mot · GO02N262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N262av Strömbom, ()EnergiInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riktlinjer för energipolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella sominternationella.3. begär att regeringen upptar förhandlingar med ochandra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till Sverigekan beläggas med miljöavgift.4. begär att regeringen påskyndar Energimyndighetensutveckling av former för bedömning av nättarifferna och germyndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder.5. begär att regeringen lägger fram förslag till införande av enförseningsavgift för de nätbolag som i strid med regelverket försvårarbytet av elleverantör.6. begär att regeringen lägger fram förslag om att kundensanläggningsidentitet och andra för ett smidigt leverantörsbyte nödvändigauppgifter skall anges på nätfakturan.7. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av attregeringen i EU arbetar för regler som gör att biobränsle inte klassas somavfall och som stimulerar till att biobränsle i första hand utnyttjasregionalt där de produceras.8. begär att regeringen skall ta ett helhetsgrepp påenergiskatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där godamiljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premierasmedan produktion baserad på fossila bränslen beläggs med styrandemiljöavgifter.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att kraftfullt skall driva frågan om enharmonisering av koldioxidavgifter i EU.110. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inhemska förnybara energikällor,11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energiforskning och energiteknisk utveckling.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.113. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energisparåtgärder och tilläggsisolering.14. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3).15. beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 21 Energi med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag enligt uppställning:16.Tabell 1: (Anslag, tusental kronor Regeringens förslagAnslagsändring )1 Yrkandena 8, 9 och 12 hänvisade till SkU.InledningEn god energipolitik kan inte ses isolerat. Energipolitikenskall, som regeringen så riktigt har uttalat, bidra till att stabilaförutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringslivoch till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin.Energipolitiken måste gå hand i hand med ekonomi och miljöför att bidra till tillväxt och ett ekologiskt uthålligt Sverige.Kristdemokraterna är starkt kritiska till regeringens handläggande avfrågan om kärnkraftsavvecklingen. Beslutet fattades utan att de ekonomiskaeffekterna var kända och avsaknaden av miljökonsekvensanalyser ochsamhällsekonomiska analyser var total. kan vi konstatera att regeringenfortfarande inte har kunnat redovisa dessa analyser.Den förda energipolitiken präglas av olyckliga låsningar. Om interegeringen kan presentera en långsiktigt hållbar strategi för den framtidaenergiförsörjningen måste frågan om en ny folkomröstning aktualiseras.Kristdemokraterna är för en effektiv gränsöverskridande handel med el,men det svenska agerandet får inte leda till att miljövänligaenergianläggningar läggs ned för att istället göra oss beroende av import av elsom producerats på ett sätt som har starkt negativa konsekvenser för miljön.KristdemokraternasenergipolitikKristdemokraterna anser att energiförsörjning skalltryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik medfasta spelregler där inhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Det är den enda kändavägen mot det ekologiskt uthålliga energisystemet. Vi villskapa en energiförsörjning där den negativa påverkan påhälsa, klimat och miljö är så små som möjligt. Investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskaligvattenkraft måste stödjas liksom den fortsatta utvecklingen avsolenergi och ny teknik.De ökade koldioxidutsläppen med påföljande växthuseffekt är det enskiltstörsta hotet mot vår livsmiljö. Energipolitiken bör inriktas på att åstadkommabreda politiska uppgörelser och långsiktigt stabila spelregler för aktörerna påelmarknaden.Utgångspunkten skall vara att genom eleffektivisering samt utveckling ochinfasning av förnybar elproduktion fasa ut kärnkraften och så småningomäven energisystem som bygger på fossila bränslen. Målet är ettomställningsarbete som syftar till att bygga ett ekologiskt uthålligtenergisystem utan drastiska prisförändringar, risk för elbrist och därmedytterligare påfrestningar på välfärd och sysselsättning. Industri och hushållskall garanteras säkra elleveranser till fortsatt konkurrenskraftiga och rimligapriser.KärnkraftenKristdemokraterna vill avveckla kärnkraften. Men det måsteske i takt med energieffektivisering samt att andra,förnybara, energislag kan ersätta den elproduktion somkärnkraften ger. energipolitiska beslut ingick ettomfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivareenergianvändning och användning av förnybara energislag.Beslutet innebar att en reaktor vid kärnkraftverkskulle stängas före . Den andra reaktorn vid skallenligt riksdagsmajoriteten stängas före underförutsättning att bortfallet av elenergi kan kompenserasgenom tillförsel av ny energi eller minskad användning av el,konvertering från el samt tillförsel av el från andraenergikällor.Detta uppfylls inte . anser att elförsörjningen inte ärtryggad och regeringen har i förhandlingar med ochVänsterpartiet kommit fram till att villkoren inte kan uppfyllas under nästa år.NaturgasenKristdemokraterna ser en risk i att en storskalig introduktionav naturgas i vårt land kommer att leda till att vi bygger ossfast i ett energisystem som blir ett miljömässigt sämrealternativ än vad som är möjligt att uppnå. Detta skulle kunnabli ett hot mot de satsningar på bioenergi som är en del avenergiöverenskommelsen. Naturgas är ett fossilt bränsle medtillhörande utsläpp av miljöfarliga ämnen och får därför inteersätta utsläppsfri kärnkraft eller vattenkraft. I de fall gasenersätter kol eller eldningsolja minskar utsläppen av koldioxidsom medverkar till växthuseffekten. Även utsläppen avkväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minskar.Kristdemokraterna anser att det även för gasen skall råda en välfungerande marknad, och vi välkomnade den nya naturgaslagen även om vi ivissa detaljer ville skärpa lagen.TorvenTorv bildas i processer som huvudsakligen är biologiska ochvid en åldersanalys hamnar torven närmare biobränslena ände fossila bränslena. Tillväxttakten är större än uttaget ochtorv kan därför anses vara ett förnyelsebart biobränsle. Ombalansen mellan tillväxt och uttag upprätthålls bör inte torv-användningen ge något nettotillskott av koldioxid tillatmosfären. I en gammal myr med ett stort lager torv finnsstora ytor där det sker anaerob nedbrytning av biomassa. Idenna process bildas metangas, en gas som per enhet ger ettbetydligt större bidrag till växthuseffekten än koldioxid.Sverige har god tillgång till torv. av ytan är täckt av torv ochmängderna är relativt jämnt fördelade över landet. Mer än hälften av desvenska förekomsterna har ett torvlager som är tjockare än ochbetraktas geologiskt som torvmark. Det är på dessa marker torvbrytning kankomma i fråga. bryts 3-4 miljoner m3 torv på 0,av dentotala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till c:a 20 miljonerm3 och har därmed varit åtminstone fyra gånger såstor som uttaget.När torven skördas sker bl a metanutsläpp och vid förbränning skerkoldioxidutsläpp. Detta ger ett tillskott till klimateffekten. Därtill kommerrisk för skador på den biologiska mångfalden. Vid varje enskildtillståndsgivning bör en särskild bedömning göras. Det gäller framför allt hurskörden skall gå till, hur marken skall återställas, hur tjockt lager som skallskördas och hur metangasen skall tas till vara. Naturligvis skall det ocksågöras en bedömning av naturvärdena på platsen. Mossens funktion sombiotop måste värderas och sättas in i ett regionalt sammanhang. finnsteknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, sättdär enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrikavåtmarker.BiobränslenBiobränslena spelar en viktig roll i utvecklingen mot ettuthålligt energisystem. Medan de fossila bränslena naturgas,olja och kol släpper ut mellan202 000 och koldioxid per TWh är siffran förbiobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut tasupp av växtligheten igen. Återväxten är större än tillväxten.I begreppet biobränslen inräknas avfall med biologiskt ursprung, torv,halm, salix och energigräs, ved, grot (grenar och toppar), spån och bark samtavlutar. Användningen av biobränsle har framförallt ökat i industrin och ivärmeverken. Dessutom finns en ökad efterfrågan på förädlade bränslen,pelletter. 1998 var biobränslenas andel av den totala energitillförseln 19procent.Utvecklingen av biobränslen har gått snabbare än förväntat, till stor delberoende på en betydande import. Mellan av tillförseln avbiobränslen till fjärrvärmeverken importeras till priser som ligger under de påden inhemska marknaden. I ursprungslandet är alternativvärdet på biobränsletofta mycket lågt eller negativt eftersom bränslet klassas som avfall och dåbeläggs med deponiavgifter. anser att både miljö ochekonomisk utveckling skulle gynnas om biobränslena i huvudsak används därde produceras. Regeringen bör därför i EU arbeta för regler som gör attbiobränsle inte klassas som avfall och som stimulerar till att biobränsle iförsta hand utnyttjas regionalt där det produceras.Med en lägre import skulle utbudet av inhemskt skogsbränsle och andrabiobränslen som till exempel från jordbruket, kunna öka. EnligtSkogsstyrelsen är det inom större delen av vårt land möjligt att göra mycketstörre uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut enstörre andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. Detsom begränsar ett större uttag är främst ekonomiska faktorer som kostnad föruttag, transport och skogsbränsleanvändarens betalningsförmåga.Trädbränslebranschen har kommit överens om hur uttag av skogsbränsleskall ske. Det innebär bl.a. att inte göra stora uttag i värdefulla naturmiljöeroch att i största möjliga utsträckning lämna barren kvar på hyggena.Askåterföring för att bevara markens näringsstatus ochkompensationsgödsling där så behövs ingår också.Medan de fossila bränslena inte innebär så många jobb i , ärbiobränslen arbetsintensiva. De nya jobben tillkommer i huvudsak i regionersom drabbats hårt av arbetslöshet. Genom att största delen av biobränsleprisetär kostnader för arbetskraft och fordonsdrift, som beskattas, kan stat ochkommuner tjäna mycket pengar på att energisystemet ställs om mot merinhemska biobränslen.VindkraftenUtbyggnaden av vindkraften har skett snabbt under desenaste åren, från 157 kraftverk till 480 vindkraftverk1999. Den totalinstallerade effekten har ökat från 35 MW1994 till 214 MW 1999. Elproduktionen har under samma tidökat från 0,07 till . Intresset för vindkraft är mycketstort och en kraftfull utbyggnad planeras över i princip helalandet.Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden förplacering av vindkraftverk. har protesterna ökat. Ett förfulandeinslag i vacker natur, störande buller och hinder för rennäringen är några avde vanligaste påståendena. anser att man bör sträva efteratt bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda. Detinnebär i första hand lokalisering en bit ut i havet där de bästa vindlägenafinns och till fjällvärlden, på platser där exempelvis byggande avvattenmagasin redan påverkat naturen och där också tillräcklig vind finns.I juni i år presenterade ABB och ScanWind den nya vindkraftteknikenWindformer som sänker kostnaderna som elproduktionen ökar.Systemet är tänkt för havs- och kustnära placering med 3-5 MWvindkraftverk. Konventionella verk ligger på 0,6-1,5 MW. De nyavindkraftverken kan placeras ut från kust, utom synhåll frånland. En första provanläggning skall byggas på . Enligt ABB:sberäkningar kommer vindel med den nya tekniken inte att bli dyrareän el från konventionella gas- eller oljeeldade kraftverk.SolenergiKristdemokraterna har länge arbetat för en utveckling av densvenska forskningen kring solceller. Även i vårt nordliga landräcker solens strålning till för att vi ska kunna ta till vara del av solenergin på ett effektivt sätt.Svenska forskare intar en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns,men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. ärdet istället solceller tillverkade i tunnfilm som kan bli föremål förmassproduktion. Solel bedöms kunna svara för av Sverigeselkonsumtion om drygt tio år.Ett uthålligt energiskattesystemBåde bioenergin, vindkraften och den småskaligavattenkraften är beroende av statligt investeringsstöd.Energiskattesystemet är avgörande för den framtidaefterfrågan på inhemsk bioenergi och på vindkraft. Sverigebehöver ett skattesystem som styr mot en ekologiskt hållbarproduktion och konsumtion, som premierar energieffektivitetoch hög elproduktion, är konsekvent och slår rättvist men inteså hårt att svensk industri förlorar konkurrenskraft gentemotomvärlden.De förnybara energislagens kostnader för insatsvaror och teknik har blivitlägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Ändå ärkostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikälloroch konventionell fossilbaserad elproduktion fortfarande betydande.Kristdemokraterna anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp på energi-skatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper,hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras medan produktionbaserad på fossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter. Den förrefinansministern inbjöd de politiska partierna till överläggningar om energi-skatterna, men samtalen upphörde snart och en uppgörelse med samtligapartier syns fullständigt omöjlig på grund av regeringens låsningar tillVänsterpartiet och Miljöpartiet.Den småskaliga elproduktionenKristdemokraterna anser att de små kraftverkens bidrag tilleltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk nu harstängts och tre partier står bakom en principöverenskommelseom att ett andra verk skall stängas. Tillförsel av ny el måstebygga på förnybara energislag och då är de småelproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl ärEU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inomEU fram , samt de åtaganden som fastställdes vidklimatkonferensen i Kyoto.Cirka 1 200 små vattenkraftverk och nära 500 vindkraftverk samt vissakraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion.Vattenkraften svarar för och vindkraften för ca 0,4 TWh.Vi måste höja den industriella kompetensnivån i inför detförväntade ökade internationella behovet av utrustningar för förnybarenergiproduktion. går utvecklingen inom vattenkraftssektorn ifel riktning. Företag läggs ner och kunskap går förlorad. Om denna trendfortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden försmåskalig vattenkraft lyfter och vi kommer kanske till och med attuppleva svårigheter med att underhålla och modernisera vårt eget bestånd avvattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och enrimlig prisnivå är avgörande för den småskaliga produktionen och dessservicebransch.Definition av småskalighetGränsen för småskalighet är i satt till 1 500 kW. Detkommer att vara en teknisk begränsning för vindkraften.Dessutom sätter exempelvis gränsen för småskaligvattenkraft vid 5 MW och vid 10 MW. anser att gränsen bör vara 10 MW. Det ärsåledes osannolikt att det kommande regelverket skallbegränsa småskalig elproduktion till 1 500 kW. För ettkommande långsiktigt stödsystem är det vidare viktigt attregeringen föreslår en definition av förnybar elproduktionmed stödbehov.Sverige behöver mer el, framför allt mer el från förnybara energislag.Kristdemokraterna anser att det är den förnybara elproduktionen som skallstimuleras oavsett storlek på anläggningen.Förlängning av stödetPrisnivån för den småskaliga elproduktionen var vid börjanav ca /kWh. Svenska kraftnäts upphandling avsmåskalig kraft för perioden 1 november 1999-31 december2000 gav ett genomsnittligt anbudspris på /kWh.Ett statligt stöd om /kWh beslutades för perioden, vilketger en genomsnittlig ersättningsnivå på /kWh.Regeringen har fått EG-kommissionensgodkännande och först efter kunde pengarnabörja betalas ut. För många företag har den försenadeutbetalningen skapat stora problem, i vissa fall konkurs.Eftersom regeringen ännu inte kan presentera något konkret förslag till hurhandeln med den småskaliga kraften skall fungera föreslås nu att dennuvarande stödnivån /kWh bibehålls till utgången av 2002.Kristdemokraterna ansåg att stödet borde ligga högre för att garantera fortsattdrift av den befintliga och planerade volymen småskalig elproduktion som ären av grunderna energipolitiska program. Det finns dessutom enosäkerhetsfaktor i förhållandet att den småskaliga elen upphandlas ikonkurrens. Ersättningsnivån för den svenska småskaliga elen är såledesfortsatt okänd medan man i t.ex. redan har beslutat om utfallet förde närmaste tio årens drift för de investeringar som görs.Växthuseffekten ochklimatfrågornaRegeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutetom en avveckling av innebär attregeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsenpå ett mycket medvetet sätt bidrar till en negativ utvecklingav växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, somkommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med elfrån fossilförbränning har tvingat att anhålla omtillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen.Detta går stick i stäv mot det s k Kyotoprotokollet somSverige har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-ländernaåtar sig att minska sina utsläpp med till år2012. EU skall gemensamt minska utsläppen ,med 7 och med 6 procent.Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsakkompenserats av import av dansk kolkraft. Miljöeffekterna av stängningenhar blivit ökade utsläpp av ca koldioxid, ca 8 000 tonsvaveloxider och ca kväveoxider.Kristdemokraterna anser att effekterna av stängningen borde ha belysts ien miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Vi har alla ett ansvar förkommande generationer och växthuseffekten är det största hotet motframtida livsbetingelser på vår jord.Utsläpp av växthusgaser kan inte längre ses enbart som en nationellangelägenhet. Miljöföroreningarna känner inga gränser. Inte hellerelmarknaden är nationellt begränsad. Därför måste kraftfullt drivafrågan om en miniminivå när det gäller koldioxidavgifter i EU. Vi har ennordisk elmarknad som redan är ansluten till övriga . Åtgärder iSverige, som begränsar tillgången av el, öppnar för ökad produktion avmindre ren el i andra länder.Miljöavgift på importerad kolkraftRegeringen bör genom förhandlingar med ochandra kraftproducerande länder skapa möjlighet att åläggaimporterad kolkraft en svensk miljöavgift. ärförhållandet att lägger en koldioxidavgift ochsvavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- ochkärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kandäremot försäljas till utan motsvarande avgifter vilketger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär enkonkurrensfördel på miljöns bekostnad, något somKristdemokraterna anser vara helt förkastligt.En nordisk och europeiskelmarknadGenom den stora andelen vattenkraft och kärnkraft i Nordenär utsläppen av växthusgaser från elproduktionen relativt småi ett internationellt perspektiv. I svarar dockfossilbaserad värmekraftproduktion för avelproduktionen.Elhandelsströmmarna mellan de nordiska länderna varierar både över åretoch mellan åren beroende främst på tillrinningen i vattenmagasinen. Undervintern importerar och el från i första hand , menockså från . Genom Polenkabeln har fått en ytterligare länkför export/import av el och elhandeln sker således på en europeisk marknad.ElbristBeräkningar visar att , och förnärvarande saknar vid normal elproduktionoch en antagen oförändrad konsumtion. Vid torrår kanunderskottet bli det dubbla. Elförsörjningen blir då heltberoende på import från främst , , Tysklandoch . Denna el är till största delen kolkraft ellerkärnkraft. Sannolikheten är stor att vi efter den förskattebetalarna kostsamma stängningen av förstareaktor kommer att använda mer kärnkraftsel än förestängningen. I finns beredskap för utbyggnad avkärnkraft om bristen på el blir permanent.Utveckling mot större företagKraftföretagen struktureras mot allt större och merintegrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. ISverige domineras elproduktionen av tre aktörer: ,och och de svarar tillsammans för cirka 80procent av den totala kraftproduktionen. Det helstatligaVattenfall är utöver i verksamt även i ,, , , , ochSydamerika. Svenska staten är således, som vistänger ren kraftproduktion i , en stor ägare av storatyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kanbli en stor leverantör av dessa oönskade energislag tillSverige. Regeringens dubbelmoral förskräcker.En avreglerad elmarknadKristdemokraterna vill ha en väl fungerande energimarknadoch elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraftoch ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har ocksåvisat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna.Reformen genomfördes snabbt och därför uppstod vissaproblem av övergångsnatur. Dock drabbas konsumenternafortfarande av problem vid leverantörsbyte och avomotiverat höga nätavgifter.LeverantörsbyteNätbolagen lever inte upp till det regelverk som riksdagenbeslutade om i samband med avregleringen. Alltför oftabekräftas inte ett leverantörsbyte avnätbolaget. Detta leder till att anmälda byten ej effektueras,elmarknaden inte fungerar enligt intentioner ochkonsumenternas intresse för att byta elleverantör minskar.Det leder även till en fördyring för ett merarbete hoselleverantören, en kostnad som i slutänden måste tas ut avkonsumenten.Kristdemokraterna anser att för att komma till rätta med problemet bör enförseningsavgift införas och för att ytterligare underlätta ett byte bör all deninformation som krävs för ett leverantörsbyte anges på kundens faktura. Detinnebär att anläggningsidentiteten bör anges på fakturan. Förslaget om enförseningsavgift stöds av bl.a. och liksomav ett stort antal oberoende elhandlare, ochSveriges Fastighetsägareförbund.NätavgifternaNätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet påelfakturan. Avgiften skall enligt ellagen vara "skälig".Energimyndigheten har ansvaret för att granska skäligheten inättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statenskostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalarelkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång per år.Det finns drygt 200 elnätsoperatörer och begärdeEnergimyndigheten förklaringar från cirka 100 som höjt eller hafttveksamheter i sina tariffer. I klagade villaägarna tillEnergimyndigheten och ett par tusen villaägare fick en sänkning avnätavgiften med . betalar många ettöverpris och det är angeläget att regeringen påskyndar Energimyndighetensutveckling av former för bedömning av nättarifferna och ger myndighetenbefogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder.Korssubvention i elbolagenKristdemokraterna vill se en ren konkurrens på elmarknaden.Det förekommer att elbolag som både har nät ochelförsäljning kan bedriva korssubvention för att sänka sinaelpriser på den konkurrensutsatta marknaden. Det är därförmycket olyckligt att den tillsatta utredningen, som skulle hakommit med sitt delbetänkande , har blivitflera månader försenad.Prissättningen i elhandelnI år har det uppstått en tydlig skillnad mellan systempris ochområdespris på den nordiska elbörsen.