mot · GO02A249 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A249av , ()ArbetstidsförkortningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att lagstiftningenom en arbetstidsförkortning utformas på ett sätt som ger det bästaresultatet avseende jämställdhet, minskad ohälsa och ökad uthållighet iarbetslivet samt leder till ökad gemensam tid för föräldrar och derasbarn/ungdomar.BakgrundArbetstidsfrågan har varit upp till debatt och hardessutom varit föremål för en rad utredningar. Efter valet klargjorderegeringen att en arbetsgrupp skulle tillsättas för att utreda möjligheternaoch konsekvenserna av en arbetstidsförkortning. I arbetsgruppen haringått ledamöter från s, v och mp. har på uppdrag av arbetsgruppen gjort var sin rapport.Arbetsgruppen har också överlämnat sin slutrapport till regeringen ochdenna har remissbehandlats.Tonvikten har i samtliga rapporter legat på det ekonomiska planet, dvs. huren arbetstidsförkortning påverkar tillväxten, hur den kan finansieras osv. Dethar också handlat mycket om det lämpliga i att lagstifta jämfört med attarbetsmarknadens parter sluter avtal om arbetstidsförkortning. LO respektiveTCO har lagt fram egna förslag till hur en arbetstidsförkortning skulle kunnagenomföras.I finansplanen skrivs följande:Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det ärangeläget att korta arbetstiderna och öka individernas inflytande överarbetstidens förläggning. En förkortning av arbetstiden kan ske såvälgenom avtal som lagstiftning. Om alla skall kunna få del av enarbetstidsförkortning behövs en lagstiftning. Det är regeringens avsikt attåstadkomma en arbetstidsreform inom ramen för en förändradlagstiftning.(Budgetprop. , volym 1, s. 27)Regeringen konstaterar dels att det är angeläget att korta arbetstiden, delsatt det kan ske via avtal eller lagstiftning. Sedan konstaterar regeringen attdet krävs lagstiftning om det skall komma att omfatta alla. En mycketviktig markering! Regeringen, inte minst statsminister ,betonar i olika sammanhang att välfärden skall omfatta alla, så det ärlogiskt att en arbetstidsförkortning för alla kräver en förändradlagstiftning. Därmed torde frågan om avtal kontra lagstiftning kunnaavföras. Nästa fråga handlar om hur en förändrad lagstiftning skall se ut,dvs. vilken typ/vilka typer av arbetstidsförkortning som avses. Det finnsen rad varianter som kan genomföras var för sig eller i kombination, t.ex.en daglig förkortning av arbetstiden, längre föräldraledighet, längresemester eller att ökad flexibilitet vad gäller arbetstidens förläggning gerlägre arbetstid.Här handlar det vid valet om vilka variabler och utgångspunkter somlagstiftaren vill utgå från och, inte minst, vilka mål som finns med enlagstiftad arbetstidsförkortning. Hur påverkar de olika varianterna avarbetstidsförkortning viktiga mål som jämställdhet, minskad ohälsa, ökaduthållighet i arbetslivet, mer tid för umgänge med de nära och kära, främstbarnen. Det senare är av grundläggande betydelse av en rad skäl, som deflesta kan inse. En rad undersökningar visar t.ex. att de barn/ungdomar somhar mer gemensam tid med sin förälder/sina föräldrar är mindrebrottsbenägna, dricker mindre alkohol osv. Den gemensamma tiden handlargivetvis om både kvantitet och kvalitet i det gemensamma umgänget, menbådadera är viktiga.Jag är för egen del helt övertygad om att en förkortning avarbetstidsnormen, som innebär en tydlig förkortning av den dagligaarbetstiden, ger de mest positiva effekterna vad gäller jämställdheten, en lägreohälsa, ökad uthållighet och ett ökat umgänge mellan föräldrar och derasbarn. Det är därför önskvärt att regeringen i sitt lagstiftningsförslag avseendekortare arbetstid utformar detta på ett sätt som maximalt gynnar t.ex.jämställdhet och övriga, tidigare nämnda, önskvärda mål. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Peter ()