreslår vi att riksdagsledamöternasersättning för sjukvårdskostnader och läkemedel avskaffas. Otvivelaktigttillhör vi den grupp i samhället som kan avstå från den här sortens förmåner.Stockholm den 5 oktober 2000Thomas ()()()()()Per ()()
mot · GO02K377 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K377av , ()Dagbarnvårdare åt eget barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring i kommunallagen för att möjliggöra rättenatt bli dagbarnvårdare åt eget barn.InledningOlika familjer väljer olika barnomsorgsformer. Vissa vill hakommunala förskolor, andra vill ha privata eller kooperativa,medan andra väljer att själva ta hand om sina barn undersmåbarnsåren. erbjuds endast ekonomiskt bistånd, dvsstatliga subventioner, till de föräldrar som väljerbarnomsorgsformer som innebär att någon annan tar handom barnen. de gröna anser att även föräldrarsom väljer att vårda sina barn i det egna hemmet bör fåekonomiskt stöd. Därför vill vi att man ska kunna varaanställd som dagbarnvårdare åt eget barn.Rätten att bli kommunaldagbarnvårdare åt egetbarnGenom att i princip likställa vård av eget barn med vård avannans barn, kan fler små barn ges ökad möjlighet till mertid med sina föräldrar. Vi vill att en förälder skall kunna blikommunal dagbarnvårdare åt eget barn - med likvärdigersättning som en dagbarnvårdare.För att möjliggöra detta krävs det att vissa ändringar görs ikommunallagen. En allmänt vedertagen grundsats när det gäller denkommunala kompetensen är att en kommun inte utan stöd i lag ellerförfattning får lämna understöd till enskilda personer. I praxis har ocksåfastställts att kommunfullmäktige inte har befogenhet att införa s.k. kommunalvårdnadsersättning, vilket detta skulle kunna ses som. (Beslut om att ersättadagbarnvårdare för vård av eget barn tillsammans med andra barn har däremotansetts vara förenligt med lagen.) ser det som angeläget attregeringen återkommer med ett lagförslag som gör det möjligt att blikommunal dagbarnvårdare åt eget barn.Stockholm den 20 september 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()
mot · GO02K379 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K379av Vallius, ()Informationsansvaret om minoritetspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information till kommuner och landsting om den nationellaminoritetspolitiken.MotiveringSveriges riksdag beslutade om ensamlad nationell minoritetspolitik till skydd för de nationellaminoriteterna och minoritetsspråken. Beslutet innebär attSverige åtar sig att stärka de nationella minoriteterna i landetoch ge deras språk det stöd som behövs för att de skall hållaslevande.Riksdagens minoritetspolitiska beslut innebär att undertecknat ochratificerat språk- och ramkonvention. Minoritetspolitiken berörbåde de s.k. förvaltningsområdena och riket i stort.Eftersom minoritetspolitiken till sin karaktär är något helt nytt för detsvenska samhället är det viktigt att staten tar sitt ansvar för information ochupplysning till olika beslutande instanser i dessa frågor. Det är angeläget attregeringen ser till att och skyndsamtverkställer sin informationskyldighet till kommuner och landsting om detminoritetspolitiska beslutet och dess konsekvenser i både förvaltningsområdetoch övriga landet.Stockholm den 4 oktober 2000Paavo Vallius (s)()
mot · GO02K380 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K380av , ()Porrklubbar m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbud mot porrklubbar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbud mot reklam för porrklubbar.MotiveringDet är förvånande att det i vårt förhållandevis jämställdasamhälle fortfarande får finnas porrklubbar vars syfte är attlyfta fram kvinnan som sexobjekt. Reklamen för porrklubbaroch massageinstitut bidrar därutöver att ge en snedvridensyn på relationer mellan män och kvinnor. Den påverkaräven långsiktigt kvinnosynen i samhället och synen påsexualitet. I ett jämställt samhälle är det oacceptabelt attkvinnor exponeras som sexobjekt i reklam för porrklubbar.Förutom att porrklubbarna ger en snedvriden syn på sexualitet ochrelationer så finns det ofta kriminalitet och annan brottslig verksamhet ianknytning till porrklubbar. Det är heller inte ovanligt med prostitution ianslutning till porrklubbar. har toleransnivån förkvinnoförnedrande budskap tyvärr höjts. På kan man alltförofta se mindre lastbilar med ljusreklam för porrklubbsverksamhet. Utöver detuttryck för en ojämlik kvinnosyn som denna verksamhet i sig ger uttryck förutgör bilarnas ständiga trafik runt om i en onödigmiljöbelastning. Andra klubbar använder sig av metoden att sprida reklamengenom att slänga lappar på stadens gator och trottoarer. Det är därför hög tidatt den offentliga miljön befrias från denna sociala och miljömässiganedsmutsning och förnedring.För att komma tillrätta med den motorburna porreklamen torde det intevara omöjligt att införa regler eller tolka gällande lagrum på ett sådant sättattverksamheten kan stoppas. Detta kan förhoppningsvis ske genom attmotorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blirtillståndspliktiga. Beträffande porrklubbarnas verksamhet anser vi att ävendessa måste förbjudas. Vi är väl medvetna om att detta skulle kunna innebäraen risk för s.k. svarta porrklubbar, men samhället måste vara tydligt med vadsom accepteras eller inte.Porrklubbarnas verksamhet är inte förenlig med en jämställd syn påmänniskor.Stockholm den 4 oktober 2000Sylvia ()()()