ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02L711 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L711av Linderborg, ()Oönskad reklamFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om att förbjudaoönskad reklam i form av elektroniska massutskick enligt vad i motionenanförs.Inledning"Allting går att sälja med mördande reklam" hette en populär schlager islutet av . Det var då reklamen i stort sett endastförekom i dagstidningar. har reklammakarna fått helt andraoch nya medier att breda ut sig i. har vi särskilda kanaler i radiooch TV enbart för reklam, men även i public service-kanalerna får vi vetaatt vissa program är sponsrade och i många köpcenter finns reklamslingori anslutning till kassaköerna. som enbart lever påreklamintäkter är också många. Kort sagt, reklamen fullkomligt sköljeröver oss och det är svårt att värja sig.SkräpreklamSpam, som är det engelska ordet för skräpreklam i form av massutskickav elektronisk post, är ännu en ny form för direktreklam. En av de störreamerikanska Internetoperatörerna "on line", som även harverksamhet i , uppger att av de 15 miljoner e-postmeddelanden som de hanterar är s k skräpreklam ochungefär hälften av dessa, alltså 3 miljoner meddelanden, ärreklamerbjudanden om pornografi, lotterier eller "bli rik nu"-erbjudanden.För många datoranvändare har massutskick av elektronisk skräpreklamblivit alltmer besvärande. I regeringens proposition 1999/2000:40 som blandannat behandlar obeställd reklam, valde regeringen att inte föreslå en "opt-in"-lösning, dvs. att konsumenten måste ge sitt samtycke till reklamen viaelektronisk post, textmeddelanden som tas emot i mobiltelefon samt telefon,eftersom det "skulle hämma den fortsatta utvecklingen på ett expansivtområde". Istället gav regeringen i uppdrag att utarbeta ettförslag till spärregister, dit konsumenten kan anmäla sig för att slippa oönskadreklam. Detta uppdrag skall redovisas men redan nu harKonsumentverket i media uttalat att ett sådant register inte är effektivt utanföreslår ändrad lagstiftning i stället. Detta ligger helt i linje med vadVänsterpartiet uttalade i sin motion med anledning av regeringensproposition.Regeringens inställning i denna fråga tar inte hänsyn till den enskildekonsumentens önskemål, nämligen att få ha datorn som reklamfri zon,dessutom kan konsumentens förtroende för e-handeln allvarligt komma attskadas. Regeringen kan emellertid rätta till detta misstag genom attåterkomma till med förslag till lagändring om en opt-in-lösning isamband med den konsumentpolitiska propositionen som är aviserad attläggas nästa år.Stockholm den 4 oktober 2000Tanja Linderborg (v)()()()()()
mot · GO02L712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L712av , ()Standardiserad färgsättning på mjölkförpackningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för införandet av standardiserade färger vad gällerolika mjölkprodukters kartonger.MotiveringKonsumtionen av mjölk har minskat i landet, inte minst bland flickorna.Många väljer istället mindre nyttiga produkter, t.ex. olika läskedrycker.Mjölken innehåller en rad viktiga ämnen, t.ex. olika vitaminer, kalciumm.m., som, i rätt mängd, är av stor vikt för uppbyggnaden av vårakroppar. Detta gäller inte minst för barn och ungdomar. Mjölkdrickandetborde därför populariseras och underlättas. Ett irritationsmoment förlandets mjölkdrickare är att färgsättningen på olika mjölkprodukterskartonger varierar över landet. I vissa områden är t.ex. standardmjölkenskartong röd, mellanmjölkens grön, lättmjölkens blå och minimjölkens gul,medan det på andra håll i landet kan vara helt annorlunda! Detta kan varaförvirrande för mjölkkonsumenter på resande fot och kan leda till felköp.En enkel åtgärd vore därför att införa standardiserade färger för olikamjölkprodukters kartonger, oavsett var de produceras och säljs i landet.Detta borde även underlätta mjölkköpandet för dem med nedsatt syn. Ensådan standardisering sker lämpligen utifrån en dialog med de olikamjölkproducenterna i landet. Regeringen bör därför uppdra åtKonsumentverket, eller annat organ, som regeringenfinner lämpligt, att verka i föreslagen riktning. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Peter ()
mot · GO02L715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L715av , ()KonsumentinformationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att marknadsföra konsumentpolitiken och klargöradess betydelse för hela konsumentgruppen i syfte att pådriva tillkomstenav en stark konsumentrörelse.MotiveringI budgetpropositionen för föreslås nya satsningar på att stärkakonsumenternas intressen. Huvuddelen av de 24 miljoner som avsattsskall gå till som bl.a. skall satsa på Internetbaseradkonsumentinformation.Det är mycket glädjande att konsumentfrågorna åter lyfts fram, men somtraditionen bjuder sker det i en anda som uttrycker att bara resurssvagagrupper är i behov av konsumentråd. Därmed vidmakthålls den fördom sområder, nämligen att konsumentkunskap inte behövs för den välutbildade ochvälavlönade konsumenten. En annan sak är att information riktas till olikaåldersgrupper och översätts till olika språk. Det är en självklarhet att allaskallkunna ta del av det konsumentfrämjande arbetet. Men låt intekonsumentpolitiken blir diskriminerande!Konsumentfrågorna berör oss alla och alla tillhör vi i någon mån den svagagruppen i varuflödets utbudskarusell. Reklam påverkar oss alla, ingen går fri,men så länge konsumentpolitik reduceras till en form av "socialt bistånd" kangenomslagskraften aldrig bli sådan frågorna förtjänar.I råder det bristande konkurrens inom t.ex. dagligvaruhandeln.Konsumentmakt är otvivelaktigt ett effektivt sätt att få fokus på de mestprisvärda alternativen, de mest miljövänliga och snart kanske också de mestjämställda. Lyfts konsumentfrågorna fram som den angelägenhet de faktisktär för alla och envar, påskyndas bildandet av en aktiv och kunnig folkrörelse.Det är nödvändigt att även konsumentinformation kan nås via Internet. Påsikt kommer alltfler människor att välja att söka uppgifter via nätet. Men än ärvi inte där att alla har tillgång till den nya tekniken, och möjligen är detocksåså att alla frågor inte får sina svar på en datorskärm. Inom oöverskådlig tid ärändå den personliga kontakten ovärderlig också när det gällerkonsumentinformation. För ett tiotal år sedan var konsumentupplysning enprioriterad verksamhet för kommunerna. då köpkraften sjönksamtidigt som varuutbudet ökade stängdes konsumentbyråerna ochverksamheten reducerades till att vara hyllvärmare på biblioteket.Målet måste vara att det inte ska vara krångligare att skaffa sig objektivinformation om en vara än att läsa de glättiga reklambroschyrer somtillhandahålls av producenterna. Och framför allt skall informationssökandetinte likställas med resurssvaghet.En tydligare statlig fokusering och marknadsföring av konsumentpolitikensom ett område som berör alla, och inte bara några få, skulle givetvis ökaintresset för frågorna. finns en opinion för att kommunerna återskall bistå med konsumentvägledning. Denna opinion behöver statligt stöd.Stockholm den 2 oktober 2000Ulla ()
mot · GO02L717 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L717av , ()Könsdiskriminerande reklamFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om könsdiskriminerande reklam.MotiveringI reklam om media framställs kvinnor och män allt oftare efter gamlaförlegade schablonbilder. Förutom att kvinnor beskrivs som renasexobjekt skildras de som underordnade och oförmögna att kunna fattaegna beslut. Män framställs gärna som potenta, starka, beslutsamma ochresultatinriktade. En konsekvens av att dessa snedvridna bilder frodas äratt vår identitet alltmer sammankopplas med vår sexualitet och sexuellaförmåga.Veckotidningar och reklam, framförallt riktad till ungdomar, spär dagligenpå denna stereotypa bild, genom att de ständigt pumpar ut budskap om att vimänniskor inte duger som vi är.Det är nu hög tid att på allvar bryta denna könskonserverande trend. VidFN:s fjärde kvinnokonferens i antogs ett handlingsprogram,"Platform for Action". En av programpunkterna berörde kvinnor och mediamed betoning på medias ansvar för hur kvinnors livssituation belyses.Problemet med de könsrollskonserverande beskrivningarna av kvinnor ochmän i media uppmärksammades särskilt, liksom behovet av att speglakvinnors och mäns roller i samhället.Könsrollsdiskriminerande reklam är ett växande samhällsproblem ochreklamens roll för att befästa gamla förlegade könsroller kan inte noguppmärksammas. saknas ett direkt förbud motkönsdiskriminerande reklam i , men sådan lagstiftning finns bl.a. iNorge och Island.Något förslag till lagstiftning lades inte fram i i samband med attden nya marknadsföringslagen antogs 1996. Men många föräldrar och vuxnaupplever att övertrampen blir allt grövre, och därför bör regeringenutreda förutsättningarna för en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam.Att konsumenter ständigt matas med schablonbilder som framställerkvinnor och män som objekt påverkar naturligtvis arbetet med att uppnåjämställdhet och jämlikhet mellan könen på ett mycket negativt sätt. Det ärdärför helt oacceptabelt att kränkande sexuella anspelningar används ireklamen för att sälja varor och tjänster.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()Elisebeht ()
mot · GO02L718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L718av , ()Abonnemang på lotterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ger i uppdrag att utredavad i motionen anförs om omfattningen av skadeverkningarna vadbeträffar abonnemangssystem för lotter.BakgrundLotterier, spel och tips har roat och roar människor i stor utsträckning. Förvissa blir det ett problem och kan till och med utvecklas till ett missbruk,s.k. spelberoende.Det finns varierande syften med dessa spel både hos utövaren ochanordnaren. Det skiljer sig åt även i omfattning och kostnader. Spektratsträcker sig från skolklassens lotteri för att få inkomster till en klassresatillgigantiska evenemang som trav och Bingolotto.Lotterier är även en stor intäkt för folkrörelserna på alla plan, inte minstlokalt. Det ger möjlighet till intäkter för organisationerna och är ett enkeltsättför gemene man att under lättsamma former stödja ett behjärtansvärt ändamål.För de flesta kvinnor och män betyder dessa lotterier och spel inga problem.Det finns dock en del människor som åsamkar sig själva stora problem medspelandet. Det finns en del former av spel som det finns särskild anledning attgranska.Abonnemang på lotterI dag erbjuds möjligheten att köpa lotter genom s.k. abonnemangssystem.Det betyder att man kan teckna sig för att köpa ett visst antal lotter somsedan regelbundet skickas via posten. Detta är ett system som har visat sigmedföra problem för många människor som har svårt att tacka nej och änmindre avbryta ett sådant åtagande. Det kan gälla människor medpsykiska funktionshinder som kan lockas in i ekonomiska åtaganden somde har mycket svårt att klara av och att ta sig ur. Det är inte heller ovanligtatt dessa människor tecknar sig för många abonnemang medförödande följder. Marknadsföringen av dessa lotter är ofta mycketlockande och intensiv. Med tanke på de problem detta innebär för storagrupper och att kunskaperna i frågan är ofullständiga anser vi attKonsumentverket ska utreda omfattningen av problemet. bördärför begära att regeringen ger detta uppdrag.Stockholm den 4 oktober 2000Rolf ()()()
mot · GO02L719 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L719av , ()Oönskad e-postreklamFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ompröva den del av marknadsföringslagen som medgermassutskick av oönskad reklam.MotiveringRiksdagen öppnade genom beslut möjligheten att göramassutskick med e-post, så kallad spam. Med den ändring imarknadsföringslagen som började gälla är det därför numeralagligt att skicka ut e-postreklam, "spamma", alla som inte aktivtmotsätter sig detta. Detta har också medfört att många människor drabbatsav mycket stora mängder oönskad reklam. Betydande problem uppstår dåangelägen och viktig e-post riskerar att dränkas i allehanda reklam- ochskräputskick.Det EU-direktiv som tvingade fram lagändringen gav två möjligheter:1) Opt-in, som betyder att marknadsföring bara får ske om konsumentengett sitt samtycke i förväg.2) Opt-out, som betyder att marknadsföring är tillåten så längekonsumenten inte säger nej.När det gäller reklam via telefax och automatisk uppringning föreslogregeringen en opt-in-lösning, men för spam föreslogs en opt-out-bestämmelse, vilket också blev riksdagsmajoritetens beslut.Utredningen om ett offentligt register (som kan ta emot opt-out-anmäl-ningar) jobbar på och beräknas enligt uppgift vara klar . Mendessvärre finns inga belägg för att ett sådant register fungerar på ett alltmerglobaliserat område.Det finns därför anledning för att ompröva sitt beslut ochdärmed medverka till att Internet och e-posten inte drunknar i digitalt skräpoch reklam.Stockholm den 5 oktober 2000Sven ()
mot · GO02L720 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L720av , ()Elektronisk handelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning vid Internethandel.MotiveringE-handeln är ännu inte så omfattande i men kommer säkert attöka. En fråga av vikt är att tillförlitliga säkerhetslösningar utvecklas förbetalningar vid handel via Internet samt att löpande tillsyn sker. Den orosom konsumenterna upplever vid betalning och vad gällervaruinformation är en bidragande orsak till att Internethandeln inteutvecklas så snabbt som många trodde att den skulle göra. Men medinförande av digitala signaturer och med en lag om konsumentskyddet viddistansavtal och hemförsäljning kommer denna handel säkert att öka.En "Internetkonsument" är ju relativt oskyddat främst p.g.a. att det för enkonsument är svårt att bedöma om ett företag som ligger bakom en hemsidaär seriös.Internetkonsumenterna kommer att vara "vanliga"konsumenter och ha ett stort behov av att få kunskap om vilketkonsumentskydd som finns. Precis som man efterfrågar detta vidtraditionell handel.Myndigheter och konsumentorganisationer har en viktig uppgift i att görahandel och konsumentinformation tillgänglig för fler på olika sätt.Det är viktigt för konsumenterna vilket lands konsumentskydd som gällervid Internethandel. Att som konsument sätta sig in i alla länders lagstiftningföre ett ev köp är svårt. Därför ska det egna landets konsumentlagstiftninggälla vid all Internethandel.Stockholm den 4 oktober 2000Göte ()()()()()
mot · GO02L801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L801av , ()ArenarättigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning som ser övermöjligheten att införa s.k. arenarättigheter.MotiveringEG-direktivet och regeringens proposition angående den s k TV-listanfokuserade på TV-bolags sändningsrättigheter och hur dessa utnyttjas.Själva debatten koncentrerades i stor utsträckning på arrangörensställning och sändningsrättigheterna. I debatten nämndes både äganderättoch upphovsrätt. Detta område behandlades inte i regeringensproposition.Läget är följande: eller idrottsklubbar kan inte hävda någonäganderätt (upphovsrätt) till s k sändningsrätter. Den existerar nämligen inte isvensk lagstiftning. När t ex säljer TV-rättigheterså är det faktiskt en slags fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktikenhandlar om är den rätt, som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning ellerarrangören vid ett evenemang, att ta ut en högre inträdesavgift för ettsändande TV-bolag. Det är först när ett TV-bolag gjort en upptagning somupphovsrätten inträder och då är det TV-bolaget som får upphovsrätten.Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp ellerdagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för t ex arrangörer avidrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan därevenemanget sker men informationen kring det som sker under evenemangetär inte skyddat i upphovsrättslig mening. Enligt vår mening bör dennafrågeställning belysas i en analys, som dock inte avser ett generelltevenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheterkan vara aktuella för försäljning.S k arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det är befogat att tillsätta enutredning som ser över möjligheterna att införa liknande rättigheter i Sverige.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()
mot · GO02L803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L803av , ()Patentansökningar på engelskaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kravet på engelska vid patentansökningar.MotiveringEn uppfinnare har alltid rätt att lämna in sin internationella ansökan tillPCT () på svenska. Det innebär attbeskrivningen av uppfinningen i ritning och text med mera kan vara påsvenska. Ansökningsblanketten är dock på engelska. Efter PRV:s förstagranskningsrapport fordras emellertid en engelsk översättning eftersompatentet skall kunna läsas i ett internationellt sammanhang.Översättningen bekostas av patentsökaren.Ett internationellt patent ger skydd för uppfinningen utanför . Ettpatent är dessutom alltid offentligt, det vill säga det skall kunna läsas avuppfinnare och företag. Engelska har blivit det naturliga språkvalet i dettasammanhang. Men det betyder självklart inte att det är ett lika naturligtkommunikationsspråk som modersmålet för alla som önskar ansöka ompatent.Det finns många exempel på hur kravet på engelska upplevs som ett hinderför att gå vidare med en uppfinning till produktion. Därför bör en översyn skei syfte att undanröja de hinder som bristande språkkunskaper kan innebära vidpatentansökningar. Översynen kan ske inom ramen för det svenskamedlemskapet i PCT och EPC, European Patent Convention.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02L805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L805av , (-c)STIM-avgifterFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring iupphovsrättslagen om att undantag kan medges för ideella organisationer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om representanter i styrelse.Upphovsrättsinnehavarna ärstarkaVi har konstaterat att musiken har fått en alltstörre betydelse i samhället. Antalet radio- och TV-kanalersom sänder musik ökar, inte minst på grund av nya tekniskamöjligheter till distribution. De ekonomiska värdena inommusikvärlden är betydande och många av världens störstaföretag finns inom området. Organisationerna som företräderupphovsrättsinnehavarna är starka och har utvecklat ettvärldsomspännande nät via samarbetsavtal.När den nuvarande strukturen grundades rådde andra förhållanden.Teknisk överföring av musik var till exempel av mycket liten betydelse.Musik framfördes i direkt kontakt med publiken. Utvecklingen har lett till attregelsystemet för musikrättigheter i upphovsrättslagen och dess praktiskatillämpning skapat allvarliga problem. Ett av dessa är avgränsningen mellanideella tillställningar och kommersiell verksamhet. Många är de ideellaorganisationer, bland annat hembygdsföreningar, bygdegårdsföreningar,Folkets Hus, byalag och sockenråd som lägger ned åtskilliga timmar ochdagar av ideellt arbete för att ortens invånare ska få del av kultur. Det ärdärför beklagligt att (Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå)ställer både orimliga och byråkratiska krav för ersättning av den musik somframförs vid dessa arrangemang. Även studieförbunden har fått vidkännas allthårdare krav på ersättning och en ökande byråkrati. Studieförbunden anordnarej heller kulturverksamhet för egen skull utan som ett led i sin rollsom folkbildare.Enligt vår mening bör det gå att hitta ett system som är i överensstämmelsemed dagens situation. Såväl riksdag som regering har i olika sammanhangpåtalat de ideella rörelsernas stora betydelse för svenskt kulturliv. Det är nudags att gå från ord till handling, rådande förhållande kan inte få fortgå.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att föreslå en ändring iupphovsrättslagen där undantag för ideella organisationer medges.Upphovsrättsorganisationerna är välorganiserade, finansiellt starkaoch erkända i systemet för att hantera rättigheter. Det finns därför inga skälsom talar för att regeringen fortsättningsvis ska vara engagerad i och därmed legitimera agerande. Regeringens uppdrag attutse ordförande och ledamöter i bör därför slopas.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()()()
mot · GO02L901 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L901av , ()Internationella fullmakterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av harmonisering av internationella fullmakter.MotiveringSverige är ett extremt handelsberoende land. Ihandelsutbytets olika faser möts olika rättstraditioner. Isamband med att en tvist uppkommer med någon utländskköpare, antingen det gäller reklamation, vägran att ta emotbeställd vara eller utebliven betalning, måste den svenskaexportören - eller importören - anlita utländska ombud.Oftast är det advokater, men det kan även vara svenskaföretags lokala representanter eller någon god man. I alladessa sammanhang måste det svenska företaget utställa engiltig fullmakt för att dessa ombud skall kunna agera för dessräkning.Det finns i detta sammanhang inte någon som helst internationellsamordning. Fullmakterna är av helt skiftande slag. Formuleringarna är oftaotidsenliga och/eller onödigt omständliga. Proceduren för att få demlegaliserade av en handelskammare, publicus, konsulat ellerambassad skiftar från land till land. Det händer inte sällan att konsulatetellerambassaden i fråga inte alls har grepp om vad landets egen lagstiftning ställerför krav på legaliseringen.Detta gör att särskilt svenska handelshus ofta får lägga ner en helt orimligtid på att få fram giltiga fullmakter. Man måste göra omfattandeöversättningar av uråldriga lagtexter från utländska språk, kommunicera medbefattningshavare både i och i det land det gäller för att få fram någonform av enhetlighet och acceptans.Det finns svenska handelshus som har exempel på fall där vissa fullmakterhar fått gå fram och tillbaka mellan och utlandet både tre och fyragånger innan man har fått en slutgiltig utformning som har kunnat godkännas.Detta ökar dessutom kostnaderna för att få fram giltiga fullmakter avsevärt.På det kommersiella planet har det internationella samfundet i mångasammanhang lyckats skapa en enhetlig nomenklatur för bedömning avkontrakt, kvalitet, reklamationsskäl etc. Det borde vara en målsättning attockså skapa någon form av enhetlighet när det gäller internationellt giltigafullmakter. Det borde kunna åstadkommas en basfullmakt så formulerad attdet tillfredsställer alla länder i en konvention med officiella översättningartillolika språk.Vi är övertygade om att det finns en mängd inte minst svenska småföretagsom är villrådiga över hur man skall gå tillväga och vilket ansvar man iklädersig och över att man mer eller mindre tvingas underteckna svepandeformuleringar och oklara definitioner i långtgående fullmakter till ombud ifjärran länder.Med hänvisning till att lagutskottet tidigare delat uppfattningen ombehovet av internationellt giltiga fullmakter, borde den rimliga konsekvensenvara att också ger denna sin mening tillkänna för regeringen.Regeringen bör agera, främst inom EU, för att även EU inom WTO och andrarelevanta internationella fora, såsom FN och dess organ för internationellhandelsrätt, Uncitral, driver frågan om harmoniserade internationellt giltigafullmakter i enlighet med ovanstående.Stockholm den 28 september 2000Mats ()()