mot · GO02A248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A248av Marcelind, ()Arbetshandikappade och SamhallFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvärdera vinstsyftet med , så att detta inte leder tillatt rekrytering från egentliga målgrupp minskar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbetet med utbildningsinsatser intensifieras så att flerövergångar kan ske.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att närmare utreda frågan om lönebidragen.MotiveringSamhall har cirka 30 000 anställda på 800 arbetsställen på 3000 orter runtom i landet. Genom 23 dotterbolag produceras och försäljs varor ochtjänster inom nio affärsområden. Det övergripande målet för ärformulerat av regeringen i proposition 1991/92:91: "aktiebolaghar som uppgift att anordna, leda och samordna verksamhet, som bedrivsinom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åtarbetshandikappade där behoven finns. "I proposition 1991/92:91 klargörs att ska ge meningsfullt arbete åtarbetshandikappade. Utgångspunkten är att arbetshandikappade skatillförsäkras rätten till ett avlönat arbete. Propositionen fastslår att arbetet blirmeningsfullt genom att ska producera varor och tjänster somefterfrågas på konkurrensutsatta marknader. Det ska således handla om riktigaarbeten och inte terapiverksamhet. Arbete ska erbjudas där behoven finns,vilket innebär att verksamheten ska finnas i hela landet. Slutligen ska Samhallerbjuda arbete åt de arbetshandikappade som har störst behov.I och med bolagiseringen av 1992 lyftes betydelse somarbetslivsinriktat rehabiliteringsinstrument fram. Staten äger samtliga aktier iSamhall AB. Ett viktigt styrinstrument är därför bolagsordningen. Där läggerstaten som ägare kortfattat fast verksamhetens syfte och hur den skafinansieras. Av bolagsordningen framgår att verksamheten delvis skafinansieras med statliga bidrag, så kallad merkostnadsersättning. Bidraget skatäcka de merkostnader som uppstår till följd av verksamhetsidén.I proposition 1991/92:91 anges att målet med en anställning på pålång sikt måste vara en övergång till arbete på den reguljära arbetsmarknaden,varför krav på en minsta andel årliga övergångar har uppställts. Samtidigtuppmärksammas att det för vissa arbetshandikappade är en hög grad avrehabilitering att behålla ett arbete på . Genom kravet på högfokusering på gravt funktionshindrade riskerar man att göra övergångarsvårare. Verksamhetsmålen blir därigenom motsägelsefulla. Regeringen slåremellertid fast att inget av målen ska vara tyngre än det andra. Kravet påövergångar får med andra ord inte leda till att , för att underlättaövergångar, rekryterar personer med mindre grava funktionshinder.Enligt statsmakternas intentioner ska årliga rekrytering därför tillminst utgöras av de s.k. prioriterade grupperna. Med dessa avsesutvecklingsstörda, psykiskt sjuka, flerhandikappade - personer med mer än enfunktionsnedsättning.De senaste åren har en stor oro framförts från olika Samhallsverksamheteri landet att detta mål inte uppnås. finns uppgifter om att inteklarar att hantera måluppfyllelsen om rehabilitering och habilitering kontralönsamhet. De med svårt funktionshinder har svårt att få anställning.Våren 1999 kom 1999:18, vilkenkonstaterade att måluppfyllelsen inte är tillfredsställande. Dearbetshandikappade som arbetar på överensstämmer inte fullt utmed åtgärdens målgrupp. Orsakerna till detta återfinns inom både Samhallsoch AMV:s verksamheter. Ansvar för brister då det gäller att skapaförutsättningar för personlig utveckling hos de arbetshandikappade åliggerSamhall AB.Situationen på arbetsmarknaden har förändrats och arbetslivet ställer allthögre krav på både yrkesmässig och social kompetens. Det har medfört att enallt större grupp är i behov av särskilt stöd för att komma in i arbetslivet.Arbetsbelastningen på Af/har därmed ökat. har inte Samhallkunnat stå vid sidan om utvecklingen inom övrigt näringsliv och därför ställerderas produktion, i likhet med övrigt näringsliv, allt högre krav på bådeyrkesmässig och social kompetens. Arbetsbelastningen på Af/ochSamhalls utveckling är omständigheter som i praktiken har hindratrekrytering från egentliga målgrupp. Därigenom skapas en situationsom innebär att de arbetshandikappade med störst behov riskerar att intekomma ifråga för en anställning inom . konstaterar nästanalla intervjuade arbetsledare, hos vilka personalutvecklingsansvaret ligger, attde finner det svårt att kombinera ansvaret för produktionen med rollen sompersonalutredare.Inte mindre allvarligt är de uppgifter som inkommit från olika ilandet där man menar att det är svårt att klara av produktionskraven. Enligtuppgift händer det av och till, när arbetstagarna inte klarar eller hinner meddeproduktionskrav ställt upp, att personalen tar in anhöriga och vännersom får arbeta skift för att uppnå målen. Under sådana förhållanden riskerarvinstsyftet att slå ut de arbetshandikappade. Detta måste utredas.De ekonomiska kraven har medfört rationaliseringar inom , blandannat vad gäller antalet arbetsledare. I RRV:s rapport påpekas att det finnsdriftsledare som har upp till 90 arbetshandikappade att ansvara för. Detta ärnaturligtvis ohållbart. I budgetpropositionen kan vi se att anslagen trots dettaligger kvar på samma nivå som för år 2000.Riksdagen har, med anledning av budgetpropositionen i sittbetänkande AU16, ansett att förslag om ändring av bolagsordningnär det gäller vissa grundläggande frågor ska undersökas av . Dessafrågor rör syftet och föremålet för bolagets verksamhet. Det är en bra slutsatsmot bakgrund av att regeringen budgetproposition skriver: "Ibolagsordningen beskrivs syfte som att ge meningsfullt ochutvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. Dennabeskrivning härstammar ursprungligen då bildades ochdå affärsverksamheten inte var speciellt utvecklad." Denna beskrivning avSamhalls verksamhet tyder på en ändrad inställning till vad som är Samhallsuppgift. I propositionen uttrycks det nuvarande målet som att kundbehov ochkundfokus har blivit allt viktigare och att bolaget kan anpassa sig efterkundbehoven är en förutsättning för att utveckla affärsverksamheten. Jaganser därför att det finns anledning att utvärdera inriktning.Behovet av ökade lönebidrag till företag i syfte att anställaarbetshandikappade är betydande bland annat i , där etthundratal personer som arbetstränar och är beredda att gå in iförhandlingar med berörd arbetsgivare inte kan göra det dålänsarbetsnämndens medel för lönebidrag inte räcker. Konsekvensen blir ettbåde mänskligt och ekonomiskt lidande för de arbetshandikappade ochlångtidsarbetslösa. Anställningsstopp för arbetshandikappade är bara ettexempel. Det finns dock ett stort engagemang bland många arbetsgivare föratt anställa dessa personer, men för att möjliggöra sådana anställningarfordras det initialt statliga subventioner. kan konstateras att det ärden offentliga sektorn som är sämst på att rehabilitera sina anställda och attföretagen är mer offensiva då det gäller att ta in arbetshandikappade medlönebidrag. Det är därför av största vikt att frågan om framtid ochbolagsordning utreds och att frågan om lönebidragen och vilken roll Samhallska ha i arbetet med att hjälpa arbetshandikappade att komma ut påarbetsmarknaden ses över.Stockholm den 27 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)