mot · GO02T211 · 2000-10-05 00:00:00 — Vi välkomnar därförKonkurrensverkets granskning av SAS och som inletts nu underhösten.Det vore bra om fler lågprisflygbolag etablerar sig i ochdärigenom kan sätta press på biljettpriserna. Det är också viktigt attLuftfartsverket inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start-och landningstider till SAS, s.k. slots. Vi föreslår därför att en handel medslots införs på flygplats.12.1 Flygplatskapaciteten i länEnligt tidigare beslut skall stängas . Förnärvarande pågår ett arbete inom rörande framtidaflygplatslägen i regionen. Det gäller här att regeringen fattar beslut eftersamråd med berörda kommuner samt att denna fråga inte dras i långbänk.Folkpartiet är av den uppfattningen att flygkapaciteten i länmåste öka.12.2 De regionala flygplatsernaPå många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för mångamindre orter i deras kontakt med övriga . anser attdessa mindre flygplatser också har stor betydelse och måsteges ett visst statligt stöd för att kunna överleva. Framförallt då i Norrlandsinland.13 SjötransporterUr historisk synvinkel har sjöfarten varit av stor betydelse för vårt landsutveckling. Innan vägnät och järnvägsnät var utbyggda så var sjöfartendet helt dominerande transportsättet. har en rad andrakommunikationsmedel tillkommit men sjöfarten finns kvar och kommeräven att spela en stor roll för våra utrikesförbindelser bl.a. motbakgrund av den europeiska integrationen. Sjöfarten är den transportgrensom transporterar mest av den svenska produktionen.Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll. Dels från europeiskarederier, t.ex. har och statliga stöd, dels från och andraÖstländer som har låga bemanningskostnader. För att möta denna problematikmåste svensk sjöfart konkurrera med andra metoder såsom säkerhet,effektivitet, kvalitet m.m. Att avhjälpa hoten mot den svenska sjöfarten medbreda industristöd är ekonomiskt omöjligt och en stor otjänst både motbranschen själv och näringspolitiken i stort. Mot denna bakgrund anserFolkpartiet att det s.k. rederistödet skall avvecklas med början år 2000.Ett nytt problem som dykt upp är de nya hoten mot den svenskafärjesjöfarten. har infört ett nytt system där de anställda på färjornafår ut en nettolön utan att sedan behöva betala någon skatt. Detta systemmedför att danskflaggade färjor får en klar konkurrensfördel jämfört med desvenska. Görs inget från svensk sida riskerar hela färjenäringen attslås ut. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en ny stödform försjöfarten kommer att införas . välkomnar att en nystödform kommer att införas men den borde ha införts . Risken är storatt flera färjor kommer att flaggas ut innan år 2002.Dessutom bör regeringen överväga om EU:s sjöfartspolitik motiverarandra åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraftoch därmed förhindra fortsatt utflaggning.Andra åtgärder måste också vidtas. Bl.a. måste stuverimonopoletavvecklas. bör säga upp och avvecklastuverimonopolet . En företagspolitik i linje med om flerjobb genom företag skulle också på ett positivt sätt förbättra sjöfartensvillkor.13.1 Sjöfarten, miljön och säkerhetenSjöfarten har stor potential att vara det verkligt miljövänligatransportalternativet. Men fartygstrafikens luftföroreningar måste dåuppmärksammas bättre. Nya bränslen och katalysatorrening krävs och hardelvis kommit. Regeringen bör även driva denna fråga inom EU.Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten.Sjöfartsinspektionen måste ha ett sådant uppdrag att övervakning och åtgärderkan ske effektivt, och att fartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivåsom för andra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal, passagerare och urmiljösynpunkt för gods.Sverige bör vara pådrivande i att skapa förutsättningar för internationelltövervakad konkurrens, ökad standardisering av säkerhet och miljö samtkredit- och sjövärdighet. Regeringen bör pröva möjligheten att vinna ökatgehör för detta inom EU, då EU:s internationella handel genererar en stor delav fartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt för allt tonnage.Detta skulle också säkerställa rimliga arbetsvillkor och god arbetsmiljö förombordanställd personal från alla länder.Sjöfart är speciellt för bulktransporter en miljömässig och ekonomiskteffektiv transportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart underförutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Dettagäller särskilt inlandshamnar, framförallt i och därsjötransporter utgör ett attraktivt och säkert alternativ jämfört med järnvägs-och lastbilstransport. är inte främmande att genom en annorlundakommunal hamnpolitik och en annan avgiftssättning främja sjötrafiken iVänern och Mälaren.14 Bra vägar - en förutsättning för helaSveriges utvecklingDet är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet attråvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och därmed räddajobb på landsbygden. Här måste vi nämna skogsindustrin i första hand.Det är därför viktigt att vägnätet tjälsäkras så att t.ex. inte skogsindustrindrabbas av avbrott i sin produktion på dåliga vägar. anser attväganslaget måste höjas och vi föreslår det i vårt budgetalternativ för år2001. Det är också viktigt att kommunerna på sina vägnät håller en sådanstandard att inte en bygds utveckling hotas. Vägnätet är av stor betydelseockså för att boende på lands- och glesbygd oftast inte har sammavalfrihet i valet av kommunikationssätt som de boende i större tätorterhar.En "väg" som inte får glömmas bort är bra färjekommunikationer tillGotland. Här har staten huvudansvaret för att en god bastrafik kanupprätthållas. Vi anser att ansvaret för denna färjetrafik bör flyttas frånSjöfartsverket till för att tydligare peka på färjelinjens betydelsesom "väg".Folkpartiet anser att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar avhög kvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 måstegenomföras. Den nuvarande regeringen har övergett denna plan genomsuccessiva neddragningar här och där, vilket har inneburit att hela landet harfått ett sämre vägnät.14.1 Specifika vägprojektDet finns vissa vägprojekt som mer än andra har stor betydelse för om deblir genomförda eftersom de kan vidga flaskhalsar i trafiksystemen ochbidra till ökad trafiksäkerhet. Utan att gå in på för många detaljer vill vipeka ut några angelägna vägprojekt som bör bli genomförda, fastvi vet att några av dem är på gång. Dessa är:- sträckan . Vägen bör gesmotorvägsstandard på hela sin sträckning. Det är väsentligt att ävenförbifarten förbi tas in i planen.- Det måste vidare bli motorväg på hela sträckan mellan ochStockholm. förespråkar att RV40 från överJönköping blir huvudvägen med motorvägsstandard. Detta utesluter dockinte att E20 genom framförallt får en kraftig upprustning.- måste byggas ut till motorväg genom hela . Dennautbyggnad är inte minst viktig ur ett trafiksäkerhetsperspektiv.- RV73 bör få en standardhöjning på sträckan mellan ochNynäshamn. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av den allt merökande Gotlandstrafiken.? RV 45 () bör ges status av . Detta kostar intemycket att genomföra. Med en sådan uppgradering skulle vägen få ökadbetydelse i framförallt ett turistperspektiv och det skulle medföra uppsvingi många branscher längs vägens sträckning.Naturligtvis kan listan på väginvesteringar göras mycket lång. Det finnsallt för många angelägna projekt.14.2 de enskilda vägarnaFolkpartiet vill värna om det enskilda vägnätet. Man kan med fog påståatt utan bra enskilda vägar så stannar . De enskilda vägarna är avstor betydelse för näringslivet, människors möjlighet till bosättning,möjlighet till friluftsliv och rekreation m.m. Minskade resurser till detenskilda vägnätet leder därför snabbt till betydande negativakonsekvenser inte bara för glesbygden utan för landet i dess helhet.14.3 Privatfinansierad infrastruktur för konkurrensoch mångfaldI nuvarande statsfinansiella läge, där staten inte har tillräckliga resurser attbekosta alla nödvändiga infrastrukturinvesteringar, är det viktigt att finnaalternativa finansieringsformer. I har så skett vad gällerArlandabanan och Öresundsförbindelsen.Folkpartiet har i motionerat om att denna typ av inve-steringar skall kunna förekomma på flera aktuella infrastrukturprojekt. Ensammanfattande beteckning på denna typ av finansieringslösning är PPP,Public Private Partnership. Finansieringen av PPP-projekt kan ske antingengenom att nyttjarna, trafikanterna, erlägger avgifter eller att staten genomvägverket "hyr" anläggningarna eller en kombination av dessa bäggefinansieringar. Projekt som vi framförallt anser vara intressanta för framtidaPPP-projekt är trafiklösningar i eller kring våra storstäder.Regeringen har ett flertal gånger flaggat för att man är villig att genomföraPPP-projekt men vi har tyvärr sett alldeles för lite av det . I årets budgethar skrivningarna om PPP utgått, säkerligen efter påtryckningar från de s.k.stödpartierna.14.4 Lös trafikkaoset i storstadsområdena!En annan avgörande förutsättning för en uthållig och balanserad tillväxt avjobb och företagande är att trafikfrågorna kan få en lösning i främstStockholmsregionen. Staten, i skepnad av den socialdemokratiska regeringen,spräckte den överenskommelse som tidigare fanns. Det fanns många stelbentainslag i den tidigare som endast till dels genomförts.Vad som behövs är en ny storstadsöverenskommelse, där lokala, regionalaoch statliga aktörer lägger politisk prestige åt sidan och samverkar förSveriges bästa. En sådan behöver också en hållbar finansiering.Folkpartiet föreslår en satsning på , , somtillsammans med ordinarie anslag till och så kallad PPP-finansiering kan få fart på infrastrukturinvesteringarna i ochGöteborg.I första hand måste bygget av i komma igång.Det finns en bred politisk enighet i regionen om att den behövs. Att få dentunga trafiken från att gå ut ur staden under jord skulle lösa bådemiljö- och trafikproblem. Exakt samma problem med trafik till och frånhamnen gäller i Göteborg.Folkpartiet föreslår att staten tillsammans med partiföreträdare förregionen och det privata näringslivet träffar en uppgörelse om ett antalinfrastrukturinvesteringar . Förutom menarfolkpartiet att exempelvis "Tredje spåret" i och en nyälvförbindelse i är nödvändiga för att förbättra trafiksituationen iregionerna. Dessutom är en utbyggnad av önskvärd.15 IT och telekommunikationIT-kommunikationer är framtiden för och dess landsbygd. GodaIT-kommunikationer kan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb pålandsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt ochkraftfullt IT-nät i hela landet. Just nu är det utbyggnaden av fiberkabel förbl.a. bättre bredbandsuppkoppling som är aktuell. Det är inte säkert att detär denna teknik som är den bästa i hela landet. kan det varanågon annan teknik som kommer att dominera då den tekniskautvecklingen på IT-området snurrar allt snabbare. Därför skall vi intelägga ner offentliga resurser på att bygga ut något som vi inte vet om detär hållbart om . uppfattning är därför att det i förstahand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Statoch kommun bör endast gå in på denna marknad för att garantera attutbyggnaden når ut till samma kostnad och i rätt tid till dem ilandsbygd/glesbygd som behöver den för att kunna etablera verksamhet.Det viktigaste är att se till så att alla kan få tillgång till IT-uppkopplingtillsamma kostnad oavsett bostadsort.Men också de vanliga telekommunikationerna måste diskuteras. Det ärviktigt att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång tilltelefoni till rimliga priser. Ett särskilt problem i glesbygden är den mängd avriktnummerområden som finns. har en boende tvingats att ringa genomett par riktnummerområden för att nå sitt kommunalkontor och därmeddebiterats rikssamtalstaxa. Glädjande nog har flera telebolag, med ispetsen, valt att införa en enhetstaxa och avskaffa rikssamtalen, vilketnaturligtvis är positivt. Enhetligare taxor inom kommunikationsområdet ärönskvärt på fler områden. En riktnummerreform bör genomföras så att antaletriktnummer minskar. Infrastrukturen skall vara rättvis både i kvalitet ochkostnad för brukarna i hela landet.För mer om IT hänvisar vi till vår separata IT-motion.16 Låt postkontoren få levaDet är glädjande att postmarknaden nu allt mer präglas av avreglering ochkonkurrens. På många orter finns nu flera aktörer som delar ut ochdistribuerar post. Detta är positivt. anser att det är viktigt attpostlagen följs noga även på den avreglerade postmarknaden så att enpost- och kassaservice kan upprätthållas i hela landet. Vi tar kraftfulltavstånd från Posten AB:s förslag om att samtliga stationära postkontor iSverige skall avvecklas . Försvinner de stationära postkontoren ärdetta ett dråpslag för många orter i då det ytterligare utarmar denoffentliga servicen. Det räcker inte att man flyttar postservicen till enbutik eller bensinmack då detta vid många tillfällen kan vara det förstasteget mot en total nedläggning.Det finns dessutom många oklarheter med vad som händer med delar avservicen om samtliga postkontor läggs ner. Det finns många, t.ex. äldre, sominte har tillgång till Internet och som därmed inte kan sköta sina postaffärerden vägen. Frågor om vad som skall hända med poströstning m.m. är ocksåolösta.17 AnslagsfrågorFolkpartiet yrkade i sin partimotion i samband med vårpropositionen2000 att ramen för utgiftsområdet skulle minskas med 355 miljonerkronor för . Utgiftsminskningen skall genomföras så attbesparingarna görs på anslagen till samt på byråkratin inomVäg- och Banverken. Dessutom kräver vi att rederistödet börjar avvecklasår 2000. Till detta kommer dock att vi föreslår kraftigt höjda väganslag.Totalt vill vi satsa 1 750 miljoner mer på vägarna än regeringen. Dessamedel skall användas både till en generell höjning av väganslagen samttill det speciella paket som vi föreslagit för infrastrukturlösningar istorstadsområdena. Besparingarna framgår av tabellen ovan.Stockholm den 3 oktober 2000Kenth Skårvik (fp)()()