ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N220av , ()Kulturkrock vid företagsetableringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kartläggning av problem vid utländska företags etablering iSverige.Motivering"Kulturkrock mellan svenskt och amerikanskt företagsklimat? Javisst, sådet bara smäller om det." Så drastiskt beskrev i Dagens Nyheterfackordföranden för industritjänstemännen den förändringsom skedde när det amerikanska läkemedelsföretaget gicksamman med svenska Pharmacia.Ingela fortsatte:Inom var vi vana vid att företagsledningen lyssnade och att vigemensamt diskuterade oss fram till så bra lösningar som möjligt. Sådantär borta, nu är det toppstyrning som gäller. Avgörande beslut fattas avkoncernledningen i och vi här i har bara att genomföradem.Tiden är förbi då ett företag kan ses som en nationell tillgång. Storaföretag konkurrerar på världsmarknaden och kan knappast överleva om deinte finner lämpliga samarbetspartners från andra länder. Därför kommersvenska uppköp av utländska företag och utländska uppköp av svenska attfortsätta.Det är positivt för att utländska företag vill investera här. Men ettsällan uppmärksammat problem, och som beskrev i denciterade artikeln, är de kulturkrockar som lätt blir följden när svenska företaggår samman med utländska.Mest uppmärksammade är problemen med amerikansk företagskultur. Deamerikanska företagen är ofta hierarkiskt uppbyggda. Företagsledningenbrister när det gäller information och medinflytande för de anställda. Enförklaring är de fackliga organisationernas svaga ställning vidamerikanska företag.Det är i de flesta fall positivt att utländska företag investerar i Sverige.Men de måste respektera de lagar och avtal som ofta under hårtmotstånd från arbetsgivarna har införts för att stärka de anställdas ställning.Det får inte vara så att företags etablering i vårt land sker till priset av attvillkoren för de anställda urholkas och fackföreningsrörelsen försvagas.Fackföreningsrörelsen nationellt och i internationellt samarbete har härsjälvklart en central roll. Men också på politisk nivå måste fråganuppmärksammas. Det är en del av den svenska modellen att de anställdastrygghet och medinflytande ska stärkas genom en kombination av lagar ochavtal. Det synsättet måste finnas också när utländska företag etablerar sig iSverige.Med stöd av bl.a. de erfarenheter som finns av utländska företagsetablering i bör regeringen därför initiera en kartläggning av deproblem som har uppstått. Också erfarenheter från andra länder böranalyseras.Stockholm den 25 september 2000Carina ()
mot · GO02N227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N227av , (-kd)KärntekniklagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom kärnteknisk verksamhet med innebörden att 6 § tas bort ur lagen.MotiveringRenässansen var av sällsamma framsteg inom konstoch vetenskap. Dess förutsättning var den fria tanken. Menvetenskapen levde på nåder och tolererades endast så längedess tankar inte stred mot maktutövningens dogmatik. Attrubba tusenåriga cirklar genom att påstå att jorden snurrarrunt solen blev för mycket för makten, som i ett försök attkväsa tanken och det fria ordet satte i arrest.6 § i Kärntekniklagen uppfattas av många som en markering mot justtankefriheten. Även om lagen vore korrekt i sin bokstav är den stötande i sinanda. Dess resultat kan bli tvåfaldigt negativa för . För det förstatappar vi kompetens på kärnteknikområdet där vi varit bland de främsta ivärlden. En sådan utveckling drabbar många samhällsområden, inte minst detmedicinska, där även kärnreaktorer används för behandling av patienter.För det andra tenderar svenska forskare att se vårt land som vetenskapligtintolerant. Detta i sig är ett skäl att söka sig dit där forskningen har bättreförutsättningar. Naturvetenskapen är ju universell och kan därför utövasvarhelst goda förutsättningar ges.Att brännmärka den fria tanken är därför inte endast ett demokratisktfattigdomsbevis. Det kan slå tillbaka. Eller för att fritt citera Shakespeare:Ord, sagda i upphetsningen,går ofelbart igenoch drabbar främst uppfinnaren.Historien visar, att tanken är fri som fågeln. Den dör inte ihusarrest med sin upphovsman. Någon annan tar överstafetten. som dog i sin husarrest föddesNewton. Solen gick ner över den italienska renässansen, menden gick upp i och . Det tog ett för inkvisitionen att inse sitt missgrepp.Det bör kunna gå oändligt mycket fortare att ta bort en plump i svenskrättsutövning.6 § i Kärntekniklagen är onödig, intolerant och arrogant. Den fyller inteheller något rimligt syfte och bör därför tas bort.Stockholm den 28 september 2000Harald ()()
mot · GO02N228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N228av , ()Elöverföringen mellan de nordiska ländernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förstärka eller bygga ut elöverföringskapaciteten mellan denordiska länderna.Överföringskapaciteten mellannordiska länderDen avreglerades den svenska elmarknaden. Detinnebar bland annat att nätverksamhet och elhandelseparerades. Alla elabonnenter har därmed möjlighet att frittvälja den elleverantör som kan erbjuda de bästa villkoren.Syftet med avregleringen var att hushållens och företagenselkostnader skulle minska. Så har också skett till stor del.Samtidigt går det att konstatera att den svenskaelproduktionen domineras av några få stora aktörer. Detgår också att konstatera att företagen är beroende av hur dennordiska elmarknaden fungerar. kommer det signaler omatt den nordiska elmarknaden inte fungerar tillfredsställande.Ett av skälen till det är bristen på överföringskapacitet, någotsom till exempel påpekats av . En brist innebarsvårigheter för att exportera el till undersommaren då stor kapacitet fanns i norskavattenkraftsanläggningar.För att skapa bättre möjligheter för den nordiska elmarknaden att utvecklasfinns anledning att överväga om inte överföringskapaciteten skall förbättras.Det skulle kunna öka möjligheterna att importera grön el, det vill säga elproducerad på ett förnyelsebart sätt från till exempel norsk vattenkraft. Förattöka överföringskapaciteten mellan främst och , men ävenmellan andra geografiska områden, bör följaktligen regeringen genomSvenska kraftnät få i uppdrag att undersöka om befintliga utlandsförbindelsertill de nordiska länderna kan förstärkas eller om nya kraftledningar behöverbyggas.Stockholm den 29 september 2000Kenneth ()()()
mot · GO02N229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N229av , ()Plan för vindkraftenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upprätta en plan för fortsatt utbyggnad av vindkraften.Plan för vindkraftenRiksdag och regering har beslutat att skallställa om sin energiförsörjning till förnybara energikällor.Om omställningsbeslut skall kunna genomföras ärdet viktigt att upprätta en plan för hur detta skall gåtill.En av de förnybara energikällorna är vindkraften. Vindkraftsbranschenefterlyser en plan från och regeringen om produktionsmål på 10TWh/år för vindkraft. Även om vindkraften inte kommer att stå för allförnybar energi så har den potential att bidra med minst 30-50TWh/år. Skall detta bli verklighet behövs det en nationell vindkraftsplan därman väger in var det är lämpligt att placera vindkraftverken. Det är viktigt attfinansieringen av utbyggnaden av vindkraften ses över. Man måste också sepå möjligheterna att ansluta de nya kraftanläggningarna till befintligtkraftledningssystem.Enligt min mening borde ett vindkraftsprogram omfatta c:a 15 000vindkraftverk . Strävan skall vara att ett så lokalt ägande som möjligtskall uppmuntras. Exempelvis finns det önskemål från ett flertal samebyar skall få bygga storskaliga vindkraftsanläggningar. När det gäller denförsta frågeställningen vet vi att det finns tre huvudsakliga områden därdet är lämpligt med vindkraft, nämligen fjällområdet, havet ochkustregionerna. Det behövs en nationell plan som visar och vägleder, så att denya kraftverken byggs på sådant sätt att de inte stör omgivningen utanupplevs som ett positivt inslag i miljön.Ett förslag som bl.a. samerna har fört fram är att det bör införas någonform av statligt vindkraftslån som läggs upp med låga räntor under de förstaåren. När bärkraften i projekten växt återbetalas lånen av de intressenter sombyggt upp kraftstationerna.När det gäller anslutningen av de nya aggregaten bör staten vara med ochdelfinansiera de anslutningsanordningar som behövs för attvindkraftsanläggningarna skall komma åt kraftledningssystemet. Det är ävenviktigt att vi ser över hur länsstyrelserna i olika delar av landet agerar vaddetgäller tillståndsgivning. I har man från håll, bromsatutbyggnaden i kustområdet i stället för att uppmuntra densamma. I Norrlandpågår miljöprövning i en del av kraftverksdammarna. Här borde länsstyrelseninta en positiv hållning då ingen ny mark blir förstörd och då den endaåverkan som eventuellt sker är visuell.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02N232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N232av Örnfjäder, ()turism i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en studie görs angående marin turism i Sverige.MotiveringSverige är som vi alla vet en halvö med en mycket långkuststräcka. Vattensport och andra aktiviteter medanknytning till våra hav och sjöar har alltid varit populärabland både svenskar och de turister som besöker oss. Fråganär då om vi tar tillvara detta? Använder vi denna tillgångtillräckligt som lång kuststräcka, många sjöar och vattendragutgör i den marknadsföring som görs av i utlandet?Enligt vår åsikt så sker det i alltför liten omfattning. Vi tyckerdärför att man ifrån statens sida skall initiera en studie i marinturism som skall leda till hur man på bästa sätt ska kunnamarknadsföra den turismen i Sverige.Stockholm den 2 oktober 2000Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GO02N234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N234av Wahlén, ()Statsstöd till callcenterföretagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättandet av en arbetsgrupp för att följa upp och föreslååtgärder om statsstödets användning i callcenterföretag.Ny branschÖver 7 000 personer beräknas arbeta inom "uppdragstagandecallcenter". Branschen är ny och brister finns. Många företagär lokaliserade i gamla industrilokaler på orter med högarbetslöshet, lokalerna är anpassade till annan verksamhet äncallcenter. Det är också vanligt att personal noga övervakas,detaljerade kontroller över olika arbetsmoment skapar stressoch olust. Flera olika kortvariga anställningsformer används.Sjukfrekvensen är oroande hög i vissa företag.Olika löneformer förekommer däribland provisionsavtal och timlön.Företag utan kollektivavtal har oftast lägre lön jämfört med företag där avtalfinns. Det största problemet, enligt fackförbundet (), för de timavlönade som är behovsanställdaär att inkomst faller bort vid röda dagar, tider då företaget stänger eller avannan anledning inte erbjuder jobb.Fackliga organisationer har också påpekat att företagare ofta saknattillräckliga kunskaper för att leda och driva företag. Vid okunskap upplevs lagar och avtal som krångligt ochtungrott.I och med att många företag lokaliseras till orter med hög arbetslöshet kanman erhålla statliga bidrag. Det är viktigt att de statliga bidragen understöderen positiv utveckling av näringslivet och att krav som ställs i lagar och avtalföljs. Bidrag kombinerat med dåliga anställningsvillkor kan leda till osundkonkurrens och social dumping. Inte minst viktigt är det att Arbetsmiljölagenskrav om att arbetsförhållandena skall anpassas till människors olikaförutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende följs.Vi anser att en arbetsgrupp bör tillsättas för att utvärdera de företag somerhåller statsstöd, hur lagar och kollektivavtal följs, om osund konkurrensförekommer, regionalpolitiska konsekvenser, om det blir stadigvarandesysselsättning. Arbetsgruppen bör också få i uppdrag att komma med förslagnär det gäller villkoren för statsstöd utifrån denna utvärdering. Representanterför arbetsmarknadens parter bör vara representerade i arbetsgruppen. Viförutsätter också att kommer med förslag som stärkerden personliga integriteten för löntagare.Stockholm den 30 september 2000Gunilla Wahlén (v)()
mot · GO02N235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N235av , ()Regler för småföretagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om enklare regler för småföretagare och egenföretagare.MotiveringDet svenska regelverket för småföretagare upplevs ofta somhinder för den enskilde företagaren. I användsbegreppet "fri företagare" för det vi i kallar"småföretagare". Där kan den som vill starta eget företagvänta med bolagsbildning samt organisations- ochskattenummer till dess man har kommit i gång medverksamheten. Vidare behövs heller inget startkapital.Tysklands skattesystem ter sig som rena drömmen för en luttrad svenskföretagare, där årets deklaration kan ses som slutet på ett helt årspinaav momsdeklarationer, skattekonton som endast kan nås via rättavsändarblankett osv. har tidigare snarare framstått sommotpart än medarbetare. Tacksamt nog, har serviceviljan och öppenhetenförändrats till det mer positiva . Men ytterligare förbättringarkan säkert göras.I andra länder, t.ex. , anses företagare själva kunna bedöma sittbehov av socialförsäkringar, pensionsnivåer och annan samhällstjänst som vi iSverige bakar in i egen- eller arbetsgivaravgifterna.SammanfattningDet är viktigt med långsiktiga lösningar som är stabila ochskapar bra grund för fri företagsamhet. I högkonjunkturensom råder är det särskilt gynnsamt att skapa arbetstillfällengenom större företagande. Många vill starta egnaföretag. Dessa får inte hindras av ett snårigt regelverk.Regeringen bör skyndsamt komma med förslag på enklare regler förSveriges småföretagare.Stockholm den 28 september 2000Kenneth ()
mot · GO02N236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N236av , ()UppfinnarkreditivFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas som lägger fram förslag om attinrätta ett uppfinnarkreditiv.MotiveringSverige är mest innovationsvänligt, utropas i ett TT-telegramoch man refererar till en . Med hjälp av 16faktorer visas i rapporten att vårt land är bättre i 12 avdessa än övriga EU-länder. Som tvåa kommer Finland.Alldeles oavsett jämförelsen och hur bra är borde vi bli bättre påatt underlätta för entreprenörer och innovativa personer att få tag iriskvilligtkapital utan att behöva sätta sin egen och sin familjs ekonomi och existens påspel.Det borde finnas en möjlighet att i utvecklingsfasen av en uppfinning ellerett tjänsteprojekt eller någon innovativ verksamhet få låna riskvilligt kapitalmot en statlig borgen.Jag vill jämföra ett uppfinnarkreditiv med ett byggnadskreditiv när enfamilj går igång med att bygga hus. Kreditivet lämnas inte utan att familjensekonomi, husets kostnad, storlek m m kontrolleras noga. Därefter lämnaskreditivet ut med borgen och bygget genomförs. När huset är klartlyfts kreditivet av mot lån placerade i lämpligt kreditinstitut.På liknande sätt skulle en uppfinnare få sin idé prövad. Om den befinnesmarknadsvärdig får han på ett kreditiv med statlig borgen låna riskkapital föratt utveckla sin idé fram till lämplig tid för exploatering, tillverkning ochmarknadsföring.Vid den tidpunkten lyfts kreditivet av mot finansiering i lämpligtkreditinstitut.Stockholm den 28 september 2000Harald ()
mot · GO02N239 · 2000-10-05 00:00:00 — Statens ansvar för kommunikationer ärsåledes en central punkt i arbetet med att skapaförutsättningar för utveckling och tillväxt i regionerna.Centerpartiet kan konstatera att regeringen inte tagit dettaansvar, till stor skada för företag i såväl landsbygd som störrestäder. Företag i tillväxtregioner är i samma behov av fullgodinfrastruktur, såväl digital som fysisk. Detta då en stor del avderas marknad befinner sig på landsbygden.Centerpartiet har i sin kommunikationsmotion föreslagit att en tioårs planför det svenska vägnätet skall upprättats samt ordnat finansiering för detta.Målsättningen är att ta igen det eftersatta underhållet samtgenomföra förbättringar. Samtliga vägar skall vara farbara årets alla dagar.Detta är den viktigaste åtgärden för att även de mest utsatta regionerna ilandet skall kunna utvecklas i framtiden.Centerpartiet har drivit kravet på en digital allemansrätt därhushåll och företag i hela landet på lika villkor skall ha möjlighet att kopplaupp sig mot Internet genom en fullgod bredbandsuppkoppling. Regeringenshalvhjärtade IT-satsning kommer att ytterligare öka skillnaderna mellan deregioner som har en god tillväxt och de som ännu inte haft möjlighet att ta delav de goda tiderna.Den svenska järnvägens betydelse bör uppvärderas. Större satsningar börgöras på att bygga ut det svenska järnvägsnätet, inte bara i nord-sydligriktning utan även i väst-östlig riktning. Det finns en stor potential både inomperson- och godstransporter i dessa riktningar. Järnvägstransporter har storbetydelse ur miljösynpunkt och bör även av denna anledning stimuleras.Vad som ovan anförts i motionen om inriktningen på den framtidapolitiken för utveckling och tillväxt bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Lennart ()()()()()()()()
mot · GO02N240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N240av , ()Transportstödet för sjöfarten i södra till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att ändra transportstödet för Norrlandshamnarutanför stödområdet.MotiveringI maj fick vi en ny förordning (SFS 2000:281) omregionalt transportbidrag som skulle eliminera enkonkurrensnackdel som sjöfarten led av. var endastkostnader för lastbils- och järnvägstransporter berättigade tilltransportbidrag.Den tidigare utformningen gynnade landtransporter till ochSydsverige för vidaretransport med fartyg därifrån, i stället för att godsetskeppades ut direkt från lämpligaste hamn i närområdet.Tyvärr har man i den nya förordningen endast delvis elimineratsnedvridningen i konkurrensen mellan transportslagen. Orsaken är atttransportbidraget är konstruerat så att stöd för sjötransport endast lämnas omlastning sker i hamn inom stödområde.För att uppnå konkurrensneutralitet mellan både transportslag och hamnarmåste enligt vår mening transportbidrag utgå för valfri kombination av land-respektive sjötransport. Avsikten med transportbidraget bör rimligen vara attskapa en rimligare och rättvisare konkurrenssituation för företag i norraSverige men inte att gynna vissa hamnar på bekostnad av andra.Genom dagens konstruktion har en konkurrensnackdel tillkommit för dehamnar som ligger nära, men inte inom stödområdet, t.ex. hamnarna ikustkommunerna i i , och Gävle.Vänersjöfarten drabbas också på motsvarande sätt.Dessa hamnar, som mycket väl skulle kunna vara lämpliga, blir vid entransportupphandling diskvalificerade. Anledningen är att bidrag endast kanerhållas för en mycket liten del av transporten, nämligen den mellanproduktionsplatsen, fabrik eller såg till hamnen. Den vidare sjötransporten fåringet stöd.För att få bidrag för hela den del av sjötransporten som utförs inom landeteller längs landets kuster har ett företag inom stödområdet, t.ex. i Härjedalenoch , följande valmöjligheter för sina transporter:1. Landtransport till en hamn inom stödområdet för fartygstransport därifrån.2. Landtransport av godset till för vidaretransport med fartygdärifrån.Lösningen att skeppa godset via en hamn nära men utanförstödområdet är inte ekonomiskt lönsamt. Följden blir attdessa hamnar tappar existerande gods och missaraffärsmöjligheter. Samma obalans uppstår naturligtvis närrederierna lägger upp sin strategi för en linje och väljerhamnar för fartygsanlöp. Av tids- och kostnadsskäl anlöperde inte fler än två tre hamnar längs kusten där de samlar lastfrån flera avlastare i omlandet. Hamnar utanför stödområdetsom mycket väl skulle kunna kvalificera sig för ett anlöp blirsannolikt på grund av transportbidragets utformning,diskvalificerade. Ju närmare gränsen för stödområde somhamnen ligger, desto större sannolikhet finns att man gårmiste om godset.Mot den här bakgrunden är det angeläget att rätta till de redovisadebristerna i transportstödet.Stockholm den 27 september 2000Sven ()()
mot · GO02N241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N241av , ()Bidragsutbetalningar från EUFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör tar initiativ till att handläggningstiderna förEU-bidrag förkortas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör göra mer för att medborgare, organisationeroch företag i större utsträckning ansöker om EU-bidrag till viktigaprojekt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värderingen av egna arbetsinsatser vid delfinansiering avprojekt med EU-stöd.MotiveringSverige får i olika former tillbaka en del av de pengar vibetalar in till EU i form av bidrag till projekt bland annat föratt utveckla landsbygden. Detta är mycket bra för det bidrartill att få en levande landsbygd. Det ger också möjlighet förmänniskor att utveckla nya verksamheter och bo kvar i denort där de vill bo. Andra viktiga områden är vidareutbildningav personal och omstrukturering av näringslivet.Ett problem med de här bidragen är att det tar ofta mycket att få utpengarna. Den som fått stöd beviljat kan få vänta orimligt länge på att få utpengarna. Man blir tvungen att ta lån och det gör attprojektet faktiskt blir dyrare än man från början beräknat. Det är viktigt följer upp och kontrollerar att pengarna går till rätt ändamål och att manverkligen har kostnader för hela bidragsbeloppet men handläggningstiderna ärför långa. Regeringen bör därför initiera en översyn av handläggningstidernaför utbetalning av EU-bidragen.Tyvärr medför de långa handläggningstiderna att människors förtroendeför EU-bidragen sjunker och man kanske avstår från att ansöka om bidrag tillandra projekt som skulle vara av stor betydelse för den framtida utvecklingen.Svenskarnas uppfattning om EU-medlemskapet blir ännu mer negativ än vadden är och det är en trist utveckling. Vi behöver i vårt land bli bättre på attutnyttja de bidrag som finns och också att göra dem effektiva i samhället.Regeringen bör därför göra en kampanj för att göra EU-bidragen kända avmedborgarna och informera om hur de kan användas och att det är viktigt attvi i använder de pengar vi fått oss tilldelade.Värderingen av egna arbetsinsatser som ekonomisk insats vid projekt medEU-stöd är en annan viktig fråga att ta ställning till. kanföreningsdrivna projekt komma till stånd tack vare medlemmars ideellaarbetsinsatser. Dessa insatser måste i sådana fall värderas på ett generöst sättnär finansieringen av projektet beslutas. Annars kan många goda projektstanna på idéstadiet och aldrig fullbordas i brist på kapital.Stockholm den 28 september 2000Margareta ()(c)