mot · GO02Ub806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub806av , ()Barn, idrott och fetmaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av skolans och förskolans gårdars utformning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärder bör sättas in så att antalet idrottstimmar generelltsett slutar minska i skolan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om olämpligheten i att friluftsdagar minskat i skolan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det olämpliga i att antalet idrottslärare minskar i skolan.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sambandet mellan barns och ungdomars ökade vikt ochminskningen av idrottsutövandet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas ökade ansvar för närmiljöns utformning ochmöjligheter att söka medel för samarbete vid utformning av densamma.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av mer forskning kring kopplingen hälsa ochfriskvård.8.1 Yrkande 5 hänvisat till SoU.InledningEnligt SCB ökade andelen personer med fetma och övervikt iSverige . Ökningen av andelenöverviktiga var störst bland de högutbildade i åldrarna 16-44år. Andra företeelser i samhället, samtliga med enpassiviserande inverkan på individen, ökade under sammatid, t.ex. innehavet av video, bil och persondatorer i hemmen. "Vardagsmotionerandet" verkar ha minskat, trots att denregelbundna, planerade motionen tilltog (från 45 till 57procent) under tidsperioden.Övervikt hos barn och unga är ett reellt hälsoproblem som vi vill skatas på allvar.MatvanorMatbeteenden grundläggs i tidig ålder och följer ofta ettmönster i varje familj. Bra matvanor följer med en människahela livet. Så gör även dåliga matvanor.Tyvärr ser vi trender till att människor äter alltmer snabbmat, attförsäljningen av fryst mat ökar och att dåliga frukostvanor blir allt vanligare.Gammal hederlig matlagning krymper alltså. Och det är ofta ungdomarnasom står för ändrade matvanor.De yngre är morgontrötta och jäktade. Frukosten får bli något som råkarfinnas hemma, inte sällan läsk och en bulle. Om de alls hinner äta hemmainnan de går. En trend är att man helt hoppar över frukosten eller knaprar i sigen chokladkaka på bussen.Småätandet är mycket vanligt i alla skandinaviska länder. Underveckosluten ser vi till att småäta extra mycket. Populäraste mellanmålet ärläsk, bullar, kex, glass, godis och chips. Under veckodagarna kommeromkring av 15-åringarnas energi från småmål och snacks. Energinfrån dessa matintag ökar till under helgerna.Skolan har vid sidan av föräldrarna en stort ansvar för att ge barnen godamatvanor. God mat i fin miljö ger friskare barn som klarar skolarbetet bättre.En studien som fastighetsförvaltaren Skolfastigheter i ,, gjort bland närmare 3 000 högstadie- och gymnasieelever och föräldrartill 3 229 låg- och mellanstadiebarn, visar att det är oerhört viktigt attbarnenäter såväl frukost som lunch om de inte skall drabbas avkoncentrationssvårigheter och olika sjukdomssymtom. Slutsatsen som dras iundersökningen är att det är viktigt att förbättra såväl den fysiska skolmiljönsom andra "trivselfaktorer" kring skollunchen för att eleverna ska fungerabättre under skoldagen och trivas i skolorna. Undersökningen visar också attknappt av högstadie- och gymnasieeleverna aldrig äter vare sigfrukost hemma eller lunch i skolan. Däremot äter av låg-och mellanstadiebarnen frukost och lunch. Men undersökningen visar att ävenmellanstadiebarnen avstår från skollunch av och till.FolkhälsoproblemÖverallt hyllas ett smalt ideal, men vi blir bara tjockare. Ihela världen lider nu lika många av övervikt som avundernäring. Bara i kostar detta sex miljarderkronor i sjukskrivningar och förtidspension.Eftersom en fjärdedel av befolkning inte rör på sig så mycket ärdenna fysiska inaktivitet ett större hot mot folkhälsan än rökning, räknat iantal människor, säger professor vid ochIdrottshögskolan.För yngre barn är chansen större att fetman ska växa bort. Men cirka 70procent av de barn som är överviktiga vid behåller sinövervikt, med andra ord riskerar tjocka barn att förbli tjocka även som vuxna.Vilket i sin tur ofta leder till vissa hälsoproblem.FörskolaI barndomen grundläggs många av våra uppfattningar, blandannat hur vi senare ser på fysisk aktivitet, där inaktivitetsenare kan leda till övervikt. Om ett aktivt levnadssätt blir ennaturlig del av livsformen under de tidiga åren underlättar detför att må bättre i livet. Därför är det av stor vikt att bådeförskolan och skolan uppmuntrar fysisk aktivitet och ocksåanpassar sin fysiska miljö för detta.För att en god fysisk miljö ska uppnås är skol- och förskolegårdarnasutformning viktig.Detta bör ges regeringen tillkänna. Tyvärr har personalneddragningarinom framför allt förskolan medverkat till att dagisbarn numera sällankommer på utflykt. Därför är det än viktigare att förskolans närmiljö ärutformad och anpassad för vild lek och rörelse. För om det finns natur ochbarnen har möjlighet att klättra och rusa runt så blir de vigare, får bättrebalans och klarar koncentrationsövningar bättre och blir mindre irriterade.SkolaDe teoretiska ämnena får allt större plats i skolans värld ochidrotten får stryka på foten. Detta leder tillminskad fysisk aktivitet i skolan. Till exempel försvinneridrottsämnet som obligatorisk B-kurs på natur- ochsamhällsvetenskapsprogrammen . A-kursen iidrott och hälsa är obligatorisk på samtligagymnasieprogram. B-kursen, däremot, är obligatorisk endastpå de stora natur- och samhällsvetenskapsprogrammen. Dettabör ges regeringen tillkänna.Friluftsdagarna har också visat sig sakta försvinna ur skolsystemet, främst istorstadsområdena, vilket är en mycket olycklig utveckling då dessa iblandkan vara elevens enda möte med friluftslivet. Detta bör ges regeringentillkänna. Och utav utförda aktiviteter utgör ridsport endast1,och dans av utbudet. Detta är två grenar som klartintresserar flickor mer än pojkar. Skolorna kanske ska se över sittfriluftsutbud och göra det mer genusanpassat.Andelen idrottslärare i har minskat , vilket börbetraktas som mycket olämpligt, det borde egentligen vara tvärtom. Detta ärnågra larmsignaler som kommit och som ävenRiksidrottsförbundet kommit fram till i en större undersökning från 250skolor spridda över landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Idrottslärare, forskare, läkare, sjukgymnaster - alla vittnar om samma sak.Elevernas fysiska status blir allt sämre.I RF:s rapport kan vi också läsa att i årskurs 1-3 samarbetar endast 27procent av skolorna med någon av de lokala idrottsföreningarna. Förhögstadiet är motsvarande siffra . Här finns en stor potential förökad samverkan. Och kom ihåg, vanor grundläggs tidigt.Data, TV och videoBarnen behöver röra sig mer. För det är inte så enkelt som attsäga att vi äter fel därför blir vi fetare, utan vi rör oss ocksåallt mindre. Det spontana idrottandet verkar försvinna alltmerbland unga, omkring hälften är verksamma iidrottsföreningar. I stället har den fysiska aktiviteten ersattsav stillasittande framför TV, video och dator. Detta samtidigtsom idrotten i skolan får allt mindre utrymme.Vi lever i ett tillrättalagt samhälle. Bilar, rulltrappor, fjärrkontroller ocharbete vid datorer tagit bort nästan all vardaglig fysisk aktivitet för mångamänniskor. Och endast ett fåtal människor motionerar så medvetet att denträningen ersätter den motion folk förr fick "på köpet" på arbetet, i hemmeteller när de skulle ta sig någonstans.Pojkar och flickorEnligt en rapport från är 17procent av de unga flickorna/kvinnorna i åldern 16-24 åröverviktiga och lider av fetma. För de ungapojkarna/männen var motsvarande andelar 14 och 2 procent.Andelarna har i stort sett fördubblats ,både för flickor och pojkar. Ett samband är inte svårt att dramellan minskad idrottsaktivitet i skolan och ökad överviktsom en del i ett förändrat livsideal. Detta bör ges regeringentillkänna.Flickor äter sundare än pojkar, men pojkar har mer regelbundna matvanor,visar en stor svensk undersökning. Forskare menar att de ungas livsstil äravgörande för deras matvanor. Reklam, medier, kompisar och familjenssociala förhållanden är faktorer som spelar stor roll.IdrottFå länder erbjuder en sådan mångfald av idrott och en så lätttillgänglig idrott som . En halv miljon ideelltarbetande ledare på gräsrotsnivå hänger ännu i och utför ettarbete som, om de hade avlönats med fritidsledarlöner, hadekostat samhället om året.Idrotten ger friskvård, engagemang, underhållning och gemenskap. Ochhar i själva verket aldrig haft en större chans att växa och vara samhällsnyttigän , när rapporterna om ohälsa, fetma och stillasittande avlöser varandra.Men tyvärr har det spontana idrottandet minskat . Och detär alltmer så att barn som inte är med i någon förening är fysiskt helt passivapå sin fritid. Alarmerande undersökningar om ungdomars fysiska status visaratt sextonåringarna i vårt land har blivit tre till tyngre de senastetioåren. Och det är inte muskelmassan som ökat.Idrott, hälsa och skolaDen vanligaste anledningen till att beviljas frånvaro frånidrotten i skolan är på medicinska grunder, enligt studie frånRF. Procentsatsen förefallermycket märklig och kräver en närmare analys. Fler flickor änpojkar beviljas frånvaro, . Detta börvara en signal till skolorna att de dåligt anpassatidrottslektionerna till flickebarns önskemål och behov. Och viställer oss mycket frågande till att av defrånvarande anger övervikt som skäl. Anser skolorna attöverviktiga barn inte behöver motionera?Minskad rörlighet leder till ökning av hjärtsjukdomar, coloncancer ochminskad lungfunktion. Medellivslängden riskerar att sjunka om inteutvecklingen bryts.Genom att röra på sig skapar barnet grunden för sin intellektuella, socialaoch personliga utveckling - rörelse är för barnet ett läromedel.SlutligenI den av antagna idrottspropositionen stårmycket att läsa om närmiljöns betydelse för motion ochidrott. En finsk undersökning visar att barn under skolåldernrör sig från hemdörren i stadsmiljö. Barn i 7-9årsåldern håller sig inom från hemmet.Barnets dagliga idrottande försvåras mest av avståndet tillidrottsplatsen. För att möjliggöra tillräcklig motion bör rättomständigheter skapas. För barn i den tidiga skolåldern ärden egna gårdsplanen, närområdet och skolgården deviktigaste platserna för motion och idrott. ilågstadiet har ett barn rast. Det är i sigmer tid än vad något skolämne har i sig, vilket bör leda tilleftertanke. Kommunernas ansvar är här avgörande för hurnärmiljön utformas så att även spontan motion och lekuppmuntras och att gräsplaner för bollspel finns i närheten.Pengar borde kunna sökas ur Allmänna arvsfonden för attstimulera samarbete med klubbar och skolor för en bättrefysisk närmiljö. Detta bör ges regeringen tillkänna.Samarbete med skolan och idrottsföreningar vid planering avden fysiska miljön torde maximera nyttan för barnet.Miljöpartiet menar att mer forskning inom området hälsa ochfriskvård behövs. Detta bör ges regeringen tillkänna.Nästa år är utnämnt till att vara Fysiskt aktivitetsår. Idrotten sätter folk irörelse, men även friluftsorganisationer, hembygdsföreningar, studieförbundoch folkdansgillen kommer här att samarbeta och ta nya tag för atttillsammans hjälpas åt att bryta trenden mot ökad övervikt och sämre hälsa.Stockholm den 3 oktober 2000Ewa ()()()