mot · GO02A811 · 2000-10-05 00:00:00 — Denna del blir då möjlig att ta ut också somarbetstidsförkortning per dag, eller eller att spara till enriktigt lång semester. För att öka individens frihet vill vi i detta avseendeförändra semesterlagen med ett tillägg i 10 § andra stycket om att betaldsemester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning.Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än männen. Flestdeltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell- och restaurang samt handel.För andra kvartalet 1999 var det av de sysselsatta männen somarbetade deltid och av de sysselsatta kvinnorna som arbetadedeltid. Deltidsarbetandet har legat relativt från föregående år, ochtrots att det i vissa branscher råder en stor arbetskraftsbrist kvarstårproblemetmed de deltidsarbetande som vill har högre sysselsättningsgrad. Enligtstatistiken från vill av de kvinnor som arbetar deltid ha en högre anställningsgrad.Många av de deltidsarbetande klarar inte den egna försörjningen vilket ärskälet för att vilja öka sin anställningsgrad. Det är viktigt att de som såönskarfår möjlighet att gå upp i anställningsgrad när tjänster ledigförklaras.Offentlig sektor, såväl kommuner som landsting och stat, har ett stort ansvarför att gå före och tillskapa heltidstjänster.Lika lön för lika arbeteVägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång.Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan könen ochskillnaderna bara ökar ju längre man arbetar.1997 var männens medellön , medan kvinnornas var 16 200.Av 89 yrkeskategorier som gått igenom är det bara itre som kvinnor tjänar mer än män: förskolärare/fritidspedagog, köksbiträdeoch speciallärare. Lönesättningen avspeglar värderingar. Bakom dessa liggertraditioner samt arbetsgivares och fackförbunds uppfattningar om olikaarbeten. Många olika faktorer styr löneutvecklingen - tillgång,efterfrågan, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor sökersig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser vilket leder till ettutbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta har särskilt gällt vårdochomsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentligasektorn. Bemanningsföretagen har något förändrat situationen.Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiveradelöneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högsta prioritet.Arbetsvärdering är en metodik där arbetsuppgifter jämförs. I ettprejudicerande fall 1995 i beslutade Arbetsdomstolen attarbetsvärderingen inte var tillräckligt genomförd och det blev ingen dom. Dethar visat sig omöjligt att hitta ett arbetsvärderingsinstrument somhåller juridiskt. Självfallet bör man fortsatt pröva instrumentet, men ocksåsträva efter att hitta andra användbara metoder.Arbetslivsinstitutets undersökning "Kvinnors och mäns löner 1997" visaratt den genomsnittliga löneskillnaden är något större mellan män och kvinnori offentlig sektor än i privat. Den visar också att löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor ökar med stigande ålder. undersökning visarockså att de genomsnittliga löneskillnaderna mellan kvinnliga och manligachefer är relativt små, sedan växer de. En förklaring ärattyngre kvinnor väljer sektor och har en utbildning som är merkonkurrenskraftig/mer lik männens. Av de kvinnliga cheferna är 9 procentyngre än mot av de manliga cheferna. av deyngre kvinnliga cheferna är anställda i privat sektor.1999 erhöll JämO ytterligare medel för att möjliggöra en effektiviseringoch rationalisering av verksamheten. ställde sig positivatill regeringens förslag om extra tilldelning till JämO förutsatt att de 2 nyamiljonerna skulle användas till att konstruktivt arbeta med att utjämnalöneskillnaderna för lika arbete. I JämO:s årsredovisning går det att utläsa attområdet för diskriminering och arbetsvärdering har minskat sin andel medanområdet information har ökat. Visst är information nödvändigt men medtanke på återkommande rapporter om lönediskriminering mot kvinnorna samtatt få kvinnor återfinns bland näringslivet och den offentliga sektornschefsposter ställer vi oss frågande till JämO:s prioritering. Det är av störstavikt att arbetet med att konkret arbeta med diskrimineringsfrågorna prioriteraskraftfullt.Statliga myndigheter skall enligt regeringens budgetförslag arbeta meraaktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Dessa opreciseradeformuleringar motsvarar inte på något sätt kvinnors förväntningar om lika lönför lika arbete. Lönerna i är synnerligen ojämlika. Densenaste statistik som finns att tillgå () visar att blandhandläggarna i exempelvis Statsrådsberedningen tjänar männen drygt 6 000kr mer än kvinnorna.I tabellen nedan redovisas medellönen för kvinnor och män ipersonalkategorin "handläggare". Uppgifterna hämtade frånRegeringskansliets material för kvartal 2, 1999.Tabell 1: (Departement Kvinnor Män Alla )Det är inte för mycket begärt att den regering som ständigttalar om att är världens mest jämställda land börföregå med gott exempel nationellt och internationellt. Viförväntar oss att åtgärder vidtas för att komma tillrätta meddessa missförhållanden.JämställdhetsmärkningAtt förbättra kvinnans villkor på arbetsmarknaden ärsannolikt en av de största framtida politiska utmaningarna.Vår starkt könsuppdelade arbetsmarknad motverkarjämställdhet. Att arbeta med ett kvalitetskriterium förjämställdhet, möjligt att utvärdera och att använda imarknadsföring, är en väg att gå. Kriterierna skulle ställavissa krav på t.ex. jämställdhet i bolagsstyrelse,företagsledning och produktion. Det är viktigt att enjämställdhetsmärkning fokuserar på människan i företagetsnarare än på produkten.Kristdemokraterna anser att JämO:s förslag om att kriterierna förjämställdhetsmärkning borde innefatta hur personalpolicyn utformas ärintressant. En bra föräldrapolicy skulle vara ett av kraven för att ett företagskulle kalla sig jämställt. Detta synsätt stöds även av projekt som genomförtsinom LO och TCO. Regeringen har tillsatt en utredning omjämställdhetsmärkning. menar att utredningen bör gestilläggsdirektiv när det gäller att också beakta en föräldrapolicy som ettkriterium för jämställdhetsmärkning.Hushållsnära tjänsterGenom statliga subventioner kan man reducera kostnadernaför vissa tjänster riktade mot hushållen och därmed stimuleratill ökad sysselsättning och minskad svart handel. Ett sådantsystem föreslås handla om hushållstjänster som utförs iarbetsgivarens hem.Regeringen har vid ett antal tillfällen gjort riktade satsningar till specifikabranscher, till exempel ROT-avdraget.Om man vill skapa goda karriärmöjligheter för kvinnor är det viktigt attutforma beskattningen så att det går att köpa hushållstjänster till ett rimligtpris. Detta skulle få en rad direkta effekter. Det skulle leda till att långtflertjänster i hushållet som är traditionellt kvinnligt arbete i hemmen får likaskattemässiga villkor som de traditionellt manliga. Rimliga priser påhushållstjänster skulle möjliggöra för de kvinnor som utförhushållstjänster på en svart marknad att få riktiga jobb och därmed enbetydande trygghet i form av lön, pension, försäkringar osv. Det skulle blibetydligt fler arbetstillfällen. Det skulle ge ungdomar en öppning påarbetsmarknaden. Vidare skulle det underlätta för äldre kvinnor att stannalängre på arbetsmarknaden samt underlätta för många av invandrarkvinnornaatt komma in på arbetsmarknaden.Invandrarkvinnornas situationInvandrarkvinnornas kompetens måste tas till vara. Dehamnar ofta sist i kön till arbete. I vårt land finnsmycket språkkompetens samlad, genom alla de personersom kommit hit från andra länder. Den specifikakännedomen om olika länders kultur är en ovärderligkunskap att använda inom t.ex. exportindustrin. Trots dettalåter vi speciellt invandrarkvinnorna vara utan fotfäste påarbetsmarknaden. 1998 ligger sysselsättningsgraden, dvsandelen sysselsatta av befolkningen , för kvinnormed utländskt medborgarskap på . En särskildinsats behövs för att inventera invandrarkvinnors specifikakompetens som t ex kan vara till stor nytta förexportindustrin. Dessa kvinnor bör sedan ges utbildning omsvenskt arbetsliv.Näringsliv/regionalpolitikVåren 1998 fattade beslut om en ny näringspolitik,där den regionala näringspolitiken knyts ihop med dennationella. De regionala tillväxtavtalen (RTA) är ettinstrument för lokal och regional utveckling. Tillväxtavtalenär en arbetsform som blivit permanent. Arbetet har integått smärtfritt. Rollfördelningen mellan staten ochkommunerna upplevs som oklar. Företagens erfarenhetermåste bättre tas tillvara i kommunernas verksamheter. Detupplevs på flera håll som om heltdominerat och styrt arbetet. Den demokratiska förankringeni kommunerna är undermålig.Det är viktigt att tillväxtpolitiken integreras med familjepolitik,välfärdspolitik och jämställdhetspolitik. En nödvändighet är att såvälkvinnliga som manliga synsätt tillförs processen. Tillväxtavtalen ger kvinnorchans att delta i det regionala utvecklingsarbetet och inte bara vara föremålför jämställdhetsåtgärder. Tyvärr har jämställdhetsperspektivet kommit bort iden första etappen av arbetet med tillväxtavtalen. Kvinnor har varitunderrepresenterade i arbetsgrupperna och jämställdhetsperspektivet saknas imånga av de inkomna dokumenten.Verksamheten vid Nationellt resurscentrum för kvinnor skall nu integrerasi tillväxtavtalen och bli en del av ordinarie verksamhet. Resurs-centrum arbetar för att stärka kvinnors inflytande i regionen och stärkakvinnors ställning i samhället. Det totala antalet kvinnliga företagare ökademed . Antalet företag som leds av mänökade med . Risken att försvagakvinnors möjligheter i och med den förestående integreringen får inteunderskattas. anser att utvecklingen noga bör följas.Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt somsjälvfinansieringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentligfaktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet tillföretagande. Det förslag om entreprenörsfonder som utvecklats gemensamt avIndustriförbundet och är angeläget att genomföra. Här ges ocksåprivatpersoner förutsättningar att delta. ser positivt påutvecklingen av entreprenörsfonder.UtbildningspolitikAlla barn är unika. Skolan ska sträva efter att möta varjebarn utifrån dess särskilda behov. Skolan ska också tatillvara skillnader mellan pojkar och flickor i mognad,värderingsmönster, språk och prestationer.Jämställdhetsarbetet i skolan får aldrig ta sikte på att utjämnabiologiska skillnader mellan flickor och pojkar, utan iställetatt skapa respekt för olikheter och att ge utrymme och likamöjligheter för båda könen.Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedlanormer och värderingar till elever. Det är viktigt att aktivt förmedla att denvärdegrund som finns fastlagd i läroplanen har sitt ursprung i en etik somförvaltas av tradition och västerländsk humanism. Den handlar alltsåom alla människors lika värde, om att behandla sin kompis som man själv villbli behandlad osv. I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpavarje tendens till mobbning. menar att en nollvision motmobbning måste införas. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljömåste säkras. Den könsrelaterade mobbningen i form av könsord etc. somidag är vanligt förekommande på skolgårdar måste uppmärksammas som denkränkande handling den är. Åtgärder för att förebygga och komma tillrättamed den bör inrymmas i varje skolas åtgärdsplan mot mobbning.Universitet och högskolorAv de 65 700 som påbörjade enuniversitets/högskoleutbildning / 97 var 57procent kvinnor. Samma läsår var fördelningen av deutfärdade examensbevisen mellan kvinnor och män ungefär60/40.Kvinnor fullföljer utbildningen och tar grundexamen i högre grad än män.Men könsuppdelningen är tydlig. av dem som tog examen1996/97 inom området undervisning var kvinnor. Men av dem som togexamen inom ämnesområdet teknik och naturvetenskap var endast 29 procentkvinnor, vilket trots allt är en ökning från föregående år.Utredningen (SOU 1997:137)"Glastak och glasväggar?" pekar dock på attdet faktiskt sker en konsekvent förändring av yrkesval, även om det gårlångsamt. Flertalet utbildningar har lägre grad av könsberoende än för tioår sedan. En avvikande bild visar utvecklingen av bibliotekarier, farmaceuter,psykologer och banktjänstemän, där det kvinnliga inslaget blivit alltmerdominerande.Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att skapa ett mer jämställtsamhälle. Många av framtidens opinionsbildare och beslutsfattare inom bådeprivat och offentlig sektor finns på våra högskolor. Högskolan har därförett särskilt ansvar för att erbjuda studenterna de förutsättningar som krävs föratt attityder och normer skall förändras. Debatten har alltför ofta inriktatsochfokuserats på ett kvantitativt synsätt på jämställdhet där könsfördelningen harfått stå i fokus. Visst måste könsfördelningen förändras inom högskolan ochpå många andra håll, men minst lika viktigt är att högskolan präglas av ettjämställt tänkesätt och en jämställd arbetsmiljö.I högskolornas jämställdhetsarbete bör jämställdhetsplanerna vara ettviktigt inslag. Beklagligt nog saknar många högskolor enjämställdhetsplan. Detta måste åtgärdas. Planerna behöver dockinte omfatta studenterna eftersom de inte omfattas av jämställdhetslagen. Detbör ses som en självklarhet att studenterna skall åtnjuta samma rättsliga skyddsom anställda vid högskolan. Enligt undersökningar gjorda vid högskolor ochuniversitet är det oroväckande många av de kvinnliga studenterna som harvarit utsatta för någon form av sexuella trakasserier. Det är svårt att direkttillämpa jämställdhetslagen även för studenter eftersom det är en arbetsrättsliglag, men det är rimligt att jämställdhetslagen används som förebild för attinföra en jämställdhetslagstiftning i högskoleförordningen. Regeringen börsnarast återkomma till med ett förslag om detta.En högskolelärarexamen bör införas, där jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv ingår.Forskningsbetingelserna måste kunna formas så att hänsyn tas till kvinnorsoch mäns specifika situation i samband med att de blir föräldrar.En forskningsrapport från Förvaltningshögskolan i visar attendast av kurslitteraturen vid de undersökta institutionerna ärskrivna av kvinnor. har författats av kvinnor och mängemensamt och resten av män. Män och kvinnor skildrar med olika språk,från olika perspektiv och med olika stoffurval vilket kan stimulerastudenternas tänkande och debatt. De största utgivarna borde ta ett störreansvar för att främja jämställdheten genom tillgång till litteratur av såvälkvinnliga som manliga författare i någorlunda goda proportioner.Studiestödet/studiefinasieringen måste ses över så att inte ensamståendemed barn missgynnas i en studiesituation, utan att det är möjligt att fullföljastudierna i kombination med aktivt föräldraskap. förordaren översyn av studenternas helhetssituation. Särskilt bör de ekonomiskavillkoren för studerande med barn samt ett mera enhetligt regelverk avstudiefinasiering vid gymnasiestudier belysas.Inom forskningen är av professorerna kvinnor, 24 procentav disputerade forskare är kvinnor och av doktorander är kvinnor.För att öka kvaliteten och bredden i forskningen är det viktigt att andelenkvinnor ökar inom dessa kategorier. Många kvinnor har dessutom ett stortintresse för tvärvetenskaplig forskning, vilket är berikande för helaforskarvärlden.Annan utbildningKvinnor får ofta billigare och kortarearbetsmarknadsutbildningar än män. Denna obalans måsteåtgärdas. Inte minst måste kvinnor beredas möjlighet till brautbildningar inom IT-sektorn. Lika många kvinnor som mängår utbildningar, men männen får toppjobben.Arbetsförmedlingarna har en uppgift att matcha kvinnornapå detta område. Kvinnorna måste få chansen att formaframtidens IT-utbud i lika hög grad som männen.Såväl kvinnor som män ska ha tillgång till ett livslångt lärande. Kvinnorvisar ofta ett större intresse för fortbildning och kompetenshöjning, exkunskapslyftet. En väg att stimulera kompetensutveckling är viautbildningskonton. föreslår att arbetstagare ocharbetsgivare skall få möjlighet att upp till en viss nivå avsätta pengar tillettavdragsgillt utbildningskonto. Under studietid skulle man kunna ta ut pengarfrån kontot för att finansiera arbetsuppehållet. Det uttagna beloppet belastasdå med inkomstskatt. För den enskilde innebär utbildningskontot en utmärktmöjlighet att genom skattefri avsättning själv välja tidpunkt för att utanekonomiskt avbräck genomföra studier. Anställda kan genom ett växandekonto själva söka efter lämpliga utbildningsvägar som ger möjlighet till nyaarbetsuppgifter, till avancemang och högre lön. Det ligger i den anställdeseget intresse att finna utbildningar som leder till ett kunnande som efterfrågaspå arbetsmarknaden. utbildningskonto skiljer sig avsevärtfrån det system som regeringen antyder, även om någon exakt utformningännu inte finns, där det framförallt är arbetsgivare och fack som kommer attstyra den enskildes utbildning.Den kunskap som förvärvats på arbetsmarknaden och i hemarbete börockså värderas vid ansökan till utbildning eller anställning. En dokumentationsom erhålles genom provavläggelse hos ett valideringsinstitut är en åtgärdsom diskuterats i samband med att invandrares kunskap ska synliggöras.Detta system bör kunna användas för alla medborgare. Förslaget bör utredasnärmare.Makt och inflytandeForskningen visar att beslutsfattares könstillhörighet medstor sannolikhet inverkar på de politiska besluten. Det äralltså en viktig åtgärd att skapa förutsättningar för bättre ochbredare beslut som innefattar både mäns och kvinnorskompetens, synsätt och prioriteringar. Det är glädjande attkvinnorepresentationen ökat i de politiska församlingarna.Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter.Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme ijämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat falltappar politiken och politikerna i trovärdighet. Jämställdhetsministernkritiserar ofta näringslivet för att det finns för få kvinnor på beslutandeposter.Det gör det extra viktigt att regeringen månar om måluppfyllelse för egen del.Därför är det mycket anmärkningsvärt att av de 62 myndighetschefer somregeringen utsett är endast 17 kvinnor. Det har inteförbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast 1 av 4myndighetschefer är kvinna. Detta är ett underbetyg åt en regering som harökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller Sverigesom världens mest jämställda land.Regeringen åberopar SCB:s statistik om att andelen kvinnor på chefsnivåär högre i offentlig sektor än i privat. Det är ett märkligt påpekande med tankepå att den procentuella andelen anställda i offentlig sektor till ärkvinnor. Självklart bör detta avspeglas i antalet chefer. Dessvärre är andelenkvinnliga chefer i offentlig sektor .KvinnofridDen yttersta bristen på jämställdhet tar sig uttryck i detökande våldet mot kvinnor. Det är helt oacceptabelt attkvinnor ska behöva leva med risken att utsättas för våld. Ibetänkande 1998/1999:JuU3 beslutades om en ändring avfridskränkningslagen. Det är tveksamt om dessa förändringarär tillräckliga. Vi hävdade i enlighet med Lagrådets yttrandeatt lagen om fridskränkningsbrott ger storatolkningssvårigheter. Det är otillfredsställande attriksdagsmajoriteten stiftar lagar som innehåller uppenbarabrister och som inte blir det stöd för misshandlade kvinnorsom krävs. Den kommer enligt vårt förmenande inte attförbättra villkoren för de drabbade kvinnorna. Från 1oktober 1998 till polisanmäldes drygt1000 kvinnofridsbrott. av de anmäldabrotten har gått till åtal. Detta visar på behovet av en tydliglagstiftning. Regeringen bör noga följa utvecklingen på dettaområde.Varje år anmäler 20 000 svenska kvinnor en man för misshandel. Endastvar femte anmälan leder till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst och hälso- ochsjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Samarbetetmellan myndigheterna behöver fördjupas och handläggningen bli effektivare.Hela rättsapparaten måste arbeta snabbare. Polisens minskade resurserinnebär ett urholkande av rättssäkerheten, och därför anslårKristdemokraterna betydligt mer resurser till rättsväsendet i sittbudgetförslag.Välutbildade poliser med kunskaper om orsakerna till våldsbrott och omhur våldet påverkar offret kan positivt bidra till kvinnans fortsatta agerandeoch hennes möjligheter att bli av med det ständiga hotet om misshandel,innan det är . Både polis och åklagare kan fortfarande göra mycketmer i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor. Den redovisning av eninventering i 11 av 21 polismyndigheter som haröverlämnat till regeringen visar bl a att alltför stort ansvar läggs på denenskilda polisen. Videokamera används endast i vissa polisdistrikt. Detta ären bra metod för att säkra bevis under förutsättning att kvinnan inte motsättersig att bli filmad. Vikten av att dokumentera misshandelsskador kan inte nogunderstrykas.Droger ligger bakom mycket kvinnovåld. Två tredjedelar av våldsbrottenmot kvinnor begås inomhus av en för kvinnan tidigare bekant person. Fleramisshandelsfall sker när krogarna stänger. När regeringen nu införlördagsöppet på Systembolagen ökar med stor sannolikhet också våldet motkvinnor och barn. menar att det även fortsättningsvis börvara lördagsstängt på Systembolaget. Konsekvenserna av lördagsöppet måstenoga följas upp.Antalet kvinnor som kommer med anknytning till en man i ochblir misshandlade har ökat kraftigt. Den s k tvåårsregeln, vilken försattkvinnorna i en tvångssituation, har tidigare kritiserats. Denna regel innebäratt, när en utländsk man eller kvinna kommer till för att gifta sig meden svensk medborgare, får han/hon numera vanligen tolv månadersuppehållstillstånd. Består förhållandet får kvinnan eller mannenpermanent uppehållstillstånd. Efter hårda påtryckningar från bl ariksdagsledamöter har vissa förändringar skett i tillämpningen av regeln.Frågan om tvåårsregeln är under utredning. Både Anknytningsutredningenoch den sk har diskuterat förslag till förändringar. Vi villpåpeka det angelägna i en skyndsam handläggning av frågan.Den snabbt accelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, alltoftare från , till storstäder måste betecknas som ensexualiserad slavhandel. Handeln anses omsätta årligen.Straffsatserna för den som döms är relativt lindriga jämfört medknarkhandeln. Här är det mycket viktigt att EU agerar kraftfullt för att kunnaingripa mot brottsligorna.Brottsoffer kan erbjudas livvaktsskydd. Det är en åtgärd som mångagånger upplevs som integritetskränkande. Det vore rimligare attgärningsmannen får sin frihet beskuren. Lagen om besöksförbud är ett viktigtskydd för kvinnor som hotas, förföljs eller trakasseras. De män somöverträder besöksförbudet bör förses med elektronisk fotboja, eller på annatsätt få sin frihet inskränkt. Straffsatserna för män som överträderbesöksförbudet bör skärpas.Alltför många män som förgriper sig på kvinnor får aldrig någon dom förde brott de begår. Ett hinder är de bristfälliga rättsintygen. Ska någonkunna dömas krävs att det finns bevis. Rättsintygen är ett sätt att säkra bevis.Knappt en tredjedel av rättsintygen är användbara. Resten är av för dåligkvalitet. Då kravet på objektivitet styr åklagarens arbete framstår betydelsenav att kunna säkra bevis som avgörande. I början av läkarutbildningen ingårett avsnitt om rättsintygen. Det finns skäl att repetera detta när studenten harnått en högre medicinsk utbildningsnivå och har en reell möjlighet att kunnagöra en bedömning av misshandelsskador, som kan vara svårtolkade. VidRikskvinnocentrum, RKC, bedrivs forskning om sexualiserat våld. Där finnsett unikt material samlat om kvinnor som utsatts för våld. Ett flertal kvinnorkan följas under sjukhusvård och rättsprocess. Rättsintygens betydelse förutfallen i domstol kan undersökas. Hälsoekonomiska studier kan göras för attbelysa samhällets kostnader för vården av misshandlade kvinnor.En kvinna som utsatts för misshandel eller våldtäkt upplever ofta enmycket svår psykisk press under en eventuell rättegång.