mot · GO02Bo233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo233av , ()Bostadspolitiken1 SammanfattningUtgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeär indelat i politikområdena Bostadspolitik och . Utgiftsområdet består främst av plan- , bygg- ochbostadsväsendet, länsstyrelserna samt lantmäteriverksamheten. Vissaanslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitikingår också. uppgår det totala anslaget enligt statsbudgeten till11,63 miljarder kronor.Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget.Kristdemokraterna anser att de individuella inkomstgränserna sombidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas för att ta hänsyn till helafamiljens situation. Vidare anser vi att den bidragsgrundande bostadsytanskall öka. Detta, tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen avbostadsbidraget med per barn, gör att vi Kristdemokrater tillför500 till denna anslagspost. Förbättringarna i bostadsbidragenfinansieras genom en minskning av barnbidraget med iutgiftsområde 12. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisksituation.Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Avgörandeför utfallet av anslaget är räntenivån och det allmänna ekonomiska utfallet.Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska omden nuvarande räntenivån består. anser att det är möjligtatt göra besparingar utöver regeringens besparingar på räntebidraget till detäldre fastighetsbeståndet, samt avvisar räntebidrag på nya fastigheter. Vianslår därför lägre än regeringen samt 417miljoner kronor respektive lägre för åren 2002 och 2003.Vidare anser vi att den statliga fastighetsskatten är ologisk och orättvis. Denbör göras om till en avgift i takt med att fastighetsskattenfasas ut. För att avskaffa de orimliga effekter som exempelvis drabbatvillaägare i storstäder och boende i skärgårdsområden, anserKristdemokraterna att fastighetsskatten endast skall tas ut på en tredjedel avmarkvärdet . finansierar en varaktigfrysning av taxeringsvärdena för att undvika en chockhöjning avfastighetsskatten och följande förmögenhetsskatt.De lokala investeringsprogrammen bör avvecklas, då de har utsatts förstark kritik från revisorer m.fl. och inte kan anses uppfyllaprincipen om subsidiaritet, d.v.s. att besluten skall fattas på lägsta möjliga,effektiva nivå, eftersom besluten om bidragen ligger på Miljödepartementet.Besparingen uppgår till , år2002 samt resterande anslag . En ny anslagspostför "Förbättrad inomhusmiljö, allergisanering av förskolor och skolor"föreslås med 2001, 2002 och 100 miljoner år2003.Kristdemokraterna avvisar regeringens investeringsbidrag förmerkostnader som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad avhyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Vi anser att dettaskall skötas lokalt.För att ta till vara och bredda intresset för god arkitektur och estetiskavärden i samhällsbyggande avsätter 25 miljoner kronorunder år 2001.Regeringen föreslår ett anslag om för anordnande avbostäder för studenter . är positiva till attmedel anslås för att sätta fart på byggande av studentbostäder. Då en önskanom större lägenheter framförts av många studenter inom vissa områden, villvi att möjlighet och incitament ges för större flexibilitet att kunna öka bo-stadsytan.De höga kostnaderna för nybyggnation har lett till stor bostadsbrist i fleratillväxtområden. Ökad planberedskap och större konkurrens behövs för att fåfart på bostadsbyggandet. önskar också enkonsekvensutredning om möjligheterna att sänka byggmomsen.Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens budgetpropositionminskar med vårt förslag med för , 999 miljonerkronor för samt för år 2003.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunerna rekommenderas kartlägga "tysta zoner" isamband med översiktsplaner.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att noggrant följa upp att och Habitat-agendan nårgenomslag i kommunernas översiktsplaner.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn av krävs med syftet att ökadelaktigheten för medborgarna vid kommunens översiktsplanering.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att uppväxtmiljön betonas som en viktig del i all samhälls- ochbostadsplanering.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fastighetsskatten avvecklas och att kommunerna gesmöjlighet att ta ut avgifter för service och tjänster relaterade tillfastigheten.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allmännyttans hyresledande ställning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hyresgästernas möjligheter till självförvaltning bör öka.8. begär att regeringen tillsätter en konsekvensutredning omsänkt byggmoms.9. begär att regeringen ger uppdraget att förkommunerna utarbeta tydliga förslag för bebyggelseinriktade hinder motbrott.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärder vidtas för att skapa boende åt hemlösa.211. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ombildning till bostadsrätt kan ske om minst hälften av deboende anger att de önskar det.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de ekonomiska förutsättningarna måste vara sådana attbarnfamiljer har möjlighet att välja ett småhusboende.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stopplagstiftningen mot försäljning av hela eller delar avkommunala bostadsbolag avskaffas.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att besittningsskyddet för hyresgästen inte försvagas.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regelsystemet för äldreboende förenklas, så att möjlighettill mellanboendeformer ges.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hyresgäst och hyresvärd kan avtala om en förstagångshyrasom regleras genom mångårigt avtal.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att mildra boendesegregeringen.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förändra bostadsbidraget.19. begär att regeringen lägger fram förslag till en omarbetning avstrandskyddsreglerna för att möjliggöra strandnära bebyggelse.320. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förstärka den tvärvetenskapliga bygg- ochbostadsforskningen.21. begär att regeringen lägger fram förslag till omarbetning avplan- och bygglagen för att förtydliga rollen hos kvalitetsansvariga.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att del av stödet till de lokala investeringsprogrammen skallanvändas som stimulansmedel för åtgärder i bostäder, förskolor ochskolor, varför 50 miljoner anslås för detta ändamål.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att resterande stöd till de lokala investeringsprogrammen skallavskaffas.24.1 Yrkande 5 hänvisat till SkU.2 Yrkande 10 hänvisat till SoU.3 Yrkande 19 hänvisat till MJU.5 Målsättning och visionerMänniskans närmiljö som den kommer till uttryck i vårt boende ochsamhället runt omkring oss är av stor vikt för vårt fysiska och psykiskavälbefinnande. En trygg och estetiskt tilltalande närmiljö är viktig för attvi skall må väl och utvecklas i en positiv riktning. Ett kristdemokratisktsamhällsbyggande innebär att planera för trygga och vackra miljöer, därmedborgarna själva tar en aktiv del i beslutsprocessen och känner sigdelaktiga i skapandet av sina närmiljöer. Ansvaret för bostäder och en godfysisk miljö ligger speciellt på kommunerna. Det hör till det kommunalasjälvbestämmandet att få avgöra hur man vill säkerställa tillgången påbostäder. Tvingande lagstiftning hindrar det kommunala självstyret.Att bygga ett samhälle där alla trivs, känner delaktighet och trygghet,kräver en vision av det goda samhället. Denna vision innebär förKristdemokraterna, att allt samhällsbyggande skall ske utifrån människansbehov av de små gemenskaperna. Planerare på alla nivåer bör alltid utgå frånperspektivet om vad som är bra för små gemenskaper. Ett sådant synsättinnebär att man vid bostadsområdesplanering skapar utrymmen för människoratt mötas samt skapar ett småskaligt och greppbart boende också för deminsta av våra medborgare - barnen. Det är viktigt att uppväxtmiljön betonassom en viktig faktor för bostadspolitiken.Att ha en bra bostad, ett hem - en fast punkt i tillvaron är många gångeravgörande för välbefinnandet. I vårt land har vi, totalt sett, en hög boende-standard. Det finns dock fortfarande stora behov av förbättringar inom mångaområden. Den totala boendemiljön, boendekostnadernas andel av disponibelinkomst, möjligheterna att få äga sin lägenhet, den orättvisa fastighetsskatten,bristen på studentbostäder, segregationen i boendet, de bostadslösas situationär ett antal områden där en positiv utveckling måste ske. Exempelvis ärbehovet av nya bostäder stort, inte minst i storstads- och tillväxtområden.Dessa måste byggas på ett sätt som gör det ekonomiskt möjligt för denenskilde att bo i dem och boendemiljön måste utformas med sociala ochekologiska hänsynstaganden.Valfrihet i boendet är en viktig välfärdsfråga. Människors skiftandeönskemål och behov av bostäder i olika skeden under livet måste tillgodosestill rimliga kostnader. Äldre personer och personer med funktionshinder vistashuvuddelen av sin tid i bostaden. Tillgängligheten för personer medfunktionshinder är viktig såväl för själva boendemiljön som den yttre miljön.Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden för allamänniskor.Den kristdemokratiska bostadspolitiken har som utgångspunkt attmänniskor skall känna trygghet i sitt boende. Trygghet och valfrihet i boendetär en del av familjepolitik. Om möjlighet finns väljerhuvuddelen av barnfamiljerna att bo i eget boende. Kristdemokraternasboendepolitik grundar sig på medvetenheten om att familjer som har frihet attvälja den boendeform som passar dem bäst, också skapar en boendemiljö somfrämjar en harmonisk uppväxt för barn och ungdomar. Som Hem- ochfamiljeutredningen fastslog , är de små och nära gemenskaperna ifamiljekretsen avgörande för hela människans utveckling. I familjekretsen, ien trygg och kärleksfull atmosfär, finns de bästa förutsättningarna förformandet av solidariska och demokratiska människor. En god uppväxtmiljöför barn och ungdomar skall främjas genom samhälls- och bostadsplanering.Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skall alltid göras i sambandmed utveckling av bostadsområden.6 Det fysiska samhällsbyggandet6.1 Planera för tysta zonerMänniskor behöver stillhet och tystnad. I anslutning till städer är tystnadpå väg att bli en bristvara i vårt land - och är det redan nu på kontinenten.Längs våra kuster, där lågfrekvent buller från vindkraftverk kan lägga en"bullermatta" över stora områden, och i fjällvärlden, med bl a oregleradskotertrafik, börjar också behovet av att bevara tystnaden bli viktigt.Det finns lagstöd för att bevara tysta områden. I 3 kap 2 § står:"Stora mark- och vattenområden som inte alls eller endast obetydligt ärpåverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön skall så långtsom möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenaskaraktär." Vidare står det i 3 kap 6 §: "Behovet av grönområden itätorter och i närheten av tätorter skall särskilt beaktas. "Människor behöver stillhet och naturupplevelser, inte minst när tillvaronblir alltmer stressad och fragmenterad. "Tysta zoner" är en värdefull resursockså från fritids-, kultur- och turismsynpunkt. Att höra bäckens porlande,vågornas kluckande mot stranden och fågelkvitter utan ackompanjemang avett obestämt brus är en väsentlig del av hur vi upplever naturen ochlivskvalitet.Stora vägar brukar man dra utanför staden för att få smidighet vidtrafikföringen, men också för att inte ännu mer störa den ofta redan hårtbelastade stadstrafiken. Därför har man i stället lagt vägarna i naturområdendirekt utanför staden, vilket får till följd att stadsborna får åka ännu längrebort för att uppleva tystnaden i naturen.En "tyst zon" behöver inte vara ett naturområde. Det kan även varastadsdelar som är relativt ostörda, där man t ex håller efter obalanseradefläktar och värmepumpar. Ett projekt inom , region sydöst hararbetat med att kartlägga s k "tysta zoner" inför projektering av vägar. Det börbli lika självklart att inventera ostörda områden som natur- ochkulturintressena.6.2 Planera med och Habitat-AgendanAgenda 21 är ett handlingsprogram för hållbar utveckling antagen vidFN:s konferens om miljö och utveckling . kansammanfattas som en uppmaning att arbeta för en hållbarsamhällsutveckling. Arbetet står på tre ben:De sociala och ekonomiska förutsättningarna för världens folk måsteförändras om en hållbar utveckling skall vara möjlig. Internationelltsamarbete behövs för att påskynda utvecklingen i utvecklingsländerna.Fattigdom och ohälsa skall bekämpas. Konsumtionsmönster, framför allt iväst måste anpassas till vad naturen tål långsiktigt.Hur vi människor utnyttjar och förvaltar naturen och dess resurser är detstörsta avsnittet i . Här berörs hanteringen av känsliga ekosystem,hushållning av markresurser, bevarande av biologisk mångfald, skydd avkvalitet och tillgång på färskvatten, hantering av giftiga kemikalier ochmiljöfarligt avfall m m.Olika samhällsgruppers roll behöver stärkas. Kvinnors missgynnadeställning i världen är oacceptabel. Urbefolkningar har en genom generationerutvecklad kunskap om sina områden som inte tas till vara. På liknande sättbelyser den roll som barn/ungdomars, organisationers,fackföreningars, forskares, jordbrukares och lokala myndigheters spelar för enhållbar utveckling.Habitat är ett handlingsprogram som antogs vid FN:s världskonferens1996. inriktades på två övergripande mål:- En rimlig bostad för alla.- En hållbar utveckling av människors boplatser i en värld av växandestäder.En drivkraft för är sambandet mellan utvecklingen istäder och tätorter och de globala miljöproblemen. Det finns i Agenda 21och Habitat-agendan en gemensam syn på den lokala nivåns betydelse igenomförandet. Att kommunerna har en nyckelroll i genomförandetbetonas starkt, liksom vikten av medborgarnas delaktighet och"underifrånperspektiven". Kvinnors och ungdomars medverkan lyftssärskilt fram. Det är viktigt att följa upp att och Habitat-agendan når genomslag i kommunernas översiktsplaner.6.3 Planera med plan- och bygglagenKommunerna har den suveräna rätten att bestämma över hur marken ochvattnet skall användas i den egna kommunen. De avgör också om och närsamt för vilket eller vilka ändamål som planering skall ske. Dennamöjlighet finns reglerad i (PBL) och kallas förkommunernas planmonopol. Planmonopolet innebär möjligheter att styrasamhällsutvecklingen som det ger en skyldighet att i planer göraavvägningar mellan enskilda och allmänna intressen. I förarbeten tillplan- och bygglagen betonas vikten av en totalsyn på utvecklingen inomen kommun.Kommunerna bär huvudansvaret för att de allmänna intressena beaktas.Detta ställer höga krav på beslutsunderlag, öppenhet samt att så mångaintressenter som möjligt får chansen att delta i planprocessen. Till allmännaintressen hör miljöhänsyn, estetik, kulturarv, kulturhistoria, trygghet,trivsel,närhet m m. Dessa intressen skall vägas mot enskilda intressen och frikonkurrens. Det behövs en översyn av lagen för att förenkla planprocessenoch öka delaktigheten för medborgarna.6.4 Planera för stormarknader/extern handelReglering av handeln sker med (PBL) genom beslutom lokalisering, dvs genom beslut om var och i vilken form handel fårbedrivas inom kommunen. Det är inte en uppgift för PBL att ta ställningtill vem som får bedriva handel eller den enskildes affärsidé osv. Ju bättrekännedom kommunen har om handelns villkor, desto bättre kaneffekterna av olika lokaliseringsbeslut bedömas. Vid avvägning mellanolika sakintressen vid planering enligt PBL skall utgångspunkten vara attskapa ett hållbart samhälle. Här inbegrips förutom ekologiska ävenekonomiska, sociala och kulturella aspekter av samhällsutvecklingen.Plan- och bygglagen gör en uppdelning när det gäller detaljplaneringen avhandelsändamålet. Handel omfattas av partihandel och detaljhandel.Detaljhandel omfattas av skrymmande handel och livsmedelshandel. I PBLregleras handeln i 5 kap. 7 §: "Planen får inte göras mer detaljerad än som ärnödvändigt med hänsyn till syftet med den. Bestämmelser som närmarereglerar möjligheterna att bedriva handel får meddelas endast om det finnsskäl av betydande vikt." Lagen möjliggör för kommunerna att självabestämma detaljeringsgraden vid planeringen av handel. Det kommunalaplaneringsansvaret innebär att hänsyn tas till helheten. Vidstormarknadsetablering eller annan extern handelsetablering börkonsekvensanalyser göras.Kommunerna bör göra en handelspolicy som löper parallellt medöversiktsplanen. Denna skall sätta människan i centrum och särskilt belysa- hur etableringen påverkar det sociala livet- hur familjens behov tillgodoses- hur äldre och funktionshindrade påverkas- hur etableringen påverkar "tidrika" respektive "tidfattiga" människor.7 Trygga bostäder till rimliga kostnaderRegeringsformens första kapitel om statsskickets grunder säger i andraparagrafen: "Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärdskall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skallsärskilt åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad ochutbildning samt att verka för social omsorg och trygghet och för en godlevnadsmiljö." Ansvaret för bostäder i en god fysisk miljö ligger hoskommunerna. I den kommunala självstyrelsens anda får kommunenavgöra hur tillgången på bostäder skall säkerställas. Ettbostadsförsörjningsprogram är ett bra styrinstrument för den kommunalaplaneringen. Det finns dock ingen orsak till lagmässigt tvång.Samhällsbyggnaden och bostadsutformningen är viktiga områden, inteminst för den kommunala politiken. Bostadssektorn måste bli mjukare, meraflexibel och öppen för människors behov. Boendet skall underlättagemenskap och ett aktivt vardagsliv. De politiska strömmar som under senaretid påverkat utformningen av boende- och familjepolitiken, har i storutsträckning byggt antingen på ett socialistiskt, kollektivistiskt synsätt eller påett liberalt, individualistiskt synsätt. Båda dessa strömningar tonar nedfamiljens och den lilla gemenskapens betydelse. Bostadspolitiken måste förasså att hyrorna blir rimliga och ger valfrihet mellan olika boendeformer underolika perioder i livet.Kristdemokraterna anser inte att subventioner är någon bra metod förbostadsmarknaden. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet inomanslagsområde 18 är räntebidraget. Avgörande för utfallet av anslaget ärräntenivån och det allmänna ekonomiska utfallet. Utgifterna för räntebidragfortsätter att minska om den nuvarande räntenivånbestår. anser att vissa besparingar utöver regeringensbesparingar på räntebidraget till det äldre fastighetsbeståndet kan göras, samtavvisar räntebidrag på nya fastigheter. Förslag om besparingar är 193miljoner kronor år 2001.7.1 Planera för en skatteväxling av fastighetsskattentill en avgiftBoendet har varit en tärande sektor för staten med ettantal olika bidrag för att stimulera bostadsbyggandet och boendet. Sedan1974, när fastighetsskatten och räntebidragen infördes, har vårt boendeblivit en inkomstkälla och en närande sektor för statskassan. I takt med attstatens kostnader för räntebidrag minskar bör fastighetsskatten trappasner.Innevarande år kommer allmän fastighetstaxering att genomföras förhyreshus och hus ägda av bostadsrättsföreningar. Denna taxering kommer iflera fall att resultera i höjda taxeringsvärden. Skatten kopplas till ettuppskattat marknadsvärde och husägare tvingas betala skatt på enkapitalinkomst som inte finns. Då beskattningen inte tar hänsyn till vare sigekonomisk bärkraft eller faktisk inkomst kommer låginkomsttagare atttvingas sälja och flytta från sina hus i kustnära, expansiva ochstorstadsområden. Bostadssegregationen i de attraktivare delarna av landetkommer att öka. Fastighetsskatten är ologisk och orättvis och hela skattenskonstruktion är feltänkt. Taxeringsvärden får inte ytterligare höjas, utan måstefrysas vid nuvarande nivå också för framtiden.Vi föreslår att fastighetsskatten växlas över till en avgift för attpå detta sätt fasas ut. De kommunala avgifterna kommer att inkluderakommunal teknisk service som sophämtning, va-avgifter, gatuunderhåll,planteringar, parkeringsplatser, snöröjning, räddningstjänst m m. Med dettasystem kommer även företag och fritidsfastigheter att bidra med sin del till attförbättra den kommunala infrastrukturen. Om staten inser det ologiska i attbeskatta fastigheter, ökar kommunernas utrymme för att sänka taxorna. Trotslåg inflation och låga räntor har inte kommunernas taxor och avgifter sänkts.Sveriges Fastighetsägare, HSB, , ochSABO kräver efter en utförd undersökning, att regeringen inrättar en instans,där boende och fastighetsägare kan få skäligheten prövad i kommunernasprissättning. Skillnader om för taxor och avgifter på el,sophämtning, uppvärmning samt vatten och avlopp har påvisats. Enskatteväxling av fastighetsskatten till en avgift skulle innebära attkommunerna får en breddad skatte- och intäktsbas, vilket ger en störresjälvständighet i förhållande till staten. Medborgarna ser en omedelbarkoppling mellan avgift och service.I områden med många fritidshus, som skärgårdsområden och fjälltrakter,fastighetsbeskattas fritidsfastigheterna med denna statliga skatt. Det ärviktigtatt fritidsboende ges incitament att stödja den kommunala ekonomin.Utflyttningen från landsbygden och glesbygdskommunerna innebär storaekonomiska problem. Bland dem som har högst fastighetsskatt finnsförortskommuner och glesbygdskommuner.Sverige har bland de högsta kostnaderna i världen för boendet. Sy-stemet med en statlig fastighetsskatt eller schablonintäkt finns inte i mångaländer. I den angloamerikanska delen av världen är lokala fastighetsskattervanliga och ersätter kommunalskatten. Fastighetsbeskattning på hyresboendeär tveksam, genom att den övervältras på hyresgästerna som inte har någoteget kapital insatt. Fastighetsskatten kan alltså ifrågasättas ur rentskatterättsligt perspektiv. Det finns inte någon inkomstkälla och ingenanledning till beskattning. Medan förmögenhetsskatten utgår frånförmögenhetsnettot, dvs skillnaden mellan taxeringsvärde och skulder somfinns i fastigheten, utgår den löpande beskattningen i form av fastighetsskattfrån bruttoförmögenheten, dvs taxeringsvärdet utan hänsyn till skulder. anser att det finns all anledning att fundera över om det är rimligtattbeskatta bostäder både som konsumtion och kapitalplacering.Kristdemokraterna förordar en generellskattesänkning av fastighetsskatten till och finansierar en varaktigfrysning av taxeringsvärdena. Dessutom bör den vidare, enligt vår mening,endast beräknas på en tredjedel av markvärdet överstigande 150 000 kronor.På detta sätt minskar lägesfaktorns orimliga effekter. Underlaget för statligfastighetsskatt är såväl värdet på byggnaden som på mark.7.2 Planera för ett förändrat bruksvärdessystemHyreslagen 1968:91 48 § talade om likvärdiga lägenheter. 1975 ersattes48 § med 55 § och likvärdiga blev allmännyttiga. Närbruksvärdessystemet tillkom var dess syfte att skapa en ny form förhyresreglering byggd på avtalsfrihet, men med vissa begränsningar.Bruksvärdessystemet skulle se till att likvärdiga lägenheter hade likahyror. Allmännyttan kom att spela en roll som prispressare. Denväsentliga begränsningen var besittningsskyddet, som innebarhyresgästens rätt till förlängning av kontraktet.Systemet var marknadsbaserat och hyresrelationerna skulle återspeglamarknaden.