ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So317av , ()VintillståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunerna bör ges möjlighet att bli tillståndsgivare föröl- och vinservering i teater- och konsertlokaler.MotiveringI alkohollagstiftningen regleras att det är kommunerna som har ansvaretför att utreda och besluta om serveringstillstånd. Kommunen har ocksåtillsammans med polismyndigheten ansvaret för den direkta tillsynen överserveringsstället och serveringstillfället. Kommunen kan vidare återkallabeviljade tillstånd om serveringen föranleder olägenheter i fråga omordning och nykterhet eller om alkohollagens bestämmelser inte följs. Ettbärande villkor för att erhålla serveringstillstånd är bl.a. att det skallfinnas kök där lagad mat kan tillredas.Det finns dock i alkohollagstiftningen vissa begränsningar som villkor förserveringstillstånd, återfinnes i 7 kap 8 §. Där står att tillstånd får meddelasför servering av vin och starköl i foajé till teater eller konsertlokal.Serveringen får dock endast ske under pauser i föreställningen.Många som går på teater och andra kulturevenemang upplever det somdubbelmoral att servering av vin och öl endast kan ske under pausen men inteföre föreställningen eller strax efter densamma.En motion med liknande innehåll lämnade vi /riksmöte.Riksdagsbehandlingen då utmynnade i att pågick ochhade i sina direktiv att granska frågor om bl.a. olägenheter vid serveringar ochfrågor om tillfälliga serveringstillstånd. Utredningen har avlämnat sittslutbetänkande och har bl.a. föreslagit nya regler för hur man ska tolka vadlagad mat är. Utredningen har däremot inget sagt om vin och ölserveringen isamband med teaterföreställningar.Den uppmjukning av det s.k. lagade maten-tvånget som gäller för vin ochölservering borde också kunna leda till att man får en naturligare syn på närunder en teaterföreställning man får servera vin och öl. Varför enbart 15minuter före andra akten men inte före första akten? Detta anser vivara en gammal fadäs i lagstiftningen som är mogen att rättas till.Vi anser att lagen utvidgas så att kommunerna bör få möjlighet att getillstånd till teatrar och konsertlokaler för servering av vin och öl i sambandmed en föreställning, vilket innebär även före och efter föreställningen.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02So318 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So318av , ()BilstödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs rörande översyn av bilstöd.MotiveringDe regler som gäller för bilstöd är sådana att en bil ses somavskriven , varvid nytt bilstöd kan beviljas för inköp av annanbil. Stödet är minst 60 000 kr.En funktionshindrad person som är rullstolsburen och beroende av att harullstolen med sig vid resa har behov av en bil av större modell.Prisbilden för de bilar som förekommer på marknaden och som oftanyttjas betingar ett pris på ca . Dessa biltyper har oftast enlivslängd på mera än . Nuvarande regler gör det i det närmaste omöjligtatt behålla bilen då 7-årsgränsen passerats.Försäkringskassan ersätter inte erforderliga reparationer av det som blivitanpassat, t.ex. dörröppnare, ramper m.m. För den enskilde innebär det ett stortrisktagande i den mån man beslutar behålla bilen över denna 7-årsgräns. Deanpassningar som gjorts i fordonet är ofta av speciell karaktär och betingarstora kostnader vid eventuell reparation.Den nu gällande 7-årsgränsen kan genom sin konstruktion innebäraförhöjda samhälleliga kostnader och stora extra utlägg för den enskilde.Genom det högre prisläge som en bil av den typ som ovan beskrivits betingar,kan konstateras att de ersättningsbegränsningar som finns ej följtkostnadsutvecklingen.Den enskilde kan härvid drabbas av förhöjda kostnader såväl initialt som isamband med att nuvarande 7-årsgräns passeras.Stockholm den 4 oktober 2000Göte ()()
mot · GO02So323 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So323av , ()DietisterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förskrivningsrätt bör ges till dietister.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett bidragssystem bör utformas så att det blir ett enhetligtsystem i hela landet.Förskrivningsrätt för dietister avseendesondnäringar och näringspreparat samt ettenhetligt bidragssystem för näringspreparatVid olika sjukdomstillstånd och/eller behandlingar av sjukdom kan enpersons förmåga att tillgodose sitt behov av energi och näringsämnenpåverkas. Vid användandet av sondnäringar är det viktigt att det av dietistgörs en noggrann bedömning och beräkning av patientens behov. Därförbör förskrivningsrätt ges dietister avseende sondnäringar ochnäringspreparat.Kostnaderna för sondnäringar och näringspreparat varierar mycketberoende på var man är bosatt i landet. När det gäller sondnäringar så ärkostnaden och för näringspreparat mellan1.000 och per månad.För barn är förskrivningen av ovanstående produkter regleradi LVFS 1997:13 ( § 20 livsmedelslagen 1971:511). För ungdomar över 16 åroch vuxna finns inte motsvarande reglering i någon förordning. Där harhuvudmän inom landsting och kommun beslutat om eventuellt ekonomisktbidrag lokalt. Det innebär att bidragen (om de finns) ser väldigt olika utberoende på var personen bor i "Mat som medicin", SOU 99:114, visar på behovet avenhetliga normer vilket skulle lösa åtskilliga problem, men tyvärr har detännu inte kommit något lagförslag från regeringen.Stockholm den 3 oktober 2000Maud ()
mot · GO02So325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So325av , ()TobakslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa tobakslagen (1993:581).Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 1 oktober 2000Gunnar ()
mot · GO02So328 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So328av , ()Kontaktpersoner och kontaktfamiljerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att effekterna av systemet med kontaktpersoner ochkontaktfamiljer skall utvärderas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att erfarenheter skall dokumenteras och goda exempel spridas.MotiveringDet är viktigt att värna om frivilligt socialt arbete. Ett bra exempel påfrivilliga insatser inom är så kallade kontaktpersoner ochkontaktfamiljer. Denna insats är omtyckt av enskilda, och anses av mångasocialarbetare ge goda resultat. Dessutom är det en insats som är billig församhället.Kristdemokraterna är positivt inställda till olika former av frivilligt arbete,både därför att det är en verksamhet som stöttar medmänniskor och därför attdet leder till ökat samhällsengagemang. Vi ser frivilliga insatser som ennaturlig del i det sociala arbetet. Frivilliga medarbetares vardagskunskap ikombination med socialarbetarens professionella kunskap utgör en ypperligkonstellation. Fördelen med kontaktpersoner och kontaktfamiljer är att det ären individuell stödform där varje insats är unik. Engagemanget leder ofta tillfortsatt kontakt även efter att uppdraget har upphört.Allt detta är mycket positivt, men det behövs också strukturerad kunskapinom området. Det finns en mängd frågor som behöver besvaras.Riksförbundet har tagit fram riktlinjer förkontaktpersoner, kontaktfamiljer och stödfamiljer enligt socialtjänstlagen ochlagen om stöd och service för vissa funktionshindrade. Syftet är att diskuteravad som är bra kvalitet i ett stödarbete utfört av en frivilligsamhällsarbetare.Riktlinjerna är också ett försök att tydliggöra de frivilliga samhällsarbetarnasoch deras föreningars roll och uppgift.Det är viktigt att klargöra vad som är vardagsuppgifter och vad som äryrkesuppgifter i ett uppdrag. anseratt socialarbetaren har ansvaret för att ett uppdrag blir tydligt, att det följs uppoch utvärderas. En annan del är att förbereda och vägleda hur ett uppdrag skaavslutas. På de platser där det fungerar finns en förening för kontaktpersoneroch möjlighet till utveckling genom studiecirklar, föreläsningar ocherfarenhetsutbyten.Kontaktpersoner och kontaktfamiljer används i så gott som samtligakommuner. Men trots den stora omfattningen finns lite forskning på området.Delbetänkandet från välfärdsbokslutet (SOU 2000:3) konstaterar att det råderen total avsaknad av utvärderingar om insatsens effekter. Detta måsteåtgärdas.Ett område som man bör titta närmare på är hur lagen tolkas. Från börjanvar det tänkt att detta skulle vara ett stöd till oproblematiska familjer, sombehövde stöd när ett vuxet nätverk saknades. Tyvärr finns det tendenser attstödfamiljer får ta sig an allt svårare uppgifter. tolkas lagen stundvisannorlunda än vad som var tänkt. Om denna trend fortsätter så finns det riskatt de familjer som lagen var tänkt att hjälpa inte får någon hjälp, eftersom deinte anses ha tillräckligt stora problem.Stockholm den 29 september 2000Inger ()
mot · GO02So329 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So329av , ()Förenklad bloddonationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om s.k. smartkort som metod för att underlätta ochförenkla blodgivande.MotiveringTillgängligheten för blodgivning i vårt land varierar kraftigt samtidigtsom vården regelbundet lider av brist på blod. I förhållande till andraområden är det förvånande att inte mer gjorts för att öka möjligheterna förpersoner som regelbundet lämnar blod att enkelt kunna göra det var manän befinner sig i vårt land. Vi vill därför föreslå att ett nationellt registerför blodgivare upprättas och därmed skapar förutsättningar för enförbättring av situationen.Idag kan många personer ha svårt att lämna blod på annan givarcentral änden man regelbundet besöker. Nya provtagningar, kontroll etc. är tidsödandeoch dyrbara åtgärder som ofta förekommer när man första gången besöker enblodgivarcentral. De tidigare använda givarkorten duger inte med dehöga krav på kontroll som måste ställas. En teknisk lösning med s.k.smartcard ("telefonkort") skulle kunna innebära att alla nödvändiga faktafinns lagrade på kortet som byråkratin kring ett centralt register kanundvikas.Motiven för detta är flera: Först och främst skulle det öka möjligheterna atttillgodose behovet av blod inom vården. I samband med katastrofer är detibland nödvändigt att få in blodgivare för extra donation. Vid de tillfällenakan varje tillgänglig blodgivare vara ovärderlig. Ett system som detföreslagna skulle innebära att även tillfälliga besökare omgående kan ge sittbidrag. Det skulle öka säkerheten vid blodgivning och skapa mer enhetlignormering av verksamheten. Den höga rörligheten bland människor medarbete under vardagarna på annan ort än hemorten gör att det är angeläget attenkelt men ändå säkert kunna lämna blod på annan ort. Det skulle vidaremedverka till att alla blodcentraler måste ha en gemensam bedömningsgrundför diagnostik och handläggning för smittsamma sjukdomar, dvs. att enhepatit B är en hepatit B oavsett om diagnosen ställs vid bloddonationen somsker i , eller . Detta skulle innebära enkvalitetshöjning.Det finns risk för negativa reaktioner från dem som är rädda för att bliregistrerade i en gemensam databas. Vi menar att den tekniska utformningenmåste garantera den enskildes integritet. De etiska problem som följer av attlagra biologiska data om enskilda människor ska inte underskattas men äridag fullt möjliga att hantera på ett säkert sätt, och här menar vi att ett"smartcard" för bloddonatorer kan vara en lösning på problemet.Stockholm den 27 september 2000Chatrine ()
mot · GO02So331 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So331av , ()Konkurrensutsättning av läkemedelsförsäljningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning av läkemedelsförsäljning.MotiveringLäkemedelsförsäljningen i sker på otidsenliga villkor. ApoteketAB har genom sin monopolställning ingen konkurrens annat än den somuppstår när människor köper läkemedel utanför gränser.Receptbelagda läkemedel kan endast i undantagsfall förskrivas av ickelegitimerade läkare. Därmed finns den garanti som tillförsäkrar patientenadekvat medicinering.I nästa steg - - finns inte någon anledning att monopoliseraverksamheten. Ett klart regelsystem kan ge nödvändig kontroll och geförutsättningar för konkurrens. Därigenom skapas prispress ochkundanpassning.Stockholm den 1 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02So332 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So332av , ()Barns och ungdomars hälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär hos regeringen en utredning om barns och ungdomarshälsa.Barns och ungdomars hälsaDe flesta barn och ungdomar i har goda förutsättningar fören bra uppväxt. Med FNs barnkonvention som utgångspunkt harbarnfrågorna kommit att framträda som ett egetövergripande politikområde. Enligt de senaste rapporterna framträder ihuvudsak en positiv bild av barns och ungdomars situation. En klarmajoritet av barnen och ungdomarna ser positivt på sinafamiljeförhållanden, sin tid med föräldrarna, tryggheten och trivseln inärmiljön. De flesta trivs i skolan, men en stor andel efterlyser bättrefritidsutbud.Men riktigt hur barnen har påverkats av 1990-talets besparingar ochförändringar vet vi inte riktigt. De områden som främst inger oro är barnenspsykiska hälsa och allergisjukdomar.När det gäller psykosomatiska besvär som t.ex. huvudvärk, magsmärtoroch sömnsvårigheter är tendenserna tydliga och skrämmande. visar även en försiktig uppskattning att av alla barn och ungdomar lider av psykiska problem och störningar.Antalet besök på barn- och ungdomspsykiatriska kliniker har ökat. Desökorsaker som blivit allt vanligare är främst relations- ochbeteendestörningar eller familjeproblem, men även oro och ångest.Depressioner och stressymptom blir alltså mer och mer vanliga bland barnoch ungdomar. Många elever upplever skolans arbetsmiljö som stressande,oro och stök i lektionssalar och matsal, det finns signaler som tyder på att 10-12-åringar lider av utbrändhetsymptom.Kunskapsläget när det gäller allergiska sjukdomar har ökat betydligt desenaste åren, ändå är det svårt att förklara varför dessa sjukdomar ökar såpåtagligt som de gör. Utifrån alla dessa signaler om barns och ungdomarsutsatthet i samhället måste vi fundera hur vi kan utforma miljöeromkring barn och ungdomar som inte leder till dessa problem. Barnomsorgoch skola ska vara miljöer med lugn och ro, vuxna som ser och finns tillhands.Regeringens arbete med och det som sägs ibudgetpropositionen och skrivelsen 1999/2000:137 är mycket glädjande ochbra. är i stort ett välfungerande land för barn och ungdomar, men detfinns de som av olika orsaker får problem.Mycket händer inom de olika myndigheterna och departementen, men detfinns inget samlat grepp när det gäller barns och ungdomars hälsa. Vi måste tadessa signaler om problem på allvar och få en helhetssyn. Därför bör enutredning tillsättas med uppdrag dels att samla kunskap om barn ochungdomars hälsa, dels att lämna förslag till åtgärder som syftar till attytterligare förbättra hälsoläget för berörda grupper.Stockholm den 29 september 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02So333 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So333av , ()FolkhälsanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en samlad folkhälsopolitik.FolkhälsaSvenska folkets hälsa har förbättrats i stort. Men det finns allvarligatecken på ökade hälsoproblem och att det är stora skillnader mellansamhällsgrupper. Förändringar i levnadsvanor och sociala strukturerinnebär nya hot mot folkhälsan. Stressjukdomar ökar, den psykiska hälsanhar försämrats, arbetslivets omvandling innebär förändringar som medförotrygghet. Brist på inflytande över sitt arbete och sin tid, känslan av attinte räcka till är en av de viktigaste riskfaktorerna för ohälsa.Negativ stress påverkar livsstilen och vissa ohälsosamma vanor, t.ex.rökning, har ökat. Övervikt håller på att bli ett annat folkhälsoproblemtillsammans med att vi blir mer och mer inaktiva, också bland barn ochungdomar ökar andelen överviktiga.Oberoende av hur vi mäter folkhälsan kvartstår faktumet att det finns storaskillnader mellan olika samhällsgrupper, mellan män och kvinnor, mellanarbetare och tjänstemän. års forskning visar att ekonomiska ochsociala klyftor i sig utgör ett hot mot folkhälsan. Det händer mycket inomolika organisationer och myndigheter, men vi saknar en samsyn och konkretaförslag till hur man kommer till rätta med dessa ökande folkhälsoproblem.Stockholm den 29 september 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02So334 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So334av , ()Åtgärder mot hörselskadorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder mot hörselskador.MotiveringVarje år drabbas många människor av hörselskador i miljöer med förhöga ljudnivåer. Konserter, diskotek, bio, gym, , motorsport ochsmällare är exempel på några sådana miljöer/aktiviteter. Ca 1,5 miljonersvenskar har någon form av tinnitus. 50 000 svenskar har mycket svårtinnitus som stör deras dagliga liv allvarligt. (Källa: )Musiken på diskotek och pop/rockkonserter framförs vid höga ljudnivåer.Tekniken för högtalaranläggningen har utvecklats så att mycket höga ljudni-våer kan framföras utan att musiken låter sprucken och oren. Flera studier harvisat att ljudnivån höjs successivt vid en konsert eller en diskoteksafton.Ljudnivåerna vid konserter och på diskotek är så höga attdet finns risk för tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar och/ellertinnitus (öronsus) hos åhörarna.Barn utgör en särskild riskgrupp. Hos vuxna innebär resonansen ihörselgången normalt att ljud får en maximal förstärkning vid . Barnhar kortare och smalare hörselgång. Detta kan innebära att den maximalaförstärkningen sker högre upp i diskantområdet där ljudet orsakar skada.Utvecklad teknik finns för att få goda ljudupplevelser utan att höjaljudnivån till skadliga nivåer.I syfte att om möjligt förhindra uppkomsten av hörselskador hos kommun-invånarna kan kommunen införa en policy innebärande att den kommunalanämnd eller förvaltning som upplåter lokal eller markområde för evenemangdär musik förekommer eller som arrangerar ett sådant evenemang ska se tillatt ingen åhörare utsätts för orimligt högt buller.Men vid arrangemang som inte drivs i regi kan ljudnivåernainte regleras genom en sådan policy. Att arbeta med enskilda föreläggandenför varje arrangemang är ett tungrott och komplicerat sätt. Manmåste ha vetskap om alla arrangemang som sker i kommunen och vara säkerpå att föreläggandet riktas mot rätt motpart.Med stöd av 40§ Förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet ochhälsoskydd kan kommun meddela föreskrifter i vissa fall om det behövs föratt hindra att olägenheter för människors hälsa uppkommer i en kommun. Detfinns dock ingen möjlighet att i de lokala föreskrifterna för att skydda männi-skors hälsa och miljön ange högsta tillåtna värde för inomhusbuller i offent-liga och allmänna lokaler.I betonas varje verksamhetsutövares egenansvar för att se tillatt verksamheten inte påverkar hälsa eller miljö. Det skulle vara mereffektfullt och i linje med intentioner om det fanns en möjlighetför kommunerna att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer ioffentliga lokaler alternativt att det fanns en särskild nationell lag medfastställda gränsvärden för ljudnivåer eftersom problemet med högaljudnivåer i offentliga lokaler inte är ett lokalt problem.Stockholm den 3 oktober 2000Ingvar ()()()()
mot · GO02So336 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So336av , ()HögkostnadsskyddFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utreda möjligheten till ett utgiftstaksom täcker de befintliga högkostnadsskydden m.m.MotiveringMånga människor, framför allt de med funktionshinder, har under desenaste åren fått se sin ekonomi försämras. Detta redovisas bland annat ien undersökning om rörelsehindrades ekonomiska situation, som, påinitiativ av , genomfördes avHandikappolitiska utredningsinstitutet viktig orsak till denna utveckling är de allt högre avgifterna för vårdoch olika slag av service. I Bo tryggt - Betala rätt (SOU 1999: 33) redovisashur höga avgifter en enskild funktionshindrad kan tvingas att betala för sinservice. Avgifterna varierar också högst väsentligt mellan kommunerna. Dethandlar om skillnader på i avgifter för sammaservice.Vad som alltmer uppmärksammas är de höga sammantagna avgifterna somden enskilde kan drabbas av. En uppräkning av de viktigaste avgiftsområdenakan se ut som följer:- hemtjänst- kostnader för särskilt boende- färdtjänst- ledsagning- hjälpmedel- utprovning av hjälpmedel- läkemedel- läkarbesök- tandvård- rehabilitering- övrig sjukvårdande behandling.En stor del av medborgarna klarar sig helt från den här sortens kostnader.Andra kommer undan med kostnader som inte når något högkostnadstakeller kanske når taket på en eller två kostnadsområden; det är förmodligenden största gruppen. Slutligen har vi gruppen funktionshindrade, där detfinns de med mycket stora problem och behov. De drabbas hårt av allaavgifter, de kan om det vill sig illa bli tvungna att betala maximalt på allaområden. De som drabbas hårdast lever också på enblygsam pension.Vi anser att det är en fråga om solidaritet att fördela den här sortenskostnader, så att de med de största behoven och de lägsta inkomsterna får sinakostnader märkbart reducerade.Vi föreslår därför att regeringen utreder möjligheten att införa ett stortutgiftstak som täcker de befintliga högkostnadsskydden samt andra utgiftersom kan drabba den enskilde när det gäller de i motionen uppräknadekostnadsområdena. Vi är väl medvetna om att det är olika huvudmän somansvarar för de olika kostnadsområdena. Även den frågan bör lösas inomramen för den utredning vi föreslår. Utredningen bör även komma medförslag om en lämplig nivå på det föreslagna kostnadstaket.Stockholm den 3 oktober 2000Thomas ()()()
mot · GO02So337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So337av , ()Rätten att överklaga biståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla beslut om bistånd med stöd av socialtjänstlagen skallkunna överklagas.Rätten att överklaga beslut om biståndRedan när regeringen föreslog inskränkningar i besvärsrätten möttesförslaget av skarp kritik. Bland kritikerna fanns bland andra Miljöpartietsom ansåg inskränkningen vara oacceptabel och yrkade att beslut fattademed stöd av socialtjänstlagen ska kunna överklagas. Vi hävdade som ettexempel att kostnaden för all tandvård och inte, som regeringen föreslog,endast kostnaden för akut tandvård skulle ingå i försörjningsstödet ochvara möjligt att överklaga genom förvaltningsbesvär. Vi vet att det finnsde som tvingats dra ut tänder för att de inte har haft råd att betalatandvårdskostnaderna eftersom deras kommun inte klassat deras tandvårdsom akuttandvård.De försämrade möjligheterna att överklaga beslut har lett till att desvagaste i samhället, de som lever på marginalen eller där under fått det sämremed den nya socialtjänstlagen, bland annat har missbruksvården blivitnedprioriterad. anser nu att de som söker hjälp på socialbyrånbör återfå sin rätt att överklaga alla beslut om bistånd.Den ensamutredare som regeringen tillsatt för att se över harkommit fram till att restriktionerna i socialtjänstlagen är fel. Hon föreslårattmedborgarna skall ha rätt att överklaga alla kommunala beslut omsocialbidrag och annat bistånd.Vi i glädjer oss över ståndpunkt i frågan ochatt utredaren delar vår uppfattning att rätten att överklaga måste varaoinskränkt. I välkomnar vi de här signalerna och hoppas att de fårgehör. Det är viktigt att vi åter ger de medborgare som behöver samhälletsstöd rätt att överklaga kommunernas beslut om bistånd. Rätten att fåöverklaga ett offentligt fattat beslut är en central fråga i en demokrati. Detäräven viktigt för rättssäkerheten att det finns en annan instans som kan granskaett besluts riktighet.I februari 2000 uttalade socialutskottet att ett kommande förslag på det härområdet bör avvaktas och avstyrkte därmed vår tidigare motion med ettliknande yrkande. Eftersom vi inte vet vad ett kommande förslag kommer attinnebära, föreslår vi åter att alla beslut om bistånd i skallkunnaöverklagas.Stockholm den 3 oktober 2000Thomas ()()()