mot · GO02Sk789 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk789av , ()PensionsstiftelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att pensionsstiftelser skall ges likvärdiga tryggandemöjlighetersom andra försäkringsbaserade lösningar.Regler för tryggande av tjänstepension genompensionsstiftelseBakgrundDe nya avdragsregler för tryggande av tjänstepensioner, som beslöts 1998i enlighet med prop. 1997/98:146 sid. 1-59, hade som bärande syfte attöka neutraliteten mellan olika tryggandeformer, inte missgynna mindreföretag och vara lätta att förstå.Men i flera fall kan nu påvisas att de nya reglerna tvärtom minskarneutraliteten mellan olika tryggandeformer och skapar svåra skatteproblem.Särskilt gäller detta tryggande genom pensionsstiftelse, vilket naturligtvisgynnar försäkringsbolagens närmast monopolliknande ställning påtryggandemarknaden.En egen pensionsstiftelse kan ju, till skillnad från försäkringsbolag,återlåna insatta medel till företaget mot betryggande och av länsstyrelsegodtagbar säkerhet och därmed vara ett alternativ till bankkrediter för mångaföretag. Ränta och ev. amortering blir därmed pension till företagaren eller destiftelseutfästelsen omfattar och inte bankens vinst.Ett annat syfte med att bilda pensionsstiftelse är att kunna trygga pensionäven åt nästa generation företagare i ex. ett familjeägt företag. Men dettamotverkas med de nya regler som infördes.RegelverketCivilrättsligt är en pensionsstiftelse en kollektiv förmögenhetsmassa förtryggande av alla de pensionsutfästelser till ex. ägare och anställda somomfattas av ändamålsbeskrivningen. Den är således en kollektiv pant utanindividuell öronmärkning.Skatterättsligt begränsas företagets avdragsrätt för avsättning till vad somkrävs för att stiftelsens förmögenhet skall motsvara pensionsreserven enligtförsäkringstekniska grunder.Skatterätten beaktar all tjänstehistorik som beräkningsgrund för avsättningmen den faktiskt möjliga avsättningen begränsas av innevarande ellerföregående räkenskapsårs löneuttag. Detta medför bl a att utfästelse somändrats efter avgång ur tjänst inte beaktas skatterättsligt fastän värdet av denursprungliga utfästelsen och dess andel i stiftelsens kapital ligger inomprincipiellt avdragsgill nivå.Utfästelse som efter rättighetsinnehavares dödsfall lämnas till efterlevandekan tryggas avdragsgillt men förutsätter enligt lagtexten en angivenpensionsförsäkringspremie, vilket diskriminerar andra tryggandeformer.Ett flertal andra diskriminerande regler finns i det nya regelverket.Den tidigare lagstiftningen på området gav möjlighet till tryggande ävenefter avslutad tjänst med beaktande av tjänstetid och lön . Några olägenheter med detta synes inte ha funnits.Några praktiska exempelOm ex. barn till pensionerad företagare väljer att fortsätta verksamhetenoch vill trygga sin pension genom avsättningar till företagetspensionsstiftelse kommer avdrag att förvägras om stiftelsens utfästelsertill den pensionerade företagaren ändrats efter avgång.Som ovan anförts missgynnas stiftelseformen gentemot försäkringslösningvid efterle-vandeproblematiken.Vid företagsöverlåtelser uppstår också ett missgynnande avstiftelseformens tryggande möjligheter, vilket ofta innebär tvångsmässigupplösning och ånyo ett gynnande av försäkringslösningar av olika slag.Slutsatser och förslagProblemen skulle vara avhjälpta om det i anvisningarna till 23 KL, i förstameningen i punkten 20 b skulle fogas "tidigare arbetstagare ellerefterlevande" direkt efter ordet arbetstagare. Och stycke 6 punkt 20 derhöll lydelsen "Kostnad för tryggande av utfästelse om pension åtarbetstagares efterlevande dras av enligt första stycket, dock högst medbelopp som motsvaras de i 1 och 2 angivna förmånsnivåerna beräknademed tillämpning av vad som sägs i nästa stycke".Samt i stycke 7 punkt 20 d fogas "med det tillägget att i fråga omavdragsutrymme för utfästelse om pension åt tidigare arbetstagare ellerefterlevande avses arbetstagarens senaste lön och basbelopp vid sammatidpunkt ökade med index och värdesäkring för tiden för avgång".Dessa enkla regelförändringar, som dessutom inte har någon statsfinansielleffekt, skulle stärka pensionsstiftelseinstrumentet och öka företagarnasvalmöjlighet gentemot både banker och försäkringsbolag. Andraregelförändringar kan också övervägas i samma syfte.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()