mot · GO02Ub239 · 2000-10-05 00:00:00 — I all verksamhet ingår språkliga delar ocheleverna förväntas kunna använda språket i all verksamhetnär de lämnat skolan.Givetvis måste inte alla lärare ha detaljerade kunskaper om läs- ochskrivutveckling, men alla bör ha åtminstone sådana kunskaper att de kan följaelevernas utveckling och observera om något är fel. Alla lärare bör också gesmöjlighet att ta del av sådan fortbildning. Detta bör ges regeringen till känna.Stöd till skolor med annan inriktning (ex.Waldorf)välkomnar att en mångfald av pedagogikeranvänds inom skolan. För att dessa pedagogiska skolor skages goda möjligheter att verka och utvecklas måstekvalificerade lärarutbildningar för dessa pedagogiker gestillräckliga resurser. Detta bör ges regeringen till känna.Mångfalden inom lärarkårenBristen på lärare med utländsk bakgrundBehovet av fler lärare med invandrarbakgrund är stort. I det få personer med utländsk bakgrund som arbetar somlärare i skolan. Ändå finns det personer som skulle spela enbetydelsefull roll i skolan genom sin dubbla kulturellakompetens. Som exempel kan nämnas att det gesundervisning i modersmål på minst 72 språk i skolan.Bristen på manliga lärareEleverna i skolan och förskolan behöver både manliga ochkvinnliga förebilder. Både i förskolans och skolans läroplanerhar skolan till uppgift att främja jämställdhet mellan kvinnoroch män. kan vi konstatera att en allt större andel av detjänstgörande lärarna i är kvinnor. I grundskolanär kvinnor (1997). I gymnasieskolan är det av detjänstgörande som är kvinnor.Om man ska öka andelen manliga lärare i skolan och då speciellt igrundskolan, är det en rad åtgärder som behöver göras. Som vi tidigarepåpekat handlar det om att höja statusen på läraryrket och att höja lönen, mendet handlar också om att påverka attityder. De män som väljer att utbilda sigtill förskollärare eller lärare för yngre barn bryter konventioner och gängsekönsrollsmönster. Det krävs att de är starka personer eftersom de blir enminoritet i sin arbetsgrupp. har dessutom debatten om sexuelltutnyttjande av barn säkert bidragit till att män inte sökt sig till dessa yrken.Lärarnas arbetssituationEn skolmiljö som ger lust till undervisningSkoltrötthet är en naturlig reaktion på en dålig arbetsmiljö.Varken elever eller lärare ska behöva acceptera slitna lokalereller tråkiga miljöer. En av de viktigaste förutsättningarna förvälbefinnande är att kunna påverka sin tillvaro. Genom att geskolorna mer resurser och mer makt över sin situation kanlärare och elever förbättra sin miljö för att skapa lust tilllärande.Läraren som kuratorEn stor del av lärarnas undervisningstid går åt till atthantera svåra sociala situationer i och utanför klassrummet.Läraryrket handlar inte bara om arbetet som pedagog, utanockså om att hantera olika sociala relationer, att "ta hand om"elever som inte mår bra av en eller annan orsak, samtkonflikthantering.Det kan inte bara vara lärarnas ansvar att lösa alla problem i skolan.Samhället måste också ta sitt ansvar och ställa upp. Det är viktigt att detfinnsfler vuxna på skolorna, t.ex. kuratorer och skolpsykologer, dels för att de haren specialkunskap att hjälpa elever dels så att inte hela ansvaret behöverligga på lärarna.Möjligheter att påverka arbetetNär skolan kommunaliserades 1989 innebar det endecentralisering, men en decentralisering som inte nåddeända fram. anser att det är viktigt attdecentralisera alltfler beslut ut till skolan ända in iklassrummen till elever och lärare.En ny skollag måste förtydliga ett större ansvar för den enskilde läraren.Att öka inflytandet för lärarna där lärarna får bestämma över hur resursernafördelas och hur arbetstiden utnyttjas kan vara ett sätt att göra läraryrket merattraktivt. Om vi ska uppvärdera läraryrket måste det också synas ilönekuvertet. Det bör finnas möjligheter för lärare att genom utbildning ochpraktik få diplomering för specialisttjänster i olika ämnen. Genom denutveckling som sker mot lärarlag underlättas också en ökad specialisering hosde enskilda lärarna.Den tydligare ansvarsfördelningen i skolan som föreslårinnebär att lärarna får ett större ansvar och ett större inflytande över hurmålen uppnås. Det bör klart uttryckas att beslut som omfattar lärarnasprofessionella roll, som den egna undervisningen och fortbildningen, skafattas av läraren, lärarlaget och skolledaren. Lärare ska också ha möjlighet attpåverka skolans utveckling i stort.Åtgärder för ordning och reda i skolanLäraryrket har förändrats mot mer avmentorskap och mindre läroverkstradition. Det förändrar intedet faktum att det finns behov av arbetsro och ordning ochreda i ett klassrum för att ge eleverna en så god miljö sommöjligt för deras studier. Läraren måste ha auktoriteten ochbefogenheterna för att kunna skapa en bra arbetsmiljö. Detfår inte vara så att hela klassen drabbas av en eller några fåstökiga elever och därmed hindras i sitt skolarbete.Möjligheten att skärpa lärarnas möjligheter att använda lättare typer avåtgärder för ordning och reda i skolan bör därför övervägas. Det viktigasteinstrumentet ska vara samtal med föräldrar och elever, men det börkompletteras med ytterligare möjligheter. Samtal med föräldrar kan följas avsamtal med studierektor och rektor, formell kommunikation med föräldrarna,enskild undervisning, kortare avstängning, omplacering och ytterstavstängning, som bör beslutas av skolnämnden.Kuratorer, skolsköterskor ochpsykologerDet är viktigt att det finns kuratorer, skolsköterskor ochskolpsykologer i skolan, dels för att de har en specialkunskapatt hjälpa elever, dels så att hela ansvaret inte behöver läggaspå lärarna. Under den ekonomiska krisen har det varit entendens i kommunerna att skära ned på kuratorer,skolsköterskor etc. När nu mer pengar tillförs skolan är detviktigt att dessa personalgrupper inte glöms bort utan att manäven prioriterar barns behov av hjälp för fysiska och psykiskasjukdomar.FriskolorAtt det finns möjlighet att välja skola och att det finns enmångfald av alternativ är viktigt för alla barn. De friståendeskolorna är en del av en stark rörelse i samhället därmänniskor visar att de vill ta ett större ansvar, ha störremöjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga isamhället. För flera hotade landsbygdsskolor har detta varitett lyft då personal, föräldrar etc. själva tar över driften närkommunen vill lägga ned skolan.Funktionshindrade i skolanUtgångspunkten för en politik för funktionshindrade barn ochungdomar bör vara deras egna upplevelser av situationen.Integration i den kommunala skolan måste vara frivillig.Barnen ska ha en rättighet och inte en skyldighet att gåintegrerat. Segregation kan vara något positivt - när den ärsjälvvald.SpecialskolornaCenterpartiet anser att det är angeläget att kommunerna haransvaret för skolan och att alla elever får samma mål attsträva efter. måste utgångspunkten vara elevernasvälbefinnande, deras möjlighet att ha normala socialakontakter samt möjligheter att få rätt stöd utifrån sina egnaförutsättningar. Respekten för olikheter innebär att vi börrespektera det faktum att några elevers skolgång bäst skulletillgodoses inom ramen för specialskolorna. Likvärdighetinnebär inte detsamma som likformighet. Olika barn har olikabehov och samhällets stöd och insatser måste utgå från dettafaktum.Centerpartiet har svårt att förstå varför regeringen avveckladespecialskoleverksamheten. Utgår man från regeringens argumentering i denproposition som man tidigare lagt fram Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd framstår det som tydligt att två principer tillåts vägatyngre för regeringen än barnens och föräldrarnas bästa.- Den ena är att barnen - med eller mot sin vilja - skall integreras i denvanliga skolan. Går alla andra barn integrerat så skall också barn medmultifunktionshinder också göra det.- Den andra principen är skolans kommunalisering - går de flesta andrabarn i kommunala skolor, skall också dessa barn göra det.När nu regeringen gett kommunerna ansvaret att utformautbildning till dessa elever är det av stor vikt att kommunernafår resurser för att klara utbildning av dessa elever.Den kommunala kompetensenNär nu de statliga specialskolorna läggs ned kommer landetskommuner behöva gå samman och bygga upp nya liknandeverksamheter för ett mindre antal barn med mycket speciellabehov. De mindre kommunerna kommer då att få problem attklara av att möta barnens behov. En lärare kanske möter enelev med sådana behov som det är frågan om en enda gångunder hela hennes eller hans lärarbana. vardärför emot att lägga ner specialskolorna.Kommunerna kommer att få stora problem med att bära kostnadsansvaretför barn med multifunktionshinder, vars behov kan kosta miljontals kronor.Risken är att barnen blir betraktade som problem, i tider av redan hårtansträngda kommunala skolbudgetar. Det är därför viktigt att kommunernasökade ansvar för barn med multifunktionshinder även tilldelas statligaresurser.Erfarenheterna av kommunernas behandling av barn med funktionshinderär knappast odelat goda. Enligt () bryter mångakommuner mot lagen och undanhåller människor med funktionshinderrättigheter, såsom särskilt boende eller personliga assistenter. Antalet fallökarfrån en redan hög nivå. Kommunerna informerar heller inte handikappade omderas rättigheter som de borde, enligt HO.Skapa ett nytt riksgymnasiumI dag saknar blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder tillräckligt bra möjligheter att studeravidare efter . Resultatet blir att mycket få avungdomarna går vidare, vilket är fel. De har rätt att kunna gåvidare i sin utbildning och utvecklas i sin egen takt, oavsettålder. anser att möjligheterna bör utredas för attinföra ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barnmed multifunktionshinder. Detta bör ges regeringen tillkänna.Barns rätt till personlig assistansCenterpartiet har under föregående riksmöten medverkat tillatt stödet ej har urholkats och att personkretsen som ska varaberättigad till assistans inte snävats in. slogvåren 1996 fast att assistansersättningen även kan utgå, dåden funktionshindrade vistas i barnomsorg, skola eller annandaglig verksamhet när det föreligger särskilda skäl för detta.Det har återigen framkommit att intentioner intetillämpas i verksamheten. Det föreligger en skillnad mellanriksdagens beslut och myndigheternas föreskrifter.Centerpartiet anser med bakgrund av detta att börskärpa lagen ytterligare. bör därför hos regeringenbegära förslag om ändring i lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade så att barns rätt till personligassistans i daglig verksamhet garanteras. Detta bör gesregeringen till känna.SärskolanI särskolan går i första hand barn med utvecklingsstörningar.Under hela 1990-talet har antalet elever i särskolan blivit fleroch fler - har antalet elever ökatmed . Ökningen är störst inom grundsärskolan.Skolverket anmärker i sin rapport förhuvudmän på att variationerna över landet är stora. Olikapraxis och synsätt tycks råda i kommunerna om vilka barnsom hör hemma i särskolan. Ett par studier pekar på attföräldrar ofta ställs inför att antingen välja grundskola medbristande resurser för särskilt stöd eller särskolan. Så får detinte vara. Det måste vara barnets egen förmåga atttillgodogöra sig undervisningen som ligger bakom beslutet attta emot barnet i särskolan.Det har förekommit att barn som t.ex. blivit feldiagnostiserade hänvisatstill särskola och därför gått miste om grundläggande högskolebehörighet, somde skulle kunna uppnå med adekvat stöd i den vanliga skolan. Elever som gåtti särskolan bör få möjlighet att läsa på högskole- elleruniverstitetsutbildningar om de har förutsättningar och en önskan atttillgodogöra sig en högre utbildning. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare är det viktigt att ge stöd så tidigt att så många barn som möjligt fårmöjlighet att ta del av den ordinarie skolans undervisning. Det är möjligt attundvika en del av det som kan komma att bli problem genom tidigdiagnostisering i samverkan mellan skola och landsting. Detta skulle kunnaske t.ex. i samband med fyraårskontrollen, där personal tränad för attupptäcka sådana problem bör kunna medverka. Som ett exempel på detta kannämnas logopeder. Det bör ges regeringen till känna vad som ovan anförts omtidig diagnostisering.Stockholm den 28 september 2000Lennart ()()()()()()()