mot · GO02N268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N268av , ()Ett liberalt alternativ för regionalpolitiken1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om "den djupa regionalpolitiken".2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett underifrånperspektiv skall genomsyra regionalpolitiken.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala skatteutjämningssystemet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tjälsäkring av vägar. beslutar att höja väganslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ansvaret för Gotlandstrafiken överförs från Sjöfartsverkettill . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stomvägnät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om snabbtågsanpassning av järnvägssträckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de regionala flygplatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT- och telekommunikationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att erkänna bilen som en nödvändighet i glesbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reseavdraget och bensinbeskattningen. beslutar att den grundläggande samhällsservicen tryggas i lag.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samverkan för lokal utveckling och tryggad grundservice.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gymnasier och folkhögskolor. begär att regeringen lägger fram förslag till enförsöksverksamhet gällande möjligheten till avskrivning av studiemedel iglesbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder för att skapa fler jobb genom företag.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statliga myndigheters lokalisering.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turismsektorn.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de regionala tillväxtavtalen.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kultur- och fritidsverksamhetens betydelse för landsbygdensutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stödområdena och EU:s regionalpolitiska stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beslutsfattande i regionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbetsmarknadspolitiska medel skall kunna användasfriare.726. beslutar att inrätta en glesbygdsombudsman.27. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling enligt uppställning:28.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 4-11 hänvisade till TU.3 Yrkande 12 hänvisat till SkU.4 Yrkandena 15-17 hänvisade till UbU.5 Yrkande 22 hänvisat till KrU.6 Yrkandena 23 och 24 hänvisade till KU.7 Yrkande 25 hänvisat till AU.3 InledningInför varje årsskifte dyker den upp - befolkningsstatistiken frånStatistiska centralbyrån (SCB). Det finns alltid en del kommuner somökar sin folkmängd medan andra minskar sin. haremellertid allt fler kommuner drabbats av en negativbefolkningsutveckling. Detta beror till stor del på att det föds få barn iSverige, men en del av den negativa befolkningsutvecklingen i enmajoritet av landets kommuner beror också på att många, framföralltungdomar, väljer att lämna sin hembygd och flytta till främststorstadsområdena.Avflyttningen från landsbygden är dock inget nytt. Den har pågått längemen det nya nu är att de låga födelsetalen gör att landsbygden inte bär upp sinbefolkning längre. Detta problem är inte heller något som är unikt för Sverige.Stora delar av dras med låga födelsetal och blir det ingen ändring såkommer flera länders befolkning att minska . måste därför habefolkningsminskningen i tankarna när man planerar sina framtidaförutsättningar så att inte välfärden hotas. Noterbart är att även kommunermed låg arbetslöshet såsom och tappar befolkning.Det finns ett positivt värde för många att bo utanför stadskärnor.En lugn miljö och vacker natur är några faktorer. Det gäller att semöjligheterna av att bo på landsbygden. Alla i är också beroende avvarandra oavsett var man bor. Landsbygdsbon är beroende av stadsbon ochtvärtom och så skall det förbli.Varför flyttar folk från landsbygden? Måste den negativabefolkningsutvecklingen i stora delar av fortgå? Vad kan göras för attbryta den negativa trenden? Är befolkningsomflyttningar det stora problemsom man ofta hävdar i debatten?4 Rörlighet - en liberal grundidéMänniskan är till sin natur nyfiken och vill ständigt prova på nya sakeroch upptäcka nya platser. Därför är människans rätt till fri rörlighet engrundbult i den liberala ideologin. Det kvittar om det gäller rörlighet inomEU, eller inom län och kommun. Människans möjlighet tillrörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och engrundförutsättning för att vardagslivet skall kunna fungera. Tillgång tillbra kommunikationer är därvidlag en viktig förutsättning för att underlättamänniskors rörlighet. Ett bra utbyggt infrastrukturnät i är därfören förutsättning för att man skall kunna bo där man vill, jobba där detfinns jobb och etablera företag där man vill. En dålig infrastruktur får intevara ett hinder när det gäller företagsetableringar.Folkpartiet vill också uppmuntra folk som vill flytta att göra det. Att flyttadit man vill för att få ett jobb man trivs bättre med, för att få en utbildningmed hög kvalitet eller för att få tillgång till en varierad kultur eller unikanaturupplevelser som är av den digniteten att den bara kan ges på vissa platseri landet. Denna typ av flyttrörelser kommer alltid att finnas och skall inte sessom något problem utan snarare som något berikande. En viss givenbefolkningsfördelning kan aldrig vara ett liberalt mål.Vad regionalpolitiken istället bör sträva efter är att skapa förutsättningarför dem som vill bo på landsbygden eller i en mindre tätort att kunna bo kvardär, återvända eller flytta dit. För att det skall kunna bli möjligt måste desomvill bo kvar ha möjlighet att få jobb i sitt närområde. Regionalpolitiken skallinte skapa jobb utan den skall skapa förutsättningar för att företag etablerasoch därmed nya jobb skapas även i Landsbygds/Glesbygdssverige.Regionalpolitiken skall istället stödja den enskilda människan ochhans/hennes möjligheter till att skapa en god livsutveckling och inte lägga nerall kraft på att kommendera fram arbetsplatser.4.1 Den djupa regionalpolitikenSom liberaler anser vi att det är den enskilda människan som skall harätten och makten till beslut över sin vardag. Detta gäller även iregionalpolitiken. Ett allt för centralistiskt beslutsfattande och planeringuppifrån är det som allra minst gagnar en god regionalpolitik. Det ärdärför regionalpolitik genomsyras av ett underifrånperspektivsom tar sin utgångspunkt i den enskilde individen. Vi kan gärna kalladenna del av regionalpolitiken för "den djupa regionalpolitiken" sombygger på människors känslor och tro. Detta till skillnad från den lilla(direkt regionalpolitiskt stöd) och den stora regionalpolitiken (övrigt sompåverkar regionalpolitiken som t.ex. trafik, utbildning m.m.) som mer tarsin utgångspunkt i uppifrånperspektivet4.2 Lokal mobilisering - politikFrån liberalernas sida har vi under mer än talatom behovet av en allmän förändring av regionalpolitiken. Tidigarehandlade det främst om lokaliseringspolitik. Med detta menas att regionalbalans skulle åstadkommas genom att centralt placerade beslutsfattareidentifierade vilka investeringar som var på gång och såg till att dessaförlades till problemdrabbade regioner. Grundtanken var att sysselsättningkunde planeras fram genom myndighetsbeslut.Folkpartiet tror inte på denna typ av regionalpolitik, där beslutenkommenderas fram uppifrån. Vi måste istället gå över till en lokalmobiliseringspolitik från ett underifrånperspektiv där regionalpolitikens måluppnås genom att vi satsar på den enskilda människan och hennes förmåga tillskapande. Varje region har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessa kanendast tas tillvara genom lokala initiativ. Tyngdpunkten ligger idecentralisering, nyetableringar, småföretagens villkor, tillgång tillriskkapitaloch lokal samverkan. Denna politik kan lika väl föras i t.ex.storstadsområdenas s.k. problemförorter.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genompolitiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlätta ochstimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områden sominte i snäv mening brukar kategoriseras som regionalpolitik blir allt viktigare.Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därför är kommunikationerväsentliga. Utbildning och forskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir ocksåviktiga ingredienser. En allmän politik som underlättar små- ochnyföretagande är av central betydelse.Folkpartiet liberalernas politik för att förverkliga målet att öka denenskildes möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort sammanfaller därförmed huvudinriktningen på vår politik - en politik för mänsklig växt.En avgörande faktor för möjligheterna till god samhällsservice ochutveckling runt om i utgör det kommunala skatteutjämningssystemet.Dagens system präglas av allt för många brister oavsett om det gäller enlandsbygdskommun eller en storstadskommun. Det kommunalaskatteutjämningssystemet måste därför förbättras på en rad punkter.5 FörslagenDet är viktigt att de insatser som görs för att skapa en bra regionalpolitikpräglas av realism och en riktig verklighetsbakgrund. idéerom en lokal mobiliseringspolitik passar då bättre än den traditionellalokaliseringspolitiken som i sin konstruktion är utformad till att inte blilyckad. Det regionalpolitiska stödet är dessutom alldeles för utsmetatidag. Skall det regionalpolitiska stödet finnas så måste det koncentrerastill de mest utsatta områdena.Folkpartiet har länge ansett att de direkta selektiva regionalpolitiska stödenmåste koncentreras till de områden där de haft effekt. Vi menar att det iställetär bättre om satsningar görs generellt i hela på främst ett bättreklimatför företagare men också på satsningar inom kommunikations-, utbildnings-och kulturområdena.6 Bra kommunikationer för ett rundareSverigeVi har varit inne på det redan tidigare men det tål att upprepas: utanfungerade kommunikationer kan aldrig hela få en positivutveckling. Detta är en grundbult i regionalpolitiken. Därför måstesatsningar göras på kommunikationssektorn. Vi tror här att det främst ärsatsningar på vägar och IT-teknik som måste göras, kompletterat medjärnvägssatsningar i vissa landsdelar.Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet attråvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och därmed rädda jobbpå landsbygden. Här måste vi nämna skogsindustrin i första hand. Det ärdärför viktigt att vägnätet tjälsäkras så att t ex inte skogsindustrin drabbasavavbrott i sin produktion på dåliga vägar. anser att väganslagetmåste höjas. Regeringen måste dessutom upprätta en tioårsplan förväginvesteringar. Målsättningen för denna ska vara att samtliga allmännavägar i hela landet ska hållas öppna och farbara under alla delar av året. Detär också viktigt att kommunerna på sina vägnät håller en sådan standard attinte en bygds utveckling hotas. Vägnätet är av stor betydelse också för attboende på lands- och glesbygd oftast inte har samma valfrihet i valet avkommunikationssätt som de boende i större tätorter har.En "väg" som inte får glömmas bort är bra färjekommunikationer tillGotland. Här har staten huvudansvaret för att en god bastrafik kanupprätthållas. Vi anser att ansvaret för denna färjetrafik bör flyttas frånSjöfartsverket till för att tydligare peka på färjelinjens betydelsesom "väg".Folkpartiet anser att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar avhög kvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 måstegenomföras. Den nuvarande regeringen har övergett denna plan genomsuccessiva neddragningar här och där, vilket har inneburit att hela landet harfått ett sämre vägnät. Även på järnvägssidan är det av stor vikt att ett stomnätav hög kvalitet kan upprätthållas. Det är viktigt att fler järnvägssträckorsnabbtågsanpassas för att "krympa landet". På många håll kan bättreregionala tågförbindelser öka pendlingsutrymmet för de boende så att det istörre grad blir möjligt att bo på en ort och pendla till en annan. Enmotsättning som ligger inbyggd i snabbtågssatsningar på landsbygden är attmånga orter inte kan få tågstopp när det är fråga om snabbtåg. Här måste deregionala tågen kom-plettera.På många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för mångamindre orter i deras kontakt med övriga . anser att dessamindre flygplatser också har stor betydelse och måste ges ett visststatligt stöd för att kunna överleva, framförallt då i inland.IT-kommunikationer är framtiden för och dess landsbygd. GodaIT-kommunikationer kan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb pålandsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt ochkraftfullt IT-nät i hela landet. Just nu är det utbyggnaden av fiberkabel förbl.a. bättre bredbandsuppkoppling som är aktuell. Det är inte säkert att det ärdenna teknik som är den bästa i hela landet. kan det vara någonannan teknik som kommer att dominera då den tekniska utvecklingen på IT-området snurrar allt snabbare. Vi kan se att nästa generationsmobiltelefoner gör det möjligt att vara ständigt "uppkopplad". Därför skall viidag inte lägga ner offentliga resurser på att bygga ut något som vi inte vet omdet är hållbart om . uppfattning är därför att det iförstahand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Stat ochkommun bör endast gå in på denna marknad för att garantera att utbyggnadennår ut till samma kostnad och i rätt tid till dem på landsbygden/glesbygdensom behöver den för att kunna etablera verksamhet. Det viktigaste är att se tillså att alla kan få tillgång till IT-uppkoppling till samma kostnad oavsettbostadsort.Men också de vanliga telekommunikationerna måste diskuteras. Det ärviktigt att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång tilltelefoni till rimliga priser. Ett särskilt problem i glesbygden är den mängd avriktnummerområden som finns. har en boende tvingats att ringa genomett par riktnummerområden för att nå sitt kommunalkontor och därmeddebiterats rikssamtalstaxa. Glädjande nog har flera telebolag, med ispetsen, valt att införa en enhetstaxa och avskaffa rikssamtalen, vilketnaturligtvis är positivt. Enhetligare taxor inom kommunikationsområdet ärönskvärt på fler områden. En riktnummerreform bör genomföras så att antaletriktnummer minskar. Infrastrukturen skall vara rättvis både i kvalitet ochkostnad för brukarna i hela landet.6.1 BilkostnaderBil är en nödvändighet för många i både i staden och pålandsbygden. Bilen måste erkännas som en nödvändighet för glesbygden.Under det senaste året har bensinpriset stigit till nya rekordnivåer p.g.a.att OPEC-länderna lyckats begränsa sin oljeproduktion. Det högabensinpriset slår extra hårt mot landsbygden där många är beroende avbilen för sina arbets- och serviceresor. Vi förslår att reseavdraget ändrasså att det följer prisutvecklingen som det bör breddas. Transporttill och från barntillsyn bör inräknas i avdraget.Systemet för bensinbeskattning bör ändras så att höjningar avvärldsmarknadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högrebensinskatt.Det bör dessutom bli bättre konkurrens på bensinmarknaden i Sverige.Marknaden kännetecknas av ett oligopol och bensinpriset rensat frånstatliga pålagor ligger avsevärt högre i än i EU-snittet. Här börkonkurrenslagen skärpas för att skapa bättre konkurrens.7 Trygga de grundläggandeservicefunktionernaDet är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för kärnverksamheten i helaSverige. Allt oftare lämnas det rapporter om att postservice, apotek, polisoch rättsmyndigheter dras in eller läggs ner. Denna utveckling är intetillfredsställande och den sker i hela landet såväl ilandsbygden/glesbygden som i förorter till storstäderna. Utan ettgrundläggande serviceutbud blir det svårare för privata företag attöverleva och därmed hotas en hel bygd på sikt.Även kommunernas ansvar för den offentliga grundservicen måste lyftas.På detta område gäller det främst att se till så att en god skola finns även utepå landsbygden. Det är viktigt att byskolorna skall få finnas kvar. Inomäldreomsorgens område är det viktigt att säkra en god hemtjänst så att deäldre kan bo kvar i sitt hem så länge som möjligt.Vi vill föreslå att ett särskilt anslag inrättas i statsbudgeten för "upp-handling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsattaområden". Ett sådant anslag finns för den postala verksamhetenmen det bör omfatta fler områden. Upphandlingen bör göras regionalt med deregionala beslutsorganen som huvudman. Vi ser gärna att det är privataentreprenörer som får sköta den upphandlade verksamheten. Dengrundläggande samhällsservicen bör dessutom tryggas i lag.7.1 Samverkan för lokal utveckling och tryggadgrundserviceEn viktig väg att nå lokal mobilisering är samverkan och samordning. prövas nya former för att samordna servicen på landsbygden. Detinnebär t.ex. att statliga verk och myndigheter som post,arbetsförmedling, lokalkontor för länsstyrelse och samverkar medkommunen, så att både personal- och lokalkostnader kan pressas. Intesällan handlar det om att finna smidiga och informella lösningar för attkunna säkerställa en god service. Det är viktigt att sådana förslaguppmuntras och prövas, och inte kvävs av byråkratiskt tänkande. Ävenhär är det av yttersta vikt att man beaktar ett underifrånperspektiv närdenna typ av service utvecklas. Det får aldrig bli så att samverkankommenderas fram uppifrån. Beslut om lokalsamverkan får aldrig hindrasav ett stelt regelverk. Det måste istället kännetecknas av flexibilitet ochmångfald.I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av denoffentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för attsäkerställa service. Till exempel bör det bli regel att statliga myndighetermåste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte attutröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar den att bli centralför fler serviceslag. Biblioteksverksamhet, post- och apoteksärenden ärexempel på service som sköts via butiken. En positiv effekt av att inrymmadessa verksamheter i butiken är att tillgängligheten ökar genom att butikenoftast har betydligt längre öppettider än den offentliga institutionen.Ibland hävdas det att reformer av den offentliga sektorn - innefattandedecentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde - främstskulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man har flera skolor,daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ett felaktigtsynsätt.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels föratt den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor på landsbygden, delsför att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar närtryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationer finnsen stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styraverksamheternas utformning.8 UtbildningsområdetUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att en regionskall kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer attbehöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik ochkunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen påexportmarknaden kräver dessutom att våra exportprodukter innehåller enhög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste högreutbildning bli tillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss enhögre allmänkompetens än genomsnittet i vår omvärld. Tid och plats ärde begränsande faktorerna i sammanhanget. Distansutbildning ochutlokaliserad högskoleutbildning kan ge fler människor tillgång till högreutbildning, vidareutbildning och fortbildning även på småorter. Medel förmerkostnader måste följa de utlokaliserade högskoleplatserna.8.1 Högre utbildningAv speciell vikt för landsbygden är att universiteten/högskolorna tar sittansvar för distansundervisning. Att etablera en god distansundervisningsom kräver en egen metodik är en krävande uppgift. Dessutom måstebristen på daglig direktkontakt med lärare kompenseras genom en högkvalitet på den teknik man använder liksom läromedlen, veckoslutsmöten,snabba lärarreaktioner, resurser för resor m.m.En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos denhögskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälp av teknikkan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk,internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. En möjlighet äratt första året i många ämnen, , kan ges via distansmetodik inomhögskolan. Det är viktigt att utlokalisering av utbildning inte medför attkvaliteten i utbildningen försämras.De regionala högskolornas och universitetens roll för att skapa en regionalbalans är av största vikt. har i sitt budgetalternativ avsatt mermedel än regeringen för att stödja de lokala universiteten/högskolorna. Det ärdock viktigt att forskningsmöjligheter ges på ett acceptabelt sätt på dehögskolor som får universitetsstatus. Vi vill här även peka på att det inte ärgivet att det är staten som skall vara huvudman för dem . En annanlämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen.För att de regionala högskolorna/universiteten skall nå framgång är detviktigt att utbildningen som erbjuds omfattar det ungdomar vill läsa. Påsenare tid har det kommit allt fler signaler att myndigheternas uppfattning omvilken utbildning som skall erbjudas inte stämmer överens med vad ungdomarönskar läsa på högskolan. Risk finns då för att ungdomarna söker sig till ettstörre universitet som kan erbjuda den önskade utbildningen. Konkurrens frånuniversitet utomlands får man heller inte bortse ifrån.Bara det faktum att en högskola eller universitet finns i en region innebärinte med automatik att det blir fler jobb och företag. Det måste också finnasen god miljö för företagsetableringar i omgivningen för att detta skall blimöjligt. Organ som ser till så att samverkan mellan näringsliv och högskolakan intensifieras måste få finnas kvar.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. Närsamverkan råder mellan ortens företagare, , komvux,gymnasieskolan och högskolan ökar regionen som helhet sin kompetensgenom att invånarna stärker och moderniserar sina kunskaper.8.2 Gymnasium och folkhögskolorEtt flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Attalla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, ärdärför ett viktigt mål. Genom den snabba utbyggnaden avgymnasieskolan som skett har kommit ettstort steg närmare detta mål. Men fortfarande saknas en flexibel och välutvecklad lärlingsutbildning.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl.a. underlättaför landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmastegymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungerasom en allmän kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande samtför näringslivet.Statens skolor för vuxna och privata aktörer kan i samverkan medgymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger enmångfald av kurser och kompletteringar och behörighet tilluniversitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara denbegåvningsreserv som finns, inte minst i glesbygden.