mot · GO02N293 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N293av , ()Minerallagen och miljöbalkenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening attMiljöbalksutredningen bör få i tilläggsdirektiv att samordna minerallagenmed i enlighet med vad i motionen anförs.MinerallagenMinerallagen har ändrats under 1990-talet.Prospektering av mineraler, som tidigare utförts av staten,sköts enbart av företag. Intresset att prospektera iSverige är stort. Bergmästaren, som ensam fattar beslut omprospekteringstillstånd, har behandlat ca 200prospekteringsansökningar . De flesta företag iprospekteringsbranschen har någon form av blandatsvenskt-utländskt ägande. north naturalresources och heter några av aktörerna somdelvis ägs av amerikanska och kanadensiska intressen.Opinion motminerallagenProspekteringsverksamheten har gett upphov till en kraftfullopinionsbildning. Aktionsgruppen för en rättvismineralhantering (ARM) har många medlemmar spriddaöverallt i landet där prospekteringsverksamhet pågår eller ärplanerad. Ett centrum för protesterna finns i södra mutat in ett stort område. Aktionerna föratt stoppa gruvbrytning på i har också varitkraftfulla. Partierna i är eniga om att kräva enlagändring så att inte minerallagen överskuggar alla andralagar. Kritiken av minerallagen har lett till en utredning meduppgift att göra en översyn av lagen.Maktaspekter påminerallagenArgumenten är av olika slag. Det finns markägare som anseratt besluten om prospekteringstillstånd kränker derasäganderätt. Andra menar att minerallagen är enbananrepubliklag som låter det transnationella kapitaletexploatera naturtillgångar i sin ständiga jakt på profiter.Bergmästarens makt strider mot de offentligrättsliga reglersom gäller för annan exploateringsverksamhet. Kommuneroch länsstyrelser har i princip inget inflytande på besluten.Värnandet om kulturlandskapet har enat partierna iSimrishamn och för en ändring av minerallagen.Skyddet av jordbruksnäringen gör LRF kritiskt tillminerallagens utformning.Minerallagen och miljönDen viktigaste invändningen mot lagstiftningen och om hurden utnyttjas är miljökonsekvenserna. Mark- ochvattenförstörelse samt avfallsberg och spridning avkemikalier är konsekvenser av gruvdrift. Vad som händernär dammar springer läck har erfarits i det spanska CotoDonana samt på många andra ställen i världen. Sommarens"incident" i är en del av samma mönster.Kretsloppsprinciper samt alla rimliga definitioner avkriterierna för en hållbar utveckling leder till att produktionoch konsumtion måste ställas om och baseras på förnybaranaturresurser. Besluten om prospektering och gruvtäkt måsteställas i relation till den i regeringsförklaringar uttaladesträvan att ska vara ett föredöme vad gällerekologisk omställning.Nyligen har meddelats förlängt undersökningstillstånd för ett område tvåmil sydost om . har i ett rutmönster tagit 196stycken markprover i undersökningsområdet. ARM beskriver vad somkommer att hända:Även i fortsättningen kommer flera markprover att tas ochundersökningsdiken kommer att grävas. Dessa diken kan bli ett hundrameter långa och måste gå igenom de lösa jordlagren för att komma nertill berggrunden. Det innebär att de kan bli . Redan idetta skede kan vi tala om en mycket kraftig markpåverkan medåtföljande påverkan på grundvattnet. Undersökningsområdet det är frågaom, Nöbbele 1 och 2 på sammanlagt , avvattnas till största delenmot väster. Vattnet går via , och tillsjön och sedan vidare till och Pukaviksbukten.Torsten företräder 52 personer som bor intill det someventuellt blir en kaolingruva i det skånska . Hanbeskriver minerallagen enligt följande:De praktiska konsekvenserna av minerallagen är att ge företagen engräddfil så att de på undermåligt beslutsmaterial kan bestämma hursamhällsutvecklingen ska se ut framåt. Man talar om Agenda 21och hållbar utveckling, men gruvbrytning är inget du kan backa tillbaka.Behov av förändringarSverige har spelat en offensiv roll i det internationellaarbetet. FN-dokumenten om och arbetet för enhållbar utveckling har spelat en vital roll i kommunerna.Miljölagstiftningen har samlats i en miljöbalk som markeraren ambitionshöjning. I förhållande till detta ger minerallagenett opassande och ålderdomligt intryck. Prospektering ochbrytning av mineraler borde hanteras enligt kap.12 där redan berg-, grus- och stentäkt regleras. Utredningenom minerallagen lämnade sitt betänkande . Deförslag till ändringar av minerallagen som offentliggjordes ärdock inte tillräckliga för att komma till rätta med demissförhållanden som skildras ovan. En översyn avminerallagen motiveras även av behovet av att anpassa olikasamhällssektorer till de miljömål har antagit.Med hänvisning till det ovan nämnda föreslås som sin meningge regeringen till känna att bör få i tilläggsdirektiv attsamordna minerallagen med så att prospektering ochmineralbrytning jämställs med grustäkt vad gäller rättslig prövning.Stockholm den 4 oktober 2000Karin ()()()()()()()()