mot · GN02Fi15 · 2000-04-28 00:00:00 — Ãven om resursfÃ¶rstÃ¤rkningar inte Ã¤r tillrÃ¤ckliga fÃ¶r att pÃ¥ lÃ¥ng sikt garantera rÃ¤ttssÃ¤kra och effektiva avgÃ¶randen bedÃ¶mer vi att domstolarna behÃ¶ver tillfÃ¶ras ytterligare . Det Ã¶kade anslaget till polisen Ã¤r inte heller det tillrÃ¤ckligt. Bl.a. medfÃ¶r Ã¶kade kostnader. Vi anslÃ¥r ytterligare . OcksÃ¥ Ã¥klagarvÃ¤sendet behÃ¶ver fÃ¶rstÃ¤rkningar. Vi fÃ¶reslÃ¥r ytterligare . 8.5.9Â FÃ¶rsÃ¤kringskassorna FÃ¶r att motverka fusk och Ã¶verutnyttjande av bidragssystemen sÃ¥ avsÃ¤tter till fÃ¶rsÃ¤kringskassorna fÃ¶r fÃ¶rbÃ¤ttrad och effektivare kontroll. 8.5.10Â Skattemyndigheterna FÃ¶r att motverka skattefusk avsÃ¤tter vi till skatteÂmyndigheterna fÃ¶r fÃ¶rbÃ¤ttrad och effektivare kontroll. 8.5.11Â FÃ¶rsvaret stÃ¥r inte bakom det fattade fÃ¶rsvarsbeslutet. Vi Ã¤r mycket kritiska mot sÃ¥vÃ¤l den sÃ¤kerhetspolitiska analysen som mot flera av de konkreta inslagen. Det innebÃ¤r emellertid inte att vi inte anser att fÃ¶rsvaret behÃ¶ver omstruktureras. I vissa fall vill vi gÃ¥ lÃ¤ngre Ã¤n vad som sker i fÃ¶rsvarsbeslutet, exempelvis nÃ¤r det gÃ¤ller att sÃ¤kra resurser fÃ¶r internationella fredsbevarande och fredsframkallande insatser. PÃ¥ nÃ¥got lÃ¤ngre sikt tror vi det Ã¤r mÃ¶jligt att utforma ett tillrÃ¤ckligt bra svenskt fÃ¶rsvar inom den ram som antagits, men det fÃ¶rutsÃ¤tter dels vissa ytterligare omstruktureringar, dels betydande fÃ¶rÃ¤ndringar i vÃ¤rnpliktssystemet, dels ett stÃ¶rre bidrag fÃ¶r materielanskaffning i omstÃ¤llningsskedet. Vi vill sÃ¤rskilt framhÃ¥lla behovet av luftfÃ¶rsvarsrobotar (Bamse) och fler helikoptrar. 8.5.12Â BÃ¤ttre vÃ¤gar Den svenska vÃ¤gkvaliteten Ã¤r inte acceptabel i stora delar av landet. Det leder till stora svÃ¥righeter fÃ¶r enskilda och fÃ¶r nÃ¤ringslivet, inte minst skogsindustrin. Fordonen drabbas av skador av gropiga och tjÃ¤lskadade vÃ¤gar. Det Ã¤r inte lÃ¤ngre mÃ¶jligt att fortsÃ¤tta att dra ner anslagen till vÃ¤garna. Vi motsÃ¤tter oss den neddragning av vÃ¤ganslagen, som regeringen fÃ¶reslÃ¥r, och fÃ¶reslÃ¥r istÃ¤llet en viss hÃ¶jning. Vi vill sÃ¤rskilt peka ut tjÃ¤lskadesÃ¤kring av vÃ¤gnÃ¤tet som ett viktigt syfte med anslagshÃ¶jningen. har i ett antaget regionalpolitiskt program, âBo var Du villâ, framhÃ¥llit en bra infrastruktur som en av de absolut viktigaste inslagen i statens insatser fÃ¶r regional rÃ¤ttvisa. 8.5.13Â Statlig tvÃ¥Ã¥rssatsning fÃ¶r att stimulera infrastrukturlÃ¶sningar i tillvÃ¤xtregioner, frÃ¤mst och GÃ¶teborg En avgÃ¶rande fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r att en uthÃ¥llig och balanserad tillvÃ¤xt av jobb och fÃ¶retagande skall komma till stÃ¥nd Ã¤r att trafikfrÃ¥gorna kan fÃ¥ en lÃ¶sning i framfÃ¶r allt men ocksÃ¥ till viss del i GÃ¶teborgsÂomrÃ¥det. Vad som behÃ¶vs Ã¤r nya storstadsÃ¶verenskommelser, dÃ¤r lokala, regionala och statliga aktÃ¶rer lÃ¤gger politisk prestige Ã¥t sidan och samverkar fÃ¶r bÃ¤sta. vill dÃ¤rfÃ¶r fÃ¥ med de andra partierna i pÃ¥ en statlig satsning fÃ¶r att bygga bort flaskhalsÂproblem pÃ¥ tillvÃ¤xtorter. Vi fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r en satsning under tvÃ¥ Ã¥r pÃ¥ som tillsammans med ordinarie anslag till och sÃ¥ kallad PPP-finansiering (public-private partnership) kan fÃ¥ fart pÃ¥ infrastrukÂturÂinvesteringarna i och GÃ¶teborg. 8.5.14Â Ãnkepensionerna Regeringens politik mot Ã¤nkorna Ã¤r socialt orÃ¤ttfÃ¤rdig. InkomstprÃ¶vningen av Ã¤nkepensionen skall avskaffas. avsÃ¤tter fÃ¶r att upphÃ¤va besparingen pÃ¥ Ã¤nkepensionen. 8.5.15Â FÃ¶rbÃ¤ttrad omstÃ¤llningspension m.m. som regeringen infÃ¶rde inkomstprÃ¶vningen av Ã¤nkepensionen fÃ¶rkortades omstÃ¤llningspensionen frÃ¥n tidigare tolv till dagens sex mÃ¥nader. vill Ã¥terstÃ¤lla omstÃ¤llningspensionen till tolv mÃ¥nader och avsÃ¤tter fÃ¶r detta Ã¤ndamÃ¥l. 8.5.16Â NÃ¤rstÃ¥endepeng Det Ã¤r vÃ¤sentligt att fÃ¶rbÃ¤ttra villkoren fÃ¶r alla dem som vÃ¥rdar och tar hand om nÃ¤rstÃ¥ende och anhÃ¶riga. avsÃ¤tter fÃ¶r att utvidga rÃ¤tten till nÃ¤rstÃ¥endepenning m m. 8.5.17Â HÃ¶jt barnstÃ¶d Barnfamiljerna 1990-talets ekonomiska fÃ¶rlorare. DÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste det ekonomiska stÃ¶det till barnfamiljerna . Det Ã¶kade barnstÃ¶det bÃ¶r utgÃ¥ i form av en skattereduktion som Ã¤r lika fÃ¶r varje barn. Vi avsÃ¤tter frÃ¥n nÃ¤sta Ã¥r genom en vÃ¤xling av barnbidrag och delar av bostadsbidraget till en skattesÃ¤nkning fÃ¶r barnfamiljerna. 8.5.18Â HÃ¶jd ersÃ¤ttning i befintliga pappa/mammamÃ¥nader FÃ¶r att uppmuntra papporna att ta ut mer fÃ¶rÃ¤ldraledighet och fÃ¶r att stÃ¤rka kvinnornas stÃ¤llning pÃ¥ arbetsmarknaden Ã¤r det vÃ¤sentligt att behÃ¥lla pappa- och mammamÃ¥naderna. FÃ¶r att uppnÃ¥ mÃ¥lsÃ¤ttningen om fler fÃ¶rÃ¤ldralediga pappor skall ocksÃ¥ ersÃ¤ttningen i dessa vara hÃ¶gre Ã¤n i Ã¶vriga fÃ¶rÃ¤ldraÂfÃ¶rsÃ¤kringen. avsÃ¤tts fÃ¶r detta. 8.5.19Â Ãkat kulturstÃ¶d Kultur har en central plats i liberala vÃ¤rderingar, dÃ¥ den erbjuder individen mÃ¶jlighet till bildning och personlig utveckling. Den ger ocksÃ¥ mÃ¤nniskor ett verktyg att fÃ¶rstÃ¥, ifrÃ¥gasÃ¤tta, pÃ¥verka och se pÃ¥ samhÃ¤llet ur nya perspektiv. NÃ¤r mÃ¤nniskor utÃ¶var eller tar del av kultur fÃ¶ds inspiration, kreativitet och nya idÃ©er. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r Ã¶kade resurser pÃ¥ kulturomrÃ¥det. Den liberala offensiven fÃ¶r kulturen fullbordas genom en sÃ¤nkning av bokÂmomsen till . 8.5.20Â Biologisk mÃ¥ngfald och djurskydd Den biologiska mÃ¥ngfalden Ã¤r en fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r mÃ¤nniskans Ã¶verlevnad, men ocksÃ¥ en stÃ¤ndig kÃ¤lla till inspiration och rekreation. Att bevara orÃ¶rd natur, ostÃ¶rda rekreationsomrÃ¥den och biologisk mÃ¥ngfald Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r viktiga mÃ¥l fÃ¶r liberal miljÃ¶- och naturresurspolitik. fÃ¶reslÃ¥r en fÃ¶rstÃ¤rkning pÃ¥ omrÃ¥det med jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens proposition. Dessutom Ã¶kar vi anslagen fÃ¶r att garantera bÃ¤ttre djurhÃ¥llning â framfÃ¶r allt avseende tillsyn av djurtransporter â med sammanlagt . 8.5.21Â KÃ¤rnsÃ¤kerhet i Ã¶st En olycka i nÃ¥got av de farliga kÃ¤rnkraftverken i Ãsteuropa skulle fÃ¥ dramatiska effekter fÃ¶r svenska medborgare, liksom sjÃ¤lvfallet fÃ¶r andra mÃ¤nniskor kring de berÃ¶rda verken. Risken fÃ¶r en olycka Ã¤r avsevÃ¤rt stÃ¶rre Ã¤n risken vid nÃ¥got av de svenska kÃ¤rnkraftverken. Det borde dÃ¤rfÃ¶r vara sjÃ¤lvklart att en regering, som sÃ¤tter sÃ¤kerheten fÃ¶rst, fÃ¶reslÃ¥r ett omfattande program fÃ¶r att Ã¶ka sÃ¤kerheten vid dessa verkligt farliga kÃ¤rnkraftverk. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r att avsÃ¤tts fÃ¶r kÃ¤rnsÃ¤kerheten i Ã¶st. 9Â Budgetpolitikens inriktning De offentliga finanserna har fÃ¶rbÃ¤ttrats avsevÃ¤rt under de senaste 6â7 Ã¥ren. FÃ¶rbÃ¤ttringarna Ã¤r bÃ¥de av strukturell och konjunkturell art. De strukturella budgetfÃ¶rstÃ¤rkningarna bÃ¶rjade pÃ¥ allvar i och med budgetpropositionen 1992. BudgetfÃ¶rstÃ¤rkningarna om av BNP fÃ¶rdelar sig med under den borgerliga regeringen 1991â1994 och under den socialdemokratiska regeringen dÃ¤refter. Resultatet av beslut fattade i bÃ¶rjan av perioden har givit resultat under de senaste Ã¥ren. Ett exempel pÃ¥ detta Ã¤r fÃ¶rÃ¤ndringarna av bostadssubventionerna. De uppgick i bÃ¶rjan av till Ã¶ver men har som fÃ¶ljd av beslut fattade , det s.k. Danellsystemet, minskat ner till ett par miljarder kronor. Men fÃ¶rbÃ¤ttringarna Ã¤r ocksÃ¥ konjunkturella. De svenska offentliga finanserna har under lÃ¥ng tid ansetts vara starkt konjunkturberoende. Genom fÃ¶rÃ¤ndringar har konjunkturberoendet sannolikt minskat, bl. a. genom att skattereformen minskade progressiviteten och genom sÃ¤nkningen av ersÃ¤ttningsnivÃ¥erna i transfereringssystemen. Bland annat genom smygande urholkningar av skattereformen har dock konjunkturÂberoendet pÃ¥ nytt Ã¶kat. Ingen kan med sÃ¤kerhet sÃ¤ga hur starkt statsÂfinansernas konjunkturberoende Ã¤r i dagslÃ¤get. Detta kommer att prÃ¶vas fÃ¶rst i nÃ¤sta konjunkturavmattning. berÃ¤knar dock att konjunkturberoendet pÃ¥ marginalen Ã¤r ca 0,75, dvs vid en BNP-fÃ¶rÃ¤ndring kommer de offentliga finanserna att fÃ¶rÃ¤ndras motsvarande av BNP-fÃ¶rÃ¤ndringen. Med nuvarande nivÃ¥ pÃ¥ BNP innebÃ¤r en sÃ¤nkning av BNP-tillvÃ¤xten att BNP sÃ¤nks med ca i fÃ¶rhÃ¥llande till vad den annars skulle ha varit. De offentliga finanserna skulle fÃ¶rsÃ¤mras hÃ¤rav, dvs 15â16 miljarder kronor pÃ¥ tvÃ¥ Ã¥rs sikt. Denna kraftiga konjunkturkÃ¤nslighet Ã¤r ett starkt argument fÃ¶r att Ã¶ver lÃ¤ngre period ha en marginal mot konjunkturfÃ¶rsvagningars effekter pÃ¥ de offentliga finanserna. DÃ¤rfÃ¶r har stÃ¤llt upp pÃ¥ mÃ¥let om ett Ã¶verskott i de offentliga finanserna Ã¶ver konjunkturcykeln motsvarande av BNP. Det innebÃ¤r att sett Ã¶ver en 4â5-Ã¥rsperiod ska de offentliga finanserna i genomsnitt ha ett Ã¥rligt Ã¶verskott som motsvarar av BNP, eller nÃ¤rmare . Om Ã¶verskottet i genomsnitt ska vara bÃ¶r det givetvis vara mer Ã¤n i hÃ¶gkonjunktur fÃ¶r att kunna vÃ¤ga upp ett sÃ¤mre lÃ¤ge i lÃ¥gkonjunkturen. Regeringen fÃ¶r ett resonemang om detta i vÃ¥rpropositionen: KonjunkturmÃ¤ssiga avvikelser frÃ¥n den lÃ¥ngsiktiga tillvÃ¤xttrenden bÃ¶r fÃ¶ranleda motsvarande justeringar av de Ã¥rsvisa mÃ¥len. I en hÃ¶gkonjunktur bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r Ã¶verskottsmÃ¥let Ã¶verstiga . Det motsatta skall gÃ¤lla i en lÃ¥gkonjunktur. Om Ã¶verskottsmÃ¥let sÃ¤tts till oavsett konjunkturÂlÃ¤get riskerar finanspolitiken att fÃ¶rstÃ¤rka konjunkturÂsvÃ¤ngningarna. 70â71) Trots detta resonemang landar regeringen pÃ¥ slutsatsen: I avvaktan hÃ¤rpÃ¥ (att regeringen ska Ã¥terkomma till frÃ¥gan i budgetÂpropositionen fÃ¶r 2001, vÃ¥r anmÃ¤rkning) fÃ¶reslÃ¥r regeringen att de nuvarande mÃ¥len om ett Ã¶verskott i de offentliga finanserna pÃ¥ av BNP fÃ¶r 2001 och 2002 ligger fast och att mÃ¥let fÃ¶r 2003 faststÃ¤lls till . (s. 71) Regeringen rÃ¤knar inte heller med nÃ¥gon stÃ¶rre amortering av den offentliga skulden Ã¤n som motsvarar dessa tvÃ¥ % av BNP. Regeringen intar dÃ¤rmed fÃ¶r nÃ¤rvarande (minst) tvÃ¥ stÃ¥ndpunkter i frÃ¥gan. Ã ena sidan ger nuvarande regler fÃ¶r skatter och utgifter med av regeringen antagna tillvÃ¤xttakter Ã¶verskott Ã¶ver de motsvarande utrymmet fÃ¶r âberÃ¤kningsteknisk Ã¶verfÃ¶ringâ, eller 27,3, 35,9 och fÃ¶r respektive 2001, 2002 och 2003. Regeringen anger inte om och sÃ¥ fall hur dessa belopp ska anvÃ¤ndas. Ã andra sidan har man dock lagt dessa belopp till hushÃ¥llens disponibla inkomster. HushÃ¥llen antas dock inte anvÃ¤nda dessa pengar till konsumtion utan i huvudsak spara dem. Regeringen fÃ¶rsÃ¶ker undvika den besvÃ¤rliga diskussionen om anvÃ¤ndningen av beloppen fÃ¶r âberÃ¤kningsteknisk Ã¶verfÃ¶ringâ, om finanspolitikens inriktning och riskerna fÃ¶r Ã¶verhettning. Regeringens egna berÃ¤kningar visar att finanspolitiken riskerar att bli alldeles fÃ¶r expansiv. har dragit slutsatsen att Ã¶verskottet minst mÃ¥ste vara av BNP fÃ¶r att uppvÃ¤ga fÃ¶rsÃ¤mringar i lÃ¥gkonjunkturen. VÃ¥rt fÃ¶rslag till budgetpolitik har inriktats dÃ¤refter. 9.1Â Utgiftstak fÃ¶r staten i att resultaten av budgetsaneringen ska bli bestÃ¥ende Ã¤r frÃ¤mst knuten till metoden med utgiftstak. Den nya budgetmetoden hade tvÃ¥ vÃ¤sentliga inslag. Det ena var faststÃ¤llandet av tak fÃ¶r de 27 utgiftsomrÃ¥dena, det andra var faststÃ¤llandet av det totala statliga utgiftstaket. Vi kan konstatera att utgiftstaken fÃ¶r de olika utgiftsomrÃ¥dena inte fungerat i den nya budgetprocessen. Betydande avvikelser frÃ¥n faststÃ¤llda utgiftsomrÃ¥destak har skett. Till en del har det funnits tekniska fÃ¶rklaringar, t.ex. nÃ¤r pensionsreformen medfÃ¶rde en hÃ¶jning av utgiftstaket med Ã¥r 1999, men i andra fall Ã¤r det helt enkelt sÃ¥ att regeringen anvÃ¤nt ett utrymme inom ett utgiftsomrÃ¥de inom ett helt annat omrÃ¥de dÃ¤r utgifterna var vÃ¤xande. Problemet med att de faststÃ¤llda ramarna fÃ¶r utgiftsomrÃ¥dena inte respekterats Ã¤r att detta pÃ¥ sikt undergrÃ¤ver budgetprocessen. Systemet med utgiftstak och ramar fÃ¶r utgiftsomrÃ¥den ska inte enbart tjÃ¤na som ett medel att stÃ¤rka omvÃ¤rldens tilltro till den svenska budgeten utan Ã¤ven i hÃ¶g grad tjÃ¤na som ett internt styrmedel i budgetarbetet. I och med den nya budgetprocessen fick bÃ¥de fackdepartement och myndigheter ett stÃ¶rre ansvar Ã¤n tidigare fÃ¶r den bedÃ¶mning och det faktamaterial som ligger till grund fÃ¶r deras omrÃ¥de i budgeten. Systemet var tÃ¤nkt att fungera sÃ¥ att vid avvikelse frÃ¥n den bedÃ¶mning som fackdepartement eller myndighet gjort fÃ¶r ett utgiftsomrÃ¥de skulle dessa ha ett stÃ¶rre ansvar Ã¤n tidigare att anvisa lÃ¶sningar pÃ¥ Ã¶verskridandet: Ansvaret fÃ¶r uppfÃ¶ljningen av ett utgiftsomrÃ¥de i bÃ¶r lÃ¤ggas pÃ¥ de departement som svarar fÃ¶r verksamhetsomrÃ¥det. behÃ¶ver rutiner och processer utvecklas sÃ¥ att tendenser till utgiftsÃ¶verskridanden snabbt kan korrigeras, antingen genom beslut av regeringen eller genom att fÃ¶rslag tillstÃ¤lls om Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att sÃ¤kerstÃ¤lla att de utgiftstak som Ã¤r beslutade kan hÃ¥llas och att mÃ¥len fÃ¶r budgetpolitiken uppnÃ¥s. (FiU 1994/95:20, sid. 87â88) SÃ¥ som regeringen hanterat detta, med accepterande av stora avvikelser, undergrÃ¤vs den interna processen. FÃ¶r varje fackdepartement och sÃ¤rintresse mÃ¥ste det stÃ¥ klart att Ã¶verskridande inte nÃ¶dvÃ¤ndigtvis drabbar det egna omrÃ¥det utan snarare ett annat utgiftsomrÃ¥de. SÃ¥ i denna mening har budgetprocessen fÃ¶rsvagats. Det som â â rÃ¤ddat trovÃ¤rdigheten i budgetprocessen Ã¤r att det totala statliga utgiftstaket i stort sett hÃ¥llit. Detta har varit avgÃ¶rande fÃ¶r budgetpolitikens trovÃ¤rdighet. Utgiftstaket har medverkat till att: 1. Ãka medvetenheten om i hur hÃ¶g grad inflationen urholkar en verksamhets reella innehÃ¥ll. Eftersom utgiftstaket sÃ¤tts i nominella termer sker ingen automatisk kompensation fÃ¶r inflationen varfÃ¶r verk och myndigheter fÃ¥r incitament att hÃ¥lla igen pÃ¥ den egna kostnadsutvecklingen om verksamhetens reella innehÃ¥ll ska kunna bevaras. En eventuell expansion av de offentliga utgifterna mÃ¥ste nu ske med direkta politiska beslut till skillnad frÃ¥n tidigare nÃ¤r denna expansion i hÃ¶gre grad bars av automatik. Expansionen av de offentliga utgifterna hÃ¥lls igen. Detta Ã¤r sÃ¤rskilt viktigt fÃ¶r ett land som som har vÃ¤stvÃ¤rldens hÃ¶gsta offentliga utgifter. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r oerhÃ¶rt vÃ¤sentligt att â nÃ¤r regeringen i praktiken urholkat ramarna fÃ¶r de olika utgiftsomrÃ¥dena â det totala statliga utgiftstaket hÃ¥ller. Regeringens beroende av de nuvarande stÃ¶dpartierna Ã¤r ett faromoment i detta avseende. Det som Ã¤r ett allvarligt orostecken Ã¤r de tendenser regeringen visat att urholka utgiftstaket genom att i praktiken fÃ¶ra Ã¶ver utgifter till inkomstsidan. Ett tydligt exempel pÃ¥ detta Ã¤r hanteringen av statsbudgetens kostnader fÃ¶r stÃ¤ngningen av BarsebÃ¤ck. Genom att bl.a. ta ut kostnaden genom en minskad inleverans frÃ¥n och genom att gÃ¶ra ersÃ¤ttningarna fÃ¶r produktionsbortfallet skattefria lyckas regeringen dÃ¶lja att den verkliga statsfinansiella kostnaden Ã¤r ca 1,2 miljarder och redovisar bara . Genom att lÃ¥ta nÃ¥gra myndigheter sÃ¥som , PolisvÃ¤sendet och Centrala studiestÃ¶dsnÃ¤mnden disponera avgifter som Ã¤r av offentligrÃ¤ttslig karaktÃ¤r uppnÃ¥r regeringen i praktiken att dessa myndigheters resurser Ã¶kar utan att detta redovisas som statsutgifter. Detta bryter i varje fall mot andan i budgetlagen. Om myndigheterna fÃ¥r behÃ¥lla offentligrÃ¤ttsliga avgifter infÃ¶rs en oklar incitamentsstruktur dÃ¤r inkomstÂmaximering frÃ¥n myndighetens sida kan komma att gÃ¥ fÃ¶re rÃ¤ttssÃ¤kerhet fÃ¶r den enskilde. Det Ã¤r ingen slump att trafikpolisen inte fÃ¥r behÃ¥lla fortkÃ¶rningsbÃ¶ter, trafikvakter inte parkeringsavgifter eller domstolarna dagsbÃ¶ter. Regeringen bÃ¶r ges i uppdrag att senast till budgetpropositionen Ã¥terkomma med en redovisning som Ã¶verensstÃ¤mmer med budgetlagen. Metoden med utgiftstak har inneburit ett Ã¶kat intresse fÃ¶r att sÃ¤nka skatter i stÃ¤llet fÃ¶r att hÃ¶ja utgifter. Detta Ã¤r positivt fÃ¶r ett land med hÃ¶ga skattetryck. Det krÃ¤ver dock uppmÃ¤rksamhet pÃ¥ att inte olika intressegrupper driver fram fÃ¶rÃ¤ndringar som bryter sÃ¶nder viktiga principer i skattesystemet, principer som inte minst prÃ¤glade den stora skattereformen. Den politiska debatten har ibland givit intryck av att utgiftstaken inneburit att statens utgifter skulle ha minskat absolut sett. SÃ¥ Ã¤r inte fallet. Det statliga utgiftstaket har givit utrymme fÃ¶r en Ã¶kning av statens utgifter med ca (korrigerat). Ett nytt oroande inslag i regeringens budgetpolitik Ã¤r att den nu fÃ¶r det tredje Ã¥ret i perioden, 2003, fÃ¶r vilken ett utgiftstak faststÃ¤lls fÃ¶r fÃ¶rsta gÃ¥ngen, lyfter utgiftstaket osedvanligt mycket, ca . Det Ã¤r djupt olyckligt att regeringen inte har nÃ¥gon lÃ¥ngsiktig politik vad gÃ¤ller de offentliga Ã¥tagandena. , nÃ¤r konjunkturerna fÃ¶rbÃ¤ttras, Ã¤r den lÃ¤mpliga tidpunkten att lÃ¤gga fast en lÃ¥ngsiktig politik fÃ¶r att minska de offentliga utgifternas andel av ekonomin. VÃ¥r politik syftar till att uppnÃ¥ detta. VÃ¥r politik innebÃ¤r dÃ¤rfÃ¶r lÃ¤gre utgiftstak. utgiftstak fÃ¶r staten 2001â2003 Miljarder kronor 2001 2002 2003 Regeringens utgiftstak 792 817 847 : TakbegrÃ¤nsade utgifter 769,6 786,3 800,5 Budgeteringsmarginal 2,4 7,7 16,5 Utgiftstak 772 794 817 Skillnad mot regeringen - 20 - 23 - 30 9.2Â Utgiftstak fÃ¶r den offentliga sektorn godkÃ¤nner ocksÃ¥ en berÃ¤kning av de totala offentliga utgifterna. Med hÃ¤nsyn tagen till den kommunala sjÃ¤lvstyrelsen har detta beslut dock en annan karaktÃ¤r Ã¤n beslutet om det statliga utgiftstaket. Som en fÃ¶ljd av vÃ¥r syn pÃ¥ det statliga utgiftstaket Ã¤r vÃ¥rt fÃ¶rslag till tak fÃ¶r den offentliga sektorn fÃ¶ljande: Tabell 3. utgiftstak fÃ¶r offentlig sektor 2001â2002 Miljarder kronor 2001 2002 2003 Staten inkl. Ã¥lders- pensionssystemet 772 794 817 Kommunsektorn 496 516 534 Interna transaktioner -180 - 185 - 189 Utgiftstak fÃ¶r offentlig sektor 1088 1125 1162 Andel av BNP, % 49,6 49,3 49,0 9.3Â Ãverskott i de offentliga finanserna Som framgÃ¥tt av vad som ovan sagts anser att politiken bÃ¶r inriktas pÃ¥ att nu nÃ¥ ett stÃ¶rre Ã¶verskott i de offentliga finanserna Ã¤n vad regeringens fÃ¶rslag innebÃ¤r. Ãverskottet bÃ¶r vara av BNP . De offentliga finanserna 2001â2003 Miljarder kronor Effekt pÃ¥ offentliga finanser 2001 2002 2003 Inkomster -28,9 -42,4 -59,7 BerÃ¤kningsteknisk Ã¶verfÃ¶ring totalt 27,3 35,9 58,9 Minskning av utgifter 21,2 28,0 31,9 ÃterstÃ¥r efter utnyttjande av berÃ¤kningsteknisk Ã¶verfÃ¶ring 19,6 21,5 31,1 AvsÃ¤tts fÃ¶r amortering 11,0 11,4 11,9 ÃterstÃ¥r fÃ¶r ytterligare skattesÃ¤nkning och amortering 8,6 10,1 19,2 10Â HemstÃ¤llan Med hÃ¤nvisning till det anfÃ¶rda hemstÃ¤lls sÃ¥vitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket att godkÃ¤nner de allmÃ¤nna riktlinjer fÃ¶r den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anfÃ¶rts i motionen, att , med anledning av fÃ¶rslagen i propositionen om pensionsrÃ¤tt fÃ¶r studier och totalfÃ¶rsvarsplikt samt ett Ã¶kat Ã¥terflÃ¶de frÃ¥n EU, faststÃ¤ller utgiftstaket fÃ¶r staten inklusive Ã¥ldersÂpensionsÂsystemet vid sidan av statsbudgeten fÃ¶r Ã¥r 2001 till och fÃ¶r Ã¥r 2002 till , att faststÃ¤ller utgiftstaket fÃ¶r staten inklusive Ã¥ldersÂpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten fÃ¶r Ã¥r 2003 till , att godkÃ¤nner berÃ¤kningen av de offentliga utgifterna fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003 i enlighet med vad som anfÃ¶rts i motionen, att faststÃ¤ller mÃ¥let fÃ¶r det finansiella sparandet i den offentliga sektorn fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003 till av BNP i enlighet med vad som anfÃ¶rts i motionen, att godkÃ¤nner den preliminÃ¤ra fÃ¶rdelningen av utgifterna pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003 som redovisas i motionen som riktlinjer fÃ¶r regeringens budgetarbete (tabell A), sÃ¥vitt avser skattefrÃ¥gor att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om skattepolitikens inriktning, att godkÃ¤nner vad i motionen anfÃ¶rts om genomÂfÃ¶rande av en inkomstskattereform, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om lÃ¤ttnader i beskattningen av fÃ¶retagande, riskkapital, arbete, sparande och investeringar, att beslutar avslÃ¥ regeringens fÃ¶rslag om fÃ¶rÃ¤ndringar av anstÃ¤llningsstÃ¶det, sÃ¥vitt avser Ã¶vriga frÃ¥gor att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om deltagande i det europeiska valutasamarbetet, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om behovet av att har god internationell konkurrenskraft, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om behovet av avreglering i branscherna vÃ¥rd och skola, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om fÃ¶renklingar och avregleringar fÃ¶r fÃ¶retagande, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om att reformera arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om genomfÃ¶rande av en stor socialÂfÃ¶rÂsÃ¤kringsÂreform, att , betrÃ¤ffande utgiftsomrÃ¥de 18, som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om reformer pÃ¥ bostadsÂmarknaden, att , betrÃ¤ffande utgiftsomrÃ¥de 22, som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om storstadspaket fÃ¶r trafiklÃ¶sningar, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om behovet av en ny och bÃ¤ttre regionalpolitik, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om ett auktionsfÃ¶rfarande fÃ¶r UMTS-tillstÃ¥nden, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om den offentliga sektorns ansvar fÃ¶r sina kÃ¤rnÂuppgifter, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om ett nytt utjÃ¤mningssystem fÃ¶r kommuner och landsting, att beslutar om fÃ¶rÃ¤ndring av dagens kommunala inkomstutjÃ¤mningssystem i enlighet med vad som anfÃ¶rts i motionen, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om avveckling av kommunala bolag, att begÃ¤r att regeringen med en korrekt och fullstÃ¤ndig redovisning sÃ¥ att samtliga utgifter redovisas inom utgiftstaken, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om behovet av en ny arbetsmarknadspolitik, att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om behovet av Ã¶kad integration av nya medborgare. () Bo KÃ¶nberg (fp) () () () () () () Tabell A. FÃ¶rdelning pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den 2001â2003 Miljoner kronor 2001 2002 2003 UO 1 4598 4547 4432 UO 2 SamhÃ¤llsekonomi och finansfÃ¶rvaltning 1594 1516 1616 UO 3 SkattefÃ¶rvaltning och uppbÃ¶rd 6248 6375 6517 UO 4 RÃ¤ttsvÃ¤sendet 24324 25424 26059 UO 5 UtrikesfÃ¶rvaltning och internationell samverkan 2889 2863 2907 UO 6 TotalfÃ¶rsvar 46529 46506 46530 UO 7 Internationellt bistÃ¥nd 16472 17707 19307 UO 8 Invandrare och flyktingar 4592 4449 4547 UO 9 HÃ¤lsovÃ¥rd, sjukvÃ¥rd och social omsorg 30465 31817 33221 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 95385 96625 97682 UO 11 Ekonomisk trygghet vid Ã¥lderdom 34899 34540 34185 UO 12 Ekonomisk trygghet fÃ¶r familjer och barn 45562 50894 51620 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslÃ¶shet 26847 31218 31224 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 41610 29703 28795 UO 15 StudiestÃ¶d 19344 22140 23579 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 34240 35228 36739 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7746 7939 8139 UO 18 SamhÃ¤llsplanering, bostadsfÃ¶rsÃ¶rjning och byggande 9279 8977 8952 UO 19 Regional utveckling och utjÃ¤mning 3234 2371 2471 UO 20 AllmÃ¤n natur- och miljÃ¶vÃ¥rd 2066 2272 2458 UO 21 Energi 822 824 387 UO 22 Kommunikationer 24296 27032 25023 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande nÃ¤ringar 13625 13815 13898 UO 24 NÃ¤ringsliv 2848 2698 2616 UO 25 AllmÃ¤nna bidrag till kommunerna 98329 99236 101535 UO 26 StatsskuldsrÃ¤ntor m.m. 68170 62170 53070 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 24093 24795 24742 Minskning av anslagsbehÃ¥llningar 3000 3500 3000 Summa utgiftsomrÃ¥den 693106 697181 695251 Summa utgiftsomrÃ¥den exkl. statsskuldsrÃ¤ntor 624936 635011 642181 Ãlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 144686 151337 158364 TakbegrÃ¤nsade utgifter 769622 786348 800545 Budgeteringsmarginal 2378 7652 16455 Utgiftstak fÃ¶r staten 772000 794000 817000 Gotab, 2000[1][2]