mot · GN02Ub18 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub18av , ()med anledning av prop. 1999/2000:68 Vissa skolfrågorRegeringens proposition behandlar ett antal vitt skilda skolfrågor.Folkpartiet berör i denna motion de förslag där vi har en avvikandeuppfattning eller något i övrigt att tillägga.1 ProjektarbetetRegeringen föreslår i propositionen att projektarbetet i gymnasieskolanbör betygsättas med betygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkändoch Mycket väl godkänd.För de elever som börjar i gymnasieskolan efter , ingårprojektarbetet i skollagens poängplan, och ska ha en omfattning sommotsvarar 100 gymnasiepoäng. Regeringen bedömer att projektarbetet påsamma sätt som specialarbetet bör betygsättas i enlighet med den betygsskalasom gäller för kärnämnes- och karaktärsämneskurser.Folkpartiet instämmer i att projektarbetet ska betygsättas enligt dengällande betygsskalan. Vi menar dessutom att det är viktigt med tydligadirektiv för att projektarbetet ska visa prov på vetenskapligt tänkande och ettkritiskt förhållningssätt. Projektarbetet ska vara en förberedelse för själv-ständigt arbete på högskolenivå. Detta bör ges regeringen till känna.2 LärlingsutbildningRegeringen föreslår att bestämmelserna i 5 kap. 3 § fjärde stycketskollagen (1985:1100) om lärlingsutbildning upphävs samt attförsöksverksamheten med lärlingsutbildning förlängs och utvecklas isyfte att samla mer erfarenheter.Regeringen menar att försöksverksamheten med en ny lärlingsutbildninginte fått den omfattning som var tänkt och gör därför bedömningen att dennuvarande försöksverksamheten inte kan ligga till grund för en slutligutformning av en ny reguljär lärlingsutbildning.Skäl till detta som anförs i propositionen är dels att mervärdet som engenomgången lärlingsutbildning kan ge inte framgår tillräckligt tydligt föreleverna, dels att många företagare uppfattar kopplingen mellanlärlingsutbildning och den skolbaserade yrkesutbildningens kursplane-styrning som alltför stark. Ett ytterligare skäl är att lärlingsutbildningen idagbara kan erbjudas som en alternativ studieväg inom de nationellaprogrammen. Dagens nationella program täcker av naturliga skäl intesamtliga yrkesområden på arbetsmarknaden.Regeringens argumentation visar att det svenska skolsystemet behöver enhelt ny lärlingsutbildning värd namnet. En sådan lärlingsutbildning går inteatt utveckla inom ramen för de nuvarande gymnasieprogrammen.Folkpartiet har därför länge krävt ett nytt lärlingsprogram. Det beslut omutformning av ett lärlingsprogram fattade innebär dockinget riktigt lärlingsprogram. För att en elev ska få den kunskap somlärlingsutbildningen utlovar måste han eller hon erbjudas tillräckligt mångatimmar på arbetsplatsen. Detta är omöjligt om lärlingsutbildningen samtidigtska passa in i något av de nationella gymnasieprogrammen och obligatorisktska leda till högskolekompetens. vill se en modern, flexibellärlingsutbildning där skolan och arbetslivet delar på ansvaret förutbildningen. Förslagsvis kan den precis som i vara fyraårig, men dentotala tiden kan variera. Eleverna ska tillbringa en del av tiden i skolan, endel i arbetslivet. En lämplig modell är att tillbringas iskolan och ute i arbetslivet. För en del elever kan det dockvara lämpligt att sprida ut skoltiden så att tillbringas på enarbetsplats och en femte i skolan.Företaget/arbetsplatsen bör som till exempel i få ersättningmotsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningen ,som lärlingen under det tredje och fjärde året ges ersättning frånarbetsplatsen i relation till den insats han eller hon gör i produktionen.Därmed skulle ett antal ekonomiska frågetecken såväl för företagen som förden enskilde undanröjas. Utbildningen ska avslutas med ett gesällprov ochleda till ett yrkesdiplom eller en yrkesexamen.Det som här anförts om införandet av en lärlingsutbildning medyrkesexamen bör som sin mening ge regeringen till känna.3 Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgångRegeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten, enligt lagen(1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång förlängs till utgången av , imotsats till förslag att försöksverksamheten permanentas.Lagens bestämmelser gäller i stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 §andra stycket skollagen (1985:1100) och innebär att barn som inte bedömskunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklings-störda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Omvårdnadshavaren inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot isärskolan, ska skolplikten fullgöras enligt vad som gäller för barn i allmänhetenligt skollagen.Skolverket har gjort en uppföljning och utvärdering av försöksversamhetenoch noterar ett antal negativa konsekvenser. Föräldrarna anser att de inte harfått tillräcklig information om lagens möjlighet och om skillnaderna mellande båda skolformerna vad gäller kunskapsmål, organisation och resurser.Nästan ingen elev uppnår mål. Eleverna deltar sällan idiagnostiska prov eller nationella prov för år fem, även om kommunenbeslutat att dessa är obligatoriska. Elevernas assistenter får ofta ensamma taett alltför stort pedagogiskt ansvar. Marginella förändringar av arbetssättethar skett i hälften av kommunerna. Det förekommer att föräldrar känner sigmer eller mindre tvingade att byta skolform, eftersom barnet behöver merstöd än vad som kan erbjudas inom grundskolan.Skolverket har ändå valt att föreslå att lagen permanentas. Som motivanges att föräldrarna har det yttersta ansvaret för sitt barn och därför bör harätt att välja skolform. Vidare ska barn med utvecklingsstörning ha rätt attvistas i samma skolmiljö som andra barn, vilket leder till en ökad ömsesidigförståelse och respekt för de mänskliga värdena.Flera remissinstanser stöder förslag på permanentning, blanddem i skolan (), , och Skola (RHS) och Handikappombuds-mannen (HO).Folkpartiet menar att det är en självklarhet att föräldrarna ska ha ett stortinflytande över sina barns skolgång. Lagen borde därför permanentas,som de problem pekat ut givetvis måste utredasoch lösas. Många av svårigheterna som anges bottnar i allmänna brister i densvenska skolan - bristande information, dålig utvärdering, otydligakunskapsmål. Liksom FUB och framför borde problemet med anpassadekursplaner och betygskriterier kunna lösas genom så kallade gränsöver-skridande kursplaner och i likhet med vad som gäller i läroplanen förförskolan. Det som här anförts om att permanenta lagen om ökatföräldrainflytande bör ges regeringen till känna.4 GymnasieexamenRegeringen anmälde i budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1) sin avsikt att återkomma till med ett utvecklatförslag om en gymnasieexamen . menarregeringen att det finns starka skäl att överväga förslag till förändringar itillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning ochutformningen av en gymnasieexamen i ett sammanhang. Detta medför attden tidsplan för propositionen om en gymnasieexamen som angavs ibudgetpropositionen för inte följs.Folkpartiet har länge arbetat för att ska införa en gymnasieexamen.Sverige är det enda landet i västvärlden som har avskaffat sin student-examen. Det vi sett av regeringens förslag till införande av engymnasieexamen räcker dessvärre inte ända fram till målet. Den faktiskaskillnaden mellan att "ta studenten" i dagens system och den gymnasie-examen som regeringen tidigare skisserat är mycket liten. Det räcker intemed ett specialarbete av större omfattning än dagens, för att gemorgondagens studenter en gymnasieexamen som håller de kvalitetskravsom tror är nödvändiga för framtiden.Folkpartiet vill införa en gymnasieexamen som är internationellt gångbaroch jämförbar. En gymnasieexamen ska också vara klart definierad, när detgäller vilka ämnen som ska vara obligatoriska respektive utbytbara. Vi anseratt det är avgörande om den gymnasieexamen som införs skall bli en verkligkvalitetsmätare på avklarad utbildning. En snabbutredning bör därförtillsättas för att utreda vilka olika moment en gymnasieexamen som hållerinternationella mått ska innehålla.Folkpartiet anser också att en gymnasieexamen inte bara, som regeringenföreslagit tidigare, ska ge förtur till högskolor och universitet, utan den skavara en förutsättning för högre studier efter gymnasiet. Regeringen motiverarnu den "sena ankomsten" av ett utvecklat förslag till gymnasieexamen medatt man vill synkronisera förslaget med propositionen om rekrytering tillhögskolan.Folkpartiet anser att förslaget måste innebära att avklarad gymnasie-examen ska vara en förutsättning för att en gymnasieutbildning ska gebehörighet att studera vid universitet och högskolor.Det som här anförts om införandet av en gymnasieexamen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av tydliga direktiv för att projektarbetet igymnasieskolan skall visa prov på vetenskapligt tänkande och ettkritiskt förhållningssätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en modern lärlingsutbildning med yrkesexamen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lagen (1995:1249) om försöksverksamhetmed ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgångpermanentas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts om att en gymnasieexamen skall vara klart definieradsamt internationellt gångbar och jämförbar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avklarad gymnasieexamen skall vara enförutsättning för att gymnasieutbildning skall ge behörighet till högrestudier.Stockholm den 5 april 2000Ulf ()()()