mot · GO02Kr538 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr538av , ()Framtidens idrottInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen återkommer med förslag som fördjuparoch konkretiserar tillämpningen av den nationella idrottspolitikens tregrundstenar, som antogs av 1999/2000 med bifall tillproposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa,folkrörelse och underhållning.2. begär att regeringen återkommer med förslag som syftar tillatt fördjupa och bredda idrottsforskningen med en tillfredsställandefinansiering och organisation.3. begär att regeringen återkommer med förslag som syftar tillatt öka möjligheterna att förena ett aktivt idrottsutövande, även påelitnivå, med en fungerande studiesituation.14. begär att regeringen återkommer med förslag som syftar tillatt möjliggöra daglig motion och idrottsaktivitet, inte minst bland barnoch ungdomar i skolan.15. begär att regeringen återkommer med förslag som syftar tillatt ytterligare öka jämställdheten inom idrotten, gynna integrationen ochmotverka en ökad segregation som beror på ekonomiska orsaker ellerokunskap om hur svenskt föreningsliv fungerar.6. tillkännager för regeringen som sin mening att ovanståendeuppdrag bör utföras i nära samarbete med berörda parter, främstRiksidrottsförbundet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att även inom EU verka för en självständig idrottsrörelse.8.1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till UbU.BakgrundGrundstenarna för den nationellaidrottspolitikenRiksdagen beslutade vilkenidrottspolitik som skall gälla för inledningen av 2000-taletutifrån propositionen 1998/1999:107 En idrottspolitik för2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållning. Dennaproposition lades fram utifrån ett samarbete mellan s, v ochmp. Den antagna idrottspolitiken lägger en bra grund för densvenska idrottsrörelsen, t.ex. vad gäller relationen mellanidrottsrörelsen och staten. Av de s.k. grundstenarna för dennationella idrottspolitiken framgår tydligt att idrottsrörelsenär en fri och självständig folkrörelse som fastställer egna måloch att staten endast skall ange de syften staten har med sinbidragsgivning. En tydlig gräns för denna bidragsgivningdras mellan den ideella idrotten å ena sidan och denkommersiella underhållningsidrotten å den andra. Densenare skall bedrivas utan offentliga bidrag eller andrasubventioner. Om man således väljer att bedrivaidrottsverksamhet i aktiebolagsform, så innebär det att manockså väljer att fungera på marknadsmässiga villkor. Igrundstenarna poängteras också att lika förutsättningar skallgälla för flickor och pojkar, kvinnor och män med olikasocial bakgrund och ekonomiska förutsättningar. Vikten avgod etik lyfts fram liksom vikten att aktivt arbeta förintegration och av att värna om en demokratisk fostran. Detär av yttersta vikt att arbetet med att fördjupa ochkonkretisera tillämpningen av de tre grundstenarna gårvidare.Kvarstående problemIdrottsforskningenI idrottspropositionen förklarar regeringen att man avserlämna förslag rörande idrottsforskningen i enforskningspolitisk proposition . Regeringen betonaratt idrottsforskningen är både mångvetenskaplig ochtvärvetenskaplig. Regeringen menar dessutom, att Centrumför idrottsforskning () har utvecklats till den samlandeorganisationen för idrottsforskning på nationell nivå. förslag ansågs att den forskarstyrdaidrottsrelaterade forskningen bör ta plats i den störreforskningsrådsgemenskapen och få tillgång till de därsamlade rörliga resurserna för forskning. Idrottsutredningenmenade, att det till uppgifter börfogas ansvaret för forskning om idrott. () bör därvid ges ett ansvar för idrottsrelaterad forskningoch utveckling med tonvikt på utvecklingen av denorganiserade idrottens egna behov.Under remissbehandlingen fick förslag ett blandatmottagande, där t.ex. inte ville se en uppsplittring av denidrottsrelaterade forskningen utan att den skulle behandlas i ett sammanhang ien gemensam organisation medan t.ex. RF tillstyrkte förslaget om attForskningsrådets samverkansnämnd får ansvaret för stödet till denforskarstyrda idrottsforskningen, men menade att detta kräver ettavsevärt resurstillskott till denna forskning. I regeringens budgetförslag för2001, utgiftsområde 17 skrivs bl.a. () har till uppgift att initiera,samordna och stödja forskning inom idrottsområdet. Mot bakgrund av attfolkhälsan riskerar att försämras hos många människor fårstudier av idrotten som en välfärdsfaktor en ökad betydelse ... För atttillmötesgå behovet av förstärkta insatser och resurser inomidrottsforskningen bör ökade resurser tillföras idrottsforskningen inomramen för anslaget Statens stöd till idrotten. Regeringen avser att underkommande år fördubbla medlen till idrottsforskningen, i första handgenom att ställa ökade medel till CIF:s disposition för forskningsprojekt.De ökade resurserna skall främja en geografisk spridning av forskningeni landet och medverka till en jämnare fördelning mellan kvinnor och mänsom är verksamma inom idrottsforskningen (Budgetprop. volym9, sid. 132).I prop. 2000:13 Forskning och förnyelse, där motionstidengår ut , behandlas "Forskning inomidrottsområdet" på sid. 233-234. Även här behandlas, dockrelativt kortfattat, idrottsforskningens betydelse och att dengenererar kunskaper, som kan användas av många olikaverksamheter och organisationer förutom den organiseradeidrotten. Även här betonas och för att tillmötesgåbehovet av resurser inom idrottsforskningen, föreslårregeringen att ökade resurser bör tillföras idrottsforskningengenom omfördelning inom ramen för anslaget Statens stödtill idrotten. Det kan också tilläggas att regeringenkonstaterar att RF i sitt budgetunderlag noterat attmedlen till idrottsforskning utgör av det statligaanslaget till idrotten vilket är en ringa andel i jämförelse medde medel som avsätts för forskning inom andrasamhällssektorer. Regeringen konstaterar också, attidrottsforskningen har varit en bidragande orsak till svenskidrotts starka internationella position.Fortfarande känns finansieringen och konsekvenserna av dennafinansiering oklar, liksom den totala organisationen vad gälleridrottsforskningen. Regeringen bör därför återkomma med förslag, som på ettmer klargörande sätt redovisar den framtida finansieringen och organisationenav idrottsforskningen så att idrotten belyses även i ett folkhälsoperspektiv ochsom välfärdsfaktor.Idrott och studierDet är av yttersta vikt att flickor och pojkar som idrottar gesgoda förutsättningar att förena sitt idrottande, även påelitnivå, med studier. Det kan ske genom att skolväsendeterbjuder olika idrottsprofileringar på gymnasieskolan medlokal antagning och idrottsgymnasier med nationellantagning. Det är viktigt att idrottande ungdom har möjlighetatt söka till skolor med en profilering som passar det egnaidrottandet. Även när det gäller högskole- ochuniversitetsstudier kvarstår dessa önskemål och därför bördet s.k. ortsföreträdet analyseras ytterligare. Ortsföreträdetinnebär i korthet att den som antagits på enhögskoleutbildning skall ha rätt att få delta i motsvarandeutbildning på en annan ort om specialidrottsförbundetrekommenderar eller själv anordnar särskilt godaträningsmöjligheter på orten eller i dess närhet. Ett sådantortsföreträde kräver att nu gällande bestämmelser ändras.Även andra, mindre kontroversiella, förslag till åtgärder bör tas fram för attskapa en situation, som inte tvingar våra idrottare att välja mellan sin idrottoch sin utbildning. Idrottsutövandet på elitnivå utgör, i många idrotter, enförhållandevis i livet för den enskilda idrottsutövaren. Tiden efteridrotten är lika viktig, och då krävs goda kunskaper för ett fungerande ochlångvarigt yrkesliv. Det gäller även för de idrottsutövare som ägnar sig åtidrotter som kan generera stora inkomster i livet.Daglig motion och idrottsaktivitetDetta är av yttersta vikt för den enskilde och för en godfolkhälsa. ansåg det som önskvärt att allaelever kan få mer idrott på schematid igrundskolan, dels för att testa sina idrottsliga talanger, delsför att utveckla ett livslångt intresse för fysisk aktivitet.Skolverket delade i sitt remissvar inte denna bedömning medmotiveringen att antalet timmar i ämnet idrott och hälsa har utökats från 460 . Debattenhar därefter varit livlig rörande huruvida antaletidrottstimmar har ökat eller minskat i skolväsendet. Dettaberor bl.a. på om man räknar in olika tillval, t.ex. friskvård, iberäkningen. Det totala antalet timmar för motion ochidrottsaktivitet är givetvis av stor vikt, men även när och hurofta dessa lektioner ligger på schemat. Det är upp till denenskilda skolan att lägga schema, men det finns exempel påskolor som verkligen lagt ned ett stort arbete för att uppnådaglig motion/idrottsaktivitet för alla och med en inriktningsom passar den enskilda eleven ofta i samarbete med delokala idrottsföreningarna.RF har i en färsk rapport om idrotten i utifrån ett brettmaterial (250 skolor inom alla årskurser och län) kommit fram till attskolidrottsföreningarna tappar mark i skolsystemet, skolorna klarar inte allamomenten i läroplanen, bl.a. riskeras simkunnigheten, friluftsdagarna minskar- inte minst i storstadsområdena och att andelen idrottslärare i grundskolanminskat . Regeringen bör därför återkomma med förslag tillåtgärder, som underlättar daglig motion/idrottsaktivitet på våra skolor. Detkan lämpligen inledas med att regeringen medverkar till att sprida de godaexempel, som redan finns.Jämställd och jämlik tillgång till idrott, ökadintegration och minskad segregationDessa aspekter och dess betydelse inom idrotten lyftes fram iden idrottspolitiska propositionen. Idrottspropositionenkonstaterar mot bakgrund av att idrotten inte får bli enklassfråga, att det är:...viktigt att understryka att idrottspolitiken inte enbart syftar tilljämställdhet utan också till jämlikhet. (sid. 45)Enligt en undersökning av SCB, som gjorts på uppdrag avRF, påvisas betydande sociala skillnader i barns ochungdomars idrottande. Barn och ungdomar som bor i villaidrottar i betydligt högre utsträckning än barn ihyreslägenheter. De senare har också en tendens att slutamed motiveringen att idrottandet är för dyrt. Specielltdrabbade är döttrar till ensamstående mödrar.Det framhålls i många sammanhang att motion är viktig för en godfolkhälsa. Det är också väl känt att folkhälsan är klassbunden, dvs. folkhälsanär förhållandevis bättre i de högre samhällsskikten. Ett meningsfullt arbete,goda sociala relationer, en god kosthållning och en lägre konsumtion av tobakoch alkohol har, liksom motion och fysisk aktivitet, en stor betydelse för attminska den klassmässiga skillnaden i folkhälsan.SCB-undersökningen visar också att det är stor geografisk variation vadgäller motion och idrott. På frågan varför man motionerar varierar svarenberoende på om man bor i storstad eller glesbygd, om man är född inom ellerutanför osv.När det gäller jämställdheten fastslog den idrottspolitiska propositionenbehovet av en kartläggning för att öka kunskapen om hur samhällets resursertill fritidsaktiviteter utnyttjas ur ett jämställdhetsperspektiv, men också omhur resurserna kommer personer med olika etnisk och kulturell bakgrund tilldel liksom att de funktionshindrades behov bör uppmärksammas i dettasammanhang. Regeringen har också gett RF i uppdrag att leda ett treårigtprojekt vars övergripande syfte skall vara att verka för en rättvis fördelningavsamhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter såväl inom somutanför den organiserade idrotten. Vi ser med stort intresse fram motresultatet av detta viktiga arbete, som inte minst handlar om idrottens egentrovärdighet vad gäller jämställdhetsfrågan. Projekt som "Tjejer på arenan",som syftar till att stärka unga flickor i deras roll inom idrotten, är mycketviktiga och bör utvecklas ytterligare. Idrottsrörelsen är fortfarandeförhållandevis mansdominerad, både vad gäller antalet idrottsutövare, antaletidrottsledare eller antalet ledamöter i styrelser på olika nivåer. För idrottenstrovärdighet är det viktigt att kvinnorna lyfts fram i alla sammanhang, dels förkvinnornas egen skull, dels för att lyfta in ny kompetens. Detta är givetvis ihuvudsak en uppgift för den självständiga idrottsrörelsen, men arbetet kanintensifieras och underlättas genom en fruktsam dialog och ett gemensamterfarenhetsutbyte med andra verksamheter och organisationer. Regeringenbör bidra till att goda exempel sprids mellan olika verksamheter tilljämställdhetens bästa.Mer än var tionde person som bor i är född i ett annat land. Det ärav yttersta vikt att alla ges likvärdiga förutsättningar att deltaga i deorganiserade föreningsverksamheterna. Här finns en naturlig bas förintegration och därmed en naturlig arena att aktivt motverkafrämlingsfientlighet och rasism. Fler aktiva deltagare med invandrarbakgrundskulle berika det svenska samhället i stort, inte minst föreningslivet. Detfinnsen rad olika idrotter, där deltagare med invandrarbakgrund mottagits väl ochsedan presterat stora idrottsliga framgångar. Dessa goda exempel måstespridas till alla idrotter och ut i samhället i stort. Särskildainformationsinsatser bör göras i invandrartäta områden för att sprida kunskapom hur folkrörelsebaserad föreningsverksamhet, exempelvisidrottsorganisationer, fungerar i och hur man bildar förening ochsöker bidrag.Idrott och politikDen nationella idrottspolitiken slår fast att den svenskaidrottsrörelsen är en självständig folkrörelse. Detta synsättskall regeringen upprätthålla även på EU-nivå. Den s.k.Bosmandomen inom EU, dvs. beslutet att förbjudaövergångssummor mellan föreningar i olika länder förspelare vars avtal löpt ut, har fått stora och negativakonsekvenser för idrottsrörelsen och utarmat den svenskaidrotten både idrottsligt och ekonomiskt. Systemetmotverkar inte de stora pengarna inom idrotten. Det har imånga fall blivit så att stora pengar går från en förening tillden enskilde idrottsutövaren. Den så viktiga klubbkänslanriskerar att urholkas p.g.a. att enskilda individer reser somhandelsresande från land till land och erbjuder sina tjänstertill högstbjudande.Nu pågår en diskussion inom EU, som handlar om huruvida en spelareskall vara bunden till ett avtal med en klubb eller inte. Om ingångna avtal inteskall gälla på idrottens område, så kommer den fullständiga anarkin att gälla,där tävlande föreningar mitt under pågående säsong värvar över spelare frånvarandra. Det är inte så svårt att räkna ut att detta på ett påtagligt sättskullemissgynna lagsportens idé. Det är orimligt att EU försöker harmoniseraidrottsrörelsens interna regler och överenskommelser till den inre marknadenskrav vad gäller en fri rörlighet för t.ex. arbetskraften. Det är därför avytterstavikt att regeringen motverkar EU:s försök att inlemma och politiseraidrottsrörelsen med hänvisningar till den inre marknadens krav eller dylikt.Stockholm den 3 oktober 2000Peter ()