ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So261 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So261av , (-m)Fostrets förmåga att känna smärtaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas med uppgift att utröna vad enabort innebär för smärtupplevelser för fostret och vad resultatet bör få förkonsekvenser.Motiv för våra förslagMer och mer vetenskapliga fakta tycks visa att fostret är en mycket merkännande och medveten liten krabat än vad vi trott. Alldelesnyligen uppmärksammades detta av författarna till artikeln Fetal pain andstress, (kapitel 11 i Pain in Neonates, 2nd Revised and and , Vol 10 - Edited by K.J.S.Anand, B.J. (c) 2000, . ).I slutet av artikeln förordar författarna annat att smärtlindring ges till vid medicinska/kirurgiska ingreppfrån vecka tolv, eftersom det finns en möjlighet till smärtupplevelser fråndenna tidpunkt i graviditeten.De vetenskapliga avhandlingar de bygger sin text på visar att de delar avnervsystemet och hjärnan som är nödvändiga för att uppleva smärta börjarutvecklas från tionde graviditetsveckan och fullbordar sin utveckling under24-28:e graviditetsveckan. Bland de aktiviteter som kan vara potentielltsmärtsamma eller stressande (painful and stressful) för fostret räknar de bådaförfattarna upp sena aborter.Förslag om att ge smärtlindring till fostret vidabortSedan länge finns det forskare som hävdar att fostret måste smärtlindrasvid abort. Enligt professor , Queen Charlotte-sjukhuset iLondon, får fostret inte del av den narkos eller de smärtstillande medelsom ges till kvinnan under aborten, utan fostret tvingas genomgå abortenutan någon som helst smärtnedsättning. (Se exempelvis Fisk, , etal. "Fetal Plasma Cortisol and B-endorphin Response to IntrauterineNeedling", , Vol. 344, , s 77). Särskilt smärtsam tordeabort med vakuumaspiration vara för det obedövade fostret. Efter 15:egraviditetsveckan sker aborten genom att man ger ett värkframkallandemedel, vanligen ett prostaglandinpreparat. Men då sammandragningarofta blir kraftigare än under en förlossning och fostret är mindre utvecklatän vid en förlossning torde även denna metod orsaka fostret avsevärdasmärtor. Mot bakgrund av detta har professor föreslagit attfostret skall ges smärtlindring vid abort. Andra menar att fostret intebehöver någon smärtlindring då de får del av den narkos och desmärtstillande medel som ges till kvinnan som genomgår aborten.UtredningMed anledning av de medicinska framstegen kring vetskapen om fostretsförmåga att uppleva smärta och med anledning av diskrepansen i fråganhuruvida fostret får del av den narkos eller de smärtstillande medel somges till kvinnan under aborten, bör en utredning tillsättas med uppgift attutröna vad en abort innebär i smärthänseende för fostret och vad resultatetbör få för konsekvenser.Stockholm den 30 september 2000Lennart ()()
mot · GO02So262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So262av , (-m)Utredning om tonårsaborterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas med uppgift att belysatonårsaborternas ökning från så många infallsvinklar som möjligt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör få i uppdrag att skyndsamt utarbetaen arbetsplan för hur antalet tonårsaborter skall minska och att denuppföljande forskningen även i fortsättningen bör få ökade resurser.Tonårsaborterna ökar för fjärde året i radStatistisk från , EpC, rörandeantalet aborter visade att det totala antalet aborterminskade något till cirka 30 700, jämfört med 31 008 under1998. Minskningen innebär en sänkning av antalet aborter per 1 000kvinnor (aborttalet) med knappt en procent. Det är emellertid viktigt attuppmärksamma att denna nedgång enbart har skett i åldersgrupperna . Bland tonåringarna har tvärtom aborterna ökat med tre procentjämfört med 1998.Statistiken från EpC visar att 1999 var det somtonårsaborterna ökade och att det är bland de yngre tonåringarnasom ökningen är störst. 1995 utfördes 4 195 aborter, vilket gav ett aborttal på17/1000: 1999 var siffran 4 672 och aborttalet 19/1000. Detta innebär attsedan 1995 har antalet tonårsaborter ökat med . Ökningenfrån aborttalet 17/1000 till 19/1000 är likaså den mycket påtaglig.En fråga som väcks inför dessa siffror är om de endast visar på enövergående trend eller om de visar på en fortsatt trend av ett ökande antaltonårsaborter. Efter att tonårsaborterna har ökat är det nu högtidatt riksdag, regering och myndigheter såsom tar frågan på allvar och öronmärker resurser för att antalettonårsaborter istället ska minska. Situationen är mycket allvarlig och ärinte tid att vänta på att ett trendbrott ska komma av sig själv.Frågorna bör besvaras av en utredningMed stor skyndsamhet behöver en utredning tillsättas med ansvar attutröna vilka faktorer som bidrar till att antalet tonårsaborter ökar ochvilka åtgärder som behöver vidtagas för att minska desamma.Utredningen bör även undersöka hur de unga kvinnor som genomgåttabort mår och hur de blivit bemötta efter konstaterad graviditet med tankepå de val de har möjlighet att fatta. Vad har de olika valen inneburit för deunga? Dessutom bör undersökas vilken roll olika ungdomsorganisationerintar och hur deras roll kan stärkas i abortförebyggande,sexualupplysande och stödgivande hänseende.Frågan är emellertid av så allvarlig art att även forskningen kringtonårsaborternas olika aspekter även framöver bör få ökade resurser.Dessutom bör , som har det övergripande ansvaret förabortförebyggande verksamhet, skyndsamt presentera en arbetsplan för hurantalet tonårsaborter kan minska.Stockholm den 30 september 2000Lennart ()()
mot · GO02So263 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So263av , ()Kliniska prövningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utvärderingar av etablerade behandlingsformer.MotiveringDet pågår en snabb utveckling inom medicinen. Vår kunskap om ochförståelse av olika sjukdomstillstånd ökar snabbt och det utvecklasständigt nya behandlingsmetoder och nya läkemedel. Det är en viktiguppgift att kritiskt värdera dessa nya behandlingsmetoder.Vid utprövning av nya läkemedel är säkerhetskraven, med rätta, höga ochprövningsverksamheten är noga reglerad. Detta har bidragit till attkostnaderna för att utveckla ett nytt läkemedel numera är utomordentligthöga. Enbart kostnaden för en enskild läkemedelsprövning belöper sig oftastpå fler- eller mångmiljonbelopp. finansieras kliniska prövningar avläkemedel nästan uteslutande av läkemedelsindustrin. Detta innebär också attinitiativet till olika prövningar nästan uteslutande kommer frånläkemedelsindustrin. Inom läkemedelsindustrin finns också en hög kompetensinom området, och de prövningar man genomför är oftast av mycket högkvalité. Men de jämförelser som görs och de frågeställningar som bearbetas idessa av läkemedelsindustrin finansierade prövningar, är naturligtvis i linjemed finansiärernas intressen. Med nuvarande finansieringssystem torde detvara mycket svårt att genomföra en större klinisk prövning som syftar till attvisa att en enkel billig behandlingsmetod kan vara säkrare och effektivare änett etablerat dyrt läkemedel. Det är också mycket svårt att åstadkommajämförelser mellan två läkemedel från två olika företag, om företagensintressen inte skulle sammanfalla.Av ovanstående skäl finns det ett tydligt behov av att få fram ett sätt attfinansiera stora, oberoende läkemedelsprövningar, där initiativet tillprövningarna kommer från representanter för sjukvården och inte frånindustrin. Genererade medel skulle kunna användas för att finansiera ettnätverk lett av kvalificerade forskare, som får till uppgift att vetenskapligtutvärdera etablerade behandlingsformer inom ett visst område. Betonas böratt ett sådant nätverks uppgift inte skall vara att utveckla nyabehandlingsmetoder. Redan nu pågår en omfattande forskningsverksamhet,finansierad från många olika källor, syftande till att utveckla nyabehandlingsmetoder. Avsikten med förslaget är istället att skapa möjlighet attgöra oberoende prövningar och jämförelser av redan etableradebehandlingsformer med fokus på frågeställningar som reflekterar sjukvårdensoch patienternas behov.Stockholm den 2 oktober 2000Fanny ()
mot · GO02So265 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So265av , ()BenskörhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förebyggande åtgärder mot osteoporos.Motiv för vårt förslagSom en tyst och smygande epidemi och ett stort och ökande hot motfolkhälsan, betecknar experterna sjukdomen osteoporos eller benskörhet.Varje år inträffar i cirka 70.000 benskörhetsfrakturer och risken attdrabbas har tredubblats . Varannan kvinna och var fjärde manöver får i livet en fraktur som är relaterad till benskörhetoch man räknar med att ungefär 800.000 svenskar befinner sig i riskzonen.Sverige toppar statistiken för höftfrakturer tätt följt av Norge.Orsakerna till benskörhet är bl.a. befolkningens ökade livslängd, att vi röross allt mindre och har stillasittande jobb, att våra barn och ungdomar harfärre gymnastiklektioner, att somliga skolor inte serverar mjölk till maten -allt detta tillsammans med rökning är till men för skelettet.Vi borde nu med alla medel förhindra att fler och fler utsätts för detlidande och de funktionsnedsättningar med stora behov av hjälp, sombenskörhetsfrakturer medför. Vi kan inte längre underlåta att på allvar satsabåde på det förebyggande arbetet i första hand för barn och ungdom ochsedan se till att man inom vårdsektorn diagnostiserar och behandlar. Det finnsbilliga och enkla metoder för bentäthetsmätning. Det borde vara likasjälvklart att mäta bentäthet som blodtryck vid hälsokontrollerna. Och ärskadan redan skedd går den att behandla.Allt färre svenskar skall också försörja allt fler och därmedbetala vården. Om inget görs nu kan benskörhet enligt sakkunniga läkareutvecklas till en gökunge som tränger undan andra samhällsbehov.Stockholm den 2 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02So266 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So266av , ()TonårsaborterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att minska antalet tonårsaborter.Motiv för vårt förslagEnligt statistik över antalet aborter första halvåret 1999ökade antalet tonårsaborter . Trenden var inteny, även 1997-1998 ökade tonårsaborterna , medanantalet aborter över lag minskade lika mycket. Om man utgår från år 1995så har antalet aborter bland tonåringar ökat med drygt nio procent.Även om uppgifter framkommit att ökningstendensen brutits, inger dagensnivå oro vad gäller antalet tonårsaborter.Man har anledning att ställa frågan: Varför så många aborter blandtonåringar? är det angeläget att målsättningen måste vara ett starktminskat antal aborter även bland tonåringar.Vi anser att arbetet med information och andra förebyggande åtgärderytterligare bör öka bland tonåringarna i syfte att nedbringa antalet aborteräven i denna åldersgrupp.Stockholm den 1 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02So267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So267av , Per (m)AlkohollagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att upphäva 6 kap. 9 § första stycket alkohollagen.Motiv för mitt förslagAv alkohollagen 6 kap. 9 § första stycket framgår att man påserveringsställe där serveringstillstånd gäller inte får låta gästerna drickaandra alkoholdrycker än sådana som har serverats i enlighet medtillståndet. Det hindrar i praktiken att gäster på restauranger själva tar medsig t ex svåråtkomliga årgångsviner, för att serveras till maten. Ettexempel är om ett större sällskap skall fira t ex en födelsedag på enrestaurang som har tillstånd att servera vin. Om detta sällskap till matenvill dricka ett vin som inte finns att köpa i - men som lagligenförts in i landet av sällskapet - så är detta alltså inte möjligt. Enligt minuppfattning bör en restaurang som har rätt att servera en viss alkoholdryckockså ha rätt att - eventuellt mot ersättning - låta gästerna förtäramotsvarande medhavda alkoholdrycker. Det möjliggör att en bättrevinkultur kan etableras på många restauranger, till gagn bl a för arbetetmed att ge svenska folket ett mera naturligt förhållande till alkoholen.Stockholm den 2 oktober 2000Per ()
mot · GO02So268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So268av , ()Vistelsebegreppskravet för hemtjänst i kommuner med omfattande fritidsboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till för attmildra kostnadseffekterna av socialtjänstlagens vistelsebegrepp vadgäller hemtjänst för de kommuner som har hög andel fritidsboende medhemvist i annan kommun.MotiveringSocialtjänstlagens vistelsebegrepp (3 § SOL) har i stort sett vad gällerrätten till hemtjänst fungerat bra utom i några undantagsfall. Det är dockhelt klart att vissa kommuner som fungerar som "sommarkommuner" harfått ökade kostnader på grund av lagens vistelsebegrepp. (Kommunen hardet yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och denhjälp som de behöver. Detta ansvar innebär ingen inskränkning i detansvar som vilar på andra huvudmän, heter det i inledningen till 3 §. ).Främst är det tre kommuner som drabbats av förhöjda kostnader på grundav denna effekt. Det är , och kommuner. Därär andelen fritidsboende som har sin hemvist i närliggande storstadbetydande. Det får också effekt för för de fritidsboende som bordär och är berättigade till hemtjänst i sinahemvistkommuner.Riksdagen har tidigare behandlat problematiken och då hänvisat till atttidigare utredningar inte visat att den här typen av kostnadsproblem skulleuppstå. har socialtjänstlagens vistelsebegrepp varit i kraft ochdet kan konstateras att främst de här tre nämnda kommunerna utsatts förkostnader som går utöver det andra kommuner normalt kan räkna med pågrund av lagens regler.Äldre och handikappade skall självfallet ha möjlighet att vistas i sinafritidshus när de så önskar, men den övervältring av hemtjänstkostnader somdärmed sker borde balanseras för de berörda kommunerna.Riksdagen bör begära att regeringen återkommer med förslag till lösningarför de kostnadsproblem som främst drabbat kommunerna , Varbergoch Nynäshamn.Stockholm den 27 september 2000Ingvar ()
mot · GO02So270 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So270av , ()Samverkan mellan privat och offentlig vårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre samverkan mellan offentlig och privat vård.Motiv för våra förslagDelegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- ochsjukvård har i betänkande (SOU 1997:179) föreslagit att samtligalegitimerade vårdgivare skall ges möjlighet att bedriva privat verksamhetmed offentlig finansiering på lika villkor. Bland annat anfördes som skälför detta att även andra vårdgivargrupper än läkare och sjukgymnaster börges möjlighet att bedriva verksamhet som enskild vårdgivare medfinansiering av . Detta är viktigt för såväl vårdgivare sompatienter.I propositionen "Stärkt patientinflytande", 1998/99:4, föreslås vissa lag-ändringar för att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Bl.a.föreslås att vårdgivarna skall vara skyldiga att ta hänsyn till patientens valavbehandling där två eller fler alternativ är möjliga. Med behandlingsalternativavses åtgärder med medicinskt innehåll som erbjuds av legitimeradevårdgivare. Det kan gälla kirurgiska ingrepp, läkemedelsbehandling,sjukgymnastisk behandling, rehabiliteringsmetoder, specifik omvårdnad,olika förlossningsmetoder och psykoterapeutiska insatser.Sjukvårdshuvudmännen skall organisera hälso- och sjukvården så attpatientens rätt till val av behandlingsalternativ tillgodoses. Genom en brasamverkan mellan den offentliga sjukvården och de privata vårdgivarna kansjukvårdshuvudmännen erbjuda patienterna den valfrihet i vårdutbudet somden nya lagen kommer att kräva.Sammanfattningsvis vill vi framhålla att det ur patientsynpunkt är viktigtatt det skapas bättre samverkan mellan offentlig och privat vård och därmedett ökat vårdutbud. Det är också väsentligt att det skapas enhetliga och klararegler när det gäller etablering för enskilda vårdgivare med offentligfinansiering. Om så inte sker är risken stor att godtycke och tillfälligaopinioner får styra, vilket vore olyckligt för patienterna, som alltid måstesättas i centrum.Stockholm den 30 september 2000Lars ()()
mot · GO02So271 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So271av , ()Samhällets syn på psykisk ohälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tillsätta en kommission med uppgift att kartläggaoch föreslå åtgärder mot diskriminering av psykisk ohälsa.MotiveringI alla tider har det i samhället funnits en skillnad i synsätt och attitydervad gäller synen på psykisk ohälsa jämfört med kroppslig sjukdom.Psykisk ohälsa har sets som straff, konsekvenserav moraliskt förkastligt beteende, bevis på mental underlägsenhet etc.Attityder och synsätt tar att ändra. När det gäller synen på psykiskohälsa har en förändring börjat ske. Dock finns isamhällets strukturer en mängd olika system, lagar, regleringar etc. somfortfarande understödjer och konserverar ett föråldrat synsätt på psykiskohälsa.Tydligast syns detta när det gäller skillnaderna i samhällets ekonomiskastöd till behandling av kroppslig sjukdom respektive behandling av psykiskohälsa, men även i lagtext och andra typer av regleringar kan skillnader isynsätt komma till uttryck.En nationell kommission bör därför tillsättas, med syfte att kartlägga ochanalysera hur samhället genom olika regelsystem konserverar ettdiskriminerande synsätt på psykisk ohälsa. Kommissionens uppgift bör ocksåvara att föreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsätt på kroppsligsjukdom och psykisk ohälsa.Stockholm den 2 oktober 2000Siw ()
mot · GO02So272 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So272av , ()Synen på ohälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att tillsätta en kommission med uppgift att kartläggaoch föreslå åtgärder mot diskriminering av psykisk ohälsa.MotiveringI alla tider har det i samhället funnit en skillnad i synsätt och attityder vadgäller synen på psykisk ohälsa jämfört med kroppslig sjukdom. Psykiskohälsa har setts som straff, konsekvenser avmoraliskt förkastligt beteende, bevis på mental underlägsenhet etc.Attityder och synsätt tar att ändra. När det gäller synen på psykiskohälsa har en förändring börjat ske. Dock finns isamhällets strukturer en mängd olika system, lagar, regleringar etc somfortfarande understödjer och konserverar ett föråldrat synsätt på psykiskohälsa.Tydligast syns detta när det gäller skillnaderna i samhällets ekonomiskastöd till behandling av kroppslig sjukdom respektive behandling av psykiskohälsa. Men även i lagtext och andra typer av regleringar kan skillnader isynsätt komma till uttryck.En nationell kommission bör därför tillsättas, med syfte att kartlägga ochanalysera hur samhället genom olika regelsystem konserverar ettdiskriminerande synsätt på psykisk ohälsa. Kommissionens uppgift bör ocksåvara att föreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsätt på kroppsligsjukdom och psykisk ohälsa.Stockholm den 27 september 2000Chatrine ()
mot · GO02So274 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So274av Wisberg, Carlinge (v)Kartläggning av lobotomin i Sverige1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver lobotomiverksamheten och dess effekter.2 InledningVänsterpartiet har tidigare tagit upp frågan om de eventuella effekterlobotomin, som behandling, skapade för de personer vilka under 1940-och 1950-talen genomgick dessa operationer. Frågor om hur många ochvilka som ordinerades lobotomi har även ställts.Vänsterpartiet har ingen annan uppfattning än att lobotomering skeddeutifrån den tidens medicinska kunskaper och utifrån att ingreppet skulle varaför patientens bästa.Den psykiatriska vården i har genomgått stora förändringar. Dethar tillkommit nya behandlingsmetoder och kunskapen om de psykisktfunktionshindrades behov och situation har ökat. Äldre behandlingsmetodersom insulinbehandlingar och lobotomi har i praktiken försvunnit.Förändringarna inom psykiatrin kännetecknas av ett mer humanistiskttänkande.Kunskapen är begränsad, vad gäller såväl metodens omfattning i landetsom vilka patienter som lobotomerades. Det saknas även kunskap om hur demänniskor som genomgått lobotomering lever och vilken livskvalitet dehar.På senare tid har enstaka fall lyfts fram i massmedierna, där anhörigasförtvivlan och skuldkänslor för medgivande till operation lyfts fram.3 Tvärvetenskapligt projekt i omlobotomiInstitutionen för psykiatri och och medier, vidUmeå universitet, samarbetar med en första omfattande studie avlobotomi i Sverige.I de studier som utförts framkommer det att omfattningen avlobotomi varit större än vad som varit känt.Det har även framkommit att en stor andel av de lobotomerade varkvinnor, inte sällan med förståndshandikapp. Bland de lobotomerade fannsäven barn, vilket är minst sagt uppseendeväckande. Även med den tidenskunskap borde ingrepp på barn ha varit mycket tveksamma.4 Kartläggning av lobotomiverksamhetVänsterpartiet har tidigare ställt krav på att det borde ske en kartläggningfrån samhällets sida över den lobotomiverksamhet, och desskonsekvenser, som bedrevs . Detta hartidigare avvisats av riksdagen.Vänsterpartiet anser att det efter rapporten från forskarna i känns änmer angeläget att skapa klarhet i lobotomiverksamheten och dess effekter,även om ingreppen utfördes utifrån den tidens medicinska kunskap ochbeprövade erfarenhet. En kartläggning och utredning av lobotomi är av storbetydelse för de kvinnor och män som genomgått ingreppen. Resultatet kanockså bli betydelsefullt för att visa på vikten av fortlöpande analys vidanvändande av behandlingsformer vilka ger stora konsekvenser för denenskilde.Vänsterpartiet anser därför att en utredning och kartläggning avlobotomiverksamheten och dess effekter bör genomföras för att därigenomskaffa nödvändig kunskap om konsekvenserna både för den enskilde ochsamhället.Stockholm den 28 september 2000Carlinge Wisberg (v)()()()()()()()()