mot · GO02So322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So322av , ()Folkhälsa1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till riktlinjer förprimärvårdens folkhälsoarbete enligt vad som anförs i motionen.2. begär att regeringen låter göra en översyn avFolkhälsoinstitutets mål och instruktioner enligt vad som anförs imotionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rökfria miljöer.4. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver betydelsen av arbetstidens längd och förläggning för folkhälsan.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett förtydligande om var det samlade ansvaret förfolkhälsoarbetet skall ligga.2 InledningBefolkningen i har vid internationella jämförelser ett mycket brahälsotillstånd. Vi lever allt längre och spädbarnsdödligheten är mycketlåg. Förbättringar i hälsoläget beror till stor del på att människor mersällan drabbas av hjärtinfarkt och andra hjärt- och kärlsjukdomar. Fördem som ändå drabbas är överlevnadsprognosen högre.Sjukdomar som ökar är bland annat astma och allergier, benskörhet hosframför allt äldre kvinnor samt psykisk ohälsa.Stressrelaterad ohälsa och utbrändhet ökar med långvariga sjukskrivningarsom följd. Stress och i kombination med känslor av maktlöshetleder till ökad risk för stroke och hjärtinfarkt. Det leder även till en ökadriskför infektioner, människor blir lättare deprimerade och ångesten ökar. Densom utsätts för långvarig stress hamnar ofta i en ond cirkel där livssituationoch livsstil hakar i varandra och förstärker ohälsan.Kvinnor i offentlig sektor är en särskilt utsatt grupp på grund av allanedskärningar och upplevelser av minskat inflytande på arbetsplatserna.Offentliganställda kvinnor inom kommun och landsting har en väsentligthögre sjukfrånvaro än andra kvinnor. De utgör av alla anställda mensvarar för av sjukfrånvaron.Primärvården har en betydelsefull roll i folkhälsoarbetet genom sinaområdeskunskaper om befolkningens hälsa och sina möjligheter att halångvarig kontakt med människor. Den har också möjligheter att stimuleramänniskor till att själva påverka sin hälsa.På grund av nedskärningar och det ojämna förhållandet mellanprimärvårdens åtaganden och resurser så har folkhälsoarbetet delvis bliviteftersatt.Efter det att husläkarlagen upphörde ökade möjligheten till områdesinriktatfolkhälsoarbete men denna möjlighet hotas återigen genom regeringensförslag till införande av familjeläkarsystem.Primärvården är en mycket väsentlig del i ett offensivt folkhälsoarbete, ochdärför måste riktlinjer utarbetas som tydliggör primärvårdens ansvar. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.3 Ojämlik hälsaMänniskors ekonomiska och sociala förhållanden spelar stor roll för derashälsa och välbefinnande. Ojämlikheten i hälsa mellan olika grupperpåverkar folkhälsan i stort. Rapporter från t.ex. harvisat att om de sociala klyftorna minskar så blir ohälsotalen lägre för helapopulationen. Det är därför angeläget också ur folkhälsosynpunkt atteftersträva minskade sociala klyftor.De sociala skillnaderna och ojämlikheten i hälsa har sällanuppmärksammats. Ett exempel är hjärtinfarkt som betraktatssom en "direktörssjukdom" trots att det tydligt funnits en överrepresentationav arbetare som fått hjärtinfarkt.Levnadsvanor har ofta använts som förklaring till ojämlikheten, men dethar visat sig vara ofullständigt som förklaring.Den mest betydelsefulla orsaken är snarare den samlade livssituationen.Faktorer som då är avgörande är förekomsten av negativ stress, brist påinflytande, förslitning och ensidig belastning samt miljöfaktorer som t.ex.luftföroreningar och buller.När man lägger ihop förtidig död med andra mått på ohälsa syns de socialaskillnaderna som tydligast. De ohälsotillstånd som är särskilt starkt koppladetill samhällsställning är sjukdomar i rörelseorganen t.ex. rygg- och muskel-smärtor samt psykiska sjukdomar i form av depressioner, ångest ochsömnstörningar.De sociala skillnaderna är påtagliga bland både kvinnor och män.De sociala skillnaderna finns i alla åldersgrupper, och de kvarstår upp ihög ålder och ökar t.o.m. efter pensioneringen. Ojämlikheten finns inte baramellan de mycket rika och de mycket fattiga utan kan studeras längs helaskalan av ekonomiska och sociala förhållanden.Den allra största ohälsan finns bland dem som slagits ut helt frånarbetsmarknaden. Det finns därmed ytterligare viktiga faktorer som påverkarfolkhälsan - hot om social utstötning på olika sätt, t.ex. långvarigarbetslöshet, långvarig psykisk sjukdom och långvarigt missbruk.Inom vissa invandrargrupper med långvarig arbetslöshet finns en tydligförhöjning av ohälsotal som har samband med gruppens situation påarbetsmarknaden.Vänsterpartiet anser att i det offensiva arbetet med folkhälsan ska deekonomiska och sociala förhållandena vägas in. bör ha enledande och samordnande funktion i arbetet med att bryta den klassrelateradeohälsan i befolkningen. I konsekvens med detta måste en översyn ske av måloch instruktioner för verksamhet. Det är alltsåsammantaget klarlagt att ojämlika levnadsvillkor påverkar hälsotillståndet hoshela befolkningen. Att tydliggöra och verka för att bryta ned dessa skillnadermåste utgöra en prioriterad del av det samlade folkhälsoarbetet. instruktioner och mål framgår inte detta tydligt i dag.Riksdagen bör därför besluta ge regeringen i uppdrag att göra en översyn avFolkhälsoinstitutets mål och instruktioner.4 Kvinnor - män och folkhälsaDet finns en s.k. hälsoparadox som innebär att kvinnor i de flesta kulturerlever än män men drabbas av fler hälsoproblem. Ett observandumär att dödligheten hos kvinnor i s.k. okvalificerade arbetaryrken inte gåttned till skillnad från alla andra. Studier av svenskakvinnors hälsa visar att kvinnor har en genomsnittligt sämre hälsa än män.Kvinnor rapporterar oftare besvär som särskilt gäller oro, sömnproblem,nedstämdhet och ibland värkproblem. Ätstörningar är betydligt vanligare hoskvinnor än män och kan ofta relateras till sociokulturella faktorer somutseendeideal, sexualitet och ungdomlighet.Läkemedelsanvändningen är högre hos kvinnor, framför allt användningenav psykofarmaka och smärtstillande medel.Kvinnors längre livslängd behöver inte betyda en högre livskvalitet. Denäldre kvinnans sena levnadsår innebär ofta vård av en åldrig make elleregenvård som innebär stora påfrestningar.Den forskning som tidigare bedrivits har oftast haft männen som norm ochkvinnors hälsoproblem har då blivit osynliggjorda. Andra, strikt biologiskaförhållanden har tolkats på ett värderande sätt som gjort att kvinnorslivsvillkor och livslopp fått betydelse i termerna hälsa och sjuklighet.Exempel på detta är graviditet, menstruation och klimakterium.Hormoner har haft en stor betydelse för att förklara kvinnorsbesvär. På det sättet har biologiska skillnader kunnat osynliggöras. Andrafaktorer som bidragit till en ojämlikhet är skuldbeläggningen av kvinnor,sjukliggörandet och medikaliseringen samt läkares benägenhet att uppfattakvinnliga patienters besvär som oklara och diffusa.Många kvinnor är anställda i offentlig sektor och har där fått en alltmerpressad situation och en upplevelse av mindre inflytande. Detta har troligenbidragit till den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivningar. Det har skett enökning av antalet anmälda arbetssjukdomar inom vård och omsorg samttillverkningsindustri med 80 %.De flesta chefer i mellanställning inom vård och omsorg är kvinnor. I enstudie som gjort konstateras att många upplever uppgivenhetoch symtom på utbrändhet som t.ex. sömnproblem, stress, depression ochyrsel. Den negativa stressen är att betrakta som ett allvarligt hot motfolkhälsan.Vänsterpartiet anser att kvinnors situation särskilt bör beaktas ur ettfolkhälsoperspektiv. bör ha en ledande och samordnanderoll i arbetet med att bryta de könsrelaterade hälsoskillnaderna i befolkningen.I konsekvens med detta måste en översyn ske av mål och instruktioner förFolkhälsoinstitutets verksamhet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.5 Barn och folkhälsaI folkhälsoarbetet är det viktigt att satsa på barn och ungdomar. Derassituation är avgörande för den framtida hälsoutvecklingen. Det är avmycket stor betydelse att ge alla barn en möjlighet till en likvärdig start ilivet.Fysiskt har svenska barn och ungdomar en gynnsam situation, men detfinns allvarliga problem när det gäller den psykiska hälsan. Det finns entendens att den psykiska hälsan försämrats.Ekonomiska försämringar inom skolan har lett till att många elevvårdandetjänster som kuratorer och psykologer försvunnit. har nutillsammans med regeringen och valt att i budgetpropositionensatsa på skolan . Det finns därför utrymme och möjlighet attåterigen satsa på en utbyggnad av elevvården.Fysiska sjukdomar som ökar bland barn och ungdomar är astma ochallergier som drabbar av alla barn och ungdomar. Varförastma och allergier ökat i omfattning är till största delen okänt. pågårenrad forskningsprojekt på området. Det är angeläget att den forskningenpåskyndas och utvecklas.6 TobaksrökningEn mängd forskning har utförts vad gäller tobaksrökningens medicinskaeffekter. Det står nu klart att tobaksrökning - i synnerhet cigarettrökning- ökar risken för de flesta icke smittsamma sjukdomar runtom i världen.Tobaksrök innehåller 4 000 olika kemikalier varav ett 50-tal har visatskunna förorsaka cancer. Forskningen har visat goda skäl att anta att följandesjukdomar antingen orsakas eller förvärras av rökning: cancer i ett flertalorgan, långvarig obstruktiv lungsjukdom, högt blodtryck, stroke, Crohnssjukdom och benskörhet m.fl. allvarliga sjukdomar. Hälsorisker med rökninguppkommer även genom sidoröken från rökaren, s.k. passiv rökning.Enligt forskare skulle ett totalt upphörande av tobaksrök innebära enpositiv påverkan på hela befolkningens hälsotillstånd.Vänsterpartiet anser att fler rökfria miljöer ska prioriteras i det totalafolkhälsoarbetet. Detta bör ge regeringen till känna.7 Samhällsförändringar och folkhälsaFolkhälsoarbete handlar om både enskilda hälsoproblem ochindividperspektiv och om att rikta in sig på folkhälsans grundläggandebestämningsfaktorer. Det handlar om att se de livsbetingelser sompåverkar män och kvinnor och inte minst vilka konsekvenser politiskabeslut får för folkhälsan.Folkhälsoinstitutets chef säger att en målsättning skullekunna vara att det är lika naturligt att diskutera hälsokonsekvenserna av defattade besluten som att ta upp de ekonomiska konsekvenserna. Det är ettsynsätt som anser ska genomsyra samhälleliga beslut.Samhället och dess beslutsfattare har en stor utmaning i att utjämna deskillnader som finns i hälsa mellan olika grupper av människor. Till dettakrävs långsiktiga och genomgripande insatser.Enbart information har visat sig vara otillräckligt när det gäller att påverkafolkhälsan.De väletablerade har kunnat ta till sig informationen och ändrat sinalevnadsvanor medan andra utsatta grupper inte har påverkats nämnvärt.De hälsoproblem som framför allt tycks öka och som är mycket oroande ärden negativa stressen. Denna stress har sin grund i känslor av maktlöshet överden egna situationen. Detta är markant inom vård- och omsorgssektorn.Kommuner och landsting är stora arbetsgivare och företagsvården ocharbetsgivarna måste gemensamt se över dessa växande problem.Vänsterpartiet anser att betydelsen av arbetstidens längd och förläggning påfolkhälsan ska utredas. Detta bör ge regeringen till känna.8 Utveckling av folkhälsoarbetetVänsterpartiet avvaktar med stort intresse slutbetänkande eftersom ett offensivtfolkhälsoarbete är mycket viktigt och gynnar alla. Det är bättre attförebygga än att bota, både ur patientens perspektiv med minskat lidandesom följd och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. anseratt ett effektivt folkhälsoarbete har sin grund i ett utjämnande av socialaskillnader och jämlikhet mellan könen.Det är viktigt att snabbt ta tag i den ökade graden av ohälsa på grund avnegativ stress. Barn och ungdomars hälsa, inte minst den psykiska hälsan, skaprioriteras bl.a. utifrån ett framtidsperspektiv.Vänsterpartiet anser att primärvården ska ha en viktig roll ifolkhälsoarbetet och att kommunernas ansvar för folkhälsoarbetet behöverklargöras. Det behövs även en ökad samverkan mellan de olika huvudmännenoch olika projekt för att folkhälsoarbetet skall få bättre genomslagskraft samtmöjlighet att kunna dra nytta av goda erfarenheter.En utvecklad företagshälsovård är också en strategisk del i ett offensivtfolkhälsoarbete.Vänsterpartiet anser att det bör fastställas var det samlade ansvaret för dennationella folkhälsan ska ligga. Behovet av en sådan diskussion kommer medall säkerhet att förstärkas när slutbetänkandekommer. Detta bör ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()