mot · GO02Sk323 · 2000-10-05 00:00:00 — Liksom för den särskilda skattereduktion som finns idagföreslår vi full reduktion för personer med inkomster upp till 135 000kronor och en avtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på 245000 kronor.Kostnaden beräknas till , och3 för åren 2001, 2002 respektive 2003.Generellt förvärvsavdrag- Vidare föreslår vi ett generellt statligt förvärvsavdrag motkommunalskatten på löneinkomster av anställning eller näringsverksamhetmotsvarande av den taxerade inkomsten , och11,. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymmeminskas därigenom marginaleffekterna avsevärt. Kostnaden för statenberäknas till 15, 20 respektive åren 2001-2003.Slopad värnskattSkattereformens mål om enkelhet och en maximalmarginalskatt om maximalt måste fortsatt gälla. Denstatliga skatten ska därför uppgå till och den så kalladevärnskatten slopas. Införandet av värnskatten är ett allvarligtbrott mot skattereformen. Den är också ett brott mot delöften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskattenunder budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktigamotiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högreinkomster är också att utbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildarsig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedanflyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ettskattesystem som gör att utbildning lönar sig. Att regeringenser sig tvingad att sänka skatten för utländska experter visarmed all önskvärd tydlighet att skatten är för hög.- Vi avvisar alltså regeringens förslag om att behålla en statsskatt på 25 %för beskattningsbara inkomster . Skattebortfalletberäknas till , år 2002och år 2003.- Uppjusteringen av den så kallade skiktgränsen som regeringen föreslår ärett första nödvändigt steg för att återställa skattereformens intentioner attdet skall löna sig att utbilda sig och ta ansvar. höjdagrundavdrag, som även gäller den statliga beskattningen, innebär attantalet som betalar statlig skatt minskar ytterligare. Det innebärsammantaget att den andel som betalar statlig inkomstskatt närmar sig de15 % som var målet med skattereformen 1990-1991.Reseavdrag- föreslår att gränsen för reseavdraget för resor till ochfrån jobbet sänks . Det innebär attresekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört medidag. Förslaget skall ses som ett stöd för personer i glesbygd och andrasom inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alternativ till bilen. Samtidigtstödjer vi regeringens förslag om sänkt moms på personbefordran och höjdmilersättning. Skattebortfallet beräknas till ca , varav 160miljoner kronor belastar statsbudgetens inkomstsida och resterande delkommunsektorn. Den sistnämnda effekten regleras enligtfinansieringsprincipen.Regeringens kompensation förpensionsavgiftenKristdemokraterna anser att regeringens huvudsakligamodell för att sänka inkomstskatten är felaktig.Pensionsavgiften på ger något tillbaka för varje personsom betalar den, i och med det nya pensionssystemet. Justpensionsavgiften är därmed en av de avgifter (mer än enskatt) där det finns en tydlig koppling mellan det man somenskild individ betalar in och det man får ut.Inkomstskattesänkningar bör därför vara mer generella ochsnarare rikta in sig på att "kompensera" alla inkomsttagareför det orimligt höga totala skattetryck som har.Kristdemokraternas alternativ till regeringens politik på denna punkt är detstatliga förvärvsavdrag som beskrivs under avsnitt 5.1.3. Det av regeringenberäknade skattebortfallet till följd av den nu föreslagna (totalt sett)halveringen av pensionsavgiften tillgodoräknas som delfinansiering av våraegna inkomstskattesänkningar. Det innebär, allt annat lika, eninkomstförstärkning för staten på . Därvid harförutsatts att det är den samlade effekten för offentlig sektor somtillgodoräknas statsbudgeten, dvs kommunerna kompenseras för den skillnadi skatteinkomster som blir följden av att den avdragsgilla pensionsavgiften defacto är högre med vårt förslag.Inkomstskattesänkningarnas samlade effektI tabell 5.1 jämförs samlade förslag tillinkomstskattesänkningar med de förslag som regeringenpresenterar i budgetpropositionen för . Gällanderegler i kombination med regeringens förslag om ytterligarekompensation för pensionsavgiften och något höjtgrundavdrag jämförs således med Kristdemokraternasförslag till grundavdrag, förvärvsavdrag, utebliven"kompensation" för pensionsavgiften enligt regeringensmodell, fördubblad skattereduktion för låginkomsttagare ochavskaffad värnskatt. Jämförelsen görs priser.TABELL 5.1 INKOMSTSKATTESÄNKNINGAR ÅR 2001 TILL 2003KRISTDEMOKRATERNAS POLITIK JÄMFÖRT MED REGERINGENSTabell 3: (Skattesänkning kr permånad, kd, Skattesänkning , kd )Skattelättnader förbarnfamiljernaTillsammans med , harvi föreslagit ett alternativ till regeringens förslag om enmaxtaxa inom barnomsorgen, som är rättvisare eftersom detomfattar alla barn och ger en mycket större valfrihet att väljabarnomsorgsform. Förslaget, som finns beskrivet i sin helheti en särskild motion, består av tre delar: barnomsorgskonto,avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader samtetableringsfrihet för ny barnomsorg.Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader- Rätt till avdrag för alla typer av barnomsorg - såväl offentlig som privat -ökar familjernas valfrihet och ger utrymme för flexibla lösningar. Viföreslår därför en rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader.Avdraget gäller för samtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsformoch får göras med maximalt per barn och år. Avdragsrättenkan utnyttjas under hela förskoleperioden. Även den familj som väljerannan barnomsorg än den kommunalt finansierade får en mycketlångtgående valfrihet. Kombinationen av barnomsorgskonto ochavdragsrätt gör till exempel att man för en egen kostnad av omkring15 per barn kan betala barnomsorg för per barn.Avdragsrätten minskar dessutom tröskeleffekterna vid övergång tillförvärvsarbete genom att den faktiska kostnaden för barnomsorg sänks.Avdraget görs i den kommunala taxeringen och minskar alltsåkommunalskatten, men kommunerna kompenseras för skattebortfallet.Kostnaderna för vårt alternativa förslag på familjeområdet är totalt sett avsamma storlek som kostnaden för regeringens förslag, dvs. knappt 5miljarder kronor. Avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader med etttak på belastar statsbudgeten med 1 500 miljoner kronorfrån år 2002.- I denna motion har vi, utöver tidigare finansierade familjepolitiska förslag,avsatt ytterligare , år 2002och för en skattesänkning för barnfamiljer.Skattesänkningen motsvarar inledningsvis /månad per barn under16 år och därefter /månad per barn och150 kronor och barn år 2003.Andra förslag till nytta förhushållen- En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. Påså sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när externarbetskraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt flersamhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd,eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten iekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektornträngas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privatahushållstjänster vitt och lagligt. Detta utvecklar vi vidare på annat ställe idenna motion.- En skatt som plågar många, inte minst de med låga inkomster, ärfastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter.Kristdemokraterna föreslår att taxeringsvärdena fryses samt attskattesatsen sänks till . Detta utvecklas under avsnitt 6 i motionen,men också i en särskild motion om fastighetsskatten.- De skattemässiga förutsättningarna för hushållen att spara föreslåsförbättras dels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, delsgenom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton,vilket utvecklas senare i denna motion.Skatteförslag för tryggheti boendetUtformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en storroll för många människor. Det gäller småhusägare,bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan avDanmark världens högsta skatter, och har den isärklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen.Det innebär att boendekostnaderna som procentuell andel avhushållens disponibla inkomster i de europeiska länderna igenomsnitt var , jämfört med 30 %samma år.Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst ochbetalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten, förpersoner med låga inkomster som inte har råd att betala skatten.Kristdemokraterna kan därför inte acceptera den kraftiga skattehöjning somregeringens förslag innebär för stora grupper, vilket drabbar inte minstpensionärer och låginkomsttagare i expansiva områden.Kristdemokraterna anser att de statliga reglerna skall innebäraskattemässig neutralitet mellan olika boendeformer. Det är medborgarna somskall välja boendeform utan att bli styrda av att skatterna läggs mer på enaboendeformen än den andra. kan inte acceptera densnedfördelning av beskattning mellan boendeformerna hyreshus ochsmåhus/egnahem som Socialdemokraternas, och Miljöpartietsförslag innebär.Sänkt fastighetsskatt- anser att systemet med statlig fastighetsskatt böravvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift förtäckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad till fastigheten. Som ett första steg föreslår viatt fastighetsskatten sänks till för samtliga fastigheter.- Vidare har föreslagit att fastighetsskatten redan från år2001 enbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdet överstigande150 . På så sätt försvinner de orimliga effekter som exempelvisdrabbar dem som bor i skärgårdsområden.- Dessutom har vi finansierat en fortsatt frysning av taxeringsvärdena.Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områdenaccepterar regeringen kraftiga höjningar både när det gällerfastighetskatten och förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har såstora marginaler att leva på.Våra förslag på fastighetsskatteområdet utvecklas vidare i ensärskild motion. Skattebortfallet till följd av våra förslagberäknas sammantaget till , samt år2003. Regeringens föreslagna förändringar avfastighetsskatten avvisas.Skattepolitik för ett ökatföretagande och fler jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att gestabila och goda villkor för fler och växande företag och attdärigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten ochtrygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanseradfinanspolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt.Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat änhittills, inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sinhuvudsakligainkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företagsom har störst potential att expandera genom nyanställningar. En välfungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver andel privata finansiärer. Privata finansiärer är ofta mer beredda att tarisker vid företagsetableringar. Goda villkor för privat riskfinansiering ismåföretag är av dessa skäl viktiga.De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sinverksamhet till utlandet, och för att vända denna trend måste vi ta företagenssituation på allvar. Förändringar behöver göras för att inte kapital ochkompetens - två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat - skallflytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll.Skatten i vanliga inkomstlägen behöver sänkas kraftigt ,dels för att fler ska klara sig på sin lön, dels för att kommande lönebildningska underlättas vilket har en strukturellt viktig effekt.De flesta av de skattepolitiska åtgärder som föreslås i denna motion harstrukturella effekter för att förbättra den svenska ekonomins funktionssätt.Sänkning av arbetsgivaravgifternaAlla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivarensom ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som enlöneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högrelönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft medomvärlden och minskar därmed sysselsättningen i Sverige.Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifteroch löneskatter.- föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks från och med år2002 på lönesummor perår. För egenföretagare utökas lönesumman till per år.Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främstsmåföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våganyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsapå utveckling och nyanställningar.Kostnaden för den offentliga sektorn beräknas till år2002 samt år 2003.- avvisar regeringens förslag om en sänkning av denallmänna löneavgiften som en del av enskatteväxling. Sänkningen är så liten att man knappast kan förvänta sig attden får någon effekt. Istället föreslår vi satsningar på småföretagen genomovanstående förslag på sänkning av arbetsgivaravgiften samt satsningar föratt sänka inkomstskatterna på arbete.- föreslår i en motion med anledning av utgiftsområde 10att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen, med ett bibehållethögkostnadsskydd per tolvmånadersperiod. Förslaget skullekunna bidra till att sjukfrånvaron minskar, vilket gynnar företagssektorn.De minskade direkta sjuklönekostnader som företagen genom den andrakarensdagen vinner regleras genom en höjd sjukförsäkringsavgift med 0,18procentenheter. Därmed blir förändringen i sjukförsäkringenbudgetmässigt neutral för företagssektorn.RiskkapitalavdragPersoner som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska fr.o.m. år 2001ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras motinkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska ävengälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten skagälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion skamedges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fondsom gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättreriskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska varapermanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk detinnebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål beräknasett skattebortfall på 200 miljoner för och 410 miljoner för år 2003.Ägarbeskattning av fåmansbolagDet finns särskilda regler för beskattning av ägare ifåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjortssedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämförtmed de som gäller för andra företag. Skattereglerna förfåmansbolagen är ytterligt komplicerade. Ett särskiltproblem gäller vad som ska ses som intäkt av kapital ochvad som ska ses som inkomst av arbete, lön, av denutdelning ägaren tar ut. gäller att som kapitalinkomsträknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus , resten räknas som lön och beskattas därefter. Innanägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen ocksåbeskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning).Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolagska beskattas och behandlas lika som delägare i större bolagoch att utdelning utöver ett belopp motsvarandemarknadsmässig lön bör beskattas som kapitalinkomst. Påsamma vis bör barn som jobbar i familjeföretagkunna få skälig ersättning utan att denna ska läggas påföräldrarnas inkomst och beskattas av dem, vilket är falletidag. anser att förslag till nya, enklaregler som jämställer fåmansföretagen med andra företagsnarast måste utarbetas.Tillgång på kompetens och kapitalUnder andra kapitel i denna motion presenteras förändringarpå inkomst- och kapitalbeskattningens område somförbättrar tillgången på kompetens och kapital och på så visförbättrar företagsklimatet.- införs ett förvärvsavdrag på , förutom attgrundavdraget föreslås höjas till , lika för alla.- Regeringens värnskatt slopas.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per år.Dessutom föreslås en avdragsrätt för insättningar på individuellautbildningskonton.- Förmögenhetsskatten börjar att avvecklas. väljer attbörja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet,därefter vill vi avveckla förmögenhetsskatten perår så att den blir och . föreslåsförmögenhetsskatten helt avvecklad.- Dubbelbeskattningen på aktier vid utdelning föreslås halveras förfysiska personer. bör skatten helt tas bort för fysiska personer ochavvecklingen för juridiska personer inledas med en halvering avskatten.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital,- Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, vilketkommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning.Rättvisa konkurrensvillkorJordbruksnäringenAllt sedan blev medlem av EU har det svenskajordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU,men den har genom högre skatter ochavgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbarkonkurrenssituation. För att skapa rimligakonkurrensförutsättningar föreslår Kristdemokraternaförändringar som tar sin utgångspunkt i den statligautredningen livsmedelsstrategi för (SOU1997:167). Hela jordbrukets så kallade skatteryggsäck lyftsav genom de förslag som presenterar.- Vi föreslår en sänkning av dieselskatten till /liter samt attkväveskatten på handelsgödsel återförs till näringen.- Även de mindre jordbrukens elkonsumtion ska beskattas som inom indu-strin. vill alltså ordna lika konkurrensvillkor för allajordbruk oavsett storlek.- Jordbrukarnas avgifter till och djurdatabasen föreslås avskaffas.Skattebortfallet beräknas totalt uppgå till 1 563 miljonerkronor , år 2002 och 2003.ÅkerinäringenDen svenska åkerinäringen lider svårt av desämre konkurrensvillkor som gäller för svenska åkeriägarejämfört med andra i EU. För svenskt vidkommande är detfrämst konkurrensen med danska och holländska åkerier somär kännbar, men även östländer som inte tillhör EU, somPolen, har en åkerinäring som arbetar under andra villkor änden svenska. Risken är stor att svenska åkerier flyttarutomlands, på samma sätt som vi tvingats åse hur svenskafartyg flaggats ut. Åkerinäringen har visat att den totalakostnaden behöver minska med för att svenskainrikesåkerier ska kunna konkurrera på liknandekostnadsvillkor som bland andra danska åkerier har.Åkerinäringen har föreslagit åtgärder som att sänka socialakostnader, sänka energiskatten på miljöklass 1-diesel med 50öre/liter, samt sänka fordonsskatten till EU:s miniminivå förde fordonskombinationer som inte har denna nivå på skattidag, liksom att ytterligare sänka skatten för fordon med"vägslitagevänlig" luftfjädring eller motsvarande. Åtgärdermåste också vidtas för att driva lika villkor för åkerinäringeninom EU-samarbetet. Regeringen bör återkomma med enåtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk ochutländsk åkerinäring- har tidigare avvisat skattehöjningar på diesel med 25öre/liter liksom vi avvisar den nu föreslagna höjningen på /liter. Iavvaktan på långsiktiga åtgärder för konkurrensneutralitet föråkerinäringen innebär politik alltså en lägre skatt pådiesel med /liter.Kostnaden för detta beräknas till , 850 miljoner kronoroch för åren 2001, 2002 respektive 2003.YrkesfiskarnaDet svenska fisket verkar på en internationell marknad, därfiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder medpåföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisket måstedärför ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer.Sveriges bristande tillträde till innebär i sig enkonkurrensnackdel gentemot och vilkenytterligare förvärras av dessa länders gynnsammareskattevillkor med särskilda skatteavdrag för yrkesfiskare.- Ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare tillsammans med ett fiskekontoför resultatutjämning bör införas.Budgetmässigt beräknas ett skattebortfall på per år.Andra förslag för att förbättraföretagsklimatet- Tjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion ochförsäljning av tjänster kommer få ett allt större utrymme irelation till varuproduktion och försäljning. För att detta skall kunna skemåste den ekonomiska diskriminering som drabbar tjänsteföretagminska. Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattashårdare än kapital. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalettjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nya jobb. Enskattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas.Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänsterkommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma.Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. Detta utvecklar vividare längre fram i denna motion.Royaltyskatt bort- Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor exportav patent och uppfinningar som istället exploateras i andra länder.Kristdemokraterna vill öka exploatering och produktion av patent ochuppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias frånskatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital.Uppskattat inkomstbortfall är årligen.Återköp av egna aktierBeslutet att möjliggöra återköp av egna aktier för de störrenoterade börsbolagen bör omprövas. Förslaget rubbar på ettallvarligt sätt balansen mellan ägare och styrelse och öppnarupp för styrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligtsätt på marknaden.Kristdemokraterna anser att det är högst angeläget att motverkaskattemässig inlåsning av kapital i företagen. Detta är angeläget för allaföretag. Därför har vi förespråkat att dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avskaffas. Den effekt regeringen vill uppnå kommer medvårt förslag, tillsammans med de möjligheter som redan finns , att ledatill enklare och mer generella skatteregler. Dessutom uppnås symmetri ibeskattningshänseende dels mellan riskfritt banksparande och aktiesparande,dels mellan noterade och onoterade privata och publika bolag vid ett slopandeav dubbelbeskattningen.Regeringens förslag om vissa större företags återköpsrätt av egna aktierleder i stället till ett än mer sönderhackat skattesystem, ytterligarelagstiftningför att förhindra missbruk och en utökad skattemässig orättvisa till de mindreföretagens nackdel. Återigen är det framför allt fåmansföretagen sommissgynnas.Att återföra överskottsmedel till aktieägarna kan redan med dagens regleruppnås på två sätt:1. Genom utdelning, där framför allt aktiebolag med en mindreägarkrets lämnar en utdelning som kan variera betydligt mellan åren.2. Genom att bolaget sätter ned aktiekapitalet för utbetalning tillaktieägarna med överkurs. Denna metod kan även underlätta videxempelvis ägarskiften.Kombinerat med vårt förslag om avskaffad skatt på justutdelningsinkomster förbättras hela näringslivetsresursanvändning, genom att kapital kommer att satsas därdet ger bäst avkastning. Dessutom uppnås, som tidigarenämnts, skattemässig neutralitet i förhållande till riskfrittbanksparande.- Av ovanstående skäl bör möjligheten för de större börsbolagen att återköpaegna aktier upphävas.Skatteintäktsökningen till följd av detta beräknas till 720, 500respektive de respektive åren 2001-2003.Bolagsskatten- Med målsättningen att bedriva en skattepolitik som skapar nya jobb är detmycket angeläget att göra reformer så att de mest skadliga skatterna kanminskas och helst helt elimineras från näringslivet. Kristdemokraternabedömer det så angeläget att kunna ta bort dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster för fysiska och juridiska personer och att kunnaavveckla förmögenhetsskatten att vi förordar att nivån på bolagsskattenhöjs till som delfinansiering av dessa båda förslag. Höjningeninnebär att bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökarfrån av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiskaintäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Detger en inkomstförstärkning på 3 2002 och 8 000 miljonerår 2003.Sänkt skatt påhushållstjänsterTjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion och försäljningav tjänster kommer få ett allt större utrymme i relation tillvaruproduktion och försäljning.