mot · GO02So488 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So488av , ()Kvalitetssäkring av utredningar rörande barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning inriktad på effektiva åtgärder rörandeden sakliga och etiska kvaliteten hos barnavårdsutredningar inomsocialtjänsten.InledningInom individ- och familjeomsorg produceras enligt 50 §socialtjänstlagen beslutsunderlag/utredningar i ärenden rörande barn somfar illa eller misstänks fara illa.Det har under åtminstone av och till pågått enoffentlig debatt om dessa barnavårdsutredningars sakliga kvalitet. Debattenhar främst gällt de utredningar som ingivits till domstol som underlag förbeslut rörande tvångsomhändertagande av barn. Ett antal forskningsrapportersom på olika sätt berör kvaliteten har utkommit. Mängder av anmälningar ochandra skrivelser till myndigheter har producerats.En del forskare, som mer ingående undersökt barnavårdsutredningar, harklart uttalat att kvaliteten i sakligt hänseende brister avsevärt. Barnen kanblioffer för dåligt utredningsarbete, dels genom att ingen åtgärd vidtas när sådanbehövs, dels genom att en drastisk åtgärd vidtas när ingen behövs och delsgenom att felaktig åtgärd vidtas när en annan åtgärd behövs. Barn, föräldraroch andra berörda kan vållas lidande av psykologisk och social art. Vidarekan avsevärda samhällsekonomiska kostnader uppstå genom felaktiga besluttill följd av felaktigt genomförda utredningar. Förtroendet mellanmyndigheter och medborgare undergrävs av bristande saklighet i utrednings-arbetet. Dessutom blir anseende internationellt något solkat av dåligtutredningsarbete, då en del enskilda social mål och allvarligaforskningsresultat om svensk utredningspraxis sprids utanför landet genomkonferenser och publikationer.Vid sakligt bristfälligt utredningsarbete uppfylls inte heller den svenskagrundlagens krav på "saklighet och opartiskhet" inom offentlig förvaltning(Regeringsformen 1 kap 9§). Det finns även anledning hänvisa till principer iEU:s direktiv rörande personuppgifter och till den svenskapersonuppgiftslagen enligt vilka personuppgifter skall vara korrekta och intemissvisande, vilket bör vara rimliga grundprinciper för sociala utredningar.Barnavårdsutredningarna gäller livsavgörande ingripanden i framför allt ettbarns liv och gör att det finns stor anledning att ställa höga krav påkvaliteten.Barnen är även sårbara inför utredandet genom att de knappast har eller gesnågon möjlighet att direkt rikta kritiska invändningar mot osaklighet i enföreliggande utredning.I det presenterade betänkandet av (SOU2000:77) framförs flera fakta och bedömningar som innebär att kraven påutredningsarbetet inom bör skärpas. artiklarsom framhålls i denna utredning innebär att samhället till det yttersta av sinaresurser måste se till att barn har det bra och att deras hälsa och utvecklingfrämjas. Detta innebär att utredningsarbetet måste hålla hög kvalitet. Ibetänkandet betonas vikten av att barn hörs och av bättre kommunikation medbarnen samt vikten av att kunna analysera vad som är bäst för barnet. Dethävdas kritiskt att "Det är ett känt problem att harsvårigheter att synliggöra barnen och deras behov i utredningar om dem." (sid14) Det bör även uppmärksammas att betänkandet föreslår något utökademaktmedel för , vilka för en korrekt hantering kräver ett gottutredningsmetodiskt kunnande, inkl god kommunikation med de berördabarnen. Betänkandet är inriktat mot förändringar av LVU-lagstiftningen ochinnefattar inte någon analys av rådande utredningspraxis och av behövligaåtgärder kring denna, även om det synes ha ett visst mått av kritisk hållning.De föreslagna lagändringarna får dock vissa utredningsmetodiskakonsekvenser.Kritikens artDe genomförda utredningarna inom varierar naturligtvisavsevärt vad gäller metodfelens art och omfattning liksom de varierar isidantal och mängd nedlagt arbete. Det har förekommitvarierande ansatser att höja kvaliteten, till exempel från Socialstyrelsensoch enskilda kommuners sida.Enstaka utbildningsdagar har hållits och varierande slag av checklistor harförekommit. Enskilda ärenden har gjorts till föremål för tillsyn frånlänsstyrelsers sociala enheter. Debatterna om betydelsen av klientperspektivetunder 80-talet och om barnperspektivet har på sina håll medfört ettnågot ökat uppmärksammande av detta i utredningsarbetet.Några av de viktigare konstateranden som från forskares sida gjortsrörande barnavårdsutredningarna i mål rörande tvångsomhändertagandengenom domstolsbeslut (situationen kan vara något annorlunda vid frivilligaomhändertaganden) är följande:- Utredningarna saknar oftast tydligt angivna och styrande frågeställningar.- Utredningsmetodiken redovisas bristfälligt, till exempel redovisas inteprinciperna för urval av material ur totalmängden eller syfte ochtillvägagångssätt vid observationer i hemmiljö. Hur dokumentationen gåtttill redovisas inte - sådana uppgifter är avgörande för bedömning avtillförlitligheten.- Förekommande uppgifter har ofta inte nöjaktigt redovisats vad gäller källaoch uppkomstsituation, dvs vem som lämnat en uppgift, datum, plats,närvarande personer och andra viktiga sammanhang framgår ofta inte.- Förekommande uppgifter är ofta inte nöjaktigt preciserade till sin innebördoch sammanhang. Exempelvis förekommer ofta uttryck av typen "äraggressiv", där precisering av innebörd, situationer etc helt saknas.Vagheten är ett stort sakligt och även etiskt problem.- Referat av uppgifter har ofta inte elementärt säkerställts genom attuppgiftslämnaren (förälder eller annan) fått läsa igenom, korrigera ochkomplettera samt bestyrka uppgifterna innan de vidare används iutredningsarbetet som underlag för analys, bedömningar och förslag.- Replikmöjlighet har i utredningsarbetet oftast inte givits till föräldrar ochbarn som drabbats av påståenden från andra källor eller från utredarna.Många uppgifter påförs utredningens text och används som underlag föranalys utan att den berörde fått möjlighet till replik. Detta är ett sakligt,etiskt och inte minst demokratiskt problem.- Föräldrarnas uppfattningar om situationen, förslag etc ges ofta ett litetutrymme och verkar föga ha efterfrågats. kan till och med enförälders uppfattningar helt saknas utan att det beror på någon vägran attkommunicera.- Utredande samtal med det aktuella barnet har ofta inte genomförts ellergenomförts på ett bristfälligt sätt. Exempelvis torde tre i tiden skildautredande samtal med barn behövas för att nå ett minimum avtillförlitlighet. Dessutom klargörs i de fall några uttalanden från barnrefereras inte hur dessa uttalanden har säkerställts vid dokumentationen.Enligt forskning är bortfall, förvanskning och felaktiga tillägg storaproblem vid dokumentation under eller efter samtal.- Tillgängliga resurser i socialtjänstlagens anda redovisas i regel inte förfamilj, föräldrar och barn, t ex personliga resurser och nätverksresurser.Enstaka fragmentariska omnämnanden av resurser kan däremotförekomma.- I utredningstexterna förekommer ofta godtyckliga tolkningar och detverkar inte förekomma något sakligt tolkningsarbete. Vid sakligttolkningsarbete krävs att tänkbara tolkningar listas och prövas motrelevanta och tillförlitliga uppgifter. När det efter prövning kvarstår fleramöjliga tolkningar måste detta redovisas. Tolkning verkar här ske genomtyckande i enlighet med utredningens tendens.- Vid en bedömning krävs att underlag i form av tillförlitliga uppgifter ochtankeleden från dessa redovisas. Detta brister i dessa utredningar, dvslogiken är inte godtagbar. Principen om öppen redovisning av saklig grundoch tankeled är allmänt vedertagen inom annan verksamhet, dock inteinom barnavårdsutredningar, där till exempel för en persongrovt kränkande påståenden kan framföras utan att saklig grund redovisas.Sägas bör att barnavårdsutredningar är mycket svåra utredningar. Och attverkligheten inte låter sig beskrivas som en objektiv sanning. Men detkrävs en tydlighet som behöver utvecklas i utredningarna ochbeskrivningar som är så konkreta som möjligt att tankeleden går att följaoavsett vilken bild man har av hur förhållandena är för barnet.BedömningDet finns goda skäl för att samhället på ett mer kraftfullt och målinriktatsätt än tar itu med frågan om bristande kvalitet hosbarnvårdsutredningar, inte minst de omständigheterna att förekomsten avbristerna är obestridlig (den framgår vid granskning avutredningsdokument) och att dessa är oacceptabla i ett demokratiskträttssamhälle samt att främst barnen löper risk att drabbas ochförmodligen i en del fall drabbas svårt. Tar vi artiklarpå allvar bör vi kraftfullt ta itu med de förekommande bristerna iutredningsarbetet.Vad kan göras?Det är inte vår uppfattning att problemen rörandebarnavårdsutredningarnas sakliga kvalitet i första rummet har att göramed några personliga brister hos personalen utan det torde snarare rörasig om kunskaps- och systemproblem.Inom forskning och utbildning i socialt arbete har de utredningsmetodiskaproblemen uppmärksammats i alltför ringa utsträckning. Utredningsmetodiskforskning är eftersatt och mycket behöver göras vad gäller områden somsaklighet, dokumentation av uppgifter och barnkommunikation.Socionomutbildningarna har innehållit föga av utredningsmetodiska moment,och kurser i utredningsmetodik är inte så vanligt förekommande.En nyckelfaktor vid förändring torde vara att utredarna inte fåradekvat feedback (återkopplingsinformation) om kvaliteten på utredningarna.Att en osaklig utredning går igenom i nämnd och domstolar kan genom etttankefel felaktigt bli betraktat som ett kriterium på att den var godtagbarellerbra. Det är av stor vikt att utredningar får ta den tid som behövs. Det är våruppfattning att en effektiv och noggrann feedback snabbt skulle leda till enkvalitetshöjning. Parallellt bör utbildningsinsatser ske på social-förvaltningarna i form av utbildningsdagar rörande utredande ochbarnkommunikation.Det torde vara lämpligt att en statlig utredning får i uppdrag att klargöraden sakliga kvaliteten hos barnavårdsutredningar, hörasakkunniga inom utredningsmetodik och utredandets etik samt tänka igenomoch avge förslag i åtgärdsfrågan. Detta bör göras för barnens bästa.Stockholm den 5 oktober 2000Kerstin-Maria ()()