ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T539 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T539av , ()KinnekullebananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av satsningen på Kinnekullebanan.MotiveringKinnekullebanan är av strategisk betydelse för utvecklingen av VästraGötalands norra delar och som en viktig del av järnvägssystemet i VästraGötaland.Goda kommunikationer är av mycket stor betydelse för möjligheten till ettlivskraftigt näringsliv. Vi har i regionen ett brett näringsliv med företag avskiftande karaktär: viktiga basnäringar, småföretagarkultur såväl somhögteknologisk industri. Flera företag har sina huvudkontor, forsknings- ochutvecklingsavdelningar i regionen.Att snabbt kunna nå universitets- och högskoleorter är viktigt för att kunnage möjligheter till utbildning och kompetensutveckling.Alltfler har upptäckt bygden och det gynnsamma geografiska läget, mittemellan våra storstadsregioner. Med en väl utbyggd infrastruktur för såvälgodstrafik som persontrafik nås omvärlden med lätthet och verksamheterkan bedrivas i naturskön miljö.Kinnekullebanan kan med ganska små medel bli ett mycket brakomplement till det nationella stamnätet och som en del av järnvägssystemet iVästra , genom att möjligheterna ges för att utveckla Kinnekulletågetnorrut mot och samt mot Göteborg.Staten borde se den potential som finns i Kinnekullebanan och också göraen offensiv satsning som skulle bidra till en ökad tillväxt i och enpositiv resandeutveckling som också innebär ekonomiska fördelar för tågsy-stemet i sin helhet.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02T540 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T540av , ()resecentrumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett modernt resecentrum i Uppsala.MotiveringUppsala är en av landets starkaste tillväxtregioner. Där finns tvåuniversitet, välutbildad arbetskraft och ett expansivt näringsliv inomexempelvis bioteknik. Detta gör att är beroende av godakommunikationer. är dock situationen minst sagtotillfredsställande. En angelägen åtgärd är att skapa ett resecentrum iUppsala.Hittills har kommun planerat att resecentret skulle kunna påbörjasunder , detta utifrån besked man fått tidigare. Men regeringen har i sinbudgetproposition anslagit så lite pengar till att dessflerårsplanering har blivit rejält förskjuten. Som det ser ut nu kan enbyggstartav resecentret ske . I värsta fall ännu senare.Den nuvarande har inte renoverats och ärinte anpassad för den nuvarande trafikbelastningen. görs 15.000 resorper dag till och från . Det gör till en av landets mesttrafikerade stationer. Resecentret skulle medföra att buss- och järnvägstrafikkan samordnas på ett bättre sätt än idag.Mindre städer som har redan byggtresecentra. i har större trafik men trots detta är detfortfarande en "landsortsstation" utan planskillnad för gående och tågen,vilket ur säkerhetsaspekt är mycket otillfredsställande.Att bygga ett resecentrum i har stor betydelse såväl för deninterregionala kollektivtrafiken som för den regionala och lokala. Som enbonus ökar dessutom säkerheten för cyklister och gående genom attprojektet innefattar bygge av cykel- och gångtunnlar under järnvägen vilkaförbinder östra och västra delarna av staden.Av trafik-, utvecklings- och säkerhetsskäl samt framför allt för attmedverka till ett ökat kollektivresande bör regeringen agera för att byggandetkommer igång snarast.Stockholm den 4 oktober 2000Mikael ()
mot · GO02T541 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T541av Klockare, ()HaparandabananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en ny järnvägssträcka , samt enelektrifiering av hela bandelen Boden-Haparanda.MotiveringByggandet av har påbörjats. Det är en viktig del avinfrastrukturen för hela . För att få full effekt av investeringenmåste den kompletteras med en ny sträckning . Den nyasträckningen är även nödvändig för att rationella järnvägstransporter skallkunna ske mellan , , och . En nyHaparandabana tillsammans med Norra stambanan och bildarett integrerat transportsystem via och . På siktbidrar detta till att göra och till en allt mercentral och betydelsefull region i Europa.Redan i dag finns stora behov av järnvägstransporter över Haparanda.Åtgärden skulle innebära en kraftig effektivisering av godstrafiken eftersomdet skulle möjliggöra trafik med längre, tyngre och snabbare godståg.Bandelen skulle även bidra till utveckling av näringsverksamheten medhänsyn till de naturresurser som finns i Barentsregionen.Det har varit ett krav att bandelen skall byggas ochförhoppningar har funnits att byggandet av bandelen redan skulle ha kommitigång. Sysselsättningen skulle öka och underlätta för hårt prövade kommunersamtidigt som bandelen är en nationell angelägenhet.De åtgärder som behöver vidtas är elektrifiering av hela bansträckanBoden-Haparanda och byggandet av bansträckan bör fastställa en tidsplan över när de ovan relateradeåtgärderna kan påbörjas.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02T542 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T542av , (-s)VästkustbananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att färdigställandet av får högstaprioritet av järnvägsinvesteringarna.MotiveringVästkustbanan mellan och är en av viktigastejärnvägsförbindelser. Den utgör också en del i förbindelsen mellan Oslooch och är därför viktig i ett nordiskt och europeisktperspektiv. Dubbelspårsutbyggnaden av banan är ett av de störstaprojekten i Stomnätsplanen och bygget har pågått . Denlånga tidsutdräkten av utbyggnaden, har medfört avsevärda störningar itrafiken på järnvägen. Det medför att konkurrensvärdet minskar motandra trafikslag. Risken är stor att de transportlösningar som kunderna dåväljer inte blir den miljövänliga järnvägen, utan vägtransporter som sedanbestår även när utbyggnaden är klar.Över 6 miljarder kr är investerade i utbyggnaden. En mycket storsumma som inte utnyttjas fullt ut förrän hela projektet är färdigt. En kedja ärinte bättre än dess svagaste länk - därför måste banan snabbt färdigställas såatt gjorda investeringar kan utnyttjas.Den regionala tillväxten är också beroende av snabba och effektivatransporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och det gäller förregionen att minimera de nackdelar vi har genom långa avstånd tillkontinenten.Såväl person- som godstrafik ökar nu mycket kraftigt på motorvägen längsHalland. Det innebär en stor belastning på miljön genom ökade avgasutsläpp.Halland är hårt belastat av försurande nedfall. Många sjöar är starkt försuradeoch en del hålls vid liv genom dyra kalkningsåtgärder. Utsläppen avväxthusgaser är ett annat globalt problem, men på grund av den ännubristfälliga järnvägen ökar dessa utsläpp från de halländska vägarna.För att nå miljömålen är det nödvändigt att så många transporter sommöjligt sker på miljövänliga transportmedel.Vi är övertygade om att ett dubbelspår på hela starkt skullegynna tillväxt, miljö och en positiv utveckling i länet. Ett dubbelspår påVästkustbanan innebär stora fördelar för näringslivet i allmänhet och förturismen i synnerhet. Det innebär också stora fördelar för rörligheten påarbetsmarknaden genom bekväma och snabba pendlingsmöjligheter.Miljövinsterna blir betydande när transporter av såväl gods som personerövergår från landsväg till järnväg.Efter att järnvägen längs varit en byggarbetsplats ärdet nu hög tid att den färdigställs. Först då kan vi dra full nytta av redangjorda och nytillkommande investeringar.Stockholm den 4 oktober 2000Alf ()()()()()()())
mot · GO02T543 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T543av , ()Kommunikationerna mellan och HallsbergFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansvaret för ingångna avtal.MotiveringSedan 1995 har en planeringsprocess pågått för utbyggnad till dubbelspårpå sträckan . Två etapper har byggts norr om . har planeringen pågått för en ombyggnadav bangården i som är anknytningspunkten mot Södra stambanan.I samband med bangårdsombyggnaden skall också ett resecentrumbyggas i . I den planeringen är ochÖstgötatrafiken intressenter. Ett långt och gediget arbete har gjorts däralla problem med planer, ekonomi, markfrågor och projektering har löstspå ett bra sätt. Byggstart är planerad till tidigt 2001.Mjölby kommunfullmäktige fattade beslut omkommunens delfinasiering. har LTA medel anslagits tillÖstgötatrafikens del. Ett ramavtal upprättades där ansvaret fördelades försåväl ekonomin som genomförandet rent fysiskt.Avtalet undertecknades av , Östgötatrafiken ochBanverket . får kommunen ettbesked från att man troligen inte har några pengar för sin del avprojektet.Jag anser att detta är en ordning som inte kan accepteras. ochalla andra statliga myndigheter måste som avtalspart ta samma ansvar somkommuner och företag gör när ett avtal undertecknas några månader förebyggstart.Stockholm den 4 oktober 2000Berndt ()
mot · GO02T544 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T544av , ()genom SundsvallFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom Sundsvallscentrum.MotiveringJärnvägstrafiken genom medför mycket stora trafikproblem iSundsvalls centrum när tågen passerar genom staden. Bomfällningarnasom omfattar hela stadskärnan blir ofta väldigt långa och leder till svåratrafik- och miljöstörningar. Det är en helt oacceptabel trafiksituationgenom en stad av storlek. kommer dessutomtågtrafiken att öka kraftigt och därmed kommer trafikstörningarna att nåen fullkomligt ohållbar nivå. Det är därför absolut nödvändigt attBanverket skyndsamt åtgärdar järnvägen genom såatt trafikstockningarna kan undvikas.Stockholm den 3 oktober 2000Susanne ()()()()
mot · GO02T545 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T545av , ()MittbananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprustning av järnvägen mellan och mellan och håller en mycket låg standard somskapar stora problem både för gods- och persontrafiken på sträckan. Enupprustning av järnvägssträckan skulle få mycket positiva effekter förnäringslivet i inland och i . Mycket av deträvarutransporter som går på lastbil skulle kunna flyttas över till tågom järnvägen på sträckan skulle hålla en acceptabel standard sommöjliggjorde rationella järnvägstransporter. En upprustning av bananskulle också ge möjligheter till en betydligt effektivare och snabbarepersontrafik med Mittlinjen, som besväras av de onödigt långarestiderna. Det är därför ytterst angeläget att järnvägen mellan Sundsvalloch rustas upp till en god standard.Stockholm den 3 oktober 2000Susanne ()()()()()()
mot · GO02T547 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T547av Wegestål, ()Yttre spår i sydvästra skåneFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av ett yttre spår i sydvästra utgångspunkt för arbete med trafik- och miljöfrågorna är attSverige ska bidra till utvecklingen av ett mera miljöanpassattransportsystem i . Detta bör enligt vår mening leda till attsatsningar på godstransporter på järnväg genom vårt land prioriteras.Olika analyser visar att trafikökningarna, inte minst till följd avinternationella godsflöden i och på , kan komma att liggabetydligt över de genomsnittliga ökningarna för landet i övrigt. Godstrafikengenom och färjetrafiken över utgör ett för landet vitaltintresse. Godstrafiken över har ökat med ca 50procent, och prognoser visar på fortsatt ökning. Menar vi allvar med våraambitioner att öka järnvägens andel av transporterna, så måste vi alltså byggaför framtiden.Satsningen på en citytunnel i skapar förutsättningar för enkonkurrenskraftig internationell och nationell järnvägstrafik iMalmöregionen, som den möjliggör en utveckling av den regionalaspårbundna kollektivtrafiken. Men löser på inget sätt dekapacitetsproblem som godstrafiken i sydvästra har. gerendast ett marginellt bidrag till den nödvändiga kapacitetsökningen förgodstrafiken, genom att frigörs från kollektivtrafik dåcitytunneln tas i bruk.Kontinentalbanan förutsätts enligt prognoserna kunna användas föratt svälja den förutsedda ökningen i godstrafik på järnväg. Vi delar inte dennasyn. Den upprustning som skett på genom löstevissa problem, men många kvarstår. I regionen i övrigt finns redan idagbetydande miljöproblem som buller och risk för olyckor med farligt gods -besvär som inte minskar när rustas upp. Särskilt viktigt ärdet att få till stånd den kapacitetsförstärkning som omtalas istomnätsplanen.För att säkra möjligheterna till en positiv utveckling av godstågstrafikentill kontinenten och kollektivtrafiken i , måste järnvägssystemetkompletteras. Ett nytt yttre spår utanför stadskärnorna i och ärmot den bakgrunden oundvikligt. Av betydelse i detta sammanhang är inteenbart intresset för att vilja förändra successivt. I större grad handlar det om ivilket skede som markreservationer och annan viss planering skall påbörjasför det yttre spåret.Förslaget om ett yttre spår runt och har kommit upp inteminst mot bakgrund av planeringen av dragningen av dubbelspåret utmedVästkustbanan genom . I den planprocessen åtog sig RegionSyd att verka för ett yttre spår för att avlasta spåren genom , framför alltvad gäller godstrafik. Olyckor med farligt gods har ytterligareförstärkt argumenten för ett yttre spår.De 10 sydvästskånska kommunerna har i en gemensam utredningföreslagit hur kapacitetsförstärkningarna ska genomföras och i vilkenprioriteringsordning. Man har enats om att i första hand förespråka enutbyggnad av ett yttre godsspår väster om på sträckan . Iframtiden kan det förlängas till , och sedan också kopplas samman medett nytt yttre spår kring . Denna utbyggnadsplan förefaller bådeangelägen och realistisk.Stockholm den 4 oktober 2000Karin Wegestål (s)()()()()
mot · GO02T548 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T548av Söderdahl, ()Kust-till-kust-bananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen i kommande infrastrukturpropositionbeaktar vikten av en upprustning av Kust-till-kust-banan.MotiveringKust-till-kust-banan kallas järnvägssträckan mellan /Karlskronaoch . De flesta kommunikationsleder går i nord-sydlig riktning.Kust-till-kust-banan är ett av de viktiga undantagen. Den utgör också ennödvändig länk för anknytning till Södra stambanan.Banverket har i sina planer tagit fram två separata samhällsekonomiskakalkyler. Det är dels för sträckan , dels för sträckanEmmaboda-Karlskrona. För den förstnämnda sträckan är de störstainvesteringarna redan genomförda.Sträckan befinner sig i ett annat läge. Här återstårbetydligt större investeringar eftersom banan är eftersatt och behöverupprustning. Däremot är den elektrifierad. Att inte underhålla banan måste sessom ett slöseri med resurser.Det ger emellertid en icke rättvisande bild att dela upp järnvägslinjerna iolika avsnitt. För att få en rättvis bild skall järnvägslinjerna ses i ettsammanhang eftersom de är en förutsättning för varandra. En kedja är så starksom den svagaste länken.Järnvägstrafiken är en livsnerv i sydöstra . Den binder sammanhögskoleorterna och ger möjlighet till en flexibel arbetsmarknad i triangelnKalmar-Växjö-Karlskrona/. Ca 6 000 pendlare använder järnvägenvarje vecka i denna triangel. Systemet är ett levande exempel på det somframhålls i den presenterade regionalpolitiska utredningen. Totalttransporteras ca 1,5 miljoner resenärer här och ungefär en tredjedel av demanvänder linjen till och från /och resten använder linjentill Kalmar.I vårpropositionen 2000 finns beslut om elektrifiering av Blekingekustbana (BKB). Detta arbete projekteras . När det blir färdigt kommerhela att använda sig av konceptet . Enupprustning av Kust-till-kust-banan är då den sista länken i ett sammanhålletfungerande järnvägssystem i sydöstra . Då finns flerahandlingsalternativ för den framtida utvecklingen för Öresundstågen.Upprustningen har också stor ekonomisk betydelse för BKB, eftersom dethar en option på inköp av tågmateriel . BKB kan då göra sina inköp ochhyra ut tågen till Kust-till-kust-banan i väntan på att elektrifieringen skallblifärdig.De utredningar som är gjorda visar på att satsningen ärsamhällsekonomiskt lönsam.En god standard på allmänna kommunikationsmedel är också enjämlikhetsfråga. Det gynnar dem som har minst tillgång till egen bil, dvs.kvinnor, ungdomar och äldre.Sammantaget finns det alltså en rad skäl för att påbörjaupprustningen av Kust-till-kust-banan. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Willy Söderdahl (v)()
mot · GO02T601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T601av , ()RederistödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rederistöd för svenska färjor i internationell trafik.Rederistöd även för färjorDanmarks beslut att utvidga till att omfatta även färjor iinternationell trafik har medfört en akut fara för omedelbar utflaggning avde svenskflaggade färjorna. Genom möjligheten att registrera färjorna iDIS minskar de danska rederierna sina bemanningskostnader med 30-40procent, vilket innebär att de svenska rederierna hamnar i en ohållbarkonkurrenssituation.Danmarks beslut är helt i linje med EU:s riktlinjer för sjöfartspolitiken.Denna politik har varit med om att utforma.Omedelbara sjöfartspolitiska åtgärder är nu nödvändiga för att förhindra eni det närmaste total utflaggning av svenska färjor i internationell trafik. Detrederistöd, som utgår till lastfartygen, bör även omfatta färjoriinternationell trafikStockholm den 26 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02T603 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T603av , ()FärjenäringenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa gemensamma riktlinjer för sjöfarten inom EU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vidta åtgärder för gemensamma riktlinjer för sjöfarten inomEU redan från den 1 januari 2001.MotiveringSvensk sjöfart har utsatts för stora förändringar, somleder till försämrad trygghet för anställda. Speciellt färjesjöfarten hardrabbatshårt. Det är inte bara taxfreeförsäljningens upphörande som är ett hot motfärjenäringen. Konkurrerande länder som och hargenomfört och planerar att genomföra statliga åtgärder, som stärker de egnafärjornas konkurrenskraft. har beslutat att låta sina färjor på Sverigeomfattas av Danska Internationella (), vilket leder till attkonkurrensvillkoren för svensk sjöfart allvarligt försämras. Framför alltdrabbas färjesjöfarten.Danmark har beslutat att deras DIS-register får omfatta alla fartyg iinternationell och nordisk trafik. Detta innebär en akut fara för omedelbarutflaggning av de svenskflaggade färjorna. Genom möjligheten att registrerafärjor i minskar de danska rederierna sina bemanningskostnader , vilket innebär att de svenska rederierna hamnar i en ohållbarkonkurrenssituation.Avvecklingen av taxfreeförsäljningen ledde till stora inkomstbortfall förfärjeföretagen. Den största påverkan har emellertid de statligasubventionsåtgärder, exempelvis i form av befrielse från inkomstskatt, sominförts i de viktigaste konkurrentländerna, för att ge stöd åt det egna landetsfärjenäring. Avsaknaden av motsvarande åtgärder riktade mot den svenskafärjenäringen har inneburit att mer än 1 200 svenska sjömän förloratsina arbeten.I den tid vi lever i med ökad internationalisering och globalisering ärbehovet av gemensamma regler inom vissa områden stort. Gemensammaregler inom sjöfartens område skulle omöjliggöra att vissa länders sjöfartgenom statssubventionerad "dumpning" slår ut sjöfarten i de länder som inteägnar sig åt dumpning.Ett underlåtande av att söka nå konkurrensneutralitet riskerar leda tillförödande konsekvenser för merparten av de mer än 5 000 ombordanställda.Danmarks beslut om DIS-register förhindras inte av EU:s riktlinjer försjöfartspolitiken, som även har varit med om att utforma. behövssnabba sjöfartspolitiska åtgärder för att motverka en ökad hotande snabbutflaggning av svenska färjor i internationell trafik. Som en direkt följd avden budgetproposition kalladeÖresundsbolaget till lokala förhandlingar om utflaggning till det danska av samtliga tre svenskflaggade flygbåtar som går mellan ochKöpenhamn. Detta berör 65 arbetstillfällen för svenska sjömän. Det är numycket angeläget med snabba åtgärder från svensk sida för att förhindra enhotande snabb utflaggning. Åtgärder behöver sättas in redan från den 1januari 2001.Stockholm den 26 september 2000Birgitta ()(c)
mot · GO02T604 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T604av , ()Sjöfartens konkurrensvillkorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenska färjerederier får möjlighet att konkurrera på devillkor som anges i motionen.Motiv för vårt förslagEU accepterar att medlemsländerna subventionerar färjetrafik. EU-beslutet innebar att danska beslutat att från och med 1september 2000 kan danskregistrerade färjor subventioneras på sätt sominnebär att lönekostnaderna minskar kraftigt. Även andra färjenationer iEU kan förväntas följa exempel.Detta gör att svenska färjerederier hamnar i en situation där deraskonkurrensmöjligheter dramatiskt försämras om inte regeringen vidtarnödvändiga åtgärder. Regeringen säger sig vara medveten om situationensallvar och aviserar åtgärder i form av regeländringar från och med 1 januari2002.Vi anser att regeringsförslaget, om det nu blir verklighet, sätts igång försent och risken är uppenbar att svenska färjerederier tills dess tvingatskraftigtminska både verksamhet och personal.Vi vill starkt betona att vi anser subventioner är en felaktigkonkurrensmetod och förvånas över att EU tillåter sådana. EU borde i ställetverka för att subventioner förbjuds.Dock inser vi att då andra färjenationer i EU tillämpar subventioner måsteSverige göra det samma. Om nu regeringen menar allvar med att man vill hakvar svenska färjerederier?Vi anser, trots att vi är motståndare till subventioner, att vi får acceptera imotionen beskriven situation. Därför bör regeringen tidigare än 1 januari2002 vidta åtgärder som innebär att svenska färjerederier kan konkurrera påsamma villkor som övriga EU-länder.Stockholm den 27 september 2000Sten ()()
mot · GO02T605 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T605av , ()GotlandstrafikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas med uppgift att se över Gotlands-trafiken både vad gäller godstrafiken och persontrafiken i syfte att ge enlångsiktig lösning.MotiveringGotlandstrafiken har genom årens lopp varit förmål för många och långadebatter. finns det dock flera olösta problem.När det gäller persontrafiken har förbindelsen med förbättratsradikalt i och med snabbfärjans inträde. Färjan är modern och förbättrarresandet. Framför allt minskar den restiden. Vad som krävs är att den måstegå så stor del av året som möjligt och att man ser till att inte prisnivån blirförhög. Man bör man undersöka möjligheterna att ge förtur för gotlänningar.Vad gäller godstrafik krävs det en långsiktig lösning. I propositionen1999/2000:1 framgår att regeringen uppmärksammat att den förstadelavvecklingen av fraktstödet inneburit att fraktpriserna mellan ochfastlandet höjts med negativa konsekvenser för näringslivet på Gotland.Det gotländska näringslivet domineras av råvaror och produkter med lågtförädlings- och försäljningsvärde. Fraktpriserna spelar därför en avgöranderoll för företagare på . krävs en lösning. Det gotländskanäringslivet måste få konkurrensneutralitet vad gäller transportkostnader.Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning som får till uppgift att se överhur gods- och persontrafiken till och från ska få en långsiktigt hållbarlösning.Stockholm den 27 september 2000Mikael ()