mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — Sammantaget möter dessa utmaningar kraven på ett gottindivid- och företagsklimat.Bättre förutsättningar för kreativitet och företagsamhet kan skapas bl.a.genom sänkta eller slopade skatter, ökad konkurrens, färre och enklareregler, tryggad energiförsörjning, deltagande i EMU:s tredje steg, en nyutbildningspolitik, en förstärkt forskning och en förändrad arbetsmarknads-politisk struktur och lagstiftning.För att skapa goda betingelser för företagande och kapitalbildning krävs attden bristande neutralitet i beskattning av kapitalinkomster som ligger idubbelbeskattningen av kvarhållna och utdelade vinster i bolagssektornslopas.Ett viktigt led i en politik för ett vitalare näringsliv är en privatisering avde statliga förtagen. Vi redovisar i vårt budgetalternativ privatiseringar påsammanlagt fördelat med 60 mil-jarder . Omfattningen av privatiseringen de enskilda åren kan varieraoch bör bero på marknadsmässiga förutsättningar.Det krävs också att de särskilda spärr- och stoppregler som finns för deallra minsta företagen och som innebär att särskilt vinstrika, snabbväxandebolag får hög skatt elimineras. Dessutom måste den extra beskattning påkapitalavkastning som ligger i förmögenhetsskatten slopas. Detta kan ocksåmotiveras av rättviseskäl eftersom olika motiv tvingat fram att förmögen-hetsskatten slopats för vissa mycket förmögna personer. För att öppna uppför en viktig del av tjänstemarknaden föreslår vi sänkt skatt för hushållsnäratjänster.I den nya ekonomin, till stor del bestående av företag i IT-sektorn, ärtillväxten hög, risken stor och kunskapsinnehållet högt. Personalen inomdessa branscher är extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inom dessakunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer avoptioner. Den kritik som riktas mot beskattningen av dem ärett symptom på att skatterna är alltför höga i . Mot den bakgrundenbör skatten på inkomster sänkas.6.3 Skattepolitik för trygghet och tillväxtSkattepolitiken skall medverka till social trygghet och en ökad tillväxt.Den skall utformas så att den bidrar till fler jobb och till att blirett attraktivt land för företagande och konkurrenskraft. Genom fler jobboch genom att det lönar sig att arbeta blir det möjligt att förändra ochförbättra sina egna livsvillkor.Sänkta skatter är en investering i människors frihet och skapar möjlighetatt med egen kraft hantera vardagen. För inkomsttagare med låga inkomsterbidrar sänkta skatter till att det blir möjligt att leva på sin lön utan att stå iberoende till det offentliga.Risken för att den nya ekonomin lämnar många bakom sig minskar omskatterna sänks så att fler kan få jobb. Det skapas ökade möjligheter för fleratt få jobb på en arbetsmarknad som bygger på den enskilde och som därförförutsätter en flexibel lönebildning.För den enskilde medborgaren är lägre skatt inte bara en fråga om friheteller ökat materiellt välstånd utan också om en välbehövlig marginal i denegna hushållsekonomin för att klara vardagens många olika uppgifter. Inteminst för barnfamiljer är försörjningsbördan tung.Skattepolitiken skall därför stimulera tillväxt och därmed växande skatte-baser. I takt med att alltfler skattebaser blivit rörliga har det blivit alltsvårareatt behålla skattenivåer som alltför mycket avviker från andra länders.I utflyttningen av huvudkontor, företag, företagsägande och enskildapersoner ser vi den tydliga konsekvensen av ett systemfel i den svenskahögskattemodellen. Dessa brister blir alltmer uppenbara och påträngande i englobal ekonomi. Höga inkomstskatter och höga skatter på förmögenheter ochkapitalinkomster blir alltmer skadliga i en ekonomi där både kunskapskapitaloch finansiellt kapital är rörligt.I avsnitt 6.4 redovisas vårt förslag om en genomgripande inkomstskatte-reform. Vi föreslår dessutom att löntagare kompenseras för egenavgifternagenom ett förvärvsavdrag och att skatterna på företagande, ägande ochinvesteringar minskas. Vi avskaffar därför förmögenhetsskatten och dubbel-beskattningen. Vidare bör fastighetsskatten successivt avvecklas. Det ärockså angeläget att även i övrigt sänka skatterna på kapitalinkomster för attanpassa oss till internationellt konkurrenskraftiga nivåer. Formerna för dettabör utredas.Våra skattesänkningar som riktar sig till hushållen och som därigenom kanförväntas öka konsumtionen balanseras i huvudsak av de utgiftsminskningarsom vi föreslår i denna motion.Vi skapar genom våra utgiftsminskningar ett utrymme för skattesänkningarsom innehåller en tydlig inriktning på välfärd, social trygghet och ekonomisktillväxt i en globaliserad ekonomi. Vi skiljer oss därmed från regeringen somlåter de akuta problemen bestämma skattepolitikens inriktning. Vi inskränkerinte vår skattepolitik till sänkta skatter på tobak och alkohol eller tillundan-tag för miljardärer och utländska höginkomsttagare. Vi vill skapa möjligheterför ökad konkurrenskraft, tillväxt och därmed ökad välfärd för alla.De skattesänkningar som vi föreslår för företagande och ägande har entydlig utbudsinriktning. De verkar därmed inte efterfrågedrivande utanbidrar tvärtom till ett minskat efterfrågetryck. De förutsättningar som nufinns inom ramen för starkare offentliga finanser gör att viktiga strukturellareformer nu kan genomföras. måste de reformer göras som kan förlängaperioden av en hög ekonomisk tillväxt och som kan bidra till att möta riskenför arbetskraftsbrist.6.4 En inkomstskattereformSverige har världens högsta skatter för både låginkomsttagare ochhöginkomsttagare. Det bidrar både till social otrygghet och färre jobbsamtidigt som många jobb flyttar utomlands. har också denhögsta beskattningen av entreprenörer och företagare bland jämförbaraländer. Det innebär att politiken är så utformad att utflyttning avföretagande och ägande stimuleras.Skattepolitiken skall bidra till den sociala tryggheten i familjer och i hus-håll. Den skall vara så utformad att den motverkar bidragsberoende och harsom en särskild utgångspunkt sänkt inkomstskatt för låg- och medel-inkomsttagare. Därmed minskas också trycket på de offentliga stödsystemen.Skattepolitiken skall medverka till att göra till ett land som ärkonkurrenskraftigt om företagande och kunskap, där det lönar sig att arbetaoch att utbilda sig.Den nya ekonomin - kunskapssamhället - ställer andra krav på skatte-politiken än det gamla industrisamhället. Industrier, maskiner och fastigheterkunde beskattas. Arbetstagarna betraktades både av fack och arbetsgivaresom kollektivt utbytbara mot varandra. är det den enskildes kunskap ochengagemang som blir den allt viktigare tillgången. Skattepolitiken skallstimulera till en utveckling av den enskildes kunnande och kompetens.För att göra medborgarna starka och för att göra konkurrens-kraftigt i den globala ekonomin och i kunskapssamhället krävs en genom-gripande inkomstskattereform.Den skall syfta till att radikalt sänka skatten för låg- och medelinkomst-tagare. Det kan ske genom sänkta kommunalskatter och höjda grundavdragsom skyddar låga inkomster från skatt. Den statliga inkomstskatten börsuccessivt - med början i att avskaffa den s.k. värnskatten - avvecklas. Dessaförändringar bör genomföras och kontinuerligt under dekommande åren. För 2001-2003 har vi avsatt ett utrymme på 15, 30 respek-tive . Genom denna inkomstskattereform anpassas detsvenska skatteuttaget till villkor som den nya ekonomin och behoven av enökad social trygghet ställer.I takt med att den statliga inkomstskatten gradvis avvecklas så minskar enrad andra problem i skattesystemet. Det gäller bland annat personaloptions-beskattning och de krångliga s.k. "3:12-reglerna" samt behovet av särskiltlåg skatt för utländska experter. Ojämna inkomster över åren påverkas intelängre på samma sätt av skattesystemet.6.5 Framtidens sjukvårdDen svenska sjukvården klarar inte längre av sin mest elementära uppgift- att ge människor vård . Många individer och familjer far illa ikampen för att försöka få den vård som de trodde skulle finnas där när debehövde den. En del hinner inte ens komma fram i kön innan det är försent.Också personalen far illa. I frustrationen över att ha ansvar men intebefogenhet att utnyttja sina kunskaper tilltar utbrändheten. Personalen villallt oftare ha en annan arbetsgivare än , och många har under detsenaste året allvarligt funderat på att sluta. Allt färre ungdomar vill arbetainom den offentliga vården, vilket gör att landstingen får det allt svårare attrekrytera ny personal. Så får det inte vara.Vi vill göra sjukvården till en viktig del i den nya ekonomin och bytaperspektiv från kostnadsperspektivet till det resursskapande; en tillväxtmotorsom är högteknologisk, forskningsintensiv, kompetensrik och som har enmycket stor andel välutbildad personal. En sådan vård skulle kunnaerbjuda alla. Det skulle betyda mycket för alla dem som inte får vårdnär de bäst behöver den.I vårpropositionen skriver regeringen att kvaliteten i skolan, vården ochomsorgen i allt väsentligt är god, även om det förekommer skillnader mellanenskilda kommuner och landsting. Det är ett anmärkningsvärt påstående.Vårdköerna utgör en av de mest påtagliga bristerna i välfärden.Väntan innebär i många fall mycket lidande och oro. Den kan ocksåinnebära att sjukdomstillstånd förvärras, vilket gör att både behandling ochrehabilitering försvåras och fördyras. Väntan är dessutom kostsam. Det ärdyrare att låta människor vänta på vård än att ge vård.Att få vård av god kvalitet, när man behöver den, är en fundamentalrättighet i ett välfärdssamhälle. Det är därför vi föreslår att alla medborgareskall omfattas av en allmän obligatorisk hälsoförsäkring. En vårdgaranti börinföras omedelbart.Den medicinska utvecklingen öppnar många nya möjligheter att hjälpamänniskor med problem som tidigare saknat lösningar. Om dessamöjligheter skall kunna tas till vara fullt ut ställer det krav på att resurserfrigörs och på att sjukvården följer med i utvecklingen på forskningsfronten.Vi menar att allt detta förstärker våra krav på en mera fri och till nya behovoch behandlingsmetoder bättre anpassningsbar sjukvård.Sjukvårdens kvalitet avgörs långsiktigt av dess förmåga till förnyelse.Innovationskedjan från grundforskningen fram till kunskapsspridande ochpraktisk sjukvård är avgörande för att patienten skall få den kvalificeradevård hon har rätt till. De som är verksamma i vården måste snabbare fåkunskap om vad som sker i den globala medicinska forskningen ochutvecklingen. Tyvärr bromsar den nationellt inriktade organisationen dennautveckling.På andra samhällsområden är det tydligt att företagande är överlägset närdet gäller att överföra bred kunskap liksom mer svårfångad mjuk kunskapmellan olika kulturer, språk och nationer. Sjukvården behöver nuinternationaliseras inte bara vad avser själva den medicinska forskningenutan i lika hög grad när det gäller organisation och arbetssätt.Sverige har läkemedelsföretag som traditionellt sett har varit starka ochmycket globala. Den samhällsekonomiska betydelsen av den svenskaläkemedelsindustrin framgår också av att denna redovisade en netto-exportintäkt på . På motsvarande sätt borde det varamöjligt att skapa framgångsrika sjukvårdskoncerner med säte i somverkar på europeisk eller t.o.m. på global bas och som kan vara med ochutveckla medicinsk spetsteknologi.Sjukvårdssektorn är just nu den snabbast växande delen av världs-ekonomin. Bara i bedöms investeringsbehovet till omkring 5 000miljarder USD fram . Genom närmare samarbetemellan industri, industriforskning, akademisk forskning och hälso- ochsjukvården skulle vården kunna bli en blomstrande framtidsbransch som tartill vara nya möjligheter.En kunnig, kompetent och engagerad personal är vårdens största tillgång.Inom sjukvården, som på många andra samhällsområden, främjas deninnovativa kraften ofta av att det startas nya företag som utvecklar spännandeidéer. Ofta bär sjukvårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vårdskall organiseras och bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att startaeget.En sådan utveckling försvåras om det finns starka offentliga institutionersom gör anspråk på monopolställning. Med dominerande offentligavårdgivare är det svårt att få till stånd den nyetablering av vård som ärnödvändig för en förnyelse av sjukvården. Om skall klara de ökadekrav som utvecklingen kommer att ställa på sjukvården, måste de stelaineffektiva system som skapar köer och hindrar sjukvårdspersonalen idess utveckling reformeras. Vi vill att den svenska sjukvården skall bli endynamisk del den svenska samhällsekonomin och förena den nya ekonominsvitalitet med omsorgen om den enskilde patienten liksom om medarbetaren.6.6 En bättre skolaDe barn som går i den svenska kommer att verka i ettarbetsliv långt in . Den snabba utvecklingen och ekonominsglobalisering gör kunskapsinvesteringar alltmer betydelsefulla. Lärandetsker från flera kunskapskällor än . Förmågan att ta till sig ochutveckla nya kunskaper förutsätter emellertid en gedigengrundutbildning. Utbildningspolitiken måste ha ett långsiktigt perspektiv.Internet- och kunskapssamhället kommer i grunden att förändra deinstitutioner som bar upp industrisamhället. Vad vi ser är en revolutionsom i grunden är humanistisk, en revolution där utveckling och tillväxt intelängre först och främst beror på maskiner och kapital utan på den enskildeindividens insats. Detta fordrar en förnyad och dynamisk utbildningspolitik.Kunskapsmiljön är av strategiskt avgörande betydelse för näringsklimatet.De länder som är öppna mot omvärlden och drar till sig kunniga individerkommer att bli mer framgångsrika än andra. Det är kunskap och nyakunskapsvägar som lägger grunden till framgång. Vetskapen om detta måsteligga till grund för kunskapsuppbyggnad, från de första årens skola till denmest avancerade forskningen.Den nya ekonomin och det som följer i spåren av denna påverkar kon-kurrensvillkoren för alla nationer och skapar nya utmaningar ochmöjligheter. Det blir allt viktigare att vårda och utveckla den investeringsom våra kunskapstillgångar utgör. Det pågående teknikskiftet rörandeförmedling och tillgång till information har stora konsekvenser för vårtutbildningssamhälle. Att den svenska skolan uppvisar påtagliga kvalitets-problem gör behovet av genomgripande förändringar särskilt stort.Det krävs således ett förnyat sätt att tänka inom utbildningspolitiken.Skolans självständighet skall säkras och skolorna skall ges ökat inflytandeöver utvecklingen. behöver fler entreprenörer inom olika utbild-ningsområden för att öka mångfalden.Vi vill införa en nationell skolpeng som följer eleven till den skola someleven valt och som täcker hans eller hennes utbildning. Grundskolansfinansiering skall därmed tas över av staten. Att låta ena handen finansieraskolans verksamhet och den andra stå för de övergripande målsättningarnahar inte varit en framgångsrik konstruktion för elevernas och skolanssamlade resultat. Genom införandet av en nationell skolpeng möjliggör viockså ett framväxande företagande inom en av kunskapssamhällets mestcentrala områden, nämligen utbildningssektorn. Den kan bli ett dynamisk basför nytt företagande, en kvalitativ kunskapsutveckling för långt fler än desom berörs av skolans arbete.Uppföljning och utvärdering skall vara en naturlig del av verksamheten iskolan. Rättvist utdelade och rättvisande betyg utgör ett bra stöd för lärare,elever och föräldrar. Betyg skall ges oftare, tidigare och i fler steg ijämförelse med dagens system. Skriftliga omdömen som komplement tillutvecklingssamtal är ytterligare ett effektivt och konkret sätt att följa uppelevens studieresultat och skall vara en självklarhet.Alla skall kunna känna sig trygga i skolan. Fördomar och bristandetolerans måste bemötas med kraft och kunskap. Alla former av mobbningskall mötas med omedelbara aktiva insatser och skall även förebyggas pålång sikt. Rektor har det övergripande ansvaret, men både lärare och eleverhar ansvar för att skaffa sig kunskap om mobbning och vara uppmärksammapå och ingripa när elever mobbas eller mobbar.Det är viktigt att de som arbetar i skolan visar respekt för andra. Dåligtuppförande och brott mot väl kända regler skall bemötas. Elever, föräldraroch skolan skall tillsammans komma överens om hur tillrättaläggande ellerersättning av skador skall genomföras. Skolan behöver också ett välutvecklat och smidigt samarbete mellan föräldrar, polis och socialamyndigheter för att förebygga och ingripa vid kriminalitet.Undervisning av hög kvalitet kräver duktiga lärare. Professionalism ochgedigen pedagogisk utbildning är nödvändigt, från förskola till högreforskning. En bra skola förutsätter också att arbetsmiljön är stimulerandebåde för elever och lärare. Lärarna måste få känna att de trivs på sin arbets-plats, att de har inflytande över skolmiljön, att deras insatser har betydelseoch att de får uppskattning för sitt värv. Läraryrket skall vara ett alternativtoch spännande arbete mitt i det svenska kunskapssamhället.Också inom den högre utbildningen behövs mer konkurrens och mångfald.Enhetstänkandet måste brytas. Vi förordar därför att fler högskolor gesmöjlighet till en från staten friare och mer självständig ställning. Universi-teten och högskolorna bör själva utveckla tydliga kvalitetsinstrument ochtillåtas att på egen hand sätta kraven på förkunskaper inom olikautbildningar. Politiken bör inriktas på att profilera några högskolor t.ex. motenbart avancerade utbildningar. skulle också kunnautvecklas till ett renodlat och avancerat undervisningsuniversitet.För att skall lyckas fordras att vårt land utvecklar unika kunskaps-miljöer för det allra mest avancerade kunnandet. Unika kunskapsmiljöer ärockså av betydelse för att skall kunna attrahera utländska ochnationella investeringar och företagsetableringar. Spetskunnande innebärockså att möjligheter att hitta internationella allianser ökar.Som en spjutspets på det kanske viktigaste framtidsområdet föreslår vi attett och medicin, en svensk motsvarighet till det amerikanskaNational , inrättas. Den biomedicinska forskningen iSverige håller hög klass internationellt sett. Detta måste utnyttjas med allkraft för att skall hävda en position i den absoluta forskningsfronten.6.7 Trygghet för kvinnor och män på gator och i hemEn efter en har regeringen släckt ner polisstationer. Stora delarav landet har lämnats åt sitt öde, med närmaste polis bort.Rättsstaten drar sig undan, laglösheten vinner terräng.Krisen inom rättsväsendet tar sig många uttryck. Den visar sig bland annati det minskande antalet poliser, i det minskande antalet ärenden som polisenredovisar till åklagare och i en oroande brottsutveckling.Utvecklingen inom poliskåren är särskilt bekymmersam. Både i våra små-kommuner och i våra storstäder råder polisbrist. har förlorat1 000 poliser , och även i och iSkåne är antalet vakanser stort. I hela landet har antalet anställda inompolisen minskat med 1 400 personer bara under de två senaste åren.Avståndet mellan medborgarna och närmaste polis blir allt längre.Brottslighetens omfattning styrs i hög grad av upptäcktsrisken. Vetskapenom att närmaste polis finns långt från platsen för ett planerat brott verkarknappast avhållande på brottsbenägna personer. En underbemannad poliskårleder därför ofrånkomligen till lägre upptäcktsrisk.Rån är det våldsbrott som jämfört med både antalsmässigt ochprocentuellt ökar mest. Ökningen beror framför allt på personrånen, som ärden största råntypen och som har ökat med . Även andramindre vanliga typer av rån har ökat, exempelvis butiksrånen med 13procent. De anmälda rånbrotten har ökat med undantagför . har rånbrotten ökat med cirka45 procent.Avsaknaden av synliga poliser, både i stad och på landsbygd, kan intefortgå längre. För att möta en allt grövre brottslighet med internationellainslag, och ge medborgarna ett gott rättsskydd mot den s.k.vardagsbrottsligheten krävs att antalet poliser lyfts upp till en betydligthögrenivå. Vi vill genomföra den största reformen i modern tid för att stärkapolisens och medborgarnas trygghet. Vi vill avsätta resurser föratt avlasta den uniformerade personalen. Dessa resurser bör bl.a. användastill att anställa expertis och specialistkompetens för de olika uppgifter som nuutförs av poliser men som bättre kan utföras av särskilt utbildad personal.Antagningen till polisutbildningen måste öka för att vi skallundvika att hamna i situationer som dagens, där det helt enkelt inte finnsnågra poliser att anställa. Konsekvenserna av Socialdemokraternas nedlägg-ning av polisutbildningen är något kommer att få leva med underlång tid framöver. Många arbetsuppgifter inom polisväsendet förutsätter attett tillräckligt stort antal yngre poliser finns tillgängliga, men poliskåren är en kår med hög medelålder och hög sjukfrånvaro.Antalet poliser i uppgår till 16 200. I praktiken är dock antalettillgängliga och verksamma poliser betydligt lägre. Allt detta sammantaget,ålderstrukturen, den begränsade tjänstbarheten, den ökade sjukfrånvaron hargjort att det operativa arbetet försämrats. Vi anser att antalet poliser dekommande åren bör uppgå till minst 19 000. Genom en ökad antagning tillpolisutbildningen kan den negativa utvecklingen vändas. Men detta förut-sätter att polisutbildning bedrivs på ytterligare en eller ett par orter.Vi vill ha en kriminalpolitik som är fokuserad på att klara upp de brott sommänniskor faktiskt drabbas av . När en brottslig handling begås harstaten en skyldighet att göra sitt yttersta för att hjälpa de människor somdrabbats av gärningen. Gärningsmannen skall hittas och lagföras, brottsoffretskall kompenseras.Att klara upp de brott som begås och realisera lagens straffhot är inte baraen moralisk skyldighet staten har gentemot medborgarna, det är dessutomeffektivt brottsförebyggande arbete. Ingen annan än polisen kan utföra detarbetet, och därför måste polisens resurser först och främst användas till attutreda medborgarnas anmälningar om brott. Särskilda utredningspoliser börsnabbutbildas för att förbättra dagens situation.Människors otrygghet visar sig inte i några budgetsiffror och att riva nermedborgarnas förtroende för lagen och rättsstaten har därför varit ett billigtsätt för regeringen att rädda sina stora kollektiva välfärdsprojekt. Att byggaupp det förtroendet igen kommer inte att vara lika billigt, men måste likvälges högsta prioritet.6.8 En familjepolitisk reformEn av det goda samhällets viktigaste uppgifter är att ge barn en bästamöjliga trygg och lycklig uppväxt. Det förutsätter att föräldrarna har enmöjlighet att ta ett ansvar för barnens uppväxt både när det gällerbarnomsorg och skola. Varje politisk lösning som tvingar in barn ochföräldrar i en lösning bygger på en bristande respekt för människorsolikheter, olika behov och olika värderingar. Sådana lösningar urholkarockså föräldrarnas möjlighet att ta ansvar för barnen.Förmågan att ha kontrollen över den egna vardagen underlättar förfamiljer, ger trygghet och säkerhet och lämnar utrymme för varje familj, barnoch föräldrar, att leva och arbeta på det sätt som passar de olika individernabäst, vare sig de är stora eller små.Det är också en av vårt samhälles viktigaste utmaningar att göra detmöjligt både för män och kvinnor att förena ett aktivt arbetsliv med ettharmoniskt familjeliv. Kvinnor och män har samma behov av att delta iyrkesliv och att kunna göra karriär om man så vill, både för att försörja sigoch den egna familjen men också för att förverkliga egna ambitioner ochutveckla den egna kompetensen. I ett levande och vitalt samhälle behövs vialla både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Varje politisklösning som skapar en motsatsställning mellan dessa behov drabbar enskildamänniskor men också vårt samhälle i sin helhet. Det säger sig självt att detställer krav på en familjepolitik som till sin natur anpassar sig till deenskildamänniskorna och familjernas olika behov.Mot den bakgrunden vill vi att skattepolitiken skall ta hänsyn tillbarnfamiljernas försörjningsbörda genom att det införs ett grundavdrag om10 per barn.