mot · GO02Fi6 · 2000-11-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi6av , ()med anledning av prop. 2000/01:27 En ny statistiklagstiftningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den offentliga statistiken begränsas till områden som är avoffentlig betydelse.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansieringen av den offentliga statistiken.3. begär att regeringen återkommer till med förslagsom gör en tydligare avgränsning av begreppet officiell statistik.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om oklarheter och tolkningssvårigheter vid behandling avpersonuppgifter för annan statistik än officiell statistik.5. begär att regeringen återkommer till med förslagsom innebär att den offentliga statistikinsamlingen i högre grad än i dagtar hänsyn till de kostnader som den för med sig och inte bara till deneventuella nyttan.BakgrundI propositionen föreslås en ny lagstiftning om den officiellastatistiken. Lagförslaget innebär att gällande regler för denofficiella statistiken förs samman till en lag. I förslaget haren anpassning gjorts till bestämmelserna i och personuppgiftslagen när det gällerbehandlingen av personuppgifter för framställning avofficiell statistik.Propositionen innehåller också förslag till vissa andra ändringar ochkompletteringar av gällande regler. Dessutom föreslås ett rättsligt skydd förbeteckningen officiella statistik och för en symbol för densamma.Det föreslås även en ändring i den s k statistiksekretessen 9 kap. 4 §sekretesslagen. Den nya lagen och ändringen föreslås träda i kraft den 1 april2001.ModeratasamlingspartietsutgångspunkterOmfattningen av offentlig statistik ökar år . Önskemålinom statistikområdet är omättligt. Den snabba tekniskautvecklingen på dataområdet gör det lättare att bearbeta storamängder uppgifter, som risken för överkonsumtionökar. Till detta kommer att behovet av statistik förändras itakt med förändringen och förnyelsen av vårt samhälle.- Detta gör det viktigt att den offentliga statistiken begränsas till områdensom är av offentlig betydelse och som är viktiga och strategiska för detoffentliga beslutsfattandet. Det är en förutsättning för att den samtidigtskall kunna vara öppen för att fånga upp nya samhällsskeenden.Till detta skall läggas den avgörande frågan om hur denpersonliga interiteten skall värnas.Omfattningen och inriktningen av den offentliga statistiken måste präglasav respekt för den enskildes integritet och en begränsning till de frågor därpolitiska beslut är nödvändiga och dessa måste kunna underbyggas medunderlag i form av statistik.Den viktiga avvägningen mellan allmänintresse och integritetsskyddmåste alltid diskuteras och prövas.- På samma sätt som politisk styrning måste stå tillbaka för kraven på denenskildes frihet och oberoende måste statistikinsamling stå tillbaka för denenskildes integritet. I de fall uppgifter och statistik verkligen behövs bör deså långt möjligt insamlas genom metoder som bygger på frivillighet.- Det är den enskilde medborgaren som skall ha rätten över sina personligauppgifter och kunna så långt som möjligt avgöra vad som är ett intrång ihennes eller hans integritet. Detta är viktigt att slå fast eftersommöjligheterna att samla in och behandla statistik och personliga uppgifterkommer att fortsätta öka, i synnerhet som svensk lagstiftning tidigare merfokuserat på det allmännas behov än den enskildes.- Det har i svensk tradition varit främmande att låta den enskildesuppfattning om intrång vara avgörande. Myndigheter anses ha full rätt atttillgodogöra sig och förädla personinformation och byta dessa sinsemellan.Ett färskt exempel är det abortregister som avslöjades . Vår utgångspunkt är att uppgifter som den enskilde lämnatför ett ändamål inte skall användas för andra ändamål utan att samtyckehar givits. Detta är inte bara av vikt för den enskildes integritet utan ocksålångsiktigt av betydelse för allmänhetens förtroende för myndigheter ochför viljan att lämna ifrån sig korrekta uppgifter.Skyddet för den personliga integriteten har alltid varit enviktig fråga för Moderata samlingspartiet. EnligtEuropakonventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och genom implementering av EG-rättsligaprinciper har åtagit sig att uppfylla stadganden omatt individen skall tillförsäkras vissa grundlägganderättigheter som inte får inskränkas genom nationelllagstiftning.Den nya personuppgiftslagen som trädde i kraft harvisat sig ha avgörande brister. I lagstiftningen, som bygger på direktivet ochDatalagskommitténs förslag, valdes en s k hanteringsmodell, vilken innebäratt man reglerar själva hanteringen av personuppgifter. Enligt denna skallhanteringen av personuppgifter för att vara tillåten i princip förutsättasamtycke från den det berör, oavsett hur den fortsatta hanteringen avuppgifterna sker.Personuppgiftslagen, liksom direktivet, har blivit hårt kritiserad för attinte ta hänsyn till den tekniska utvecklingen. Inte minst Sverigesriksdagsledamöter erfor detta på ett konkret sätt. Moderata samlingspartiet harhela tiden påpekat att man valde fel lagstiftningsmodell. Missbruksmodellenhade inneburit ett större skydd för yttrandefriheten och den personligaintegriteten.Som påpekats tidigare ökar önskemålen om officiell statistikexplosionsartat. Det är då nödvändigt att även beakta kostnadsaspekterna förframtagande av denna statistik. Moderata samlingspartiet anser att det saknasen principiell diskussion om i hur stor omfattning detta område skallskattefinansieras. Vår uppfattning är att det som är av intresse för enskilda,företag eller myndigheter, i första hand bör finansieras av dessa, såvida detinte finns ett betydande allmänt intresse för den berörda statistiken.Regeringens förslagFörstärkt samordning av denofficiella statistikenStatistiska centralbyrån, SCB, har i regeringens förslag encentral roll och bör fortsättningsvis ansvara för samordningav den officiella statistiken. Den bristande överblicken översystemet som påpekas i propositionen gagnar inte en effektivoch kostnadsbegränsande hantering av den officiellastatistiken.Officiell statistik och övrig statistikRegeringen föreslår en ändring av definitionen av begreppetofficiell statistik. "Officiell statistik skall finnas för allmäninformation, utredningsverksamhet och forskning." Vi anseri likhet med flera remissinstanser att denna formulering intebidrar till att på ett tydligt sätt att i enlighet med vad ovananförts avgränsa vad som skall anses vara officiell statistik,snarare tvärtom. skriver "att den föreslagnadefinitionen blir en cirkeldefinition som helt och hålletöverlåter till den statistikansvariga myndigheten att avgöravilken statistik som skall framställas." Med en sådanformulering lämnas fältet öppet för en vidlyftig expansion.Uppgifter från myndigheterEn stor del av uppgifterna till den officiella statistikenerhålls från olika myndigheters register för främstadministrativa ändamål. I den mån uppgifter överförs mellanregister vid SCB uppkommer inte hinder frånsekretessynpunkt eftersom uppgifterna rör sig inom sammaverksamhetsgren vid myndigheten.Många statistikuppgifter överförs emellertid från ett register till ett annatregister hos en annan statistikansvarig myndighet och därmed översekretessgränserna. Hovrätten över och finner det svårt attöverblicka konsekvenserna av en generell uppgiftsplikt.Utredningen visar inte klart fördelarna med att frångå den modell medselektiv uppgiftsskyldighet som använts. Vi anser, liksomDatainspektionen, att en författningsreglering av uppgiftsplikten är att föredraframför en utsträckt tillämpning av generalklausulen.Reglering av statistikregisterFör att öka öppenheten kring dessa frågor anser vi attpermanenta personregister av mycket integritetskänslig naturbör förbehållas att besluta om genomställningstaganden i det enskilda fallet. Vi anser vidare attdet föreligger vissa problem med oklarheter ochtolkningssvårigheter beträffande information,anmälningsskyldighet etc. vid behandling av personuppgifterför annan statistik än officiell statistik. Vi anser att dennafråga bör klargöras.Ekonomiska konsekvenserRegeringens bedömning är att förslagen i propositionen intefår några ekonomiska konsekvenser. Vi ser det som svårt attutifrån propositionen göra någon sådan bedömning. Som vianförde inledningsvis är det däremot intressant att i ettvidare perspektiv få en uppfattning, totalt sett, om vadsamhällets kostnad är för offentlig statistik. Den utredningsom ligger till grund för propositionen har gjort en beräkningav den årliga kostnaden för uppgiftslämnande till officiellstatistik från företag och kommuner uppgående till 270 mkr.Denna uppgift är troligtvis grovt underskattad. Enbart kostnaden förstatistik över varuhandel inom EU (Intrastat) torde uppgå till minst 200 mkrårligen för medverkande svenska företag. 15.000 företag lämnar uppgifteren gång . Lagstiftningen bör i högre grad bygga på etthänsynstagande till de kostnader som statistikinsamling innebär och inte barapå den eventuella nyttan. Regeringen bör mot denna bakgrund återkomma tillriksdagen med förslag som innebär att den offentliga statistikinsamlingenbättre än tar denna hänsyn.Stockholm den 13 november 2000Gunnar ()()()()()()Per ()()()()