ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T432 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T432av Wegendal, ()Förarbevis för s.k. EU-mopedFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att noga följa utvecklingen vad gäller förarbevis för s.k. EU-moped och innehavarnas medicinska begränsningar.MotiveringRelativt har beslut tagits om vilka regler som skall gälla när mantar förarbevis till s.k. EU-moped och hur undervisningen skall gå till.Dessa regler har varit i bruk och man börjar se effekternaav det nya fordonet och förarbeviset.När diskuterade utformningen av undervisningen och villkorenför förarbevis utgick man ifrån att det i första hand var unga människor somskulle ta förarbevis. Detta var naturligtvis skälet till varför man slutgiltigtbestämde sig för ganska enkla rutiner med låga kostnader för den enskilde.Ett riktigt beslut utifrån den kunskap man hade.När man nu har en tids erfarenhet från dessa beslutade rutiner kan mankonstatera att de bedömningar som gjordes i stort var riktiga. Fordonet ochförarbevis har blivit populära och har ett relativt brett användningsområde.Vad man inte kunde ana var att många äldre personer också skulle väljadenna typ av fordon. I detta ligger naturligtvis en möjlighet för många äldre jumer "billiknande" dessa fordon blir. Speciellt på landsbygden har det blivitpopulärt bland äldre att köra EU-moped.I detta faktum ligger det en risk enligt min mening och den har ocksåbekräftats vid kontakter med bilskolor. För att ha så enkla regler som möjligtför att ta förarbevis för EU-moped innebar riksdagsbeslutet att man intebehöver genomgå en medicinsk undersökning vad gäller syn m.m. Som enföljd av detta krävs inget lämplighetsintyg.Som alla vet innebär åldrandet bl.a. att synen försämras. Bilskolornavittnar om exempel på personer som tidigare innehaft körkort för bil men avmedicinska skäl (försämrad syn) mist detta. Dessa har utan hinder kunnat taförarbevis för EU-moped.Läkarna har naturligtvis här en nyckelroll. När det gäller övriga körkorthar läkarna en skyldighet att rapportera om man konstaterar medicinska skälsom gör patienten olämplig att ha kvar sitt körkort. Dennaanmälningsskyldighet föreligger inte om patienten innehar förarbevis för EU-moped. Naturligtvis vore det bra om läkarna även i dessa fall kände ett ansvaroch informerade patienten om det olämpliga att framföra ett fordon i trafiken.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()
mot · GO02T433 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T433av , ()Väjningsplikt vid övergångsställeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av den nya lagen om väjningsplikt vid obevakadeövergångsställen.Motiv för mitt förslagTrafikinfarkter, ökade miljöföroreningar och ökad risk för personskador istället för minskad är några av följderna av den nya lagen omväjningsplikt vid obevakade övergångsställen.Stockholm den 3 oktober 2000Anna ()
mot · GO02T434 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T434av , ()Svensk åkerinäringFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sänka kostnaderna för de svenska åkerierna så att deninternationella konkurrenskraften ökar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett initiativ inför det svenska ordförandeskap i EU 2001 omåkerinäringen i ett effektivitets- och miljöperspektiv med logistiskhelhetssyn.Hur står det till inom svensk åkerinäring?De senaste veckornas blockader pekar på att det jäser i leden. Näringen äri uppror, men regeringen ser inte problemet. Konkurrens på olika villkorger i en kostnadsbild som ligger betydligt högre än i övrigaEuropa. Miljökrav som kringås av utländska konkurrenter är är ettoroande och mycket stort problem.Samhällets nav är produktion och transporter. Transportbehovet inom EUförväntas öka med . Samhällets uppbyggnad ärhelt beroende av en fungerande varukedja. Våra krav är att hänsyn tas tillkostnad och miljö. Det vi kan se är att avgifter, skatter och andrarestrektioner mäler ut svensk åkerinäring och detta gynnar varkenkonsumenten i det yttersta ledet eller miljön. I stället ser vi i , längsvåravägar, en enorm ökning av utländska lastbilstransporter av varierandestandard. Dessutom fulltankade med smutsig diesel. Som en miljömedvetennation borde regeringens första intresse vara att underlätta villkoren för enhårt pressad inhemsk bransch. I , och genomförs dekommande åren lättnader av skatter och avgifter i miljardklassen. Detta är vadsvenska åkerier ställs inför.I dag avvecklar mindre åkerier sin verksamhet eller går i konkurs och dettamitt i en högkonjunktur. Medelstora åkare går samman och marknaden fårfärre aktörer. En illavarslande jämförelse kan göras med speditionsbranschen.I dag domineras den av tre till fyra aktörer som därmed effektivt behärskarprissättning etc.Under 1999 lämnade , , enrapport (1999:5) vars syfte var att belysa den svenska åkerinäringenskonkurrenssituation i relation till utländska åkerier. Kostnadsjämförelserredovisades som visade på att svenska åkeriers totalkostnad per mil låg istorleksordningen högre än kostnader för åkerier i ,och på internationella och långa inrikes transporter.Skillnaden var ännu högre om man jämför med Polen.Mot bakgrund av transportnäringens stora betydelse för ett fungerandesamhälle och frågans uppenbara betydelse för miljön finns det ett väldefinierat behov av djupare studier och jämförelser dels på kort sikt medanledning av de svenska åkarnas aktuella situation, dels för att motverka ennationell monopolbildning.Enligt uppgift har det holländska utredningsinstitutet genomförtstudier av kostnader och priser för lastbilstransporter i och ansesha de det bästa underlaget i . Intressant vore att få till stånden fortsättning till och bredare genomlysning av den svenska ocheuropeiska transportnäringens produktivitet och effektivitet i ett EU-perspektiv. Detta kunde vara ett lämpligt projekt och ett initiativ införordförandeskapet 2001, där betoningen bör ligga på ett logistiskhelhetssyn.Stockholm den 3 oktober 2000Anna ()
mot · GO02T435 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T435av , ()Taxeinformation i hyrbilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ändring av bestämmelserna om taxeinformation ihyrbilar.Motiv för mitt förslagDe bestämmelser som berör taxeinformation till kunderna i hyrbilar ochtaxibilar tar uppenbarligen inte hänsyn till att bilarna arbetar på olika sätt.Det faktum att de har "taxitillstånd", gör att de behandlas utan åtskillnad.Bilar från hyrverk och s.k. limousinservice som bara utförpassagerartransporter mot avtal med företag eller med fasta priser ochendast mot förbeställning, t.ex. mellan flygplatser/hamnar och andraadresser, skall inte vara skyldiga att i bilfönstren sätta upptaxeinformation, som inte är relevant för deras verksamhet. Emellertid harbestämmelserna tolkats så, och det har förekommit i några fall attlimousin/hyrverksbilförare dömts för att taxeinformation inte funnitssynlig i fordonen. Detta är en orimlighet som måste rättas till.Stockholm den 3 oktober 2000Lennart ()
mot · GO02T437 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T437av Husmark , ()Svensk BilprovningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening nödvändighetenav att frigöra staten från ett majoritetsägande i AB ienlighet med vad som anförs i motionen.Svensk - var god dröj!AB bildades . blevkontrollbesiktningen obligatorisk i . Företaget är ett aktiebolag därstaten äger av aktierna. Övriga aktier ägs avbilförsäkringsföretagen och olika intresseorganisationer inommotorbranschen.Bilprovningens drygt 2000 anställda finns på 175 stationer över helalandet. av verksamheten utgörs av den obligatoriskakontrollbesiktningen. drivs företagetskonkurrensutsatta verksamhet i dotterbolagsform; , och Test och Information AB.Ofta är det mycket långa väntetider till vilket skulle kunnaavhjälpas om man släppte in andra entrepenörer på marknaden. Detta skulleäven innebära att servicen skulle förbättras och därigenom skulle äventrafiksäkerheten öka. Konkurrens ger både ökad effektivitet och billigarekostnader vilket innebär att kunderna blir nöjdare.Stockholm den 27 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02T440 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T440av Wegendal, ()Vägvisningsskyltar och överklagandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av överklagandeordningen vid ansökan omuppsättande av vägvisningsskyltar.MotiveringRiksdag och regering har ställt sig positiva till attunderlätta företagande på landsbygden. Många företag har också valt attetablera sin verksamhet utanför de större tätorterna. Dessa företag är heltberoende av att kunder och leverantörer finner vägen till företaget. Dettahar inneburit ett ökat tryck på vägvisning på landsbygden.Tyvärr är det så att skyltningen inte beslutas lokalt vilket vore detnaturliga. Det problem som den enskilde kan stöta på är om han nekastillstånd att sätta upp en vägvisningsskylt. Han har då möjlighet att överklagabeslutet till som inte sällan bifaller överklagan. I innebär detta att då har möjlighet att i sintur överklaga beslut till sitt eget huvudkontor som har attslutgiltigt avgöra ärendet.Denna överklagandeordning kan med fog ifrågasättas. Enligt min meningborde det räcka med överklagan till som slutgiltigt har attavgöra ärendet. Att ett ursprungligt vägverksbeslut (lokalt) slutgiltigt avgörsav (centralt) förefaller felaktigt och erfarenhet visar att denenskilde som överklagar har mycket små möjligheter att erhålla en ändring avställningstagandet. En översyn av överklagandeordningen bör ske.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()()
mot · GO02T441 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T441av Rådhström, ()SläpvagnsvikterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelsystemets utformning beträffande förhållandet mellanfordon och släpvagnsvikter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning som ser över regelsystemet vad gällersläpvagnars verkliga last och registreringsbevisets totalvikt försläpvagnen.Motiven för vårt förslagDagens moderna bilar överenstämmer inte med de regler som gäller fördragvikter i samband med färd i kombination med släpvagn.Regelsystemet är utformat så att det i många fall innebär att fordonsföraremåste använda ett ur trafiksäkerhetssynpunkt sämre fordon vidanvändande av släpkärra.Dagens regelsystem för körkortsinnehavare med B-körkort innebär bl.a. atttotalvikten på tågvikten inte får överstiga . Man får inte dra ensläpvagn som överstiger bilens tjänstevikt och den sammanlagda tågviktentillåts då ej överstiga . Det är också släpkärrans totalvikt som är denvikt som gäller när man skall beräkna om man kan nyttja släpkärran.Detta innebär i vissa fall att man inte ens får dra en tom släpkärra omregistreringsbeviset för släpkärran visar att bilens tjänstevikt och släpkärranstotalvikt överstiger 3500 kilo.Ofta får det konsekvensen att man måste välja en mindre bil för attframföra en släpkärra, beroende på att man måste komma ner i den totalatågvikten. Man måste ta en bil med mindre bromssystem, mindre stabil bilosv, för att klara regelsystemet. Helt emot vad som kan anses gynnatrafiksäkerheten.Ett exempel ur verkligheten kan se ut som följer:Om man tar en äldre med en totalvikt av så får den dra990 kg med ett vanligt B-körkort. Om ägaren till nämnda fordon vill byta nyare bil av samma storlek medför detta komplikationer om den utnyttjassom dragfordon.Detta fordon i samma storleksklass har tillverkats för att vara säkrare ochhar därmed också blivit tyngre. Totalvikten går upp mot , alltså blirdet nästan ingen vikt över till att dra en släpvagn, då tågvikten i ett sådantfallkommer att överstiga 3500 kg.En konsekvens som totalvikten med kan få är att man kan ha enstörre och tyngre bil som är säkrare vid dragtransporter, men ej tillåten attanvända. Däremot medger regelverket användandet av en liten lätt bil att draden tunga släpvagn som är förbjuden med det tyngre fordonet.Stockholm den 4 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02T442 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T442av , ()Försök med fristående bilprovningFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att AB del- eller helprivatiseras ienlighet med vad som anförs i motionen.2. beslutar att får utgöra försöksområde för attbilprovningen i samarbete med privata aktörer etablerar enbilprovningsfilial.Motiv för mina förslagFrågan om att etablera en bilbesiktningsanläggning i på södraGotland var senast aktuell . En bred allmänhet,företrädare för politiska partier och ungdomsförbund samt andraorganisationer agerade för en anläggning genom skrivelser ochuppvaktningar m. m. Företrädare för var också påort och ställe för att informera sig, men beskedet blev att en etableringenligt framlagda krav var omöjlig. Det blev ett blankt nej.Etablering på försök av fristående bilprovningpå GotlandSedan frågan om en filial i senast var aktuell, , harskälen för en etablering ytterligare förstärkts. Till exempel harbensinpriset mer än fördubblats och allmänhetens miljötänkande och kravpå god miljö har förstärkts i positiv bemärkelse.I dag besiktas cirka 40 bilar från södra . Miljö ochprivatekonomi - tid är pengar - skulle förbättras om en besiktning fanns påsödra . En bilägare på södra får till exempel betalabensinkostnader (/liter), och måste också ta ledigt från arbetetoch anslå större för att besikta sin bil. Skall bilen dessutomombesiktas upppstår ytterligare kostnader. Körsträckorna varierar naturligtvis,men det är otvetydigt att så långa körsträckor som från södra tillVisby också påverkar miljön negativt.Besikta bilen på GotlandEn bilbesiktning i skulle också kunna utgöra turistservice försommar-gotlänningarna, inte minst för de boende i , somenligt uppgift endast har tillgång till en enda drop-in-besiktning i sittnärområde.Åk till och besikta bilen!Vidare är biltätheten på bland den högsta i , och mångahushåll har fler än en bil. Enligt Produktveckling & Etableringhar 8 650 fordon inom upptagningsområdet.Hel- eller delprivatiseringRiksdagen beslutade om en privatisering av vissa statligt ägdaföretag. Detta beslut om ägandespridning omfattade 35 bolag, däriblandAB , och grundades på vissa riktlinjer om statens rolli näringspolitiken.Regeringen har beslutat godkänna att till exempel Posten får genomföraen försäljning av . Det finns sällan någon anledning förstaten att äga och styra företag och därmed konkurrera med privatanäringsidkare. Detta är ändå tyvärr något som alltför ofta sker. För attförbättra konkurrenssituationen, öka allmänhetens aktieägande och ge de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationellamarknaden föreslås att man fortsätter på den inslagna vägen och hel- ellerdelprivatiserar ett flertal av de statligt ägda företagen, som AB SvenskBilprovning,Tiden är nu mogen att föreslå som ett försöksområde vad beträffarmöjligheter till hel- eller delprivatisering av AB , ochdärmed jämna marken för den eller de entreprenörer på som villetablera bilprovningsfilial i eller på annan ort.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02T443 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T443av , ()Flexibla hastighetsgränser på motorvägFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibla och höjda hastighetsgränser på motorvägar i Sverige.Motiv för mitt förslagEtt väl utbyggt nät av nationella vägar med god standard över hela landetär en grundförutsättning för tillväxt. Bra vägar utgör också de pulsådrorkring vilka möten och handel kretsar. Av de allmänna vägarna utgörvägar betecknade som motorvägar de ojämförligt bästa och de somerbjuder den högsta trafikvolymen med den högsta hastigheten.I är högsta tillåtna hastighet på motorväg /timme. Enhastighetsgräns som av flertalet bilister upplevs som låg. Dagens modernabilar erbjuder säker transport och erbjuder ett skydd vid kollisioner som vidaöverstiger bilar av äldre modell. Höga hastigheter innebär alltid högre riskerför olyckor, särskilt om den höga hastigheten kombineras med dåligt väder.Vägens standard i allmänhet, vägens slityta, väderleken, förekomst av vilt ochtrafikvolymen måste alltid ligga till grund för bilförarens avvägning av farten.På våra motorvägar varierar också möjligheten från tid till annan att hålladen högsta tillåtna hastigheten, medan vid andra tillfällen omständigheterna ärsådana att en högre hastighet än dagens tillåtna kan hållas utan att säkerhetenäventyras. En viktig utgångspunkt i trafiksäkerhetsarbetet måste vara, förutomväl utvecklad vägstandard, att hastighetsbegränsningar upplevs av bilisterna iallmänhet som logiska och förståeliga. Det motsatta skapar inte bara motståndmot hastighetsbegränsningar på andra mer motiverade vägavsnitt utan ocksålagöverträdelser i onödan. Utan ett folkligt upplevt stöd förtrafiksäkerhetsarbetet, där hastighetsgränserna ingår, riskerar detta viktigaarbete att få ett urholkat förtroende.Trafikintensiteten, vägbeläggning, väderlek, årstid m.m. bör påverkamöjligheterna till flexibla hastighetsgränser på våra motorvägar. Den franskamodellen, med tydlig skyltning på motorvägsbeståndet som signalerar den förstunden högsta tillåtna hastigheten, bör kunna tjäna som underlag för enreformering av hastighetsgränserna i . Både högre och lägrehastighetsgränser än dagens stela /timmme bör kunna användas.Regeringen bör lägga fram ett förslag om flexibla hastighetsgränser, därden högsta tillåtna hastighetsgränsen på motorväg höjs /timme.Stockholm den 28 september 2000Anders ()
mot · GO02T444 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T444av , ()Medicinska bestämmelser för körkortsinnehavFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de medicinska bestämmelserna för körkortsinnehavbehöver ses över och anpassas till dem som gäller i resten av världen, därdetta kan ske utan olägenhet.MotiveringUnder har flera hundra utredningar i skilda länder visat, attmånga föråldrade medicinska bestämmelser för körkortsinnehav alldelessaknar relevans. I återkallas ca 20 000 körkort av skildaanledningar. Det anses, att åtminstone 2000 körkortsåterkallelser per årsker på väldigt tveksamma grunder. Exempelvis har hänt att prickfriaförare blivit av med sina körkort därför att de haft en obetydligsynfältsdefekt, som bevisligen alldeles saknar betydelse urtrafiksäkerhetssynpunkt.Riksdagen antog socialutskottets betänkande 1999/2000:SoU14 där det fastställs, att även personer med ganska grava handikapp börfå ha körkort. Men de signaler som kommer från tyder på att mandär ej tänker bry sig om beslut och intentioner. hartvärtom tvingat regeringen att till anmäla, att äveni fortsättningen kommer att ha strängare medicinska körkortsregler än restenav världen även i fall där detta ej vilar på "vetenskaplig grund". Eninternationell utredning har kommit fram till att endast om en förare är tregånger så trafikfarlig som medianföraren är det befogat att återkalla körkortet.Men de svenska reglerna är sådana, att många förare som är dubbelt såtrafiksäkra som medianföraren ändock får körkortet återkallat. Detta ärfullkomligtoacceptabelt.Stockholm den 4 oktober 2000Helena ()
mot · GO02T445 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T445av Värmby, ()Rondeller1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att börfå direktiv om att i ökad utsträckning bygga rondeller för att ökatrafiksäkerheten.2 MotiveringI genomfördes ett stort trafiksäkerhetsprojekt iVäxjö. Man byggde tillfälliga rondeller i var och varannan korsning ochsedan studerades mycket noga på vilket sätt trafikflödet och säkerhetenpåverkades. Rondellförsöket var mycket omdiskuterat ochmöttes på sina håll, både i massmedia och bland politiska kretsar, avmycken skepsis och rent hånfulla kommentarer. Resultaten visadeemellertid klart och tydligt att rondeller eller cirkulationsplatser ärtrafiksäkrare med mindre personskador, att de också ger ett bättretrafikflöde än trafikljusreglerade korsningar och att de är billigare äntrafikljus. Vidare har det visat sig att vid större vägkorsningar tar dedessutom mindre plats än mer vidlyftiga av- och påfartslösningar. Enannan fördel sett ur trafiksäkerhetssynpunkt är att rondeller på ettnaturligt sätt kan dämpa farten.De senaste åren har det på grund av de många fördelarna byggts allt flerrondeller framför allt i städer och större tätorter. tycks emellertidfortfarande när man ska undvika plankorsningar föredra av- ochpåfartsmodellen. Självklart ska motorvägar och motortrafikleder inte hanågon korsande trafik, men däremot bör det i många fall gå att lösaproblemen vid korsningar också på större vägar med rondeller.Med hänvisning till det ovan anförda bör som sin mening geregeringen till känna att bör få direktiv om att i ökad utsträckningbygga rondeller för att öka trafiksäkerheten.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Värmby (v)()
mot · GO02T446 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T446av , ()Rätten att köra mopedFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ändra åldersgränsen för moped.Motiv för vårt förslagLåt alla börja köra moped det år de fyller 15 år.Vilken femtonåring kan säga nej till att låna ut "moppen" när bästisen ellerklasskamraten vill provköra. Om den som lånade mopeden är under 15 årstoppas av polisen, så betyder det att föraren rapporteras till de socialamyndigheterna. Ägaren till mopeden får böter och hon/han beviljas dessutominget körkortstillstånd som sextonåring. Om en förälder varit lagbrytare ochköpt en moped till sitt barn före 15-årsdagen mister föräldern sitt egetkörkort.Bryter man mot lagen ska man naturligtvis sona sitt brott.Men är man mogen att få körkortstillstånd för bil bordeman kunna vara mogen för moped under det år man fyller 15 år.Mopedförare är enligt polisen mer skyddade i dagens trafik än cyklister.Hjälmen är oftast en självklarhet för mopedföraren.Den snäva gränsen för när ungdomar skall få börja köra moped bör ändrasenligt vad som ovan framgår.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()