mot · GO02K272 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K272av , ()Medielagstiftningen m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om övervägande av laglig genmälesrätt.2. begär att regeringen genomför en allsidig och relevantutvärdering av verksamheten hos och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd för strukturförändringar inom dagspressen.4. begär att regeringen återkommer till med förslag tilltidpunkt när det analoga marksända TV-nätet skall släckas ner.5. begär att regeringen för redovisar åtgärder för atthantera den konflikt som kan gälla mellan EG:s TV-direktiv och desändningsföretag i det digitala marknätet som i sina ursprungsländer harrätt att bryta program för reklam men inte anser sig ha rätt att vidaresändadenna reklam i det svenska nätet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning om nationell fri radio på kommersiell grund.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändrade regler för reklamtid i den kommersiella radion.8. begär att regeringen återkommer till med förslag avvecklingsplan ner till en rimlig nivå för de nu högakoncessionsavgifterna som gäller för de befintliga tillstånden förkommersiell lokalradio.Demokratins livsluftI finns ett starkt skydd för yttrandefriheten. Grundlagsskyddetinnebär enligt både tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen att det allmänna inte får ingripa mot missbrukav yttrandefriheten eller mot medverkan därtill annat än i de fall och denordning som föreskrivs i dessa båda grundlagar.Informationsutbyte och dialog är demokratins livsluft. När formerna förmedierna förändras påverkas givetvis den åsiktsbildning som är grunden fördemokratin. Demokrati är i grunden inte ett formellt förhållningssätt somanger valsystem och maktfördelning. Det helt bärande för en demokrati är degrundläggande värderingar som dess medborgare har, styrs av och vårdar.Demokrati handlar framför allt om människovärde och mänsklig integritet.Det är helt klart så att demokratin och den fria åsiktsbildningen är knutnatill kvalitet - i mindre utsträckning än till kvantitet. Det är också på dessagrundvalar som det i olika delar av världen uppstått en debatt kring mediernasroll i demokratin. Man talar om att vi är på väg in i ett informations- ochkunskapssamhälle. Den mediala utvecklingen har varit enorm under en långföljd av år. Förändringsprocessen har varit snabb för att inte säga orkanartad.Endast en naiv statistiker skulle hävda att denna process endast är avkvantitativ betydelse.FörändringsprocessDe största förändringarna har ägt rum inom radion och televisionen,framför allt som en följd av tillkomsten av television via satellit ochkabel. I spåren efter denna kom först reklamfinansierad television i ennationell markkanal, sedan reklamfinansierad lokalradio. På den TV-kanalen formulerades krav som gjorde att den i någon mån kunde räknastill public service-sektorn men på reklamradion kom inte att ställas sådanakrav. Konkurrensen har blivit intensivare inom radio- och TV-sektorn änmellan denna sektor och andra. De allra har det marksändadigital-TV-nätet också kommit i funktion.En konsekvens av den nya konkurrenssituationen är att utbudet av kanaleroch program har vuxit kraftigt inom den nationella radio- och TV-sektorn.Samtidigt har satellitkanaler via kabel övertagit delar av hushållens medie-underhållning.Trots att förändringen av radion och televisionen initierades av internatio-nella trender har framför allt radio men också TV lämnat rollen av att enbartvara nationella medier, eller möjligen regionala medier, för att successivtockså gå in på lokal nivå här och var. Den digitala tekniken ger vissamöjligheter på området, men mycket tyder på att lokal-TV kommer attbegränsa sig till fönster i nationella kanaler eller bli en del av ett nätverk.IT-utbyggnaden har varit oerhört kraftig ochteknikerna på många medieområden flyter ihop och kombineras med olikakommunikationssätt. I takt med denna utveckling blir också hela mediebildensvåröverblickbar.Den traditionella vecko- och tidskriftspressen har successivt förändrats,men i stället har specialtidningar och tidskrifter av olika slag vunnit terräng.Inom dagspressen kan man se tendenser till vissa strukturförändringar ochmånga traditionella medier kompletterar sitt utbud genom IT-satsningar.Man kan utgå från perspektivet att olika nyhetsmedier verkar på olikanivåer: lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Då kan sägas att denstörre delen av morgonpressen har sin tyngdpunkt främst på det regionala ochlokala, medan i första hand morgonpress och kvällstidningarna ärmer nationellt och internationellt inriktade. Ljudradion har genom tillkomstenav lokalradio gått från ett utbud helt präglat av nyheter på nationell ochinternationell nivå till att inkludera det regionala. TV domineras av nationelltoch internationellt nyhetsutbud.Framöver kommer de elektroniska medierna att mer gå över till digitalteknik. Detta kommer att medföra vissa förändringar. Jämfört med analogteknik kan mängden information som överförs mångdubblas med digitalteknik. Detta beror bland annat på att digital teknik underlättar"komprimering" av information. Digital teknik ger dessutom möjlighet tillolika så kallade multimediatjänster. Multimedia kan definieras som enkombination av olika medieformer, ljud, text, stillbilder, rörliga bilder,grafikmed mera.Digital teknik för radio- och TV-distribution kan komma att ge dessamedier helt nya möjligheter. När det gäller ljudradio innebär den digitalatekniken bland annat att fler kanaler får plats i samma utrymme, att enradiostation kan sända på samma frekvens i hela landet, att flera program kansändas i samma kanal samt att systemet kan användas föröverföringar av vilken typ av information som helst som kan digitaliseras.Även text kan alltså överföras.När det gäller TV kan den stora överföringskapacitet som den digitala tek-niken ger användas för distribution av högupplösnings-TV eller för att sändaut flera vanliga TV-program i samma frekvenskanal. Digitaltekniken kanäven användas för nya interaktiva TV-tjänster.Mångfald och vitalitetI en politisk demokrati har den fria åsiktsbildningen en avgörandebetydelse. Den politiska kommunikationen och åsiktsbildningen kan skepå olika sätt - till exempel inom ramen för personliga samtal och genomorganisationer och föreningsliv. Det är dock genom massmedierna somskilda åsikter och opinioner kan nå ut till den stora allmänheten.Massmedierna har en sådan genomslagskraft och mångsidighet att de ärav central betydelse för demokratin i Sverige.Mot bakgrund av massmediernas betydelse för den fria åsiktsbildningenoch det demokratiska samhällsskicket har statsmakterna bland annat genomgrundlagsbestämmelserna om yttrandefrihet och tryckfrihet gett de legalaförutsättningarna för massmedierna att verka självständigt. Statsmakterna harett ansvar för att yttrandefriheten i praktiken kan utnyttjas och för att detkanbedrivas en vital opinionsbildning. Det yttersta målet för statsmakternasagerande gentemot massmedierna måste vara att demokratin stärks ochfördjupas.Medierna bör alltså förse medborgarna med sådan information att de frittoch självständigt kan ta ställning i frågor som rör samhällets angelägenheter.En del i den fria åsiktsbildningen är att massmedierna kan fungera somsjälvständiga aktörer och driva egna linjer i samhällsdebatten. Kommentarerkring samhällsutvecklingen, kulturyttringar, strömningar och maktstrukturer isamhället är också en del av den fria åsiktsbildningen. Tillsammans kanmedierna genom debatt, nyhetsförmedling och annan information ge underlagför medborgarnas fria och självständiga ställningstaganden.Också den kritiska granskningen i massmedierna är central för den friaåsiktsbildningen och demokratin. Massmedierna kan på ett fristående ochoberoende sätt granska de inflytelserika i samhället. Genom en granskninggenomförd av mångfacetterade massmedier motverkas maktmissbruk. En merrättvisande och nyanserad bild av de styrande i samhället kan därmedframträda. Viktiga strömningar och företeelser i samhällslivet kan avslöjasgenom en sådan granskning. Medborgarnas möjligheter att komma till tals imedierna är en så viktig del av mediernas uppgifter i fråga om den friaåsiktsbildningen att den bör betraktas som en mer självständig uppgift förmassmedierna, jämställd med informationsuppgiften ochgranskningsuppgiften. Det bör alltså ses som en uppgift för massmedierna -som bärare av den allmänna samhällsdebatten - att fungera som forum förutbyte av kommentarer och kritik.Den yttre mångfalden innebär att medierna kan spegla den mångfald ochde olikheter som existerar i samhället. Genom den inre mångfalden kanmedierna också ge plats för olika åsiktsriktningar och idéer som finns isamhället inom ramen för det enskilda mediet. Dessutom kan mångfalden sesfrån ett publikperspektiv genom att medierna kan ge sin publik valfrihet bådenär det gäller olika medier och när det gäller det enskilda mediets innehåll.Den yttre mångfalden inom massmedieområdet är ett mycket viktigt medelatt nå målet att genom den fria åsiktsbildningen bidra till att främjademokratin i . Det finns en klar risk för att en minskad yttre mångfaldockså kan medföra en minskning av utbudet av åsikter. Konkurrensen mellanflera medier bidrar i sig till en fruktbar åsiktsbildning och förmodligen ocksåtill att den så kallade inre mångfalden ökar.Den expansiva medieutvecklingen har flera fundamentala positiva sidorsom genom sin kraft kan spränga det centralistiska överhets- ochförmyndartänkande som mer eller mindre starkt präglat underårhundraden.ProblembildDet finns dock ingen garanti för en inre mångfald. Medieutvecklingenleder till att vi successivt går från ett text- till ett bildsamhälle.Textkulturen bygger på eftertanke, kritisk prövning, möjlighet tillomläsning, viss distans, att man också kan redovisa ett abstrakt innehåll.Bildkulturen bygger på känslointryck, hastiga impressioner som rasktförsvinner och som inte kan kontrolleras igen, och där det abstrakta intekan bildsättas.Förklaringsdjupet - hur djupt man går i förklaringar i ett skeende - böruppmärksammas. Tendensen till förytliganden är påtaglig. Ett annat viktigtområde är informationstätheten, det vill säga hur mycket som ryms avsubstans per tidsenhet. En ytterligare tendens är övergången till"infotainment", nyhetsbudskap i underhållningens form.Mängden budskap har också skapat en budskapsinflation. Vår fysiskaförmåga att ta emot budskap är oförändrad, det finns perdygn, och vi måste göra något annat än att ta emot budskap. Man får därmed en budskapsinflation och en skillnad mellanden fysiska absorptionsförmågan och utbudet.Detta innebär ett uppmärksamhetsunderskott. Allt fler budskap fladdrarförbi utan att vi kan ta dem till oss, och därmed skärps kravet på dramaturgiför att nå fram.Dramaturgin som präglar det nya mediesamhället avgränsar och förkortar.Vi får en nervösare politik, med godtyckliga kast i vad som uppmärksammas.Långsiktigt ledarskap försvåras, medborgare görs till "barn", det svåraförvandlas till det enkla, man får "a climate of suspicion" som denamerikanske medieforskaren uttrycker det. Eftersomingenting någonsin förklaras om målkonflikter och komplikationer så uppstårständiga besvikelser. Stressen växer, krafter mobiliseras mot varje förändring,eftersom det existerande är tydligt och kan bildsättas, medan det ickeexisterande inte kan bildsättas på samma sätt.Personfixeringen, dramatiseringen, underhållningsmomentet ochfokuseringen på enskilda händelser understryker bilden av samhälletsmaktprocesser som ett skådespel med den enskilde medborgaren som passiv,om än välinformerad, åskådare.Massmedierna är på samma gång en aktör och en arena. Massmedierna harsina egna regler, beteenden och effekter. Kampen om uppmärksamhetenhandlar om närvaro i medierna.Mediesamhället tenderar att karaktäriseras av tillspetsning ochkonkretisering, vinkling, personifiering, intensifiering och polarisering.Denna utveckling kan i flera avseenden hota enskildas integritet ochvärdighet. Ett förstärkt skydd borde övervägas. Vad som diskuterats på andrahåll i är en laglig genmälesrätt. EG:s TV-direktiv förordar för övrigt iviss mån en sådan rätt. I den svenska radio- och TV-lagen återfinns den rätteni 6 kap 3 §, men den är tämligen tandlös: uppgifter skall "beriktigas när det ärbefogat". För övriga medier finns inte motsvarande regler i lag, men väl ibranschinterna etiska normer. Uttrycket "när det är befogat" blir engummiparagraf utan egentlig kärna.En mer detaljerad och substantiell genmälesrätt bör övervägas eftersomsjälvsaneringen knappast är omfattande på området. Ett antal människor fårsina liv "formligen" krossade av dramaturgin i mediesamhället. Regeringenbör i någon form överväga en sådan laglig genmälesrätt. Det bör riksdagentillkännage för regeringen.GranskningsnämndenI arbetet att hävda den enskildes integritet och värdighet, men för dendelen även företags och organisationers, borde förradio och TV ha en viktig uppgift att fylla. Den borde i sitt arbete vara ettvärn mot mediesamhällets avigsidor.Det övergripande målet för är att genomefterhandsgranskning verka för att programföretagen följer reglerna som rörinnehållet i ljudradio- och TV-sändningarna till allmänheten. Nämndengranskar program efter anmälan eller på eget initiativ.I Radio- och TV-lagen står det bland annat att programmen ska varaopartiska och sakliga och att programverksamheten ska präglas avdemokratiska värden. skall utöver de regler som finns idenna lag även granska om programföretagen uppfyller de krav som ställs ide ingångna avtalen med staten.I avtalens allmänna bestämmelser återfinns en paragraf som för SverigesTelevisions del har följande lydelse: Sändningsrätten skall utövas opartisktoch sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet skall råda i televisionen. SVT skall före sändning avprogram så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifteri programmet. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som ärväsentligt.I avtalet finns också bestämmelser om allsidighet, spegling ochgranskning. Relevanskravet återfinns i ovanstående krav om väsentlighet.Det har ibland riktats befogad kritik mot medhänvisning till att nämnden rutinmässigt och utan närmare analys tycksavfärda en del anmälningar och kränkningar. Det är allvarligt om lag ochavtal uppställer krav på opartiskhet, saklighet, allsidighet, granskning ochrelevans och sedan underlåter att ta hänsyn till sådanakriterier i sina bedömningar av anmälda program. Det är nämligen nämndensuppgift att just ta hänsyn till sådana kriterier i sin bedömning.Det finns en risk för att granskningen leder tillavtrubbning vid de olika bedömningarna. Därför borde det nu vara dags attgenomföra en allsidig och relevant utvärdering av Granskningsnämndensverksamhet. verksamhet behöver granskas. Det börges regeringen till känna.Pressens rollDagstidningarna har länge haft en stark och särskild ställning när detgäller förutsättningarna för demokratin i . Det behövs medier sompå ett heltäckande sätt kan fylla uppgiften att främja demokratin genomden fria åsiktsbildningen. Inget annat medium har på samma fullständigasätt som dagspressen fyllt en sådan uppgift.I det nya mediesamhället får dock pressen och speciellt dagspressen finnasig i att dess starka ställning hotas.Men det får fortfarande ses som en politisk uppgift att dagspressen gesbästa möjliga förutsättningar att upprätthålla och fördjupa sin roll i detdemokratiska systemet. Målet med presspolitiken är därvid attdagstidningarna ska medverka till att främja demokratin genom en allsidig,vital och fri åsikts- och opinionsbildning. Utan en stark, mångsidig ochdifferentierad dagspress går mycket av den totala mångfalden förlorad och detkan inte utan vidare kompenseras av utvecklingen inom radio/TV och övrigamedier.Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning förövrigt publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels påannonssidan, dels på förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet såsmåningom att fasas ut genom t ex samverkan och fusioner av olika slag.Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge enlivskraftig dagspress.Digital-TVUppbyggnaden av det digitala marknätet för TV-sändningar är en riktigåtgärd. Rent kommersiellt har det inte varit en framgång och dethar kantats av en del strategiska misstag. Men inom en näraframtid kommer de analoga sändningarna att slopas. Då är det viktigt attdet finns ett praktiskt taget heltäckande digitalt nät som kan förmedlaåtminstone publicservice-kanalerna. För detta har staten som stat ettinfrastrukturellt ansvar. Ett sådant nät är nödvändigt för att tillgodose deresurssvagas behov av grundläggande information. Alla varken har rådeller viljan att satsa på parabollösningar eller snäva kabelutbud.För att det digitala-TV-nätet skall bli ett attraktivt alternativ torde det varaen fördel om TV-konsumenterna fick klart för sig när det analoga TV-nätetskall släckas ned. har tagit ett sådant beslut. Regeringen bör läggafram ett förslag till om detta.När det gäller digital-TV har ett problem uppmärksammats omprogramsändningsföretag i det digitala nätet ursprungligen sänder från annatland och i det landet har rätt att bryta ett program för reklam.Sändningsföretagen har uppfattat sina tillstånd så att de i det svenska digitalanätet inte har rätt att sända sådan reklam och visar därför upp enstillbildsskyltunder sådan reklam. Detta ger bisarra effekter för tittarna och minskardessutom intresset för det sändande företaget. Mycket tyder på att tillståndenkan ha formulerats eller uppfattats på ett sådant sätt att de står i strid medEG:s TV-direktiv, vilket bl. a. är omnämnt i radio- och TV-lagens 1 kap 2 §.Det kan alltså föreligga en konflikt mellan den paragrafen och 7 kap 7 §samma lag, där det föreskrivs att reklam skall sändas mellan programmen.Regeringen bör redovisa för de åtgärder som måste vidtas medanledning av denna troliga motsättning.Kommersiell radioFörslaget med förändrade regler för kommersiell lokalradio är vilande.Det finns dock anledning att här fastslå vissa riktlinjer för denkommersiellaradion.Den lagstiftningen för lokalradio som finns ledde till att nätverkbildades, nätverk som väl inte är rikstäckande men mycket omfattande.Många andra länder tolererar fria nationella radiostationer som ärkommersiellt finansierade. I finns inte den möjligheten. Vi anser bör pröva en sådan möjlighet. Regeringen bör överväga möjligheten avfri nationell radio på kommersiell grund. Detta bör ge regeringentillkänna.Maximitiden för reklam är av stor betydelse för en kommersiell reklam.De nuvarande begränsningarna framgår av 7 kap i radio- och TV-lagen. Idagär den generella regeln högst mellan hela klockslag eller 10 procentav den totala sändningstiden.Enligt vår åsikt kan en sändande kommersiell lokaradio inte utöka sinreklam alltför mycket utan att förlora lyssnare. Det finns egentligen ensjälvreglerande nivå för hur mycket radiokonsumenten kan stå ut med avreklambudskap. Vi föreslår därför att reglerna på området lättas upp. Man börkunna tolerera en generell regel om av sändningstiden kombineradmed möjligheten att sända upp till 12 minuters reklam under sextimmar . Detta beslut bör endast omfatta den kommersiella radion.Den årliga avgiften för att sända lokalradio varierar kraftigt. Dengenomsnittliga avgiften är . haruppvisat förluster.Mycket talar för att man avvecklar de genomgående högakoncessionsavgifterna för de befintliga tillstånden ner till en rimlig nivå närman väljer ett nytt system för tilldelning av tillstånd. Regeringen böråterkomma till med förslag till ett sådant avvecklingsschema.Stockholm den 30 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()