mot · GO02Fi219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi219av Holma, ()Ekonomi med genusperspektivFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen återkommer med en beskrivning av hurarbetet intensifierats med att utveckla analysmetoder ur ettgenusperspektiv på den ekonomiska politiken.2. begär att regeringen i nästa års finansplan återkommer medutvecklade analysmetoder innehållande ett genusperspektiv enligt vad imotionen anförs om könsuppdelad statistik av antalet sysselsatta,arbetslösa och över löneutvecklingen.3. begär att regeringen i nästa års finansplan återkommer medutvecklade analysmetoder ur ett genusperspektiv över hurskatteförändringar påverkar kvinnor och män.4. begär att regeringen i nästa års statsbudget återkommer medutvecklade analysmetoder ur ett genusperspektiv över hur statliga medel,samt infrastruktursatsningar, fördelas mellan kvinnor och män.5. begär att regeringen återkommer med en beskrivning av hurarbetet intensifierats avseende utvecklingen av analysmetoder,innehållande ett genusperspektiv, enligt vad i motionen anförs omgenusperspektiv i framtidsscenarier.6. begär att regeringen i framtida framtidsscenarier skall konse-kvensanalysera arbetskraftsutbud, konsumtionsförändringar samtproduktivitets- och effektivitetsökningar ur ett genusperspektiv.InledningJämställdhet berör alla samhällsområden. riksdag antog våren1994 en ny nationell handlingsplan för jämställdhetspolitiken. Det innebäratt alla förslag och beslut måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektivför att klarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män påsåväl central som regional och lokal nivå. För att detta skall vara möjligtmåste statistiken vara uppdelat på kön. Målet är att all statistik somrelaterar till individer dels skall vara insamlad, analyserad och presenteradpå kön, dels spegla jämställdhetsfrågor och problem i samhället. Könskall vara en övergripande och genomgående indelningsgrund istatistiken.I regeringens jämställdhetsskrivelse (skr. 1999/2000:24) framgår att:"Jämställdhet handlar om rättvisa och fördelning av ekonomisk och politiskmakt. Det handlar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika..."Både EU och FN har gjort viktiga ställningstaganden som stärker kravenpå att lägga genusperspektiv på den ekonomiska politiken.Den 1 maj 1999 trädde ett nytt fördrag - "EU-grundlag" - i kraft, det s.k.Amsterdamfördraget. I och med detta fördrag har jämställdhetsfrågorna fåtten betydligt starkare ställning i EU-samarbetet. Jämställdheten mellankvinnor och män är ett av EU:s grundläggande mål. I artikel 2 framgår att"gemenskapen skall ha till uppgift att ... främja ... jämställdheten mellankvinnor och män ... ".FN:s generalförsamling har, som ett led i uppföljningen av den fjärdekonferensen om kvinnor i , uppmanat till intensifierade ansträngningari arbetet med att lägga genusperspektiv på hela FN:s arbete inklusiveprogram, budget och rapportskrivning.Genusperspektiv på den ekonomiska politikenVänsterpartiet utgår från två maktdimensioner - kön och klass. Derådande produktionsförhållandena och produktivkrafternas utveckling hartillsammans med den ekonomiska politiken och valet av välfärdssystemen avgörande betydelse för maktrelationerna i samhället - maktrelationermellan klasserna men också mellan könen. Den offentliga sektorn är ettviktigt redskap för att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt ochpåverka fördelning av inkomster och kapital i en rättvis och jämställdriktning. Vi anser att en stark och effektiv offentlig sektor är enförutsättning för en väl fungerande ekonomi. En ekonomi som bidrar tillatt minska klyftor befrämjar också jämlikhet, jämställdhet, ekologisk ochregional balans samt människors kreativitet.Kvinnor har ett särskilt förhållande till välfärdsstaten och den offentligasektorn. Kvinnor behöver en väl utbyggd och fungerande social service för attöverhuvudtaget kunna förvärvsarbeta, och därmed kunna ha ett rimligtekonomiskt oberoende. Kvinnor arbetar till lika stor del i offentlig somprivat sektor medan männen till största delen arbetar i privat sektor.Den offentliga sektorn svarar för en stor del av det osynliga arbetet somtidigare utfördes av kvinnor oavlönat i hemmen. utförs det mestaav det oavlönade arbetet i hemmen av kvinnor. Könsarbetsdelningen befästerskillnader i arbetstid, arbetsvillkor, försörjningsmöjligheter och inkomster.Kvinnor saknar ett avgörande inflytande över den ekonomiskapolitiken på alla nivåer. De gällande mått och definitioner som används i dagär "könsblinda". Vi vill synliggöra de olika verkligheterna som kvinnor ochmän lever i. Utifrån detta synliggörande är vi bättre rustade att kunna skapaförutsättningar för kvinnors och mäns frigörelse. vill ha ettförändrat förhållningssätt till alla ekonomiska definitioner utifrån ettgenusperspektiv. Exempelvis är begreppet infrastruktur centralt när man talarom tillväxt. Vi anser att begreppet ska breddas till att även omfatta social-ochserviceinfrastrukturer, vilka är av särskild betydelse för kvinnors liv ochvillkor.Regeringen bör intensifiera sitt arbete med att utveckla analysmetodernaav den ekonomiska politiken utifrån ett genusperspektiv. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Genusperspektiv i finansplanenDet är viktigt att genusperspektivet blir en naturlig del i budgetprocessoch finansplan. Ett minimum av krav i finansplanen bör vara enkönsuppdelad statistik som beskriver hur många av de sysselsatta ocharbetslösa som är kvinnor respektive män.SCB har befintlig statistik på hur utvecklingen har sett ut bland män ochkvinnor i åldrarna efter arbetskraftstillhörighet och vanligen arbetadtid 1970-1999. I den kan man t.ex. utläsa att var relativa arbets-kraftstalet för kvinnor i åldrarna och relativa arbetslösheten4 % Motsvarande siffror för män var och relativa arbetslöshetstalet 5 %.Vänsterpartiet anser att det är möjligt att med befintlig statistikprognostisera fram siffror i finansplanen på antalet sysselsatta och arbetslösakvinnor respektive män.Även statistiken över löneutvecklingen i finansplanen måste kompletterasmed en beskrivning av hur det ser ut för män och kvinnor. T.ex. har SCBåskådliggjort könsskillnaderna av inkomsttagare i åldern efterinkomstklass. hade 133 300 kvinnor och 105 700 män förvärvs- ochkapitalinkomster . hade 94 400 kvinnor och370 700 män förvärvs- och kapitalinkomster över 340 000 kronor.Vänsterpartiet anser att det är möjligt att med befintlig statistikprognostisera fram siffror i finansplanen på löneutvecklingen för kvinnorrespektive män.Även förändringar av inkomstskatten bör beskrivas så att det tydligtframgår hur de påverkar kvinnors respektive mäns ekonomiska verklighet.Det är inte tillräckligt att beskriva kvinnor som ett kollektiv, utanbeskrivningen bör kompletteras med uppgift uppdelad på inkomstgrupp.Utifrån vad som ovan anförts bör regeringen inför nästa finansplanutveckla analysmetoder innehållande ett genusperspektiv på könsuppdeladstatistik av antalet sysselsatta, arbetslösa och över löneutvecklingen. Dettabörriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Genusperspektiv på statsbudgetenGenom politiska mål och medel fastställs vad som är viktiga värderingar isamhället. Målen talar om vart man vill nå och medlen, dvs. pengarna, gerresurser för hur vi når målet. Ett av de övergripande målen för politiken iSverige är jämställdhet. Kvinnor skall ha samma rättigheter ochskyldigheter som män. SCB:s "lathund" för jämställdhet talar omkvantitativa respektive kvalitativa mål. Det kvalitativa innebär att bådekvinnors och mäns kunskaper och erfarenheter tas till vara, dekvantitativa syftar till att kvinnor och män är representerade i lika storutsträckning inom alla områden i samhället. Det kvantitativa målet kanutsträckas till att även gälla fördelningen av samhällets resurser, dvs. hurmycket av samhällets resurser som avsätts för kvinnor respektive män.I betänkande "Ty makten är din... Myten om detrationella arbetslivet och det jämställda " (SOU 1998:6) görs ettförsök till en granskning av kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten.Kvinnomaktutredningen har synliggjort att det finns ett stort forskningsbehov,bl.a. föreslås en kartläggning av hur samhällets subventionering av offentligatjänster fördelar sig på kvinnor och män.I boken (ISBN91-38-12016-X) har författarenElisabeth granskat medelsfördelningen uppdelat på kön på femdepartement. Hon skriver:Statens stora betydelse för kvinnor är allmänt omvittnad men bara en delav sanningen. Mina beräkningar visar att statens betydelse för män kanvara väl så stor som för kvinnor... Genomgången har alltså visat att detmän gör anses värdefullare. Staten subventionerar män och mänsarbetsplatser med större belopp än kvinnors arbetsplatser. De delar avutbildningen där män dominerar får mer pengar o s v. De sektorer somdomineras av män anses på ett självklart sätt vara värda att stödja ochbevara. Kvinnor befinner sig alltså också där i ett underläge.... Minaberäkningar tyder på att dominanser av kvinnoinriktade insatser frånsamhällets sida är mindre än man brukar hävda.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att göra en beskrivning avfördelning av statens medel utifrån ett genusperspektiv. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.I detta sammanhang bör man särskilt uppmärksamma statensmedelsanvändning när det gäller de s.k. infrastruktursatsningarna. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Genusperspektiv av ekonomiskaframtidsscenarierI detta avsnitt utgår vi från framtidsscenariot i långtidsutredningen1999/2000 vad gäller skatter och offentlig konsumtion med sikte på 2015.Utredningen fungerar som ett viktigt underlag inför framtida avvägningari den ekonomiska politiken. Avvägningar som i sin tur avspeglas iinnehållet i framtida budgetar och finansplaner.Långtidsutredningen /2000 "tar som utgångspunkt att utvecklingeninom tre områden kommer att vara av särskilt stor betydelse vad gällermöjligheterna att upprätthålla välfärdssystemen och nå den tillväxt ochsysselsättning som krävs för att göra detta möjligt. Det gäller för det förstaden demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning, för det andrabetydelsen av att uppnå högt ställda miljömål och för det tredje en fortsattinternationalisering av ekonomin. "anser att det ökade antalet äldre i relation till antaletpersoner i arbetsföra åldrar innebär att utrymmet för välfärdspolitiskareformer som kortare arbetstid kommer att begränsas under de närmaste 10till 15 åren. Bakom dessa resonemang skymtar också en annan underförståddståndpunkt; integrationen inom EU och den finanspolitiska samordningensom förutsätts för att ska bli verklighet kommer att tvingafram kraftfulla utgiftsminskningar och skattesänkningar. Det framstår som omdet skulle finnas ett ytterst litet handlingsutrymme inom ramen av entvingande logik som består av bantade offentliga verksamheter, sänkta skatteroch minskade offentliga utgifter. anser att det går att bedrivaenannan ekonomisk politik vilken bygger på rättvisa, jämställdhet ochinternationell solidaritet. Det finns en växande internationell opinion förminimiskatter på kapital och för globala transaktioner.Mäns och kvinnors ekonomiska verklighet påverkas på olika sätt avsänkta skatter eller minskade offentliga utgifter/verksamheter.Framtidsscenarier, som t.ex. , måste kompletteras medkonsekvensanalyser av hur kvinnor och män påverkas av tänktaframtidsscenarier. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det framtida arbetskraftsutbudetI bilaga 1 "ekonomi - scenarier fram till år2015" antas att arbetskraftsutbudet och därmed indirekt underlaget förskatter och avgifter inte kommer att förändras i någon större utsträckningunder de närmaste 15 åren.I långtidsutredningens långtidsprognos utgår man från att deskattesänkningar som inletts kommer att fortsätta.Totalt beräknar man att skattesänkningarna kommer att uppgå till av BNP. Offentliga utgifter och inkomster kommer alltsåatt fortsätta att minska som andel av BNP. Från 2005-2006 kommer dock dennedåtgående trenden att brytas. Det antas bero på en svagare ekonomisktillväxt och på ökade behov av äldreomsorg/vård. Antalet äldre människorökar och levnadsåldern stiger.Hur påverkas kvinnor och män av att de offentliga utgifterna minskar somandel av BNP? Hur påverkas mäns och kvinnors ekonomiska verklighet av attskatterna sänks? Förändringar i skatter och offentliga utgifter är viktiga attanalysera ur ett genusperspektiv. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Historiskt sett har tillväxten i ekonomin varit förenad med en växandeoffentlig sektor och ökade skatte- och avgiftsuttag. Detta har inneburit attflera fått ta del av tillväxten genom ökad välfärd som ett bättresocialt integrerat samhälle skapat förutsättningar för ny tillväxt. Det gåralltsåinte att hävda att perioder med växande försörjningsbördor präglats av lägretillväxttal.Under större delen av minskade den offentliga konsumtionenrealt . har det skett en viss ökning som emellertidknappast förmår att kompensera de neddragningar som skett - och det räckerinte till för att tillgodose framtida behovsökningar av offentliga tjänster pågrund av demografiska skäl.Långtidsutredningen antar att den offentliga konsumtionen kommer attväxa med i genomsnitt en procent . Hushållens disponibla inkomsterberäknas öka . I praktiken innebär detta att den dominerandedelen av tillväxten tas ut i privat konsumtionsökning. Dessa antagandenbehöver konsekvensanalyseras utifrån ett genusperspektiv. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Framtiden bestäms av politiska beslutLångtidsutredningens framtidsscenarier pekar således på att merparten aveffektivitetsökningen i ekonomin kommer att tas ut i ökad privatkonsumtion. Bedömningarna bygger i sin tur på antaganden omskattesänkningar och allmänt snäva gränser för finanspolitiken, framförallt beroende på den ökade kapitalrörligheten och den internationellakonkurrensen om sysselsättningstillfällen och företagsinvesteringar.Vänsterpartiet anser att en sådan utveckling inte är nödvändig. Dethandlar om politiska val i och internationellt. Rättvise-,jämställdhets-och välfärdsskäl talar för att mer resurser kan omfördelas till offentligsektor,vilket kan kombineras med en arbetstidsförkortning. Men det förutsätter attden offentliga konsumtionen får öka med mer än en procent och attutrymmet för privat konsumtionsökning begränsas i motsvarande mån. För attfå ett bra beslutsunderlag måste dessa antaganden på framtida produktivitets-och effektivitetsökningar konsekvensanalyseras utifrån ett genusperspektiv.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Det är fel att säga att välfärdspolitiska val dikteras av oföränderliga"ekonomiska lagar" annat än i den grundläggande bemärkelsen attproduktiviteten kan sätta gränser för privata och offentliga konsumtionsnivåer(givet att vi inte heller kan låna hur mycket som helst utomlands). Inomramen för växande ekonomiskt utrymme har välfärdspolitiken alltid utformatshögst olika i olika länder och regioner beroende på kulturmönster ochideologiska värderingar. Vi måste inte anpassa oss till en politisk inriktningsom innebär en borgerlig samhällsmodell med begränsadefördelningspolitiska ambitioner, ett begränsat socialt skyddsnät och storainkomstskillnader.Vänsterpartiets alternativ till den ekonomiska politiken tar hänsyn tillmaktrelationer såsom klass och kön och innebär att kvinnor och män lever iolika ekonomiska verkligheter. För att nå ett solidariskt, rättvist ochjämställtsamhälle är det viktigt att få beslutsunderlag som är konsekvensanalyseratutifrån ett genusperspektiv!Stockholm den 3 oktober 2000Siv Holma (v)()()()()()()()()Per ()