mot · GO02Fi211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi211av , ()Ekonomisk politikSammanfattning: Globala möjligheter, globaltansvarLiberaler är internationalister. I olika länder och har liberalerstått för att mänskliga fri- och rättigheter är något universellt. Våraåsiktsfränder har kämpat för demokrati, för fred och folkförsoning, förfrihandel, för internationell solidaritet och för human behandling avmänniskor på flykt - och arbetet går vidare i vår tid.Folkpartiet liberalerna i står mitt i den traditionen.Mycket av det som händer i världen är med våra utgångspunkterinspirerande. Fler och fler människor lever i demokratier. Det harföljts av nedrustning. Världshandeln ökar och lyfter miljoner ur fattigdom. Nyinformationsteknik knyter band mellan människor över gamla gränser.Men dagens värld rymmer också mörkare inslag. Verkligheten innehållersvältande människor i fattiga byar, för vilka globaliseringen ännu inte betyttnågon förbättring. Den rymmer växande kåkstäder i tredje världen, fulla avdesperation och hopplöshet. Den består av länder i där en stor del avde unga är hivsmittade. Den inkluderar förtryckare som i ,i , på , iSerbien, i , juntan i , och i , män som med diktaturens metoderförnekar sina egna folk mänskliga rättigheter.Fattigdomen och förtrycket är liberala utmaningar.En av vår tids stora liberala ledare, president harsagt: "Vi måste skapa ett nytt värdesystem baserat på universalism ochglobalism och göra oss av med självrättfärdig nationalism och andraanakronistiska idéer." Han har också i samma sammanhang sagt: "Vi måstetillämpa demokrati och ett fritt marknadssystem i förening. "Denna motion handlar om liberala värden i i dagens värld. Desshuvudinnehåll kan formuleras som tre slutsatser i globaliseringens tid:Offensiv för frihandel och internationell solidaritet. måstestödja WTO:s försök att främja frihandel, därför att frihandel är det viktigasteinstrumentet för demokrati och välstånd. Men ska också gå i täten förett omfattande bistånd, för att stärka de strukturer som gör att också defattigaste får del av tillväxtens frukter och för skuldavskrivningar. I motionenföreslås att det svenska biståndet ökas med redan nästaår. ska i tätast möjliga samverkan med världens övriga demokratierstå för en utveckling av folkrätten, som innebär att den blir ett stöd också förenskilda människor, inte bara för stater.Offensiv för ett helt . En engagerad svensk regering med eneuropeisk vision skulle kunna spela en mycket viktig roll i dagens . Nutycks östutvidgningen skjutas allt längre in . Den europeiskaflyktingpolitiken hårdnar. Utslaget i den danska EMU-omröstningen stärkertendenserna till ett A- och ett B-lag i . arbetar för attSverige ska gå med i , för ett enat och fören förnyad europeisk union, präglad av öppenhet och folklig förankring.Offensiv för att göra attraktivt för människor och företag.Under rubriken föreslår ett samlat program i detsyftet:- Lägre skatt på arbete och risktagande.- Anpassningar av regler till den nya ekonomin, t ex sänkt optionsskatt.- Förenklingar kring anställningar och företagande.- Ny skolpolitik som återupprättar bildningsidealet.- Forskningssatsningar för att befästa position som spjutspetslandi fråga om vetenskap och teknik, inte minst medicin och bioteknik.- Reformer för att öka den enskildes inflytande över sitt eget arbetsliv,bland annat i fråga om arbetstider och kompetensutveckling, för att på detsättet minska sjukskrivningar på grund av stress och utbrändhet.- Större avbetalning på statsskulden för att stärka svensk ekonomi införnästa lågkonjunktur.- Ny bostadspolitik, med sänkt fastighetsskatt och slopadpomeripossaeffekt i skatteutjämningssystemet, för att bygga bortbostadsbristen i tillväxtområdena.- Infrastrukturinvesteringar för att få bort trafikens flaskhalsar.- Satsning på polis och andra rättsinstitutioner för att främja trygghet tillliv, lem och egendom.- Avregleringar och försäljning av statliga företag, inte minst för att pressaner den svenska prisnivån, som ligger över övriga EU-länders.- Aktiv jämställdhetspolitik för att motverka diskriminering - inte minstorättvisa kvinnolöner - och det omfattande våldet mot kvinnor.- Familjepolitik som gör det lätt att förena föräldraskap medförvärvsarbete och ger barnfamiljerna mera vardagsmakt.- En ambitiös miljöpolitik som minskar koldioxidutsläpp, motverkarövergödning och bevarar biologisk mångfald.- En integrationspolitik som bryter invandrares utanförskap och ger demmöjlighet att spela den roll de kan och bör göra i samhälls- och arbetsliv.- En ny vårdpolitik med patienten i centrum genom valfrihet, vårdgaranti,husläkare och fler alternativa vårdgivare.-InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs imotionen.2. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssy-stemet vid sidan av statsbudgeten till för ,till för och till för år2003.3. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren2001-2003.4. fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentligasektorn till av bruttonationalprodukten.5. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt vad som anförs i motionen.6. beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt vad som anförs i motionen (bilaga 1).7. godkänner beräkningen av förändringar avanslagsbehållningar för (bilaga 1).8. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåren 2002 och 2003 som riktlinjer förregeringens budgetarbete enligt vad som anförs i motionen (bilaga 1).9. anvisar för anslagen under utgiftsområde 1Rikets styrelse enligt uppställningen i bilaga 2.110. anvisar för anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommunerna enligt uppställningen i bilaga 2.11. anvisar för anslagen under utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbörd enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 4Rättsväsendet enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 6Totalförsvar enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdom samt utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 13Arbetsmarknad, utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställningen i bilaga2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningenligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligtuppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under, utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling utgiftsområde 21 Energi ochutgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 22Kommunikationer enligt uppställningen i bilaga 2. begär hos regeringen förslag till lagändring så attsjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över frånsjukförsäkringen till trafikförsäkringen. 7såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 200025. beslutar att avvisa regeringens förslag om bemyndigande attmed högst 4 skriva ned den vid utgången av istatens redovisning upptagna fordran som motsvarar underskottet ikommunkontosystemet.såvitt avser skattefrågor26. beslutar om skattepolitikens inriktning i enlighet med vad somanförs i motionen.27. beslutar om de skatteförändringar som anförs i motionen.28.1 Yrkande 9 hänvisat till KU.2 Yrkande 11 hänvisat till SkU.3 Yrkande 12 hänvisat till JuU.4 Yrkande 13 hänvisat till FöU.5 Yrkande 14 hänvisat till UU.6 Yrkande 15 hänvisat till SoU.7 Yrkandena 16 och 24 hänvisade till SfU.8 Yrkande 17 hänvisat till AU.9 Yrkande 18 hänvisat till UbU.10 Yrkande 19 hänvisat till KrU.11 Yrkande 20 hänvisat till BoU.12 Yrkande 21 hänvisat till MJU.13 Yrkande 22 hänvisat till NU.14 Yrkande 23 hänvisat till TU.Globaliseringen - nya möjligheter för liberalavärden"Det vi kan konstatera är att tillväxt generellt gynnar fattiga och att varoch en som bryr sig om fattiga människor bör vara för entillväxtfrämjande politik som främjar sådant som fungeranderättsväsende, finansiell disciplin och öppenhet i den internationellahandeln"(och i "Growth is Good for the Poor",, ).Just nu pågår en intensiv debatt om frihandel. Demonstranter vid WTO-och IMF-möten hävdar att de står på de fattiga folkens sida när de protesteraremot frihandel. Debatten är ingalunda ny. Vi svenska liberaler har levt medden . "Handel är utsugning" hette det under vänstervågen kring 1968. Vitog den debatten då och vi fortsätter att föra den. Vår övertygelse är denmotsatta. Handel befrämjar inte bara välstånd utan också fred och kulturellutveckling.Handeln har varit en stark bidragande faktor bakom tillväxten efter det . har världshandeln ökatmed , dubbelt så mycket som BNP ökade under sammaperiod. Utrikeshandeln gav därmed ett kraftigt bidrag till den totalatillväxten.Det är därför ett slag mot de fattiga att, som åtminstone den militantaspjutspetsen vid demonstrationerna mot WTO, IMF och syftartill, vilja minska den internationella handeln. Hade inte haftmöjligheter att handla med omvärlden under vår industraliseringsprocess,hade vi inte uppnått det välstånd vi nu har. Det var lyckosamt att denprocessen för vår del inleddes , när en"globalisering", som i vissa avseenden faktiskt liknade den som pågår,ägde rum. Hade vår industrialisering påbörjats , närden tidens globaliseringsmotståndare fick politisk makt och krymptevärldshandeln, hade svårigheterna varit mycket större.Åren före rasade debatten mellan svenska frihandlare ochprotektionister. Liberalerna, frihandlarna, vann den striden, vilket hadeavgörande betydelse för välståndsutveckling under 1900-talet.Det sägs ibland i debatten att klyftorna i världen växer och att fattigdomenökar. För en seriös debatt är det nödvändigt att sådana påståenden skärskådas.Om det vore sant att en friare världshandel sammanfallit med sådana effekterhade det naturligtvis varit nödvändigt att ta ny-protektionisternas argument påstörre allvar. Men fakta talar ett, åtminstone delvis, annat språk.Fattigdomen har enligt tillgänglig statistik knappast ökat i världen. Antaletfattiga i absolut mening har minskat. I Ostasien sjönk exempelvis antaletmänniskor som lever på mindre än per dag från 420 miljoner 1987till 280 miljoner 1998.Det är däremot sant att hundratals miljoner människor fortfarande leverunder oacceptabla villkor och att situationen i flera av de fattigaste ländernafaktiskt försämrats. Men ingenting tyder på att det är den ökandevärldshandeln som lett till den utvecklingen - allt tyder på motsatsen,nämligen att dessa länder haft en bättre situation om deras handel ökat mera.En genomgång av dessa länder bekräftar snarare bilden att det är brist pådemokrati, brist på ekonomiska reformer och marknadsekonomi, brist påfungerande rättsväsende och brist på utbildning som gör att dessa länder sitterfast i underutveckling.Även de ofta förekommande uppgifterna om kontinuerligt ökande relativaskillnader kan ifrågasättas. i ett länge perspektiv, 1950-1995, har denrelativa tillväxten varit lika stor i industriländerna som iutvecklingsländerna.De senaste åren tycks de relativa inkomstskillnaderna ha minskatnågot, främst som en följd av en snabb välståndsökning i och Kina.Ett program för ökat ekonomiskt välstånd och minskad fattigdom börsåledes innehålla:- fortsatt frihandel,- raserande av handelshinder i de utvecklade ekonomierna för u-ländernasprodukter, t.ex. på jordbruks- och textilområdet,- bistånd till de fattigaste länderna för att stärka deras förutsättningar atttadel av globaliseringens fördelar genom stärkande av demokratiskastrukturer, bättre administration, fungerande rättsväsende och bättreutbildning,- en skuldsanering, inte minst riktad mot de länder som kastat av sig sinadiktatorer och därmed bör få chans att starta på nytt utan att behöva betalanotan för förtrycket en gång till,- ökad öppenhet på det finansiella området för att minska riskerna förkriser av det slag som inträffade i eget ökade beroende av den internationella utvecklingen, det sombrukar kallas för globaliseringen, påverkar förutsättningarna för denpolitik som kan föras även i . Detta är inget nytt - denutlandsberoende delen av ekonomin har oftast vuxit snabbare än deninhemskt inriktade. Detta visas t.ex. av att exporten utgjorde 22 %av BNP mot idag.Under olika skeden har dock denna utveckling gått snabbare än annars.Det är högst sannolikt att vi nu befinner oss i ett sådant skede. Under desenaste tio åren har faktorer som IT-utvecklingen, den finansiellarevolutionen och avregleringar förändrat förutsättningarna för de ramar somden ekonomiska politiken kan föras inom. Detta skildras ibland som enutveckling som minskar demokratin. Det är helt fel tänkt. Vårt välstånd ärbyggt på att vi som nation deltagit i den internationella arbetsfördelningen.Våra företag har kunnat växa sig stora och bli internationellt inriktade därföratt de gått utanför den egna hemmamarknaden. Men en förutsättning för dettahar varit att svenska företag haft möjlighet att gå in på nya marknader ochsälja eller etablera sig där. Då måste vi som nation uppvisa samma öppenhetmot andra. När eller andra vill sälja till oss, och därmed kanskekonkurrera ut inhemsk tillverkning, är det samma fenomen som när svenskaföretag kunnat konkurrera och växa sig starka på världsmarknaden. Det skullevara utomordentligt anmärkningsvärt om ett land som , som i så höggrad byggt sitt välstånd på internationalisering, skulle vilja neka andra sammamöjlighet.Självfallet skulle - om svenska folket i demokratisk ordning såbeslutade - kunna avstå från att delta i det internationella arbetsutbytet. Detäregentligen fel när internationaliseringens kritiker hävdar att "marknadentvingar oss" att föra en viss politik. Vi kan visst försöka minska ner vårtinternationella beroende - om vi är beredda att betala priset! Vi liberaler seringa fördelar med en sådan utveckling. Vi kommer att ta debatten mot ny-protektionisterna. Om vi inte kan övertyga den hårda spetsen avvåldsinriktade, socialistiska demonstranter, kan vi kanske få några av demsom står bakom, för att de känner solidaritet med världens fattiga, att inse attde kan vara för både handel och bistånd, både "trade" och "aid", därför attbåda verktygen bidrar till att minska fattigdomen i världen.Den internationella utvecklingenDen internationella ekonomin utvecklas just nu starkt. Den godatillväxten finns i länder i olika delar av världen.Ekonomierna i , som genomgick en kris,återhämtar sig nu starkt. Tillväxten i det området låg och på nästan 8procent och även för väntas en hög tillväxt, . ÄvenJapan, som haft en mycket svagt utveckling, bl.a. på grund avatt man inte angripit bankkrisen tillräckligt kraftfullt, tycks nu vara på vägtillbaka. väntas tillväxten bli ca 2 procent.Det har uttryckts farhågor för att den amerikanska ekonominskulle mattas av efter ett 90-tal med en osedvanligt god tillväxt och myckethög sysselsättningsökning. Detta har skett utan att inflationen tagit fart.Därmed har det inte blivit nödvändigt att skärpa vare sig finans- ellerpenningpolitiken i någon större utsträckning. Den amerikanska ekonomin harvisat sig ha en ovanlig flexibilitet och styrka. Produktiviteten har ökat. Detpågår, främst utgående från de amerikanska erfarenheterna, en debatt om "dennya ekonomin".De faktorer som oftast nämnts som en förklaring till en snabbareutveckling har varit IT-utvecklingen, den nya kapitalmarknad som växt framkombinerat med avregleringar samt en flexibel arbetsmarknad. Detta har visatsig i en ökning av produktiviteten, även i tjänstesektorerna. Det som det råderosäkerhet om är spridningen av produktivitetsförbättringar till de sektorersom inte är direkt kopplade till IT-branscherna. Det är svårt att i den ökadetillväxten - har i rad haft en tillväxt och denväntas bli - urskilja vad som kan knytas till den nyatekniska utvecklingen och vad som är en följd av en en stram finanspolitikoch en skickligt förd penningpolitik.USA förefaller kunna komma ner på en tillväxt som ligger i linje med denlångsiktiga tillväxtpotentialen utan en överhettning som skulle framtvingasnabba räntehöjningar. Risken för att en snabb dämpning av den amerikanskaekonomin skulle få negativa återverkningar på omvärlden har därmed minskatbetydligt.I är en återhämtning på väg. Enligt IMF väntas tillväxten både i åroch bli 31/. Alla de fyra stora länderna, , ,och , väntas uppvisa tillväxttal om 3-31/2 procent.Tillväxten bärs upp av både den inhemska efterfrågan och exporten. Densvaga euron har medfört att exporten kan öka betydligt i euroområdet.Sedan introduktionen har euron, mot mångasförväntningar, utvecklats svagt och fallit mot dollarn. Enviktig förklaring är troligen att den amerikanska ekonomin vuxit så mycketsnabbare än den europeiska. och har tillväxttakten iUSA varit högre än i EU-området. Vid en avsaktning i USAoch en återhämtning i kommer sannolikt en utjämning avvalutakurserna.Men det finns också andra inslag i bilden. Som en förklaring har angettsden större flexibiliteten i den amerikanska ekonomin, både den kraftigarekonkurrensen på produktmarknaderna och den rörligare arbetsmarknaden. Detfinns dock tendenser till en förändring i detta avseende i . Flerainstitutioner tycker sig ha funnit förändringar i en riktning som utjämnarskillnaderna mellan och USA.En bidragande orsak till att euron inte fått den styrka, som mångaförväntade före införandet, är att den kraftiga omskiftningen i olika placeraresportföljer mot ett relativt stort innehav av euro inte tycks ha skett . Detärdock för tidigt att bedöma vad som kommer att ske - det kan mycket väl varaså att sådan anpassningar tar längre tid.Å andra sidan har det uppstått en betydande marknad för företagenslångfristiga finansiering.Vidare har det rått en osäkerhet om huruvida den () är samma starka försvarare av ett stabilt penningvärde som den gamlatyska . Förtroendet för en uthållig antiinflationspolitik kan ta långtid att bygga upp.Det är olyckligt att ett antal europeiska politiker gjort uttalanden omeurokursen, som om det varit fast växelkurs. ECB har ingen fast kurs attförsvara. Det viktiga för ECB, precis som för den svenska , är attbedriva penningpolitik så att inflationen håller sig på en låg nivå, inte attförsvara en viss växelkurs.Den svaga euron har dock inneburit att det europeiska näringslivetskonkurrenskraft har stärkts, precis som hände för svensk del efterdeprecieringen 1992. Euroområdets tillväxt har fått ett ordentligt nettobidragfrån utrikeshandeln. Den positiva sidan av den svaga euron är således att dendragit igång tillväxten inom euroområdet.Tabell 1. BNP-tillväxten 1999-2001 enligt regeringenProcentuell volymförändringTabell 1: (1999 2000 2001 )I vår omedelbara närhet väntas tillväxten i de nordiska länderna förbättrasi år och jämfört med . Det är främst som får högtillväxt. har haft en mycket god utveckling vad gäller tillväxtenända . verkar också ha dragit nytta av sitt medlemskapi eurosamarbetet. Det har gått att förena god tillväxt och låg inflation trotsatt inte kunnat föra någon egen penningpolitik. Den norskautvecklingen visar att naturtillgångar som olja inte alltid är något enbartpositivt. Efter ett svagt 1999 väntas tillväxten bli menöverhettningsfenomen börjar nu visa sig vilket kan tvinga fram enåtstramning.Danmark var på väg att återhämta sig efter ett relativt svagt 1999 närfolkomröstningsbeslutet om att stå utanför eurosamarbetet kom. Det är ännuför tidigt att dra slutsatser om vad utanförskapet kan innebära för Danmarksdel. Till skillnad från är knutet till EMU genom ettfastkurssamarbete. Det återstår att se om detta kan bibehållas utan problem.Det blir särskilt tydligt i det danska fallet att landet kan komma att följautvecklingen och penningpolitiken i euroområdet utan att ha något inflytandeöver penningpolitiken.De flesta ekonomier är alltså inne i en positiv konjunkturfas, IMF räknar isin publicerade prognos med en tillväxt i världsekonomin omdrygt efter över 4,5 procents tillväxt . IMF räknar med att dettabestår av en tillväxt om i industrialiserade länderna, 6procent i och i utvecklingsländerna.Den svenska ekonominMed det starka svenska utrikesberoendet är det naturligt att drarnytta av den goda internationella konjunkturen.Tillväxten på demarknader dit svenska produkter går har vuxit med perår 1997-1999 och väntas och öka med 10 respektive 81/2procent.Regeringen räknar med en tillväxt i om och 3,5procent nästa år.BNP-ökningen bärs dessutom i hög grad upp av den privata konsumtionen.Konjunkturuppgången har ökat hushållens inkomster men också gjort demmera benägna att konsumera av sina inkomster. Sparkvoten har sjunkit,hushållens aktieinnehav med stigande kurser har medfört att de känt sig rikareoch vågat köpa mera. Inte i konsumtionkan tillskrivas en lägre sparkvot. Det är en ödets ironi att socialdemokratintaråt sig äran av en tillväxt som i hög grad bygger på hushållens tilltro till ettsåkapitalistiskt fenomen som en aktiemarknad. Det finns fler aktieägare änlöntagare i idag.Investeringarna väntas öka förhållandevis kraftigt. Till en del beror dettapå ett antagande om ökat bostadsbyggande men också på ökade investeringari näringslivet.Budgetunderskotten gjorde det nödvändigt med en stram finanspolitik, detvill säga skattehöjningar och besparingar. I den socialdemokratiska versionenefter 1994 blev det mest fråga om skattehöjningar. Men sammantaget har denoffentliga konsumtionen ökat långsammare än BNP sedan början av 90-talet.Regeringen räknar med en ökning om per år.Sysselsättningen har ökat i ungefär samma takt som i EU-området i övrigt.Detta innebär att svensk arbetslöshet, räknat på ett jämförbart sätt, liggerungefär i mitten bland EU-länderna, se diagram.Diagram: Öppen arbetslöshet i och övriga EU-länderProcent av arbetskraftenAnm. : avser eller senast tillgängliga månadArbetsmarknadspolitiska åtgärder ingår inteKälla: EurostatDet är mycket lätt att den eufori som konjunkturuppgången medför ledertill att långsiktiga frågor glöms bort och att beslut fattas om utgifter sombinder ekonomin vid en utgiftsnivå som inte är hållbar närlågkonjunkturen kommer. Risken är stor att utvecklingen under andrahalvan av , när den dåvarande socialdemokratiska regeringenbeslutade om utgifter som inte var långsiktigt hållbara, nu upprepas. Tillexempel har LO:s krav på regeringen beräknats kosta 35-40 miljarderkronor. Regeringen har inte heller med tillräcklig kraft förklarat varför detär nödvändigt med en långsiktig återhållsamhet med offentliga utgifteroch skatter.Konjunkturuppgången väntas leda till att tillväxten blir cirka 4 procentoch cirka 31/. För tiden därefter är bedömningen mycketoviss. De mera optimistiska bedömningarna talar om en tillväxt istorleksordningen 31/. Regeringen räknar själv med 2 procent.Det kortsiktiga problem som tycks vara mest aktuellt är risken föröverhettning. Det skulle innebära att efterfrågan ökar så snabbt attproduktionsresurserna inte kan möta efterfrågan. Detta leder då tillöverhettning i form av löneökningar och att prisökningarna tar fart. För atthålla inflationsmålet måste då höja räntorna, så att efterfrågandämpas.