mot · GO02Bo414 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo414av , Bo (m)En bostadspolitik för framtiden1 SammanfattningDe boende själva skall kunna bestämma hur de vill bo. Förutsättningarbehöver skapas för den enskilde att välja mellan hyresrätt, bostadsrätt ochägande av lägenhet eller småhus.För att hyresrätten skall kunna bevaras som upplåtelseform även iframtiden måste en friare hyressättning tillåtas. Följden av ett friarehyressättningssystem, där bl.a. bostadens läge får den tyngd som motsvarar deboendes värderingar, blir att det byggs mer. Som ett led i detta börallmännyttans hyresnormerande ställning avskaffas och ett friarehyressättningssystem införas. Dagens situation på hyresmarknaden kanjämföras med livsmedelssituationen i gamla . Subventioner ochprisregleringar ledde till brist på livsmedel, långa köer och svart marknad.För att få igång byggandet krävs även en reformering av plan- ochbyggprocessen. Antalet instanser för överklagande bör minskas. Fastighetsskatten bör gradvis avskaffas, sambeskattningen avförmögenhet slopas och förmögenhetsskatten tas bort. Skatternas andel avboendekostnaderna minskas. Möjligheten att äga den egna bostaden måsteförbättras. Ägarlägenheter bör införas. Ombildning av hyresrätt till bostadsrättbör underlättas.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bostadspolitikens inriktning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av infrastrukturella satsningar för att möjliggörabostadsbyggande.3. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen gällande antalet instanser för överklagande av detaljplanoch bygglov.4. beslutar att införa ägarlägenheter.5. beslutar att avskaffa allmännyttans hyresnormerande ställning.6. beslutar att avskaffa begreppet allmännytta.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en friare hyressättning som stimulerar nyproduktion.8. beslutar att återinföra kravet på enkel majoritet för ombildningtill bostadsrätt i enlighet med vad som anförs i motionen.9. begär att regeringen lägger fram förslag om översyn avbostadsbidragen i ett större social- och skattepolitiskt sammanhang ienlighet med vad som anförs i motionen.10. beslutar att avskaffa bostadsbidragen till ungdomar under 29år.11. beslutar att höjningar av taxeringsvärden inte får ligga tillgrund för uttag av fastighetsskatt i enlighet med vad som anförs imotionen.112. beslutar att fastighetsskatten för skall utgå med 1,0 %för småhus och för flerbostadsfastigheter.113. beslutar att en successiv avveckling av fastighetsskatten skallgenomföras.214. beslutar att endast halva markvärdet skall ingå somberäkningsunderlag för fastighetsskatten i enlighet med vad som anförs imotionen.115. beslutar att avskaffa den s.k. strafflagstiftningen, lagen omtillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktiereller andelar eller utdelning från kommunala bostadsföretag m.m. ienlighet med vad som anförs i motionen.16. beslutar att avskaffa den kommunala förköpsrätten.17.1 Yrkandena 11, 12 och 14 hänvisade till FiU.2 Yrkande 13 hänvisat till SkU.5 En moderat bostadspolitik5.1 Moderata utgångspunkterUtgångspunkten för moderat bostadspolitik är att människor själva skallkunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras avmänniskors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska elleradministrativa beslut. Ökad rörlighet, geografiskt och mellan olikaboendeformer, leder till en mer öppen och flexibel bostadsmarknad.Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för bevarande och utveckling avolika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål iolika skeden av livet. En öppen och fungerande marknad är nödvändig.Detta kan man inte uppnå genom subventioner.Vi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Detger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del ien demokrati. Ägandet stärker människors oberoende och trygghet. Det ärbland annat därför äganderätten garanteras i den europeiska konventionen ommänskliga fri- och rättigheter. Ägandet och äganderätten är en viktig del i denmoderata politiken.5.2 Den visionära bostadspolitikenSverige behöver ett visionärt och innovativt nytänkande inombostadspolitiken. Bostadsmarknaden är tredelad mellanavfolkningsorter med stort bostadsöverskott, orter nära tillväxtområdenmed bostadsöverskott och tillväxtregioner med bostadsunderskott. Föralla tre gäller att problemen måste åtgärdas på både kort och lång sikt föratt förebygga permanenta bostadsproblem som leder till segregation.Goda möjligheter att påverka det egna boendet är en förutsättning för ettsjälvständigt liv. De som vill äga och ta ansvar för sin bostad skall hamöjligheten att göra det. I det egna ägandet ligger såväl trygghet sominflytande.Boendet utgör en central del i människans liv. Den politik som bedrivitshar lett till att segregationen ökat och att boendekostnaderna upptar en alltstörre del av den disponibla inkomsten. är det ett omfattande, svårt ochdyrt projekt att byta bostad allt eftersom familjeförhållanden, arbetssituationeller privatekonomi förändras.Det är inte genom ökade subventioner som dagens bostadssituation kanförbättras. En öppen och fungerande bostadsmarknad är nödvändig för attmedborgarna skall kunna välja en bostad som passar deras önskemål. Engrundläggande förändring krävs för att skapa det välfärdssamhälle därfamiljen, vänner och marknaden ger människor en större trygghet och ökademöjligheter att utvecklas.Sverige behöver en ny trygghet som bygger på den enskilda människansmakt över framtiden. Det förutsätter att utrymmet för personligtansvarstagande är stort. Ett sänkt skattetryck skulle ge medborgarna dennamöjlighet. Då blir det möjligt för allt fler att gradvis klara en växande del avvälfärden på egen hand. måste tryggheten vara hållbar för dem sombehöver andras stöd och hjälp. Statens ansvar utövas bäst när dess uppgifterbegränsas till sådant där ansvaret är tydligt och oavvisligt.Det befintliga bostadsbeståndet måste utnyttjas bättre. Den alltmerförändrade arbetsmarknaden innebär ökad efterfrågan på ett tidsbegränsatboende utan stora kapitalinsatser. Vi vill göra det möjligt att skapa flerbostäder med karaktären av tillfälligt boende. Dagens situation kräver snabbaåtgärder och omedelbara beslut.Bostadspolitiken skall inriktas på att skapa förutsättningar för alla att leva igoda bostäder i en stimulerande och trygg miljö. För att uppnå målet måsteskatterna sänkas, avregleringen fortsätta och eget ägande möjliggöras för fler.Vi lägger i denna motion fram ett antal förslag till beslut som verkar i dennariktning. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliga lagtexter.6 Bostaden6.1 Dagens situation på bostadsmarknadenI tillväxtregionerna råder bostadsbrist. Detta har blivit ett problemsom riskerar att bli ett hot mot tillväxten i hela landet. Nybyggandet avhyresrätter möter inte efterfrågan trots kommunernas arbete för att fåigång produktionen.Problemet är dagens hyressättningssystem som gör det omöjligt förbyggherren att få igen de pengar det kostar att bygga. Överlåtelsepriserna förbostadsrätter och småhus har också skjutit i höjden. För den som inte harmöjlighet att låna för att köpa en lägenhet existerar mycket få, om ensnågra valmöjligheter. För dem krävs för att komma in på bostadsmarknadenatt de redan har en bostad. I finns någonhyresrättsmarknad, bara bytesmarknad och svart hyresmarknad.Hyreskontrakt säljs på svarta marknaden och i lär etthyreskontrakt kosta mer än per rum. Andra- ochtredjehandskontrakt har blivit den enda, tillfälliga och otrygga lösningen förmånga.Samtidigt som storstadsregionerna växer och har bostadsbrist har mångakommuner problem med tomma lägenheter och utflyttning. I länär av allmännyttans lägenheter outhyrda. I ärmotsvarande siffra . Den förda bostadspolitiken har lett tillgigantiska felinvesteringar i ett antal kommuner i glesbygd där till och medhela bostadsområden står tomma och kostar invånarna stora summor.Regeringens modell har varit att ge Bostadsdelegationen möjlighet attavtala om rivningsbidrag till kommuner med kommunala bostadsbolag i kris.Under året påbörjades rivning av drygt 3 600 lägenheter i flerbostadshus.Antalet rivna bostäder 1999 var det högsta . Detta innebär en ökningmed jämfört med . Det hade varit lönsamt omfastighetsägarna sänkt hyrorna för de outhyrda lägenheterna till kostnadernaför drift och underhåll. Med dagens hyressättningssystem riskerar dockfastighetsägarna att förlora mer pengar på att hyra ut de tomma lägenheternatill lägre hyror än att ha dem outhyrda. Resultatet blir att husen rivs. Det äringen klok politik.6.2 Gör det möjligt att byggaByggandet i har fört en tynande tillvaro , dåorderstocken för nybyggande föll kraftigt på grund av minskadefterfrågan. har bostadsbyggandet börjat återhämta sig när det gällerbostadsrätter och småhus, men är fortfarande kvar på en nivå som inteklarar att möta den efterfrågan som finns i tillväxtregionerna.Antalet påbörjade lägenheter är alltså lågt. kommer man kanske upp i20 000 påbörjade bostäder, vilket torde vara en av de lägsta siffrorna iEuropa. Huvudförklaringen är hyresregleringen och höga skatter. Beräkningarvisar att ackumulerade skatter och avgifter utgör av dentotala produktionskostnaden för en bostad. Vidare gör kombinationen avkonsumtions- och kapitalskatt att av hyran i en nybyggdlägenhet kan härledas till skatter.Vi vill sänka det totala skattetrycket och avveckla fastighetsskatten helt. Vivill främja konkurrensen genom att skapa goda förutsättningar för alla attkonkurrera på lika villkor. Ett nytt hyressättningssystem måste dessutom tillför att det skall bli intressant för byggherrar att bygga hyreshus. Eninvestering måste ge en långsiktig avkastning. Så är det inte i dag.Avkastningen på det engångskapital en ombildning till bostadsrätt genererarblir dessutom större än den eventuella vinsten av att driva en hyresfastighet.Mångfald i upplåtelseformer leder till valfrihet för individen. En lag sommöjliggör tredimensionell fastighetsbildning och ägarlägenheter böromedelbart införas. Ägarlägenheter innebär att människor ges möjligheten attsjälva äga en lägenhet på samma sätt som en villaägare äger sitt hus. Meddagens regler kan man äga bostäder som sitter ihop på längden - radhus -men inte bostäder som sitter ihop på höjden i flerfamiljehus. För attmöjliggöra ägarlägenheter måste dagens fastighetsbildningsbegrepp ändras. måste en enskild fastighet stå på jord. Vårt förslag innebär att en enskildfastighet kan skapas ovanpå en redan befintlig, tredimensionellfastighetsbildning.Tillväxtregionerna måste tillåtas expandera. Med förbättrat vägnät ochmöjlighet att bygga i strandnära områden kan man skapa fler attraktivabostadsområden utanför stadskärnorna. Trafiksituationen måste lösas. Spår-och väginvesteringar ökar inte i takt med inflyttningen. Lokala opinionerprotesterar ofta mot nya bostadsbyggen eftersom resultatet blir ytterligarekonkurrens om det befintliga vägutrymmet och om platserna påkollektivtrafiken som miljön påverkas. Kommunerna förväntassörja för bostäder åt dem som vill flytta till kommunen som detstatliga inkomstutjämningssystemet fråntar samma kommuner de extraresurser de kunnat använda till byggande och bostadsförsörjning. Ett utökattrafiknät och investeringar i infrastrukturen skulle leda till att flerbostadsbolag vågar satsa på nya byggprojekt. Trots debatt harexempelvis ännu inte en riktig förbifart runt påbörjats.I dag kan en detaljplan överklagas i tre instanser. Mycket få överklagandenvinner gehör men ärendena fördröjs kraftigt. Därefter kan själva bygglovetöverklagas i ända upp till fyra instanser. Med dagens lagstiftning kan såledesplan- och byggprocessen fördröjas med höga kostnader som följd.Antalet instanser för överklagande av detalj- och bygglovsplan måsteminskas. Det faktum att en detaljplan kan överklagas i tre instanser och ettefterföljande bygglov i så många som fyra instanser verkar avskräckande förmånga intressenter och de kostnadsökningar som förseningarna medför omöj-liggör många projekt. Naturligtvis skall rätten och möjligheten att överklagabåde detaljplaner och bygglov kvarstå men omfattningen i vilken man i dagkan överklaga måste begränsas.7 Skapa en marknad genom avreglering7.1 HyressättningssystemetDet svenska hyressättningssystemet kallas bruksvärdessystemet. Ibegreppet "bruksvärde" ligger att man vid hyressättningen skall ta hänsyntill brukarnas, det vill säga de boendes, preferenser och fria val. Dettakom också till uttryck i den proposition som den socialdemokratiskaregeringen lämnade till riksdagen:Fastighetsägaren bör i ett marknadsläge, när full balans råder mellantillgång och efterfrågan på lägenheter, vara berättigad att ta ut den hyrasom han skulle kunna uppnå vid fri uthyrning till vem som helst. Sakenkan också uttryckas så att hyresvärden bör få utnyttja lägenheternas fullamarknadsvärde.I dag tillämpas bruksvärdessystemet annorlunda. De kommunalabostadsbolagen har en hyresnormerande ställning. Dessa företagshyressättning speglar dock inte alltid de boendes värderingar. I stället föratt låta värderingar av goda lägen slå igenom är fastighetens byggår enavgörande faktor vid hyressättningen.Dagens hyror är resultatet av tre faktorers samverkan:- Bruksvärdesregeln- Hyresförhandlingssystemet- Allmännyttans roll som förstahandsnormBruksvärdesregeln syftar till att trygga besittningsskyddet. Det skergenom en jämförelseprövning som bygger på principen att likvärdigalägenheter skall ha likvärdig hyra. Det råder avtalsfrihet vad gällerhyresförhandlingen men skäligheten i den avtalade hyran kan prövas avhyresnämnden. Skälighetsbedömningen görs genom en jämförelse avlägenhetens hyra med hyran i andra lägenheter som med hänsyn tillbruksvärdet är likvärdiga. Hyresjämförelsen skall i första hand göras medlägenheter i kommunala bostadsbolag, den så kallade allmännyttan.Denna lagreglering ger således allmännyttan en hyresnormerandeställning, något som med största sannolikhet strider mot EU:skonkurrensregler. Om hyran som avtalats är påtagligt högre, i praxis merän , än hyran för de likvärdiga, allmännyttiga lägenheterna ärden att anse som oskälig. fastställer då hyran till ettbelopp som anses som skäligt. Hyreslagens tidigare ordalydelse innebaratt hyran skulle vara väsentligt högre för att den skulle anses som oskälig.I praxis innebar detta att hyran kunde vara högre än hyran förlikvärdiga, allmännyttiga lägenheter. Det innebär att allmännyttans s.k.hyresnormerande roll avskaffas. Det är orimligt att vanskötta kommunalabostadsbolag med automatik skall höja hyresnivån i en hel kommun.Enligt vår uppfattning bör hyror i fortsättningen jämföras med varandraoavsett fastighetsägare. Begreppet allmännytta kan därefter utmönstras urlagstiftningen.Ingen annan reglering har så starkt politiskt fäste som hyresregleringen.Inom de flesta andra områden talas om avreglering, privatisering ochkonkurrens. Tyvärr är det inte så när det gäller hyresrätten. Som ovanframhållits lamslår dagens hyresreglering byggandet, eftersom det inte lönarsig att bygga nya hyresrätter. Bruksvärdessystemet hindrar fastighetsägarenfrån att ta ut hyror som täcker kostnaderna och genererar en avkastning.Parallellen kan lätt dras till det forna där makthavarna lätsubventionera och reglera prisbildningen på livsmedel. Resultatet blev bristpå livsmedel, långa köer och en blomstrande svart marknad. På ett likartat sättser situationen ut i tillväxtområdena när det gäller hyresrätter.Hyressättningssystemet fungerar nu så att en fastighetsägare tjänar mer påatt sälja och låta hyresfastigheten omvandlas till bostadsrätter. bliravkastningen på det engångskapital en ombildning till bostadsrätt genererarstörre än vinsten av att driva en hyresfastighet.Det är inte endast nybyggnation som hindras och bostadsbrist sompermanentas på grund av bruksvärdessystemet. Det bidrar även till att hyrornapå orter med tomma lägenheter inte sänks. För om de sänks i hus därlägenheter står tomma, för att på så vis locka till sig nya boende, kan systemettvinga fram en allmän hyressänkning på hela orten med stora inkomstförlusterför de kommunala bostadsbolagen som följd.Allmännyttan kan således varken hyresdifferentiera eller konkurrera medpriset. Följden har blivit att bruksvärdessystemet på många orter, bådegällande privata och kommunala bostadsbolag, håller hyrorna övermarknadshyran med resultat att lägenheterna förblir tomma.Tillskyndarna av detta hyressättningssystem talar ofta om det som ettuttryck för en social bostadspolitik. Vi vill karaktärisera det som motsatsen.Systemet har lett till att man betalar lika mycket oavsett var lägenhetenbefinner sig. En lägenhet med ett attraktivt läge i en tätorts centrala delarkant.o.m. ha lägre hyra eftersom byggåret påverkar hyran mer än läget. Densvarta handeln med hyreskontrakt drabbar framför allt dem som inte harpengar snarare än motsatsen. Där hyresrätten bäst behövs, byggs det intenågra nya.En friare hyressättning är en förutsättning för en fungerandebostadsmarknad, ökad byggnation och rörlighet i boendet. En friarehyressättning måste emellertid introduceras på ett sådant sätt att denangelägna avregleringen åstadkommes som de boendes trygghetinte äventyras. De olika vägarna - t.ex. om hela eller delar av beståndet skallomfattas av en initial avreglering och i så fall under vilka former - kräverytterligare prövning.Besittningsskyddet skall även i fortsättningen vara starkt. För att inte enfastighetsägare skall kunna kringgå besittningsskyddet genom orimliga kravpå hyreshöjningar skall hyrestvister alltid kunna prövas i domstol. Storlekenpå en eventuell hyreshöjning skall kunna bli föremål för enrimlighetsprövning. På samma sätt som egnahemsägare har möjlighet attskapa förutsägbarhet i boendekostnaderna genom att binda sina räntor , bör det vara möjligt för den som hyr sin bostad att skriva ettmångårigt kontrakt när det gäller hyresnivån i bostaden, liksom att regleravilka förutsättningar som skall gälla vid omförhandling.7.2 Underlätta boendet i bostadsrättIntill dess att ägarlägenheter har blivit verklighet är bostadsrätten ipraktiken den enda upplåtelseform som möjliggör bostadsägande - om änindirekt - i flerbostadshus. Bostadsrätten ger vissa av de fördelar som ärförknippade med direkt ägande; goda möjligheter att påverka det egnaboendet och boendemiljön, lägre driftskostnader och eget ansvarstagande.Med ett starkt ökande intresse för bostadsrätt i allt vidare kretsar är det ettviktigt bostadspolitiskt mål att möjliggöra ombildning till bostadsrätt även ikommunägda fastigheter. Detta gäller inte minst i förorter och i mindre städerdär det av boendesociala skäl är angeläget att öka inslaget av bostadsrätter föratt, åtminstone , minska segregationen. Genom en blandning av olikaupplåtelseformer ökar de boendes valfrihet somsegregationstendenser till följd av bristande mångfald i upplåtelseformermotverkas. Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse bör slopas i defall kommunala bolag ombildar huset till bostadsrätt. Därigenom skulleombildning av kommunala hyreshus i förorter och mindre tätorter underlättas.Socialdemokraterna har, med stöd av och , höjtkraven för en bostadsrättsförenings förvärv av fastighet för ombildning tillbostadsrätt och för att göra en intresseanmälan för sådant förvärv, till minsttvå tredjedelar av de boende i fastigheten. Vi avvisade denna lagstiftning vidtiden för dess tillkomst. Regeringen angav som skäl att intresset för attombilda hyresrätt till bostadsrätt har ökat kraftigt, särskilt i , ochatt det är viktigt att bevara de olika upplåtelseformerna. Det är uppenbart attlagen riktar sig mot de kommuner som har erbjudit de boende i kommunalabostadsföretag att köpa sina hus. Vi ställer oss mycket kritiska till attlagstiftningsmakten missbrukas på detta sätt. Majoritetskraven för förvärv avfastighet för ombildning till bostadsrätt, liksom för intresseanmälan för sådantförvärv, bör omgående återställas till det enkla majoritetskrav om mer änhälften av de boende som gällde före ändringen.8 En politik för de boende8.1 Att bo i dagKostnaderna för boendet har ökat snabbare än konsumentprisindex. Denfrämsta orsaken till detta är höga skatter. Eftersom de höga skatterna ledertill att alltför många människor har en mycket liten disponibel inkomstnär skatten är betald blir boendekostnaderna kännbara även i de fall närboendekostnaden i sig inte är hög. Medborgarna har sällan möjligheten attvälja en bostad med lägre hyra eller lägre standard. De kan inte väljamellan att bo billigt eller dyrt eftersom det inte finns något alternativ tillatt bo dyrt. Hyresregleringen leder till att det är lika dyrt att bo i enlägenhet i ett miljonprogramsområde i en stads ytterkant som i enattraktiv lägenhet inne i centrum. Särskilt hårt drabbar det människor somredan lever på knappa marginaler. För många är det omöjligtatt klara sig utan bostadsbidrag.8.2 Utanförskap och social segregationRedan vid slutet av 1980-talet var det tydligt att de flestamiljonprogramsområden med sina stora, enhetliga och stereotypalösningar hade blivit den sociala utsatthetens hemort. Dessa områdenkännetecknas av trist miljö, enahanda bebyggelse med uteslutandehyresrätt och oftast en fastighetsägare - ett kommunägt fastighetsbolag. Idessa områden syns resultatet av socialdemokratisk politik särskilt tydligt.En onormalt hög hyresgästomsättning har medfört att kommunerna i storutsträckning utnyttjat möjligheten att skaffa lägenheter till socialt svagahushåll i dessa områden. I stadsdelar där befolkningen har låga ellerextremt låga inkomster har andelen låginkomsttagare ökat väsentligt.Utestängningen från arbetsmarknaden, bidragsberoendet, fattigdomen ochen social desperation har blivit mera regel än undantag i dessa områden.De äldre bor kvar i gamla bostäder, trots att dessa är för stora, eftersom detär bostadens ålder, inte dess storlek eller läge, som är mest avgörande förpriset. Yngre familjer fastnar i små lägenheter, som i gengäld är nyare ochdyrare. Bristen på rörlighet och valfrihet understryks.De förslag vi lägger fram leder till en ökad rörlighet och ger människormöjlighet att förändra sin situation av egen kraft. Människor får kontroll översin egen vardag. Valfriheten blir en realitet för fler. Bostadsmarknadenkommer att bli mer varierad. Problemen med segregation kan stegvis minska.8.3 Att själv kunna betala för sin bostadDen som betalar skatt skall inte behöva bidrag och den som behöverbidrag skall inte betala skatt. Med en sådan grundprincip skulle blandannat bostadsbidragen kunna mönstras ut. Med en skattepolitiksom skapar större marginaler för låg- och medelinkomsttagare kommerbehovet av bostadsbidrag att minska . Rundgången minskar genomatt bidragen omvandlas till sänkta skatter. Bostadsbidragen bör därför sesöver i ett större social- och skattepolitiskt sammanhang. är dockbostadsbidraget en förutsättning för många barnfamiljers boende.Bostadsbidraget skall endast utgå till barnfamiljer. Bostadsbidragetavskaffas för ungdomar under 29 år.9 Sänk skatten på boendetFastighetsskatten är en orättfärdig skatt. Den tas ut utan hänsyn till denskattskyldiges förmåga att betala. Den slår skoningslöst mot människormed låga inkomster som bor i områden med höga taxeringsvärden.Förslaget att omvandla skatten till en fastighetsskatt är inteheller rimligt med tanke på det höga kommunala skatteuttag haridag. Fastighetsskatten skall inte utvecklas utan avvecklas.Närmare 70 procent av hyran i en nybyggd lägenhet är ackumulerad skatt.Det är en förklaring till att det är dyrt att flytta in i nybyggda lägenheter.Fastighetsskatten kostar de boende i hyreshus oftast mer än enmånadshyra.För småhusägare varierar fastighetsskatten mycket beroende på varfastigheten är belägen. Omräkningen av taxeringsvärdena har frysts fram tillår 2000. När frysningen upphävs kommer det att leda till kraftigt höjdfastighetsskatt för många.