mot · GO02U623 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U623av , Bo (m)i världenSammanfattningDagens välståndsnivå bygger på global arbetsdelning ochfrihandel. Det faktum att frihandel tillfälligt kan ställaekonomier, branscher, sektorer, företag och enskildamänniskor inför stora omställningar får aldrig tas till intäktför att inskränka frihandeln. Protektionism är liksomfrämlingsfientlighet latenta politiska krafter som oftautnyttjas av populistiska krafter.Ett fritt kapitalflöde och frånvaro av valutaregleringar fungerar som ettkraftfullt signalsystem vad avser brister i den egna ekonomin. Att skyllabristerna på de fria kapitalrörelserna är att angripa symptomen i stället för debakomliggande problemen.Den elektroniska handeln kan bidra till många välfärdsvinster, inte minstgenom olika typer av miljövinster p.g.a. färre transporter. Det är därförviktigtatt förutsättningar skapas för en effektiv elektronisk handel. Eftersom handelni stor utsträckning är internationell, är det av största vikt att EU deltar iochförsöker påverka regelutvecklingen i det internationella samarbetet.Det är viktigt att verka för liberaliseringar av handeln inom tjänstesektorn.Detta bidrar till ökad konkurrens som i slutänden gynnar konsumenterna.EU bör sätta ett ambitiöst mål för en WTO-runda. Målet bör vara attavskaffa alla tullar till i-länderna.En världsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn ärangelägen med hänsyn till EU:s utvidgning.FN:s förmåga att förebygga kriser och krig, bevara freden, lösa konfliktereller tvinga fram fredliga förhållanden måste stärkas. FN:s säkerhetsrådsförmåga att fatta beslut måste stärkas. InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stärkandet av WTO:s tvistlösningsmekanism.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU:s förhandlingsbud inför millennierundan bör vara attavskaffa industritullarna till i-länderna och anta en bindande plan förövergången till en fri marknad för jordbruksprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en liberaliserad handel med tjänster.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om elektronisk handel.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall verka för ett avtal rörande utländskadirektinvesteringar inom ramen för WTO.16. beslutar att i IMF skall verka för en kod förtransparenta och öppna finansmarknader så att otillbörlig statlig ochannan påverkan på banker och andra aktörer förhindras.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en s.k. Tobinskatt, en slags tull på kapitalrörelser till , med kraft bör motarbetas.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om korruptionsbekämpning.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FN.10.1 Yrkandena 1-5 hänvisade till NU.2 Yrkandena 6-7 hänvisade till FiU.InledningProtektionism är liksom främlingsfientlighet latenta politiskakrafter som ofta utnyttjas av populistiska krafter. Vid WTO:smöte i och IMF och högnivåmötenhar det varit våldsamma upplopp. Protesterna riktar sig motglobaliseringen och därmed för ökad protektionism. Motivetsägs vara att skydda mot frihandel och friakapitalrörelser, vilket innebär att länder utestängs från detinternationella handelsutbytet och från möjligheten attfinansiera sina utvecklingsansträngningar med privat kapital.Det dolda syftet är dock att skydda i-länderfrån konkurrens från . Fack och arbetsgivare i utsattabranscher i vissa länder har starka intressen i att främjaprotektionism.Till detta ansluter sig krafter som av ideologiska skäl vill motarbetamarknadsekonomi.Den nya globaliseringenVärldens folk har intensivare utbyte än någonsin tidigare.Ett halvt årtusende har visserligen gått sedan kontaktermellan jordens kontinenter började etableras, men dagensallt intensivare process berör så många fler människor och såmånga fler områden, att det är berättigat att tala om enverkligt ny globalisering. Utbytet av varor och tjänster ökarstadigt. Ekonomin blir alltmer internationaliserad. Kontaktermellan människor befrämjas av ny teknik, som gör attinformation kan färdas enorma avstånd på ett ögonblick.Detta ökade utbyte av varor, tjänster, erfarenheter ochinformation leder till ett ökat ömsesidigt beroende mellanflertalet av världens länder.I som går mot ett kunskapssamhälle är inte bara den samladeinformationsmängden större än någonsin, utan spridandet av ny teknologi gårockså fortare . När det för radion tog att nå ut till 50miljoneranvändare, tog det för televisionen och för Internet endast att nå uttill samma antal användare.Befolkningsrörelserna allt störreSamtidigt som länder länkas samman av teknik och ekonomirör sig människor över gränserna i en omfattning som dealdrig gjort förut. Ständig utveckling av kommunikationersom tåg, flyg och bilar har underlättat människors fysiskaförflyttning. Det gäller i mer kortsiktig form genom turism,pilgrimsfärder och affärsverksamhet, likaväl som i form avmer varaktig migration.Trots att människors rörlighet i vissa regioner begränsats genom skärptahinder, ökar strömmen av migranter. Detta gäller även flyktingar från krigoch förtryck. som det bakom flykten ligger stora tragedier, är dethoppingivande att det på många håll finns en beredvillighet att ta emotflyktingar. Detta är också ett viktigt inslag i globaliseringen. Utländskaarbetares hemsändning av pengar till familj och släkt är nu en av de störrekapitalrörelserna över gränserna - volymen är en och en halv gång större änvad det samlade biståndet utgör. Detta har en stor betydelse i många fattigaländer.En global social revolutionSociala attityder påverkas också starkt av globaliseringen.En av de mest avgörande frågorna för mänskligheten ärinställningen till familj och barn. Små familjer var längeförknippade med västerlandet, medan särskilt i var stora familjer där kvinnans uppgift främst varen livslång uppfostran av barn.Så är det inte längre. På de flesta håll sker det en snabb nedgång ifödelsetalet. av jordens befolkning lever i länder där detnormala barnantalet är tre eller färre. Visserligen finns det länder där fem,sexbarn är vanligt, men detta handlar om undantag också bland . Till de mer intressanta inslagen hör att låga födelsetal intesällan finns i katolska länder. Kvinnor väljer en yrkeskarriär i allt störreutsträckning. Den enskilda människan och den enskilda familjen kan faktisktidag fatta sina val i en friare och bättre situation. Även denna påverkan är endel av globaliseringen och tillhör dess stora fördelar.Kulturen mer global och mindrelikriktadPå det kulturella området har globaliseringen en särskilt storbetydelse. Det brukar ibland anföras att det skulle finnas enrisk för likriktning - en cocacolonisering - av kulturlivet ivärlden. Ingenting kan vara mer felaktigt. Matkulturer frånolika håll i världen berikar det lokala köket. Inom musikenblandas stilar, från det europeiska till det amerikanska medinfluenser från såväl afrikansk som indisk eller karibiskmusiktradition. Stora författare från olika språkområden blirtillgängliga för läsare också i glesbygd.Det viktiga med kulturens globalisering är att olika kulturer blirtillgängliga för var och en. Det finns ibland en vanföreställning om att ettvisst område eller land skall präglas av en viss enhetlig kultur. Detta varkanske fallet tidigare, och innebar ofta en för många outhärdlig påtvingadlikriktning.Idag finns ett brett internationellt kulturutbud som är tillgängligt för varoch en. Inte minst Internet-utvecklingen möjliggör direkta kontakter frånperson till person och ett systematiskt uppsökande av kultur och impulser.Detta leder till mindre likriktning och att den individuella friheten ökar högstbetydligt. Kulturutbytet över gränserna gör det möjligt att få en merindividualiserad kultur.Forsknings- ochutbildningsexplosionenForskningen expanderar och globaliseras. Avvärldshistoriens alla forskare lever . Internetmedger en omedelbar spridning av nya forskningsrön,tvärvetenskapliga forskargrupper skapar nya infallsvinklaroch möjligheten att kommersialisera upptäckter via "scienceparks" driver på utvecklingen.De multinationella företagen svarar för en stor och växande andel avforsknings- och utvecklingsarbetet. Styrkan ligger i deras förmåga att knytasamman forskning och forskare från många olika länder och traditioner.IT-kommunikation, tätt följd av genteknik, är de områden där världensatsar mest resurser. Även optik, solar- och miljöteknik och livsmedelsteknikhör till de snabbast växande teknikområdena. Tillgången till spetsteknologioch därav följande företagsamhet har blivit en viktig bas för länders välstånd.Allt fler länder rycker nu fram i forskningsfronten. harJapan satsat kraftigt och strävar även , och kraftfullt påatt ta sig fram till frontlinjen.I den snabba utvecklingen av den högre utbildningen har halkatefter rejält . I , och går mer än 30procent av årskullarna till de långa akademiska utbildningarna (ellermer) - drygt dubbelt så många som i . Andelen tekniker är ocksåbetydligt högre och utbildningarna är ofta längre.En utveckling med gamla anorGlobaliseringen är ett gammalt fenomen - de storaupptäckterna och världsomseglingarna medförde ökadekontakter mellan kontinenterna. Kolonialismen skapadestatsmakter som sträckte sig över många världsdelar. Genomen process under ett halvt årtusende har länder ochkontinenter knutits närmare varandra på allehanda sätt.Handels- och kapitalströmmar har uppstått och klippts av.Slavhandel och migration har flyttat miljoner människoröver världshaven. Upptäcktsresande, missionärer och turisterhar medfört förändrade seder och bruk. Men somkontakterna efterhand kom att bestå alltmer avhandelsströmmar på frivillig grund, pågick en parallellutveckling mot isolering och protektionism.Isolationism och diktaturFram till var det snarare regel änundantag att jordens länder försökte skydda sig motutländskt inflytande. Lite tillspetsat kan sägas attvärldshandel och världsmarknad enbart omfattadeVästeuropa, samt några länder i västraStillahavsområdet från och i norr till i söder. Visserligen hade ett antal u-länderstor export av olja och andra naturråvaror eller kaffe, te ochandra tropiska produkter. Men det handlade mer omutpräglade exportekonomier utan ett reellt utbyte i övrigt.Det väldiga kommunistiska blocket, som omfattade en tredjedel avmänskligheten från i väster till i öster, hade som en avsina grundidéer avspärrning från omvärlden. Gränserna markerades medtaggtråd och minfält. Den som försökte överskrida dessa sköts. Det var förstmed öppnande av 1978 och genom Sovjetblocketssammanbrott 1989-1991 som bilden ändrades.Men det var inte bara kommunismen som upprättade murar motomvärlden. Detsamma gällde i de flesta världsdelar.Indien förde tills en skarp protektionistisk politik. Handelansågs vara av ondo. Utländskainvesteringar var i princip förbjudna och den nationella självförsörjningen varmålet.I fördes likaså en protektionistisk politik, både mot omvärldenoch mellan länderna. Det var oljerikedomarna som flödade ur sanden som inågon mån öppnade . Men även i länder med stor oljeexport varmisstänksamheten mot utländska kontakter stor.I dominerade under många decennier merkantilismen.Avspärrningarna under och rädslan för det superstarkaUSA präglade praktiskt taget alla latinamerikanska länder. Genom tullmuraroch statsägande skulle den nationella politikens överhöghet garanteras.Även i söder om blev självhushållning ochimportsubstitution en huvudinriktning, på grund av det olycksaliga inflytandetav socialistiskt tänkande. Stödda av utländska biståndsgivare inriktadeskraften alltför ofta på att avskärma kontakter med omvärlden och attutestänga handel och kapital.Demokratins idéer blir globalaTill var diktatur inte enbart den förhärskandestyrelseformen i de flesta av jordens länder. Det var till ochmed så att diktaturen försvarades som ett ideologiskt systembåde av de kommunistiska länderna, där proletariatetsdiktatur är själva grundvalen för maktutövningen, och avmånga andra länder där den västerländska demokratin sågssom ett hot. Det talades långt in fortfarande om"Asian values", vars underförstådda budskap var att detfrihetliga västerlandet förde med sig dekadans och oansvarignedbrytning av samhällsmoralen.Fortfarande återstår stora problem. I ett bälte från och Indokinaöver , , , och mot Väst- ochCentralafrika har demokratin svårt att få fotfäste. är detenskilt största hindret mot fortsatt utveckling mot demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Men i övriga delar av världen är demokratin idagfaktiskt regel och diktatur enstaka undantag.Att klarar demokrati visar inte minst Republiken på Taiwansom är en väl fungerande demokrati och marknadsekonomi. Frågan om helaKinas demokratisering är den kanske avgörande säkerhetsfrågan i ett globaltperspektiv.En alldeles avgörande förändring är att de idéer om rättssamhälle,mänskliga rättigheter, demokrati och minoritetsrättigheter som präglat devästerländska samhällena nu sprids i en allt raskare takt över världen. Idagpågår en demokratiseringsprocess i , världens fjärde land, med deslitningar och bekymmer som en sådan process ibland kan medföra. Samtidigthar demokratiseringen av i allt väsentligt gått väl,med undantag av de serbiska och vitryska diktaturerna. Även i Latinamerikahar den demokratiska utvecklingen varit enastående. Endast i styrfortfarande en diktator.Denna demokratiska utveckling är också ett resultat av globaliseringen, därde västerländska värdenormerna slutar att vara lokala och blir globala. Frånatt tidigare bara ha omfattat , , , , Nya Zeelandoch tillhör det undantagen att länder inte omfattas. Över 70procent av världens invånare lever, enligt FN, i länder som har "fairlypluralist democratic regims".Det nya och avgörande steget för att sprida idéerna om demokrati ochmänskliga rättigheter är tveklöst att den större delen av världen nu ärinbegripen i en kraftig globalisering - handelshinder undanröjs och kontakterskapas. Frihandeln står i fokus och fria kapitalrörelser har kommit att bli detdominerande inslaget. Precis som teknikutvecklingen och den ekonomiskafriheten befrämjar varandra, är det tydligt att frihandeln har en positivpåverkan för utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter.Hur skapasförutsättningar förglobaliseringen?I de länder som tidigast övergav isolationism ochprotektionism har också välståndsutvecklingen visat sigtydligast. Utvecklingen går emellertid åt rätt håll för allaländer som är en del av globaliseringen.Exempel på genomsnittlig tullnivå, procentTabell 1: (1990 1997 )En politik för att utrota fattigdom och diktatur ochåstadkomma tillväxt och välstånd i hela världen måste tafasta på de kraftfulla verktyg som globaliseringen erbjuder.Varje land måste självt utveckla kraften att användaglobaliseringen som en hävstång i den egna utvecklingen.Isolering är inte en framkomlig väg, och ingen kan hellerskapa tillväxt och utveckling åt någon annan. Dock finns detmycket att göra för att skapa bästa möjliga förutsättningarför globaliseringen och den ekonomiska utvecklingen.Frihandel är, vid sidan av de grundläggande marknadsekonomiskainstitutionerna, äganderätt och rättsstat, den starkaste välståndsskapandekraften. För världens fattigaste länder är en fri handel på världsmarknaden enförutsättning för utveckling ur fattigdom. Den rikare delen av världen har enskyldighet att erbjuda dem denna möjlighet.Frihandel handlar inte enbart om utbyte av varor och tjänster utan likamycket om den kunskapsöverföring som är förknippad med varu- ochtjänstehandel och om direktinvesteringar. Erfarenheten visar att ny teknologi,organisation och företagsform främst överförs via handel ochdirektinvesteringar. Konkurrensen sätter press på landets egen företagsamhetoch dess myndigheter. Låg kvalitet och ineffektivitet får svårare att överleva.Det blir allt svårare att hävda kastsystem och diskriminering av kvinnor därkunskap och förmåga tas till vara. För anhängare av kastväsende, apartheideller annan diskriminering ses världsmarknaden som ett hot, därför att denfrämjar konkurrens och därmed tillvaratagande av resurser och förmåga.Därigenom fungerar frihandeln också som en katalysator för omvandlingenav tidigare slutna samhällen till öppenhet och tolerans. Handel har såväl enciviliserande som en fredsskapande funktion.Även för mer utvecklade länder har frihandel en kraftfullvälståndsskapande effekt. Frihandel är den mest effektiva konsumentpolitikengenom att den tillförsäkrar konsumenter hög kvalitet till lägsta möjliga pris.Det är omöjligt att föreställa sig dagens välståndsnivå utan globalarbetsdelning och frihandel. Det faktum att frihandel tillfälligt kan ställaekonomier, branscher, sektorer, företag och enskilda människor inför storaomställningar får aldrig tas till intäkt för att inskränka frihandeln. I självaverket är det just detta omvandlingstryck som utgör den största, om änsvårkvantifierbara, fördelen av fri handel.WTO och detmultilaterala systemetDe multilaterala handelsöverenskommelserna spelar enavgörande roll i utvecklingen av en allt friare världshandel.Genom att institutionellt binda de flesta av jordens länder iförpliktande överenskommelser skyddas frihandeln frånkortsiktig politisk protektionism. Risken för eskalerandehandelskrig minskas.1930-talets tullkrig med efterföljandedepression får inte upprepas.Störst betydelse har det multilaterala handelssystemet för små och svaganationer som saknar möjlighet att påverka sina terms of trade och som stårutan politiska påtryckningsmöjligheter. Det är också dessa länder som harmest att tjäna på en fri och öppen handel.Det är av dessa skäl mycket viktigt att EU under det svenskaordförandeskapet tar initiativ till en ny runda av överläggningar inom ramenför WTO för att globalt fortsätta arbetet att avskaffa handelshinder. Det ärviktigt att rundan tar sikte på handelshinder i en vid mening och inte endasttullsatser. En bred förhandling ger den största möjligheten att komma överensgenom att förhandlingsresultaten på de enskilda områdena kan balanseras motvarandra.WTO som institutionDet är mycket viktigt att stärka WTO som institution ochförbättra dess mekanism för konfliktlösning. Detta visar inteminst det s.k. banankriget. WTO:s trovärdighet ochrespekten för organisationens tvistlösningssystem måsteökas genom skärpta regler som förhindrar långdragnaprocesser. Den möjlighet som EU utnyttjat, att genomminimala förändringar och med juridiska hårklyverierförhala nya prövningar inom WTO, måste elimineras.Annars föreligger en påtaglig risk för ökad protektionismgenom att länder vidtar ensidiga straffåtgärder. Det är inteheller acceptabelt att starka medlemsländer, som ,åsidosätter WTO:s tvistlösningsmekanism och tillgriperensidiga sanktioner för att driva igenom sin ståndpunkt.EU:s förhandlingsbudEU bör sätta ett ambitiöst mål för en WTO-runda. Målet börvara att avskaffa alla tullar till i-länderna. Dengenomsnittliga tullnivån för industrivaror är i EU 3-4procent. EU:s förhandlingsbud för millennierundan bör varanoll procent för i-länder.Jordbruksprodukter utgör en komplicerande faktor. EU:s subventionsgradvad beträffar jordbruksprodukter är (jämfört med 80procent, och ). Det är inte möjligt attuppnå en nolltullnivå på jordbruksprodukter i samband med en nolltull förindustrivaror. En överenskommelse om det senare bör heller inte bromsas avden långsammare processen för jordbruksprodukter. EU bör dock, som denstörsta aktören i WTO med betydande subventioner, lägga fram en bindandeplan för hur den europeiska jordbrukspolitiken skall integreras medvärldsmarknaden. måste målet vara att låta marknaden förjordbruksprodukter fungera utan kvoter, pris- och produktionsinterventioner.Ett samfällt agerande inom ramen för WTO skulle också stabilisera prisernapå världsmarknaden. Därigenom skulle en sund världsmarknad förjordbruksprodukter kunna etableras. utgör priserna på världsmarknadenofta dumpningspriser, vilket medför att de är konstlat låga. Detta får negativakonsekvenser för jordbruket i många länder, inte minst i tredje världen.En världsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn ärockså angelägen med hänsyn till . Kandidatländerna iCentral- och har lägre subventionsgrad än EU, eller i vissa fallinga subventioner alls. Det vore en bakvänd tågordning att kräva att de höjersubventionerna till västeuropeiska nivåer för att återigen minskadem. I stället bör en konvergenspunkt sättas dit nuvarandemedlemmar och kandidatländer strävar genom en successiv anpassning.Producenterna måste ges en rimlig tid att anpassa sig till den nya politiken. Pålängre sikt bör full marknadsanpassning kunna uppnås.Andra utestående problemområden (främst med avseende på relationernaEU-USA) som behöver beröras är genmodifierade och hormonbehandladejordbruksprodukter. EU måste inom dessa områden säkerställa att man intaren ståndpunkt som är WTO-kompatibel.TjänsterEn femtedel av världshandeln omfattar tjänster, ochökningen är snabb både i absoluta och relativa termer.Särskilt fort går det på områden som tele, post, bank ochförsäkringar, som inte ens förknippades medhandelsområdet. Dessa var oftast ineffektiva statligamonopol som ledde till stora nationella välfärdsförluster.En allt större del av förädlingsvärdet är nu tjänsteproduktion som, inteminst genom elektronisk handel, har stor utvecklingspotential.Liberaliseringar av handeln inom tjänstesektorn medförkonkurrensutsättningar som kommer att medföra kvalitetshöjningar förkonsumenterna. På tjänstemarknader som varit skyddade av offentligaregleringar blir verksamheter med låg service och kvalitet utkonkurrerade avbättre alternativ. Här är även regler för offentlig upphandling av storbetydelse. bör mot denna bakgrund inom EU verka för enliberaliserad handel med tjänster.Elektronisk handelDen elektroniska handeln kan bidra till mångavälfärdsvinster, inte minst genom olika typer av miljövinster.Det är därför viktigt att förutsättningar skapas för en effektivelektronisk handel. Eftersom handeln i stor utsträckning ärinternationell, är det av största vikt att EU deltar i ochförsöker påverka regelutvecklingen i det internationellasamarbetet.För att underlätta frihandel och skapa ett sundare konkurrensklimat krävsdet dessutom att den internationella utvecklingen drivs på i riktning motförbättrat skydd av immateriella tillgångar, bland annat programvaror.En viktig förutsättning för att denna handel skall kunna vidareutvecklas äratt människor känner tilltro till de elektroniska handelssystemen och uppleveratt transaktionerna är säkra. I detta avseende har utvecklingen avsäkerhetssystem som digitala signaturer och mjukvara som innehåller kryptoen nyckelroll.Viktigt är också att en översyn görs av den lagstiftning som reglerarbeskattning och affärstransaktioner för att inte några särskilda oklarheterskalluppstå i de fall transaktioner och förhandlingar sker på elektronisk väg, menockså för att kontrollera att inte den nuvarande regleringen ställer upponödiga hinder vid denna typ av handel.Den elektroniska handeln innebär också nya möjligheter för attdelta på världsmarknaden. Kostnaden för att marknadsföra sig via Internet ärförsvinnande liten jämfört med traditionell marknadsföring och därmed sänkströskeln för många företag att delta i det internationella utbytet.Tekniska standarderEtt hinder i global handel är att standarder och tekniska kravvarierar mellan länder. Även EU stod inför motsvarandeproblem vid skapandet av den inre marknaden. Det finns iprincip två sätt att hantera problemet. En möjlighet är attskilda nationella standarder ersätts av en gemensamstandard. Det är i stor utsträckning ett tillvägagångssätt somanvänds inom EU och det arbetet utgör en huvuddel av dedirektiv som antas av EU. Det är dock ett tillvägagångssättsom endast i undantagsfall är tillämpligt för WTO.