mot · GO02Kr524 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr524av , ()Idrottspolitik för gemenskap, hälsa och livskvalitetSammanfattningIdrottsrörelsen är landets största folkrörelse med sina tremiljoner medlemmar. Idrotten är viktig för gemenskapmellan människor och utvecklingen av trygga individer.Idrotten bygger broar mellan människor i strävan motgemensamma mål och starka intressen. Men den är också enskola för unga människors fostran i uthållighet, samarbeteoch tolerans, och i framgångar och förluster.Idrotten är viktig för folkhälsan. I då alltfler invånare bliröverviktiga och gruppen som inte motionerar alls blir allt större haridrottsrörelsen en viktig roll i att locka fler till fysisk aktivitet. Dettagällerinte minst barn och ungdomar. Genom idrottssatsningar kan många framtidasamhällsproblem undvikas.En av idrottsrörelsens styrkor är den ideella kraften och dessdecentraliserade organisationsstruktur - något som gör den till en mycketviktig del av det civila samhället. Det civila samhällets utveckling är mycketviktigt för den regionala balansen och för människors livskvalitet. Det ideellaarbetet omfattar inte bara de som tränar och tävlar, utan också alla demänniskor som spenderar sin fritid som funktionärer, tränare,styrelsemedlemmar eller ungdomsledare.Dock brottas idrotten med problem som exempelvis dopning,träningsanorexi, supportervåld och diskriminering. De problem som finns isamhället märks också inom idrotten. Genom att betona idrottens roll ochmed politiska beslut skapa möjligheter kan många problem lösas inom detcivila samhället.Samhällets stöd till idrotten ska självklart utformas i nära samverkan medidrottsrörelsen, men det ankommer på de politiska företrädarna att ange motivoch mål för stödet och på vilket sätt effekterna av detta ska mätas.Centerpartiet anger i denna motion hur vi vill att framtidens idrottspolitik skase ut. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rikta mer uppmärksamhet mot motion och breddidrott föratt aktivera människor med olika förutsättningar och i olika åldrar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hänsyn tas till flickors och pojkars olika intressen ochmöjligheter inom idrotten vid bidragsgivning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att idrottsgymnasierna och antalet intagningsplatser till dessabehålls i minst den omfattning som är i dag.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett idrottskonto inrättas för elitidrottare som tjänat högainkomster under kort tid.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det lokala föreningslivet skall få ta del av de intäkter somkommer in via lotteriförsäljningsterminaler.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att , universitet och högskolor i samverkanmed olika institutioner bör satsa mer på forskning om värdet av idrott ochmotion och dess hälsomässiga och sociala betydelse.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt satsning på Dopinglaboratoriet i Huddinge.38.1Yrkandena 3 och 6 hänvisade till UbU.2 Yrkande 4 hänvisat till SkU.3 Yrkande 7 hänvisat till SoU.Idrotten - en mycketviktig del av det civilasamhälletIdrottsrörelsen är vår största och mest livskraftiga folkrörelsemed mer än tre miljoner medlemmar. Idrottsrörelsen ärframgångsrik och har på eget initiativ format verksamhetsidéoch riktlinjer för sin verksamhet in , vilkaCenterpartiet ställer sig bakom.Idrottsföreningarna bidrar, som andra folkrörelser, på många sätt till atthålla närsamhället levande. För många människor är möjligheterna till enaktiv och meningsfull fritid avgörande när de väljer bostadsort. Idrotten hardärmed betydelse för det civila samhället och den regionala balansen i landet.En av idrottsrörelsens styrkor är dess decentraliserade organisation, ochdärför utgör den en mycket viktig del av det civila samhället. I en beräkningsom gjorts av i motsvarar det ungefär 300 000heltidstjänster. Idrottsrörelsen står för en stor del av detta. Mer än en halvmiljon människor i vårt land har åtagit sig någon ledaruppgift inom enidrottsförening. Det handlar inte bara om de individer som tävlar för klubben,utan även om alla de människor som spenderar sin fritid som funktionärer,tränare, styrelsemedlemmar eller parkeringsvakter. Föräldrar, far- ochmorföräldrar, aktiva idrottsutövare, före detta idrottsutövare,tävlingsinriktadeeller allmänt idrottsintresserade - motiven och ingångarna i idrottsledarskapetär olika. Sammantaget är idrottsledarnas insatser betydande. I en mindre,lokal idrottsförening finns det alltid saker att ta sig an. För många människorär det viktig att känna sig behövd och att ha en uppgift i en större gemenskap.Idrottsengagemanget blir således viktigt för livskvaliteten.Eftersom de gemensamma medlen i allt mindre utsträckning räcker till attfinansiera fritidsverksamhet, blir det allt viktigare att människor själva tarinitiativ och startar verksamhet som kan bidra till den gemensamma trivseln.Det gäller inte bara idrott utan hela den ideella sektorn. I många fall kansamverkan mellan idrottsföreningar, bygdeutvecklingsgrupper och övrigtföreningsliv utvecklas ytterligare.Många idrottsföreningar äger och driver sina egnaanläggningar. Under sextio- och sjuttiotalet tog kommunerna i storutsträckning över ansvaret för driften för många idrottsanläggningar. Dettaansvar har börjat återgå till föreningarna. Vi ser detta somenpositiv utveckling under förutsättning att föreningarna ges resurser att klaradriften. Ideella ledare gör i allt större omfattning det jobb som tidigaresköttesav kommunalt anställda. På många mindre orter där skolan, posten ochaffären är nedlagda finns idrottsföreningen kvar, ofta med ett fotbollslag somhåller sockennamnet kvar i folks medvetande.Engagemanget grundas ofta i tron på att den verksamhet man leder ärpositiv för deltagarna. I gläds vi därför över att idrottsrörelsen såstarkt betonar sin folkrörelseprofil och i sitt program visar sina ambitionerattgenom en stark betoning av etik och moral medverka till att utveckla ett brasamhälle. Ett ledarskap som bygger på respekt för människor och gemensamtformulerade regler ger barn och ungdomar en trygg miljö med gemensamtansvarstagande. De ideella idrottsledarnas insatser i detta hänseende kan intenog beaktas. Vi tycker därför att åtgärder som uppmuntrar till fortsatta ochutökade ideella insatser särskilt ska stimuleras. Detta bör ges regeringen tillkänna.Ett bra sätt att uppmuntra till fortsatt ideellt arbete är att erbjuda godutbildning. För att få till stånd en bra idrottsverksamhet är det viktigt attstimulera utbildningsinsatser som ökar idrottsledarnas kompetens.Undersökningar visar också att utbildning är en mycket uppskattadbelöningsform bland idrottsledare. Förutom kompetenshöjning blirutbildningen således en stimulans till fortsatt ledarskap. Det man lär sig isittidrottsledarskap har man nytta av i vardagen, i familjelivet och på jobbet.Idrottens betydelse för integrationFöreningslivet har stor social betydelse och kan också varaett effektivt verktyg för integration av invandrare i detsvenska samhället. uppmanar kommunerna attstödja initiativ, där människor genom sin egen medverkanblir delaktiga i och påverkar utvecklingen inom den by ellerdet bostadsområde, där de bor. Att på så sätt få den ideellasektorn att fungera blir av avgörande betydelse för att få ettlevande närsamhälle. Folkrörelserna, föreningslivet ochfolkbildningen kan spela en avgörande roll i detta arbete. Attskapa goda förutsättningar för deras verksamhet är en viktiguppgift för stat och kommuner.Idrottens betydelse förfolkhälsanRegelbunden motion och god kost har stor betydelse förfolkhälsan - både genom att främja och bevara god hälsaoch genom att förebygga sjukdomar. Det gäller storafolksjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, cancer,benskörhet och följdsjukdomar till fetma, exempelvisdiabetes. Motion kan dessutom ha en positiv inverkan pådepressioner och andra psykiska besvär.Många undersökningar visar på att skillnaderna är stora mellan olikagrupper när det gäller matvanor och fysisk aktivitet. Lågutbildade äter sämreoch motionerar mindre. De människor som har många vänner sommotionerar, de med hög social position och de som bor i städer utövar mermotion än andra.Vardagslivet har förändrats för de flesta människor jämfört med för trettioår sen. Datorer, maskiner och robotar gör mycket jobb som tidigare utfördesmed muskelkraft. Det är självklart till stor nytta att inte folk behöver slitautsig i jobbet. Men det medför att kroppen, som är byggd för fysiskaktivitet, behöver aktiveras på annat sätt.Vården tar alltmer utrymme i budgetarna och det skulle innebärabetydande samhällsnytta om folk kunde lära sig att motionera mer, levasundare och själva ta större ansvar för sin hälsa. som svenska folketmotionerar mindre, äter och dricker man mer och effekterna blir attkroppsvikten ökar. Det är viktigt att även äldre fortsätter motionera helalivet.Samhället behöver inte ge direkt stöd till sådan verksamhet men däremotstimulera den genom att skapa goda förutsättningar. Mer uppmärksamhet börriktas mot motion och breddidrott för att aktivera människor med olikaförutsättningar och i olika åldrar. Detta bör ges regeringen till känna.Idrott för barn ochungdomCirka hälften av alla barn i ochtonåringar är aktiva medlemmar i idrottsföreningar. Flerpojkar är dock medlemmar än flickor. De tillbringar då denöverlägset största delen av sin organiserade fritid i enidrottsanläggning. Idrotten blir härigenom, näst efter skolanoch hemmet, den viktigaste miljön för många barns ochungdomars fostran och utveckling. Detta ställer stora krav påidrottsföreningarna och deras ledare och de etiska regler somgäller inom idrotten.Undersökningar visar dock att antalet barn och ungdomar som inte allsägnar sig åt regelbunden idrottsutövning har ökat under de senastedecennierna.Resultatet av att barn och ungdomar motionerar för lite är bland annatvärkande knän, diskbråck och förslitningsskador. anser att barnoch ungdomar ska prioriteras inom idrotten och därför föreslår vi 7 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Idrott för barn och ungdomar ska vara roligt. För barn ska idrott vara lekoch eventuellt ska tävlandet vara en del av leken. För att uppmuntra och skapamöjligheter för motion i skolan bör landets skolgårdar anpassas efter detta.Genom tävlingsverksamheten får de också återkommande möjligheter attpröva vad regelefterlevnad och fair play betyder i verkligheten. Centerpartietvill uppmärksamma den goda ambition idrottsrörelsen visar genom "Startavågen - idrottens etiksatsning". Det är emellertid viktigt att den anda somfinns i etiksatsningen också får fäste bland den yppersta eliten. Det ärolyckligt om de bilder från elitverksamheten som visas i TV skildrar sakersom barn definitivt inte borde ta efter. Därför är det önskvärt attelitidrottaresom öppet vågar ta ställning för rent spel - mot fusk, läktarkravaller, våld,rasism, könsdiskriminering och droger - också uppmärksammas för detta.För ungdomar ska tävlandet för de mest talangfulla och för dem som villsatsa på att bli framgångsrika ske genom en succesiv upptrappning medallsidig träning och möjligheter att pröva på olika idrotter. Först i tonårenbörden erforderliga specialiseringen ske.Idrott i skolanUnder 1994 drogs antalet idrottstimmar i skolan ner. Under1998 beslöt regeringen efter protester, bland annat frånCenterpartiet, att öka antalet idrottstimmar med 40 stycken.Barnen behöver fysisk aktivitet och det utrymmesom nu står till förfogande räcker vare sig till att uppfylladetta krav eller till att uppnå målet för idrottsämnet - attgenom undervisningen ge barnen ett livslångt intresse förfysisk aktivitet.Det är viktigt att eleverna har stora möjligheter att påverka vilken idrott devill ägna sig åt på skolidrotten. Alla elever har mycket olika fysiskaförutsättningar och olika intressen. Regelbunden motion underlättar föreleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan.Tjejers villkor i idrottenDet är viktigt att flickor och pojkar får möjlighet attutvecklas efter sina egna förutsättningar, vilka kan varaväldigt olika. Dels är det könsmässiga skillnader, delsutvecklas ungdomar olika snabbt.Regeringen bör uppmana kommunerna att uppmärksamma de delvis skildaförutsättningar som råder för pojkar respektive flickor att idrotta. Detkangälla såväl tillgången till anläggningar som möjligheterna att få träningstideridessa. Det kan gälla prioriteringen av kommunens anslag till olikaidrottsgrenar. Det kan också gälla stöd till elitsatsningar, där flickor oftaharbetydligt sämre förutsättningar än pojkar. Detta bör ges regeringen till känna.ElitverksamhetElitidrotten är en liten, men mycket uppmärksammad del avidrottsrörelsen. anser att det är självklart ochönskvärt att svenska idrottsutövare och lag, såväl kvinnligasom manliga, ska kunna bli framgångsrika i internationellkonkurrens.Att skapa förutsättningar för detta är angeläget såväl för idrottsrörelsensom för politiska beslutsfattare på olika nivåer. Insatserna kan vara av mångaslag, men vi vill här peka på två som vi finner särskilt angelägna att lyftaframi dagsläget.Centerpartiet anser det vara mycket viktigt att underlätta för deidrottsungdomar som har talang, vilja och energi att satsa mot internationellelit. Vi tycker den svenska modellen med idrottsgymnasier ochkombinationen av elitidrottssatsning och högskolestudier är bra.Idrottsgymnasierna är viktiga som stimulerar tillelitverksamhet även på mindre orter. De bör fortsatt få ett speciellt inriktatsamhällsstöd. Detta bör ges regeringen till känna.Beskattningen är ett bekymmer för många elitidrottsutövare.Elitidrottskarriären saknar motsvarigheter i yrkeslivet, vilket gör jämförelsersvåra. Vi menar att strävan bör vara att underlätta för elitidrottare att stanna iSverige. Det är också motiverat med en speciallösning i skattelagstiftningenpå liknande sätt som finns för andra grupper, till exempel skogskonto förskogsägare och upphovsmannakonto för författare. Gemensamt för dessa äratt de får en stor inkomst och att de genom vissa specialreglerkan fördela inkomsterna över tiden. Därför bör ett idrottskonto som fungerarpå liknande sätt införas. Detta bör ges regeringen till känna.Det ska kunna vara ett slags personligt investeringskonto, från vilketidrottsutövaren kan ta pengar för att finansiera sin utbildning ochyrkesetablering efter idrottskarriären. Självklart ska pengarna beskattas när detas ut.På senare tid har bolagisering av elitidrottsföreningar diskuterats för attklara föreningarnas ekonomi. Folkrörelseidrott med ett genuint samhällsstödbör, som , vara också framtidens modell för svensk idrott. Det är viktigt attföreningar och förbund behåller inflytandet över utvecklingen. Självatävlandet måste ske i förbundens regi och de övergripande besluten måstefattas av förbundens årsmöte.Idrottens finansieringOsäkra pengar negativt föridrottenTrots goda statsfinanser har regeringen inte räknat uppstatsanslaget för idrotten i årets budgetproposition. Summan,, är exakt densamma som . Manhar inte heller brytt sig om att ange vilket belopp idrotten haratt vänta från överskottet av Svenska Spels värdeautomater,vilka enligt Svenska Spels prognoser borde ligga på 120miljoner kronor. Det uteblivna beskedet gör att det är svårareför idrottsrörelsen att planera och budgetera för detkommande verksamhetsåret. Detta är oroande eftersom godplanering ofta gör det möjligt att garantera bra kvalitet påverksamheten och hålla kostnaderna nere.Stärk det lokalaföreningslivet på spel- ochlotterimarknadenIdeella organisationer erhåller olika former av ekonomisktstöd från stat och kommun. Idrottsrörelsen är vår största ochmest livskraftiga folkrörelse med mer än tre miljonermedlemmar. Mer än två tredjedelar av alla barn är med i enidrottsförening . En betydandesamhällsinsats görs av hundratusentals ideella ledare. Dettaförtjänar samhällets uppskattning och legitimerar ettbetydande stöd från stat och kommun. Men det bör ocksåvara så att folkrörelserna genom politiska beslut får en störremöjlighet till egenfinansiering.Centerpartiet har tidigare kritiserat regeringens valhänta hantering avFolkrörelse-Sveriges långsiktiga finansering, bl a. genom de uteblivnaintäkterna från Svenska Spels värdeautomater. Folkrörelsernas andel avspelmarknaden har också kraftigt minskat . Bingolottos tillkomst har varit positiv för idrotten ochfolkrörelserna men kan också bli ett problem för desamma då denna spelformtycks vara vikande. Skulle intäkterna från Bingolotto snabbt minska kommerdetta att få svåra konsekvenser för många föreningar om inteinkomstbortfallet snabbt kan ersättas, vilket är svårt. Därför är det viktigtattpå olika sätt föreslå åtgärder som underlättar det lokala föreningslivetsfinansiering.Lotterier till lokala folkrörelserRegeringens utredare har lagt framförslag för att stärka folkrörelsernas ställning på spel- ochlotterimarknaden. Han föreslår att vinsten fråninternationella kasinon ska tillfalla folkrörelserna vilket vifrån anser är bra och överensstämmer med detvi tidigare krävt. Ett av förslagen är också att rikslotteriernaska få sätta ut så kallade lottförsäljningsterminaler och där fåsälja maximalt av lotterna i ett lotteri.Centerpartiet anser dock att denna rätt även borde gälla detlokala föreningslivet. Flera föreningar skulle dessutomkunna samsas om en lottförsäljningsterminal så attlottköparen får välja mellan att ta en lott och stödjafotbollsklubben, ridklubben eller teaterföreningen. Det voreen mycket bra möjlighet för det lokala föreningslivet att fåutveckla sin lotteriverksamhet från papperslotter medkostsam tillverkning och distribution till att istället användaen mer modern lotteriform i linje med den nya tekniken. Fördet lokala föreningslivet skulle en sådan möjlighet kunnainnebära ett väsentligt ekonomiskt tillskott och möjliggöraen förstärkning av verksamheten. Detta bör ges regeringentill känna.Samverkan om forskningoch utvecklingDet är uppenbart att samhället har satsat för lite på forskninginom ett antal av de områden som berör idrottsrörelsen.Idrottsrörelsen själv har lagt mer kraft påforsknings- och utvecklingsarbete inom elitidrotten än inomandra delar av verksamheten. Såväl barn- ochungdomsidrotten som motionsidrotten behöver sina egnaforsknings- och utvecklingscenter.Det är också uppenbart att många frågor som rör idrottsverksamheten ävenberör andra samhällssektorer och att en samordning av forsknings- ochutvecklingsinsatser bör kunna komma till stånd. Exempelvis bör vikten avfysisk aktivitet bland barn vara av intresse att få utforskat i lika storutsträckning från skolans sida som från idrottsrörelsens. , Idrottens forskningsråd och bör kunna ske.På samma sätt är det viktigt att få till stånd forskning på hur fysisk aktivitetoch motion i olika utformning inverkar på människor i olika åldrar. Likasåbör forskning om den ideella verksamhetens betydelse för människors socialavälbefinnande, kontakterna människor emellan och för möten mellan olikakulturer, initieras.Sambanden mellan motionsvanor och kost-, alkohol- och rökvanor börvara områden där och borde kunna varaintressanta samarbetspartners för idrottsrörelsen i kontakterna meduniversitet, högskolor och forskningsråd.Vi menar att det finns möjligheter till stora samordningsvinster i dettaarbete. Resurser måste satsas från de stora forskningsråden på forskning inomområdet idrott-motion-folkhälsa för att klargöra sambanden och kunnaredovisa samhällsnyttan av en mycket omfattande verksamhet som i storutsträckning bedrivs av ideellt verksamma människor. Detta bör gesregeringen till känna.Kampen mot dopningDet arbete som idrottsrörelsen bedriver för att motverkadopning är värt allt stöd. För idrottens trovärdighet är detmycket angeläget att fusk i form av dopning förhindras ochbeivras. Kampen mot dopning är i vårt tycke den enskiltviktigaste frågan för svensk idrott framgent. Dessutom ärdopning förknippat med hälsorisker för den som utsätter sigför det och med andra risker för samhället i stort. Dopning ärinte enbart ett idrottsproblem och skall behandlas som ensamhällsföreteelse.Dopinglaboratoriet i är i internationell toppklass och är godkäntav den olympiska kommittén. För att långsiktigt klara antidopningsarbetetmåste fortsatt satsning på Dopinglaboratoriet göras. Detta bör ges regeringentill känna.Samhällsplanering förmotion och idrottslokalerDet är viktig att ta hänsyn till möjligheterna till motion närman formar morgondagens samhälle. Hur närmiljönutformas för medborgarna har stor betydelse för människorsvilja att motionera och tillgång till motion ochmotionsanläggningar. En mycket vanlig motionsform ärlångpromenader och cykelturer - vilket måste avspegla sig iden fysiska planeringen.Vidare är det angeläget att betona att tryggheten måste ökas för dem sombegagnar motionsspår och motionsstråk. Kvinnor får inte utestängas frånmöjligheter till friluftsliv på grund av rädsla för våld eller övergrepp.Stockholm den 3 oktober 2000Birgitta ()()()()()()