mot · GO02Bo529 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo529av , ()Moratorium för Externa köpcentrumFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att plan- ochbygglagen bör ändras så att grannkommuner får vetorätt vid etablering avexterna köpcentrum.2. tillkännager för regeringen som sin mening att ett moratoriumför nyetablering av externa köpcentrum införs.3. tillkännager för regeringen som sin mening att är ibehov av en tydlig policy vad gäller utvecklingen av externa köpcentrum.4. tillkännager för regeringen som sin mening att en förstärktlagstiftning kan behövas för att skydda samhälleliga värden.5. tillkännager för regeringen som sin mening attkonsekvensanalyser bör omfatta social, ekonomisk och miljömässigpåverkan.InledningSvensk detaljhandel omsatte ca 1999,vilket motsvarar av BNP, och sysselsätterca 500.000 anställda. En nyetablerad större dagligvaruhallbehöver omsätta får att fåönskad avkastning. Upptagningsområdet för en sådanomsättning är mellan 8.000-9.000 personer. En kvartersbutikbehöver för att erhålla rimliglönsamhet.Omsättningen inom detaljhandeln beräknas öka årligenoch livsmedelshandeln . Den största ökningen antasfackhandeln stå för. Fackhandeln efterfrågar de nya så kallade "mega-marknaderna" med butikskoncentrationer på 100.000-150.000 m², där ävenkundaktiviteter och olika former av "upplevelser" ska kunna erbjudas. Det härär en helt ny typ av handel som ännu ej finns i och som kräver ennoggrann analys av om den överhuvudtaget hör hemma här.Enligt handelns bedömning förväntas efterfrågan på livsmedelshallar påmellan att öka. Även bensinstationernas utveckling till bådedetaljhandel, dagligvarubutik och snabbmatställe förväntas öka.PlaneringEn kommun bestämmer själv hur mark och vatten skaanvändas inom kommunens gränser och avgör när och förvilka ändamål en detaljplan skall upprättas enligt 1 kap. 2 § iplan- och bygglagen, PBL. Därför är kommunensöversiktsplan av avgörande betydelse för att ett helhetsansvarför framtida planering ska kunna tas.Hela kommunen i sig utgör ett kulturlandskap inklusive själva staden. Omen kommun tillåter livsmedelsförsäljning på industrimark förändras helakulturlandskapet. Och det är precis det som händer i . I rasandetempo, utan helhetstänkande, struktureras vårt kulturlandskap om till attefterlikna det amerikanska. Boendet separeras från handlandet. Attförutsättningarna för att utveckla vår europeiska stad, den som utgör helagrunden för svensk stadsbildning, omintetgörs debatteras inte alls. I ställetharsamhällsplaneringen överlämnats till så kallade "developers" enligtamerikansk modell. En professionellt utbildad lobbyist knackar påkommundörren och säger: "Vi vill bygga ett stort köpcentrum just här i dinkommun. Och om ni säger nej, ja då går vi till grannkommunen". "Bra", säger kommunens företrädare, "det ger jobb. "MiljöInte heller tas ansvar för att stormarknader bidrar till att ökakoldioxidutsläppen eftersom själva förutsättningen för dessexistens är bilen. Visst finns ett generellt krav påkonsekvensanalyser i översiktsplaner och påmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) för detaljplaner varsgenomförande medför en betydande påverkan på miljön,hälsa och hushållning med mark, vatten och andra resurser.Men det verkar som om kommunpolitiker har svårt för att seatt de deltar i ett större sammanhang, vilket också kanuttryckas såsom talesättet "många bäckar små". Det vill sägaatt om många kommuner planerar för ökat bilåkande så blirde sammantagna effekterna stora.BoverketUtvecklingen belyses i en rapport frånBoverket 1999. De fann ett stort antal utbyggdastormarknader och många planer på nya centra över helalandet. Det allra största trycket fanns i , och iStockholmsregionen. Nya krav om estetik infördes i plan-och bygglagen1 . Byggnader för handel får ofta, om de tekniskaoch ekonomiska argumenten tillåts slå igenom helt, stora måtti plan och små på höjden. Sådana proportioner stämmerdåligt överens med den bebyggelsekaraktär som präglarflertalet svenska städer och samhällen. Det största problemetär kanske ändå bebyggelsens skala i befintlig kultur- ochnaturmiljö. I och med att hänsyn även nu skall tas till estetikså ökar arbetsuppgifter.LänsstyrelsenLänsstyrelsen ska bidra med faktaunderlag för kommunernasplanering och så långt som möjligt bevaka att den lokalaplaneringen står i samklang med fastställda nationella mål.Länsstyrelsen är enligt PBL (12 kap. 1§) skyldig att ingripanär den mellankommunala samordningen inte har skett på ettlämpligt sätt. Skräckexempel från visar dock hurkommuner konkurrerar med varandra om kunder och låterköpcentrum byggas precis invid kommungränserna, utanhänsyn till att kundunderlagets förflyttning kommer att verkanegativt på befintlig handel.Många gånger har tunga handels- eller fastighetsägarintressen kunnat spelaut kommunerna mot varandra eller försatt dem i någonting som skulle kunnaliknas vid en utpressningssituation, enligt rapport.Länsstyrelsens samordnande roll fungerar väldigt olika i olika län. I gått ut och sagt att de inte klarar av trycket av de tjugostormarknader som vill etablera sig inom regionen.Stockholms stad har antagit en servicepolicy för ytterstaden. Vidnyetablering av större livsmedelshallar sägs att de skall ligga i anslutningtillexisterande centrumanläggningar eller dylikt. Detta är utifrån en stark oro attnya centrumbildningar kan komma att utarma stadens förortscentrum med alltvad det innebär av förslumning.Vid planering är kommunen skyldig att ta hänsyn till förhållanden i grann-kommunerna (2 kap. 2 § PBL). Planläggningsbeslut som får effekter skadiskuteras och samordnas med dessa. Många frågar sig om det ärtillräckligt. I synnerhet som det visat sig att just den egna kommunens bästaväger tyngst vid etablering av externa köpcentra, sedan må grannkommunerklara sig bäst de vill. Frågan är om det inte är dags att införa en vetorätt iPBLför grannkommuner. Detta bör ges regeringen tillkänna.Våra grannländerNär studerat stormarknadshandeln i fann deatt man i planerar ett femårigt stopp förexternetablering. I föreslås en ändring i plan- ochbygglagen som säger att ny detaljhandel ska lokaliseras tillstadskärnan. I utnyttjas luckor i lagen för attetablera icke önskvärd extern handelscentrumutveckladdetaljhandel i stadskärnor, i stadsdelar och i städernasytterkant. Omfattande konsekvensanalyser, socialt,ekonomiskt och miljömässigt, är obligatoriska. I Frankrikekrävs särskilt tillstånd för kommersiell verksamhet, även fören så liten yta som . En möjlighet för störrelivsmedelshallar är att lova att också etablera en butik på 10procent av den sökta i intilliggande bostadsområde. Vidstörre etableringar än krävs en offentlighearing. I , , , och i deösteuropeiska länderna har de inte kommit så långt menförändringar i lagstiftningen är på gång. I fortsätterstormarknaderna att växa explosionsartat. Just nu planeras 30nya stormarknader på totalt en miljon kvadratmeter.Därför föreslår jag att vi nu inför ett moratorium vad gäller nya externaköpcentra och stormarknader så att vi hinner besinna oss och analysera omförstärkt lagstiftning behövs. Detta bör ges regeringen tillkänna.Gemensamma riktlinjerinom EUTrots att utvecklingen gått olika långt och efter olika mönsteri medlemsländerna finns gemensamma identifierbara teman ipolitiken.Den ska inriktas på att:- bevara och stärka stadskärnans funktion- öka utbudet av servicefunktioner i städer och stadsdelscentra- begränsa de negativa effekterna av externa etableringar- vidmakthålla en balans mellan olika typer av handelsfunktioner i staden- förnya nedgångna stadsdelar och vitalisera problemområden- begränsa bilresandet genom en koncentration av serviceutbudet.Sverige har allmänt sett nått långt vad gäller handelnsomstrukturering mot allt större enheter där bil är enförutsättning och handeln gör-det-självbetonad. är nui behov av en tydlig policy vad gäller externa köpcentra. Tilldess att den är utarbetad och fastställd behöver ettmoratorium införas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Förstärkt lagstiftningI den nya läggs mer tyngd på hurmiljökonsekvensbeskrivningar tas fram. Det kan ocksåbehövas en förstärkt lagstiftning. Detta bör ges regeringentillkänna.Det är inte endast miljökonsekvenser som behöver vägas in i diskussionenutan även hur barns uppväxtmiljö påverkas. Är sovstäder en bra uppväxtmiljöför barn? Barnkonsekvensanalyser behöver göras. Här har vi FN:sbarnkonvention till stöd. Fortsätter vi att bygga ett segregerat samhälle kan viinte längre låtsas bli förvånade över att de som växer upp i det samhället blirsegregerande människor.Ett nationellt ansvarTillräcklig kunskap finns om hur vi påverkas av denrumsliga miljön. har till och med fastslagit, isamband med regeringens kulturproposition, att vi påveras avvår omgivning. Vi vet inte hur många fler köpcentra vårastäder klarar av utan att gamla centrumbildningar ochaffärscentrum slås ut. Viss forskning visar att störst risk löperde yttre områdenas närbutiker.Det kan behövas lagstiftning där olika typer av konsekvensbeskrivningarföre etablering skrivs in. Men samhällsdebatt är kanske det allra viktigastejust . Vill vi ha den samhällsutveckling som just nu pågår i småfragmenterade bitar och hur vill vi förädla det kulturarv som faktiskt utgörgrunden för alla våra svenska städer, den europeiska staden.Vi har byggt våra svenska städer efter europeisk modell, centrum utgörden naturliga mötesplatsen där både inköp, kultur och mat kan nyttjas ochnjutas. Hela köpcentrakonceptet bygger på en annan typ av samhällsbygge:den amerikanska modellen baserad på separering av boende och handlande.En samhällsplanering grundad på bilsamhället.SlutligenDet finns en klar risk, att innan vi hunnit besluta om hur vivill att olika konsekvensbeskrivningar ska se ut och sedanäven lärt oss hantera dessa i den demokratiskabeslutsprocessen, så har 100-tals nya köpcentra ochstormarknader hunnit byggas. Och självagrundförutsättningen, dagens städer, de vi vill skydda, ja dehar slagits sönder. Det går inte att sätta ett frågetecken efterom stadskärnorna kommer att överleva eller utarmas. Vimåste veta, så att det blir ett demokratiskt beslutsunderlagoch inte som , ett hysteriskt kommunalt beslut grundat påatt arbetstillfällen ges under en kortare byggperiod. Lämpligastyrmedel är att omfattande konsekvensanalyser, socialt,ekonomiskt och miljömässigt, ska vara obligatoriska och attdetta borde vara jobb, den borde inte bara attverka för lämplig samordning. Detta bör ges regeringentillkänna.Medan den svenska staden tillåts slås sönder stärks dess ställning i övrigaEuropa. Detta vill vi ändra på.Stockholm den 4 oktober 2000Ewa ()()()