mot · GO02N325 · 2000-10-05 00:00:00 — Organ som ser till så att samverkan mellan näringsliv och högskolakan intensifieras måste få finnas kvar.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. Närsamverkan råder mellan ortens företagare, , komvux,gymnasieskolan och universiteten/högskolan ökar regionen som helhet sinkompetens genom att invånarna stärker och moderniserar sina kunskaper.Karlstads univeritet har ett stort ansvar för studienivån i och måstedärför få resurser för sin verksamhet så att kvaliteten kan upprätthållas.8.2 Gymnasier och folkhögskolorEtt flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Attalla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, ärdärför ett viktigt mål. Genom den snabba utbyggnaden avgymnasieskolan som skett har kommit ettstort steg närmare detta mål. Men fortfarande saknas en flexibel och välutvecklad lärlingsutbildning.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl a underlättaför landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmastegymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungerasom en allmän kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande ochför näringslivet. Yrkesorienterade linjer, typ miljöbruksskolan iSunne, bör få riksintag för att öka konkurrensen med större orter.Statens skolor för vuxna och privata aktörer kan i samverkan medgymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger enmångfald av kurser och kompletteringar och behörighet tilluniversitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara denbegåvningsreserv som finns, inte minst på glesbygden. Därmed ges även desom av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor,goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- ochuniversitetsstudier.Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. Deallmänna linjernas fjärde år utgör ett värdefullt komplement för dem som villha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar.Folkhögskolorna är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen och dessspeciella sammanhållning och gemenskap, ofta med en ideologisk grund,utgör något mycket positivt för många av dess elever. En folkhögskolabelägen i lands- eller glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få någraelever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier.Studieförbunden fyller en stor roll på landsbygden. Speciellt när det gällerspråkkurser och IT-utbildning. Det är därför viktigt att studieförbunden får deresurser som krävs för att deras verksamhet skall kunna fortsätta.9 Fler jobb på landsbygdenDen bästa förutsättningen för att skapa fler jobb i hela är attpolitiken läggs om i en riktning som skapar fler jobb genom företag.Folkpartiet har en hel rad förslag för att förbättra för företagen ochföretagsamheten. Det handlar främst om sänkta skatter på arbete och attför företagsamheten skadliga skatter såsom t ex dubbelbeskattningen tasbort.Det är dock viktigt att peka på att det inte enbart är en gynnsammarebeskattning som medverkar till fler jobb. Det måste också bli mindrekrångligt att starta och driva företag. Befintlig basindustri får inte drabbasavpålagor så att dess överlevnad äventyras. har lagt fram ett s.k.startpaket som på ett tydligt sätt visar hur mycket enklare det kan göras attstarta och driva företag. Sammantaget har föreslagit följande:- Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med ca femprocentenheter. Detta skulle vara av stor betydelse inte minst förturistbranschen- Arbetsgivaravgifterna för tjänster riktade mot hushållen reduceraskraftigt i enlighet med det förslag som presenterar.Hushållsnära tjänster- Småföretagardelegationens förslag genomförs i sin helhet- Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopaddubbelbeskattning. Möjligheterna för kvinnor och invandrare att kunna fåtillgång till riskkapital måste förbättras- Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en tillsätts - med hög politisk prioritet- Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med blandannat ändrade turordningsregler och slopad facklig vetorätt motentreprenader- Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor- De direkta företagsstöden minskar och etableringshinder undanröjs- Flertalet kommunala bolag bör avvecklas- Förmögenhetsskatten bör slopas på siktPå många mindre orter har småföretagen en stor betydelse för att skapalivskraft i bygden. Ofta är företagen knutna till den särskilda känsla somkan finnas på olika orter: "företagarandan" utgör en del av den lokalakulturen.Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orterdomineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning tillbygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig föratt klara det s.k. "medföljarproblemet": Att båda makar behöver arbete inärheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i landsbygden. Inomjordbrukssektorn är dessutom många företag en kombination mellan jordbrukoch annan verksamhet, vilket ökar deras betydelse. Lantbruksföretagensvillkor styrs till stor del av EU:s jordbrukspolitik. Lantbruksföretagen harstorbetydelse för landsbygdens utveckling, både företagen som sådana och denviktiga miljöskapande funktion som lantbruket utgör. Men för attjordbrukssektorn skall kunna överleva får dess villkor inte bli sämre än iövriga EU-länder. Ett exempel är bränsle till jordbrukets maskiner som ärdyrare i än i andra EU-länder.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig ocksåför småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har godamöjligheter och väljer att investera i , I många fall är landsbygdensmindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvis EU-medlemskapet, en skattepolitik som befrämjar tillväxt och satsningar påutbildning och infrastruktur viktiga.Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftningsom är illa anpassad till deras verksamhetsformer. Här måste också vikten avett svenskt EMU-medlemskap vägas in som en positiv faktor.9.1 Statliga myndigheters lokaliseringUnder en lång rad av år har statliga myndigheter flyttats från till övriga landet. Vi är positiva till en fortsatt utlokalisering avstatliga myndigheter. Speciellt gäller det nya organ där jobben inte finns"någon annanstans" tidigare. Här bör huvudregeln så långt det är möjligtvara lokalisering utanför storstadsregionerna.9.2 TurismTuristsektorn är av stor betydelse för , ja, för stora delar avlands- och glesbygden i hela . Denna bransch bör få möjlighet attstödjas och utvecklas så att en bygd kan överleva. är momsen 12 %på rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samtupplåtelse av campingplatser och motsvarande campingverksamhet.Vidare på personbefordran utom sådan befordran där resemomentet är avunderordnad betydelse samt på skidliftar. Jag föreslår som ett nytt förslagatt momsen på biluthyrning sänks till samma nivå som övrigpersonbefordran. I de delar av som är glest bebodda och som hardålig kollektivtrafik skulle turismen underlättas om momsen på hyrbilarsänktes. Momsen på liftbiljetter bör också ingå i 12 %-gruppen urkonkurrenssynpunkt med grannländernas fjällvärd.På sikt bör den sänkta turistmomsen breddas till fler sektorer såsomrestaurangnäringen.9.3 Slopa den statliga inkomstskatten i skogslänenDen statliga inkomstskatten i skogslänen (, ochNorrland) bör avskaffas. Ett problem i lands- och glesbygden är att fåvissa högutbildade yrkesgrupper att ta jobb där. Ett exempel på detta ärläkare. I många områden, främst i , och Norrlandsinland är det svårt att rekrytera läkare. Här skulle en slopad statliginkomstbeskattning kunna hjälpa till i rekryteringsprocessen. Effektenskulle bli att den som tjänar skulle få 1 640kronor mer i plånboken. En sådan ökning av den disponiblainkomsten skulle få fler akademiker att vilja bosätta sig i lands- ochglesbygdsområden. Detta är ett tydligt exempel på en regionalpolitik därmänniskan sätts i centrum.9.4 Prova möjligheten med studieskuldsavskrivning iglesbygdenFrågan om att låta dem som flyttar och tar jobb i glesbygden få sinastudieskulder avskrivna har diskuterats . I finns ettsådant system. Som ett ytterligare förslag för att få akademiker att flyttatill glesbygden föreslår vi att ett system med avskrivning av studieskulderprövas i , samt . Systemetmåste utformas på ett sådant sätt att det uppmuntrar till kvarboende ävenefter det att lånet avskrivits.9.5 Reformera de regionala tillväxtavtalenDe lokala tillväxtavtalen infördes i samband med beslut omregionalpolitiken . linje när det gäller dessa avtalhar varit att de visst kan vara värda att prövas, men tror vi intesom regeringen att avtalen är kungsvägen för att lösa regionalpolitiskaproblem. Positivt är att det runt om i landet har upplevts att avtalen harinneburit att många olika parter har kunnat träffas under nya former ochdiskutera problemen. Liknande avtal finns i andra länder. I Frankrikefinns det tillväxtsavtal av en annan modell med statlig garanti omtillväxtmedel som kan vara värd att pröva även i , så att inte statenslår undan benen på avtalen när de precis börjat fungera. Avtalen måsteutvärderas och statens roll i avtalen måste förtydligas.Även här vill vi påpeka att för att avtalen skall fungera så är det viktigt anlägger ett underifrånperspektiv så att de enskilda är med i processenhela tiden.10 Kultur och fritidTillgång till kultur och bra fritidsaktiviteter är en mycket viktigförutsättning för att skapa utvecklingskraft och en anda av kreativitet ilandsbygderna. Kultur är i sig en kreativ verksamhet, och skapande ochutvecklingskraft inom detta område föder lätt samma tendenser på andra.Vidare utgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändigomprövning - ett exempel är de bygdespel som inte sällan samlatmedborgarna till gemenskap och nytänkande. Tillgång till kultur är ocksåen viktig förutsättning för att kunna attrahera och behålla nyalandsbygdsinnevånare. Kultur är därför ingen lyx, som kan ges lägreprioritet än andra ansträngningar att utveckla landsbygden. Dekommunala musik- och kulturskolorna samt biblioteken utgör oftagrundbulten inom kulturen och måste värnas.Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturella insatser ilandsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inom länsanslagets ram förprojektverksamhet. Vi vill dessutom lyfta problemet med den starkakoncentrationen av de statliga kulturanslagen till . Det är angelägetatt kulturkonsumtion kan spridas över hela landet och därför börkulturanslagen riktas på ett annat sätt än idag.Bra aktivitetsfrämjande fritidsaktiviteter är av stor betydelse för livet ilandsbygden. Föreningslivets verksamheter bör stödjas i regioner där natur-och vildmarksliv samt turism är dominerande inslag. I den dagligaverksamheten finns en rik uppsjö av aktiviteter även för de fast boende vidrätt engagemang.Vettiga fritidsaktiviteter för ungdomar är av mycket stor betydelse. Inteminst för ungdomars vilja att bo kvar i bygden. Här har kommunen ett stortansvar att uppfylla genom att ordna bra fritidsaktiviteter som attraherarungdomarna. Det får inte bli så att det enda som erbjuds i ett mindre samhälleär att hyra en videofilm på macken tillsammans med chips och coca-cola.11 Stödområden och EU:s regionalpolitiskastödDe direkta stöden till regionalpolitiken måste minska och Folkpartietslinje för de stöd som trots allt måste finnas kvar utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till regional nivå och förenklingoch schablonisering av de regionalpolitiska stödformerna. Denna strategivar också huvudinriktningen i beslut om regionalpolitikenvåren 1994 under den borgerliga regeringstiden.Folkpartiet röstade nej till beslutet om att jordbruk, skogsbruk,trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet intelängre skulle få sänkta socialavgifter i stödområdet. Beslutet drevs tyvärrigenom i av en majoritet bestående av socialdemokrater ochmoderater. Sänkta arbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för attöka antalet jobb. De branscher som drabbas utgör dessutom en betydande delför att få människor att bo kvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta ikombination med annan näringsverksamhet och de lämnar, inte minst inomjord- och skogsbruket, ett betydande bidrag till att hålla landsbygden öppenoch levande. Den borttagna sänkningen av dessa socialavgifter bör återinföraspå ett sätt så att de inte bryter mot eller på annat sättkompenseras.EU:s översyn av målområdena måste innebära att den "lilla"regionalpolitiken anpassas så att inte effektiva satsningar i de mest utsattadelarna av landet motverkas. ser med oro på utspädningen av deregionalpolitiska stöden till allt större områden i landet.För att EU:s regionalpolitiska stöd skall kunna utnyttjas effektivt krävs detatt staten tar sitt ansvar och ställer upp som medfinansiär.Ett underifrånperspektiv måste också anläggas vad gällerstödområdesfrågor. Länen måste få mer att säga till om. Det gäller inte minstden administrativa indelningen när det gäller EU-stöd där regeringen motlänens vilja gjort indelningen. Denna indelning måste vara lokalt förankrad.11.1 Besluten skall fattas i regionernaMedborgarnas inflytande på den regionala nivån bör stärkas genom nyadirektvalda regionfullmäktige. De skall ersätta landstingen och dessutomöverta betydande delar av länsstyrelsernas och andra statliga organsuppgifter. Vi tror att regionfullmäktige på fler ställen kommer attstärka regionerna i och därmed regionalpolitiken. Ett folkvaltorgan med regionala politiker som beslutar om regionala frågor görbeslutsgången öppnare och det politiska ansvaret tydligare.11.2 EU:s regionalpolitiska stödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar som öppnats genommedlemskapet i Europeiska unionen har inneburit att regionalpolitiken isnäv mening tillförs ytterligare medel. Dessa resurstillskott skall påeffektivaste och mest ändamålsenliga sätt utnyttjas för att bidra till att deregionalpolitiska målen nås. Inom strukturfondernas olika målområdenkommer nya former för lokalt och regionalt inflytande att byggas upp.Här kan interreg. programmen vara viktiga för gränsnära kommuner somsöker samverkan med länder utanför EU. Vi anser att detta kan leda till attspännande samarbetsmönster utvecklas. Men detta får inte innebära attbyråkrati och målområden utvecklas så att det hämmar eller förhindrar ennaturlig utveckling av småföretagandet. Den byråkrati som utvecklats iadministrationen av målområdena måste förenklas, och hjälp medansökan och redovisning måste tillhandahållas av respektive myndighet.11.3 Använd arbetsmarknadspolitiska medel friareNågra län i - , , , ochJämtlands län - har fått använda de arbetsmarknadspolitiska medlenfriare. tycker att detta var bra och bör fortsätta i hela landet.Det är dock viktigt att poängtera att arbetsmarknadspolitiken är ochförblir en statlig angelägenhet och en delegering av besluten endast skallavse delegering till statliga organ på lokal nivå, dvs den lokalaarbetsförmedlingen, och inte till kommunen. Problemen påarbetsmarknaden är inte enbart knutna till skogslänen utan finns även påandra håll i . Det finns många andra län som visar en mycketdyster långsiktig utveckling.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()