mot · GO02N327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N327av , ()Översvämningarna i södra och DalarnaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återföra vattenkraftspengar till de områden som producerarvattenkraft.2. begär att regeringen ger (M 1999:03) iuppdrag att se över vattendomarna.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bygga upp regionala beredskapsdepåer med utrustning ochmateriel av ny svensk teknik.24.1 Yrkande 2 hänvisat till MJU.2 Yrkande 3 hänvisat till FöU.MotiveringSommaren 2000 kommer att gå till historien som en av de värstabeträffande nederbörden. Stora delar av landet kände av de storaregnmängderna, men värst drabbade blev södra och Dalarna.Stora översvämningar blev följden av regnandet - enbart i ,i , kom det på några dygn.Översvämningar som en följd av vårflod och höstregn är ju dessvärrevanligt förekommande. Och trots att enskilda människor, företag, kommuneroch deras räddningstjänster efter tidigare översvämningar vidtagit åtgärder föratt förhindra nya översvämningsolyckor så vet vi att allvarliga situationerkommer att uppstå igen.Även har de höga vattenflödena på många håll lett till mycketallvarliga skador. Och de stora kostnader som uppstått täcks ofta inte avvanliga försäkringar.Utöver den personliga katastrof som drabbat många människor som fåttsina hem ödelagda eller allvarligt vattenskadade, drabbar översvämningarnaberörda kommuner med stora och oförutsedda kostnader. Och det är i mångafall mindre inlandskommuner som redan har en ansträngd ekonomi, sviktandebefolkningsunderlag och en svag arbetsmarknad.Ovanåkers kommun i är ett exempel. I samband med densenaste stora översvämningen 1985 drabbades av kostnader på 42miljoner kronor, men fick ersättning av staten med bara nio miljoner.Extrakostnaderna den gången ledde till en kännbar skattehöjning.I kommun i uppstod skador för mångmiljonbelopp vidsommarens översvämning. Många vägar och flera broar förstördes. ,som är längsta och äldsta träbro, fick mycket svåra skador. Ångekommun har bara 11 400 invånare och för en så liten kommun blir detnaturligtvis extra tungt att klara av de oförutsedda kostnaderna.I var hotad, men undgick skador p g a lyckades dämma bort vattnet från husetDet kan inte vara rimligt att enskilda små kommuner tvingas ta deekonomiska smällar som uppstår i samband med "naturkatastrofer" av dettaslag. I synnerhet som flertalet av de berörda kommunerna, som en följd avtidigare översvämningar, satsat mångmiljonbelopp på att förbättra skyddetmot höga vattenflöden.Regeringens hittillsvarande njugghet blir än mer anmärkningsvärd när manbetänker hur kallsinnigt man behandlat de krav som rests på attåterföra en del av vattenkraftsvinsterna till de områden som genererar kraften.Det är områden som i flera fall drabbats hårt av översvämningarna.Som läget är får dessa områden inte ett enda öre tillbaka av demiljardvinster som vattenkraften ger. Och drabbas samma områden avmångmiljardkostnader för de skador som de översvämmade vattendragen förtmed sig som en följd av det myckna regnandet. Det är enligt vår mening dagsatt åter resa kravet på att återföra någon del av vattenkraftsvinsterna till devattenkraftsproducerande regionerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.Möjligen är det inte bara det eviga regnandet som bär hela skulden tillöversvämningarna. Allt fler sakkunniga pekar nu på att kraftföretagensvattenreglering, och deras underlåtenhet att öppna dammluckorna, harförvärrat översvämningarna.Vi menar därför att det är hög tid för regering och ansvariga myndigheteratt se över de vattendomar, ofta och tillkomna i utan dekrav på miljöhänsyn som är självklara, som fortfarande styrvattenregleringen. Vattenregleringsföretagen är endast ersättningsskyldiga ide fall de brutit mot vattendomarna. Vi anser därför att regeringen bör geMiljöbalkskommittén som arbetar med uppföljning och reformbehov (M1999:03) i uppdrag att göra en översyn av vattendomarna. Detta bör gesregeringen tillkänna.Som en viktig lärdom av de mycket allvarliga översvämningar som nudrabbat dessa områden tycker vi också att det finns skäl att aktualisera fråganom en allmänt bättre beredskap längs de stora älvar och andra vattendrag sommed ojämna mellanrum drabbas av översvämningar.Detta är ett ansvar som bör delas av berörda kommuner, länsstyrelser ochRäddningsverket centralt. Och det behöver inte nödvändigtvis varamassupplag av de effektiva men klumpiga, arbetskrävande och tidsödandesandsäckar som används på de flesta håll.Idag finns på marknaden ny svensk teknik som möjliggör mycketsnabbare, billigare och enklare insatser mot hotande översvämningar jämförtmed de traditionella sandsäckarna. Denna moderna utrustning somframgångsrikt prövats också på kontinenten borde kunna lagras på strategiskaställen längs de älvdalar och andra vattendrag som vi dessvärre vet kommeratt drabbas också . Detta bör ges regeringen tillkänna.Förutom kommuner och enskilda personer drabbades skogsföretagen hårt.SCA:s kostnader för att reparera vägar efter översvämningsskadorna kommeratt kosta 5-10 miljoner enligt deras beräkningar. Dessutom drabbades de avleveransproblem till fabrikerna p g a att skogsbilvägarna var oframkomliga.Detta påverkade i sin tur sågverken och det var ytterst nära att , Tunadal i , skulle bli tvungen att stänga för att deinte fick fram råvarorna.Många av de skador som uppkommit kan vi inte överblicka. I mångasmå åar har nämligen strömfåran ändrat riktning och följderna av detta lär vise först i framtiden.Stockholm den 3 oktober 2000Sven ()()()