mot · GO02So327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So327av , (-kd)Fördelning av bidrag till nykterhetsorganisationer m.fl.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av bidrag till nykterhetsorganisationer m.fl.MotiveringSvensk demokrati har byggts upp av och vilat på frivilliga och obundnafolkrörelser. Samhällets relation till folkrörelserna har byggt på förtroendeoch en insikt om att dessas livskraft och utveckling bäst gagnas av att desjälva får forma sina mål och sin verksamhet. Att samhället eller staten pånågot sätt skulle gå in och styra folkrörelsernas verksamhet eller inre livhar politiskt varit en omöjlig tanke.De statliga bidragen till olika folkrörelsegrupperingar har under senare årvarit föremål för översyn genom olika statliga utredningar. Det har blandannat gällt folkbildningen, idrottsrörelsen, samfunden och nykterhetsrörelsen.Dessa grupperingar har under en följd av år haft samhällets förtroende attsjälva fördela en av staten anslagen klumpsumma till sin verksamhet. Det harskett via en egen samarbetsnämnd. När det gäller idrotten harRiksidrottsstyrelsen varit fördelningsorgan.Resultatet från de utredningar av de olika folkrörelsestöden som gjorts harblivit att den tidigare ordningen kommer att bestå för samtligafolkrörelsegrupperingar utom . I utredningen Vad får vi förpengarna? (SOU 1998:38) föreslogs att till organisationer skulle avskaffas. Anslagetskulle sammanföras med anslagen till frivilligorganisationerna inom detsociala området samt fördelas av . Detta trots att utredningenkonstaterade att saknade erfarenhet av att arbeta medförebyggande verksamhet. En omprioritering av bidragen till förmån förSocialstyrelsens gamla verksamhetsfält blev också resultatet.Andra folkrörelser, vars anslag varit föremål för översyn, har kunnatfortsätta att fördela sina anslag enligt den tidigare modellen, det vill sägagenom en samarbetsnämnd eller styrelse. och ett antalandra organisationer som arbetar med främst primärprevention har såledesblivit särbehandlade och diskriminerade. Denna märkliga särbehandlingpåtalades vid behandling av regeringens proposition. Farhågor fördetaljstyrning av organisationernas verksamhet och inre liv uttalades.Riksdagen accepterade dock det nya systemet.Efter endast erfarenhet kan vi konstatera att de farhågor som dåfanns har besannats.Detaljreglering och resultatstyrning är begrepp som genomsyratSocialstyrelsens hantering av bidragen med en kraftigt ökad byråkratiseringsom följd. På särskilda ansökningsblanketter skall organisationerna i detaljprecisera vad man skall göra, precisera bakgrund, arbetsform, målgrupper ochförväntat resultat. Därutöver skall treårsplaner presenteras. Varje organisationhar dessutom kallats till så kallade utvecklingssamtal med Socialstyrelsenstjänstemän!I regleringsbrev anger regeringen, inte organisationerna själva, deverksamhetsmål som skall ligga till grund för bidragsfördelningen.Socialstyrelsen skall göra en bedömning av hur väl den av respektiveorganisation planerade verksamheten faller inom av regeringen angivna mål-och insatsområden.Detta stämmer inte ens överens med vad som står i regeringens proposition1998/99:134:Utgångspunkten för samhällets inställning till folkrörelsernasengagemang inom alkohol- och drogområdet är att dessa skall kunnabedriva sin verksamhet med utgångspunkt från sina egna värderingar ochvälja arbetssätt och typ av insatser utifrån de egna förutsättningarna.Stockholm den 3 oktober 2000Fanny ()()()()()