mot · GN02U17 · 2000-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U17av , ()med anledning av skr. 1999/2000:90 Nordiskt samarbete 1999Det nordiska samarbetet bygger på en genuin värdegemenskap mellanfem länder och tre självstyrande områden i . Det ger samarbetetbåde en djup folklig förankring och en unik legitimitet. Styrkan i detnordiska samarbetet ligger inte minst i att det vilar på omfattande nätverkpå alla nivåer. Det politiska samarbetet mellan regeringarna och har sin motsvarighet på nivå genomvänortssamarbetet och andra organisationer med lång tradition avgränsöverskridande verksamhet på folklig nivå såsom t.ex. FöreningenNorden.Det som vi kallar den nordiska identiteten bygger på stor språklig ochkulturell samhörighet och på en värdegemenskap som har utvecklats genomårhundraden. Likartade historiska erfarenheter har lett till att reformationen,demokratin och den sociala välfärden införts på likartat sätt i de olikanordiska staterna. De nordiska länderna har dessutom likartade demografiskaoch miljömässiga förhållanden.Det slut, Sovjetväldets upplösning, , ochLitauens självständighet och och medlemskap i har var för sig och sammantaget skapat helt nya förut-sättningar för det nordiska samarbetet. kan också de tre baltiskastaterna vara medlemmar i , vilket är angeläget för att bidra till.Även på det säkerhetspolitiska samarbetsområdet äger en fördjupning rummed starka nordiska inslag. Men också här sker en förändring med ,och ansökningar om medlemskap i . Även i Sverigeoch förs nu en debatt om Natomedlemskap.Utvecklingen förändrade formerna för Nordiska rådetssamarbete. Indelningen i , och är en form som prövats. Att vitalisera innehållet i arbete är minst lika viktigt. Utvecklingen mot ett alltmer omfattandeoch fördjupat partigruppsarbete har ägt rum inom . InomNordiska rådets mittengrupp manifesteras detta av ett gemensamt arbete attutforma en politisk plattform för de fyra mittenpartigrupperingarnas sam-arbete i Nordiska rådet.Även om utgångspunkterna var väldigt olika för mindre än sedanutvecklas samarbetet med de tre baltiska staterna alltmer till ett normaltvardagssamarbete. Att de baltiska staterna måste ägna mycket resurser åt sinaförhandlingar och förberedelser för ett kommande EU-medlemskap står inte inågon som helst motsättning till deras deltagande i det nordiska samarbetet.En allt fastare förankring i det nordiska och europeiska samarbetet förEstland, och är det viktigaste bidraget till politisk, ekono-misk och därmed också säkerhetspolitisk stabilitet och utveckling i detnordiska närområdet.Norden i världenDen alltmer accentuerade globaliseringen är en verklighet vi lever i. Denpåverkar i allt högre grad också förutsättningarna för människors liv,arbete och välfärd i de nordiska länderna men också för det nordiskasamarbetet. Globaliseringens möjligheter måste påverkas och utnyttjas.På uppdrag av presenterade jag undersessionen i rapporten . Globaliseringen skapar nya möjligheter men måste infogas iformer som säkrar demokratisk förankring såväl lokalt som globalt. Härligger en viktig utmaning också för det Nordiska samarbetet.Tempot i den nordiska såväl som europeiska och globala utvecklingen ärhögt. Det ger ständig anledning att fokusera på förutsättningar ochmöjligheter att hålla det nordiska samarbetet både aktuellt och förankrat i denordiska länderna och deras parlament. Den av nordiska ministerrådettillsatta Vismansgruppen kommer att framlägga en rapport omdet nordiska samarbetets framtid. Den kommer att ge förnyad anledning attse över organisatoriska och strukturella förutsättningar.På förslag av mittengruppen antog vid sin session iStockholm ett uttalande om "och den nordliga dimensionen". Syftetär att ska utveckla en övergripande vision och strategi förhela den region som är en del av. Det är viktigt också sett i perspek-tivet av och alltmer fördjupade samarbete. Gemensammasynsätt, erfarenheter och intressen utgör viktiga nordiska bidrag också tillutvecklingen inom EU.Utvecklingen i är mycket oviss också efter utgången av det ryskapresidentvalet . Den osäkra ekonomiska utvecklingen, deoroväckande upplösningstendenserna med en allt svagare centralmakt ochdet urskillningslösa kriget i visar att människorna i förlång tid kommer att leva i ovisshet och under svåra ekonomiska och socialaförhållanden. Det är en viktig uppgift för det nordiska samarbetet att på allasätt utvidga samarbetet med och Nordvästryssland.Utvecklingen i den ryska enklaven kan utgöra ett testfall förmöjligheterna för det nordiska samarbetet att genom ett utökat samarbetemedverka till att länka inriktningen i positiva banor. En stabilare politisk,ekonomisk och social utveckling i är både mål och förutsättningför en starkare integration i den utveckling som sker i Östersjöområdet.Kaliningrads strategiska ställning är viktig för denna utveckling liksom förden säkerhetspolitiska stabiliteten vid sydöstra stränder. Efterinitiativ bl a av mittengrupp kommer en nordisk informa-tionspunkt att inrättas i , vilket bara får ses som ett led i ettalltmer utvecklat samarbete med den ryska enklaven.Underlätta folklig och enskild samverkanI den strategiska redogörelse som antogs av 1998 finns enny prioritering av insatser, nämligen insatser mot rasism och främlings-fientlighet med den överordnande målsättningen att öka minoriteternasdeltagande och inflytande på alla nivåer i kulturlivet. Kultursektorn harfått ett särskilt ansvar för att bekämpa främlingsfientlighet och rasism.Respekten för kulturell mångfald ska motarbeta rasism och betonapositiva värden. Stöd ska lämnas till opinionsbildande projekt som geruppmärksamhet.Det är mycket lovvärt av de nordiska regeringarna att stödja integration ikultursektorn. Men det finns en sektor i våra nordiska samhällen som i ännuhögre grad borde göras mångkulturell, nämligen arbetsmarknaden.I min , som diskuterades på session i , framhöll jag betydelsen av att arbetebetonas som integrationsfaktor för invandrare och av att den mångkulturellakompetensen i arbetslivet främjas. Detta är ett välkänt faktum. På vårnordiska arbetsmarknad behöver vi den kompetens som invandrare har medsig hit. Det är dessutom nödvändigt att människor känner delaktighet isamhället och gemenskap för att vi inte ska få en ännu större ökning av defrämlingsfientliga rörelser som florerar i och i synnerhet i säger i sin skrivelse att ett tätare samarbete medarbetsmarknadens parter i har eftersträvats . Jag föreslåratt man i detta samarbete i fortsättningen även strävar efter att betonaintegrationen av invandrare på hela arbetsmarknaden.I det sammanhanget bör också ses en förnyad prövning av den tidsmässigaförläggningen av årliga session. Den ordning som numeraråder med en session kolliderar på ett olyckligt sätt med bl a -men inte bara - den svenska mest intensiva budgetarbete. Det kangivetvis vara svårt att hitta en helt idealisk förläggning av den årligasessionen, men mycket talar för att en återgång till perioden februari-marsskulle ge sessionen de förutsättningar och den uppmärksamhet som detnordiska samarbetet förtjänar på det parlamentariska planet. manifesterade under sin session i i november1999 mycket av det bästa av nordiskt samarbete. Det folkligasamarbetet som utmynnade i ett formaliserat samarbete sedanhar tjänat det nordiska samarbetet. är många icke nordbor bådeöverraskade och imponerade av den sammanhållning som de fem nordiskaländerna har utan att vara underkastade överstatliga beslut.Förändringens vindar blåser också i nordiskt samarbete. Det präglademånga av debatterna alltifrån säkerhetspolitik, regionalisering och det sedanlång tid starka kultursamarbetet. Flera av oss kunde konstatera att när nuregionerna växer sig allt större och starkare är det delvis på nationalstatensbekostnad. Men det får inte hindra att vi stärker och utvecklar staternas ochde självstyrande områdenas inre samarbete.Ökad förståelse nödvändigFör uttalade de nordiska statsministrarna att förmåganatt förstå varandra är avgörande för nordiskt samarbete. I den delen är ettutbyte och användbart TV-samarbete en mycket viktig del. Sverigesregering har uppmanats att medverka till att vi får ett nordiskt TV-utbudoch därmed främja den nordiska språkförståelsen. Det är dags att gå frånord till handling. Det känns motsägelsefullt att i de stora högtidstalenplädera för ett gott nordiskt samarbete när det inte omfattar det visuellautbytet. I det svenska kan man se nästintill all världensTV-kanaler men inte det danska eller norska public service-TV-utbudet.I en offentlig utredning som kom 1997 föreslog utredaren, ambassadörLennart , att regeringen skulle ålägga TV-företagen att vi skullekunna följa våra grannländers TV-program. Enligt utredningen så visade detsig att om alla möjligheter togs till vara skulle mer än hälften av alla svenskahushåll kunna se norska och danska motsvarigheter till , ochTV 4. I verkligheten är det bara vart 20:e hushåll som i kan hatillgång till de exempelvis norska TV-programmen. Vart 10:e kan se danskaprogram och något färre den kombinerade finska kanalen som sänds i olikakabel-TV-nät.Kabel- och satellitföretagen har inte tagit ansvar för en långsiktig lösning.Regeringen å sin sida har dessutom uppträtt alltför passivt. Det är intetekniken som hindrar oss i att följa våra grannländers TV-utbud.Från TV-företagens sida har det hänvisats till att kommande digitalteknikskulle utvidga utrymmet i etern så mycket att plats kunde erbjudas allanordiska kanaler. Det har visat sig att digitalteknik inte automatiskt löserproblemen. TV-bolagen har dessutom skjutit frågan ifrån sig genom atthänvisa till att det skulle vara för svagt intresse i för övriganordiskaprogram. Man ser möjligheten till lönsamhet som en isolerad fråga ochdärför har man lojt avstått.När det gäller TV-samarbetet har den frågan en så vittgående influens attden inte bara berör de kulturella organen. Som statsministrarna i harpåpekat är grunden för vårt samarbete att vi förstår varandra mer, att vi fårinblick i våra länders skillnader och likheter och att kunna fånga in densamsyn som i grunden råder inom och dra både kommersiella ochkulturella fördelar av det. Tre norska statsministrar, ,och senast , har tagit upp frågan medsvenska regeringen utan att detta föranlett någon konkret åtgärd.På session i uttalades det frånflera håll - särskilt av de svenska delegaterna från skilda partier - detbesvärande och genanta faktum att varit såpassivt. behandlade frågan och slog fast i ett skarpt uttalandeatt man nu kommer att kräva den på besked vad dentänker göra. Problemet är att det har funnits en allmän välvilja, men depraktiska problem för att vi i likhet med andra nordiska länder skulle fåfungerande och gränsöverskridande TV-program är ännu inte tillfreds-ställande lösta. Då denna fråga är så avgörande för så många politikområdenfinns det anledning för den att omgående med kraftengagera sig för en lösning, vilket bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom ramen för ett vidgat Norden-samarbete engagerar sig för de baltiska staternas önskan att utvidgadet internationella samarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att understödja det nordisk-ryska samarbetet iavsikt att verka för en ekonomisk-demokratisk utveckling i enklavenKaliningrad,3. att begär att regeringen i ett övergripande samarbetemot rasism och främlingsfientlighet betonar minoriteternas deltagandeoch betydelsen av att de får delaktighet i arbetslivet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förlägga session till vår-vintermånaderna ,5. att begär att regeringen med kraft och skyndsamhetdriver frågan om svenska medborgares möjligheter att ta del av publicservice-utbudet i nordiska den 3 april 2000Elver ()