mot · GO02Fö307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö307av , (-kd)FörsvarsbeslutFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp med uppgift attgenomlysa beslutsprocessen inför och konsekvenserna av det förslag sompresenterades i regeringens proposition Det nya försvaret (prop.1999/2000:30) samt för presentera förslag till förändringar idet fattade beslutet mot bakgrund av dragna slutsatser.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett moratorium gällande avyttrande av mark, anläggningar ochlokaler som ånyo kan komma att tas i anspråk för Försvarsmaktensbehov.InledningDen godkände en riksdagsmajoritet beståendeav socialdemokrater, centerpartister och vänsterpartisterpropositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30).Riksdagsbeslutet innebar bland annat att arménsbrigadförband mer än halverades och att specialtruppslagen(artilleri-, luftvärns-, ingenjörs-, signal- och trängförband)koncentrerades till en plattform vardera. Vidare innebarbeslutet att det rörliga kustartilleriet lades i malpåse och attantalet amfibiebataljoner mer än halverades.Beslutet innebar också att den territoriellt förankrade ledningsstrukturenmed försvarsområdesstaberna som en viktig förbindelslänk dels till de civiladelarna av totalförsvaret, dels som en viktig förbindelselänk till de frivilligaförsvarsorganisationerna lades ned. En ny ledningsstruktur med en "operativinsatsledning" (OPIL), tre taktiska kommandon (utgående från Armé-, Marin-och Flyvapencentrum) samt tre militärdistrikt (de tre tidigaremilitärområdena) och ett militärkommando () inrättades i dess ställe.De omfattande nedläggningarna innebar i sin tur ett behov avpersonalreduktioner, såväl officerare som civilanställda blev överflödiga. Föratt snabbt kunna göra sig av med överflödiga officerare skapades en radförmånliga erbjudanden, bland annat förtida avgång och -för yngre officerare - bibehållen lön i samband medyrkesväxling.Åtgärdspaketet, i kombination med en gynnsam konjunktur, innebar att denya, lägre personalramarna snabbt har kunnat uppnås, i många fall med sådanframgång, att det nu råder brist på officerare i en rad nyckelbefattningar.Detta vidimeras vid förbandsbesök runt om i landet, men också vid engenomläsning av Försvarsmaktens delårsredovisning, där man bland annatsäger följande: "Obalans mellan uppgifter och personalresurser p g a störreavgångar än väntat går inte att lösa med omfördelning/omflyttning avpersonal. Det finns inte någon organisationsenhet som har överskott påpersonal i kärnverksamheten (Bilaga till Hkv skrivelse ,23386:71491). "Vid förbandsbesök och i samtal med företrädare för olikaorganisationsenheter runt om i landet har det framkommit att det finns ettomfattande behov av nyinvesteringar för att kunna svara upp mot ny, och irelation till tidigare bedriven verksamhet, mer omfattande verksamhet. I någrafall finns också ett under en följd av år ackumulerat behov av underhåll. Dettaär kostnader som i första hand belastar Försvarsmaktens hyresvärd,. Det är dock inte orimligt att anta att hyresvärdenreglerarhyresbeloppet i relation till gjorda investeringar. För skattebetalarna, som ieneller annan form kommer att betala underhåll och investeringar, är frågan omvem som betalar - eller Försvarsmakten - mera avakademiskt intresse.Det nya försvaretI slöts en försvarsöverenskommelse mellanSocialdemokraterna och . Med denna somgrund utarbetades i riktlinjer för enöversyn av Försvarsmaktens grundorganisation. Därutöverbeslutades att en särskild arbetsgrupp, den så kalladestyrgruppen som bestod av tre höga militärer och tre högatjänstemän från , skulle ta fram ett förslagtill grundorganisation med utgångspunkt i riktlinjerna.Riktlinjerna anger fyra huvudområden som särskilt skall beaktas i detfortsatta utredningsarbetet, nämligen- Försvarspolitiska aspekter- Ekonomiska aspekter- Regionalpolitiska aspekter- Miljöpolitiska aspekterInom vart och ett av dessa fyra huvudområden specificerassedan ytterligare kriterier som skall vara vägledande för detfortsatta utredningsarbetet. Under ekonomiska aspekter sägstill exempel att "kostnader för nyinvesteringar ochomlokalisering skall minimeras" och att grundprincipenskall vara att "varje enskilt delförslag till förändring (skall)leda till lägre utgifter". Vidare sägs, beträffande deregionalpolitiska aspekterna, att "särskild hänsyn (bör) tastill försvarsmaktsberoendet, dvs. andelen sysselsatta iFörsvarsmakten".I rapporten - "styrgruppens"rapport till regeringen - finns betydande avvikelser från den beställning somregeringen gör i sina riktlinjer. Därutöver uppvisar rapporten allvarligabristersåväl när det gäller använd metod som avrapporteringen av uppdraget. Detfinns ingen - eller mycket vag - återkoppling mellan "styrgruppens"bakgrundsredovisning och beskrivning av hur man tänker gå tillväga å enasidan och den "undersökning" som man presenterar å den andra. Det finnsinte heller någon naturlig koppling mellan "undersökningen" och de slutsatsersom man kommer fram till. är återkopplingen till regeringensriktlinjer svag eller obefintlig.Mot bakgrund av de kriterier som anges ovan kan det till exempel finnasskäl att ifrågasätta "styrgruppens" argumentering för nedläggningen avgarnisonerna i och . Båda garnisonerna har varit föremålför omfattande nyinvesteringar efter försvarsbesluten och 1995/96.Än märkligare ter det sig att regeringen väljer att - med endast mindreändringar av närmast kosmetisk karaktär - lyfta in "styrgruppens" text ipropositionen Det nya försvaret. Därmed har man ju ogiltigförklarat sina egnariktlinjer.Det nya försvaret - ettgrundorganisationsbeslutI debatten har riksdagsbeslutet kommit attuppfattas som ett försvarsbeslut. Propositionen Det nyaförsvaret är, till skillnad från riksdagsbesluten , 1995och 1996, inte något försvarsbeslut, utan endast ett beslut omförsvarets grundorganisation. I propositionen berörs de storautrikes- och säkerhetspolitiska sammanhangen endastöversiktligt, baserat på en säkerhetspolitisk rapport -säkerhet - försvar (Ds 1999:55) - somutarbetats av den parlamentariska försvarsberedningen.Rapporten i sig blev dock inte föremål för någon särskildriksdagsbehandling.Under hösten avser regeringen lägga fram flera propositioner medkoppling till Försvarsmaktens grundorganisation. läggs enproposition om den militära flygutbildningen, en fråga som införbehandlingen av "Det nya försvaret" var tydligt kopplad till resonemanget omF 10 i , F 16 i och F 17 i . Frågan om denmilitära flygutbildningen hängde således i luften när fattade beslutom "Det nya försvaret".I november presenteras en proposition som behandlar den framtidalokaliseringen och utformningen av den varvsverksamheten. Även denfrågan ingick ursprungligen som en del i "Det nya försvaret", då som enavdömningsfråga mellan och Muskövarvet.Undvik kostsammamisstag -tillsätt enhaverikommissionExemplen ovan visar tydligt att propositionen Det nyaförsvaret har tagits fram i stor hast, i en sluten krets utannågon närmare tid för eftertanke och reflektion kringförslagets konsekvenser. Ett resultat av detta är en ofärdiggrundorganisation, där flera delar - bland annatflygutbildningens och underhållsvarvets framtidalokalisering - ännu inte är färdigtänkta. Ett annat resultat ärett personalläge som långtifrån motsvarar det som redovisasunder utgiftsområde 6 i regeringens budgetproposition (sesid. 29).En del av de misstag som blev resultatet av den illa genomtänktautrednings- och beslutsprocessen är oåterkallelliga, medan annat ännu kanställas till rätta. Medan personalflykten synes irreversibel, kanannat- som felaktiga beslut beträffande lokaliseringen av enskilda förband till följdav avsteg från regeringens riktlinjer - rättas till genom tilläggsbeslut iriksdagen. Hit kan till exempel en omvärdering av arménsutbildningsplattformar i och räknas, liksom enomvärdering av flygflottiljen i och utbildningsplattformen förkustartilleriförband i . För att undvika stora investeringsbehov böräven helikopterbaseringen omprövas.En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp bör därför tillsättas ochges i uppdrag att genomlysa den utredningsprocess som föregick riksdagensbeslut . Med utredningsprocessen menas här dels denprocess som ägde rum i Försvarsmakten (Högkvarteret och övrigaorganisationsenheter på regional och lokal nivå) från och med hösten 1998och fram till , dels den process som ägde rum i den så kalladestyrgruppen . I arbetsgruppens uppdragbör också ingå en genomlysning av de processer i somresulterade i inrättandet av "styrgruppen" samt arbetet i samband medutformningen av styrgruppens direktiv.I utredningsuppdraget bör också beaktas de numera relativt allmänt kändauppgifterna att enskilda militära befattningshavare på hög nivå tidigt föregrepkommande steg i utredningsprocessen, bland annat genom att utarbeta såkallade grundorganisationshypoteser med klara ställningstaganden mot vissaförband och orter.En genomlysning av det slag som beskrivs ovan kan med fördel ta sinutgångspunkt i regeringens direktiv till "styrgruppen", Riktlinjer för detfortsatta arbetet med översyn av Försvarsmaktens grundorganisation(Fö1999/2655/MIL).Den parlamentariska arbetsgruppen bör vidare ges i uppdrag att studeravilka konsekvenser som genomförandet av de förslag som presenterades ipropositionen Det nya försvaret kan ha givit upphov till samt - mot bakgrundav dragna slutsatser - komma med förslag till förändringar avriksdagsbeslutet från i år.Arbetsgruppens rapport med förslag bör föreligga senast . Iavvaktan på en sådan rapport bör regeringen vidta åtgärder för att förhindraatt mark, anläggningar och lokaler som ånyo kan komma att tas i anspråk förverksamhet i Försvarsmaktens regi avyttras.Stockholm den 29 september 2000Margareta ()()