mot · GO02U217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U217av , ()och internationell samverkanInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utveckla bättre relationer med näringslivet ochorganisationer för internationell samverkan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för ökad samordning av handels-, bistånds-, ochmiljöpolitiken.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över huruvida en gemensam myndighet för globalutveckling kan inrättas.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett kombinerat civilt och militärt fredscentrum iSverige.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en övergripande MR-funktion för den svenskautrikespolitiken.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra koordineringen och den internationellasamordningen för humanitära insatser vid naturkatastrofer och konflikter.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sätta människan i centrum inom folkrätten.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvecklingsländerna måste få tillträde till den globalamarknaden.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att WTO måste reformeras.110. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör anta plan om tullfrihet för iprincip samtliga varor gentemot de 48 fattigaste länderna.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ökad grön solidaritet med utvecklingsländerna.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom ramen för EU bör verka för att enbestämmelse införs i om att internationella miljöregler intefår underordnas principen om frihandel.113. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU bör verka för att det klargörs attförsiktighetsprincipen är en sedvanerättslig regel inom internationell rättoch således är bindande.214. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en omvänd bevisföring för miljögarantin.215. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att flyktingfrågor måste sättas högt upp på den internationelladagordningen och bryta den nedåtgående trenden vad gäller politisk viljaatt bistå människor i flykt.316. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör vara pådrivande inom EU, FN och andrainternationella forum för att öka de finansiella bidragen för hjälp tillflyktingar.317. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att FN måste bygga upp snabbinsatsstyrkor även inom detcivila området.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en svensk FN-skola.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn över alla samarbetsformer i närområdet i ,och Baltikum.20. begär att regeringen utreder förutsättningarna förutplacerandet av MR-attachéer på svenska ambassader.21. begär att regeringen utreder förutsättningarna förutplacerandet av miljöattachéer på svenska ambassader.22. begär att regeringen utreder möjligheterna att integrerasvenska handelsfrämjande organ som exportråd m.m. med vissa avSveriges ambassader.23. begär att regeringen utreder möjligheterna att öppna svenskautlandsmyndigheter i alla EU:s kandidatländer.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en svensk utlandsmyndighet bör öppnas i Minsk.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte lägga ner generalkonsulat i Istanbul.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att behålla en svensk ambassad i iNamibia.27. begär att regeringen utreder om fler s.k. nordiska ambassaderkan upprättas eller samordnas i världen.28. begär att regeringen utreder hur i ökad utsträckningkan dra nytta av den växande EU-diplomatin.29.1 Yrkandena 8, 9 och 12 hänvisade till NU.2 Yrkandena 13 och 14 hänvisade till MJU.3 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till SfU.En ny utrikespolitik förSverigeSverige har tappat både fart och inriktning inomutrikespolitiken. Det saknas inom regeringen en förmåga attrikta resurser och kraft mot de verkliga utmaningarna inomden globala politiken. Regeringen klarar inte av att på deninternationella arenan driva avgörande frågor om t ex den nyafolkrättsutvecklingen, miljön och en hållbar utveckling, olikaområden inom mänskliga rättigheter samt viktigasäkerhetspolitiska problem. har även förlorat en delav sitt anseende inom FN, bl a efter försenade insatser iKosovo samt kritik mot MR-situationen i Sverige.Regeringen brister även med att ha klara uttalade visioner förEU-samarbetets framtid. Dessutom har uteblivna löften ominternationellt bistånd skadat vår trovärdighet hos ett flertalutvecklingsländer. Även den historiskt sett låga biståndsnivånvid "skammens gräns" har naggat den svenska profilen ikanten. Det råder ingen tvekan om att det behövs en nyutrikespolitik för anpassat till dagens globalaverklighet och med klara visioner som en tydlig kompass förframtiden.Värderingar i utrikespolitikenOm man ser historiskt på internationella relationer har de oftavarit betingade utifrån inrikespolitiska intressen.Nationalstaten bedriver en utrikespolitik som syftar till ökadmakt och inflytande på den internationella arenan, och somökar det ekonomiska välståndet på hemmaplan. Moral ochvärderingar har sällan varit sammankopplade med detutrikespolitiska beslutsfattandet. Man talar i akademiskasammanhang om att föra en "realistisk" utrikespolitik. I vissmån har detta speglat svensk utrikespolitik.I dagens globaliserade samhälle är människor allt mer ömsesidigt beroendeav varandra, och nationella gränsdragningar har fått minskad betydelse. Dettaökar behovet av en internationell samordning för att lösa gemensammaproblem och för att främja en positiv utveckling för så många människor ivärlden som möjligt. Det krävs normer, både för att ge spelregler åt detinternationella utbytet men också för att förenkla relationerna mellan folk frånolika bakgrund och kultur. Då länder integreras, människor och folk sätts icentrum, samt inrikes- och utrikespolitiken flyter ihop, ökar behovet avtydliga värderingar inom utrikespolitiken. Man talar till skillnad från den"realistiska" politiken om att föra en "moralisk" utrikespolitik baserad påvissa grundläggande värden.Utrikespolitik för mänskligarättigheterMänniskovärdet bör sättas i centrum för svensk utrikespolitikoch internationell samverkan . Detta skallgenomsyra såväl multilateral samverkan inom bl a FN, EUoch andra internationella organ, liksom bilaterala relationermed enskilda länder.Mänskliga rättigheter, förståelse och försoningSvensk utrikespolitik skall i det internationella samarbetetfrämja fred, frihet och utveckling, samt mänskliga rättigheter,förståelse och försoning. måste våga tala omvärderingar i de internationella relationerna och därmed drivaen stark MR-linje inom utrikespolitiken. Det handlar inte omatt påtvinga andra länder syn på mänskligarättigheter, utan om att föra en diskussion bl a utifrånuniversella deklarationer om vilka värderingar som skall gällaför internationella relationer i det globala samhället. FörKristdemokraterna är det viktigt att diskussionen ommänskliga rättigheter präglas av förståelse, och tar hänsyn tillkulturella olikheter, likväl som den står fast vid universelltgällande principer. En annan viktig del av den internationellapolitiken är tanken om försoning mellan folkgrupper ochtidigare arvsfiender, en av de största och viktigasteutmaningarna . "Alla mänskliga rättigheter för alla"bör föra en utrikespolitik för mänskliga rättigheter.Inom FN har såväl FN:s generalsekreterare som bl a UNDPfastslagit målet "alla mänskliga rättigheter för allamänniskor". Det innebär t ex att sociala och ekonomiskarättigheter är lika viktiga som civila och politiska rättigheter.Sverige bör anta målsättningen och arbeta mot dettalångsiktiga mål. Metoderna och verkningsmedlen kan dockvariera utifrån praktisk lämplighet och möjlighet att nå dem.Positiva verkningsmedel och samförstånd bör prioriteras förenegativa sanktioner.Internationellt samarbeteför mänskliga relationerFör att främja fred, frihet och mänskliga rättigheter, samt enhållbar ekologisk, social och ekonomisk utveckling krävs detett förbättrat internationellt samarbete. kan genom enutrikespolitik för mänskliga relationer vara än merpådrivande och delaktigt i att driva avgörande frågor på enrad olika arenor: inom FN för det globala samarbetet, inomEU för det europeiskt re-gionala och inom för närområdet. Enkristdemokratisk syn på liv, fred och utveckling innebär avnödvändighet ett gemensamt internationellt ansvarstagande.Ökat samarbete mellan regeringar, företag och organisationerEnligt handlar internationellt samarbeteidag inte enbart om staters samverkan, utan lika viktigt ärsamarbetet mellan regeringar, näringslivet, NGO:s och andrainternationella organisationer. Alla globala aktörer har ettansvar för att främja mänskliga rättigheter. Den svenskaregeringen bör utveckla bättre relationer med näringsliv ochorganisationer för internationell samverkan, såväl nationelltsom globalt.Samordning av utrikespolitikenI den globala politiken finns det en lång rad utmaningar ochsakområden som kräver ett bättre internationellt samarbete. Ivissa fall handlar det om att effektivisera arbetet inombefintliga organisationer, men oftast är det den politiskaviljan som behöver stärkas. På den internationella arenanfinns det många olika samarbetsorgan för att hantera frågorinom bl a miljöområdet, utvecklingssamarbetet,handelsrelationer, säkerhetspolitiken, flyktingfrågor,mänskliga rättigheter m m. Vissa samarbetsformer fungerarbra, medan andra är mindre effektiva. Vad som dockkaraktäriserar hela den internationella arenan är den bristandesamordningen. Handelsfrågorna behandlas inom WTO,m fl, och bistånd inom framför allt UNDP samtregionala och nationella organ. Samordningen dem emellanär alldeles för dålig. Lägg därtill miljöfrågorna, som idagsaknar en effektiv global organisation och vars regimer leveri sin egen värld utan att integreras med handels- ochutvecklingsfrågor. Säkerhets-, katastrof- och fredsarbetetsköts mestadels av andra specifika organisationer, ofta skiltfrån övriga viktiga områden. Flera organ och kommittéer förmänskliga rättigheter, inkl UNHCR och , verkar irealiteten även för sig själva.Bättre samordning i det globala arbetetKristdemokraterna ser ett stort behov av att förbättra ochsamordna det internationella samarbetet. Det handlar inte omatt skapa en gemensam organisation för allt, eller att läggaallt under FN-systemets tak, utan om att finna naturligasamarbetsformer mellan befintliga organ. Den svenskaregeringen borde verka för en ökad global samordning förhandels-, bistånds- och miljöfrågor. Den svenska regeringenborde även verka för att mer integrera de olika delarna av detglobala fredsarbetet, dvs det fredsuppbyggande,fredsskapande och fredsbevarande elementen. Hela detglobala samarbetet bör genomsyras av arbetet med demänskliga rättigheterna, vilket är det budskap och den önskansom FN:s generalsekreterare sänder till FN:s medlemsländer.Myndighet för global utvecklingPå det nationella planet, inom den svenska utrikespolitikenoch utrikesförvaltningen, finns det även behov av ökadpolitisk och organisatorisk samordning. Inom den svenskahandels-, miljö- och biståndspolitiken måste politikensamordnas bättre. Alltför ofta tar vi med ena handen (handel)och ger med den andra (bistånd). Regeringen bör som ett led idetta även se över om berörda myndigheter som Sida,m fl kan samarbeta bättre eller slås ihop ien gemensam myndighet för till exempel global(ekonomisk/social/ekologisk) utveckling.Internationellt fredscentrum i SverigeDet finns även ett behov av att internationellafredsarbete effektiviseras. anser att dettabör ske genom att inrätta ett kombinerat civilt och militärtfredscentrum i , där förslagsvis Sida, Försvarsmakten(), Polisen, , , ,frivilliga hjälporganisationer, näringslivet, arbetsgivar- ochfackliga organisationer m fl finns verksamma.Övergripande MR-funktionSom sagt är det alldeles nödvändigt att den svenskautrikespolitiken genomsyras av mänskliga rättigheter. AttSverige inte har en fristående MR-minister ärbeklagligt. anser att det inomStatsrådsberedningen behövs en ledande och övergripandeMR-funktion, med en direkt koppling till berördadepartement och ovan nämnda internationella fredscentrumoch myndighet för global utveckling.Humanitärt samarbeteEtt område som blir alltmer viktigt i det globala samhället ärden humanitära assistansen, hjälpinsatser och skyddet för deallra svagaste och mest utsatta. harinomstatliga konflikter lett till att över 50 miljoner människorhar fått fly från sina hem. har gettskydd och assistans åt cirka 20 miljoner flyktingar på senareår. Trots ett flertal internationella konventioner som skaskydda de allra svagaste så har våldet mot den civilabefolkningen, främst kvinnor och barn, ökat i väpnadekonflikter. Förutom krishärdar så har ett antalnaturkatastrofer såsom stormar, jordbävningar,landförflyttningar och översvämningar, lett till mycketförödelse, vilket under enbart 1997 dödade 13 000människor. av katastroferna sker iutvecklingsländer.Stärka den humanitära rättenDe internationella konventionerna har inriktats på staternasansvar för att skydda sin civila befolkning. Detta är intelängre tillräckligt, då bl a staten själv i många konflikter ärden värsta förbrytaren eller då konflikter äger rum i områdendär statens makt är raserad. För att öka skyddet måste deninternationella humanitära rätten och lagar om de mänskligarättigheterna stärkas. Det behövs även bättreövervakningsmekanismer. Inrättandet av en internationellpermanent brottsmålsdomstol är väsentligt och bör såsnabbt som möjligt ratificerar dess stadga, och utöva politiskapåtryckningar på övriga FN-medlemmar att göra detsamma.Bättre internationell samordning vid katastroferDet är mycket angeläget att förbättra den internationellasamordningen av humanitära insatser. bör inta enoffensiv hållning i det internationella världssamfundet för attåstadkomma ett genombrott på detta område. Kapaciteten föratt hantera katastrofer i länder som är särskilt drabbadebehöver kraftfullt stärkas. Dessutom måste forskningen kringnaturkatastrofer och deras orsaker intensifieras. Hur man änbetraktar stora humanitära kriser finns det inget försvar förden bristfälliga beredskap och organisation som förnärvarande karaktäriserar det internationella samhället.En utvecklad folkrätt med människani centrumEtt av de viktigaste områdena inom utrikespolitiken är denfolkrättsliga utvecklingen. Häri ligger grunden för hurmänniskor och länder skall samarbeta i det globala samhället,och vilka normer som skall gälla. Historiskt sett harnationalstater själva ansvarat för lag och ordning, medan deinternationella relationerna har präglats av anarki.Framväxten av en utvecklad mellanstatlig rätt, folkrätten,främst har skapat normer länder och folkemellan inom en lång rad olika områden, bl a vad gällermänskliga rättigheter, utrikeshandel, flyktingkonventioner,humanitär rätt, nedsrustningsavtal, m m. Globaliseringenställer ökade krav på en världsordning som sätter människansvärde, rättigheter och skyldigheter, i centrum.Globala spelreglerSåsom folkrätten utvecklats har det främst handlat omatt länder förpliktigar sig att följa en viss doktrin, och statensjälv ansvarar för att den efterlevs. Om mänskliga rättigheterej efterlevs, och framför allt då staten själv är en systematiskförtryckare, har det varit svårt att motverka det. Undersenare år har dock staters ansvar alltmer kombinerats medöverstatliga organ, mer av internationella normer ochspelregler samt en växande universell jurisdiktion.Krigstribunaler, framväxten av en permanent internationellbrottsmålsdomstol, och möjligheten att döma andranationaliteter i egna nationella domstolar är tydliga exempelpå hur staters suveränitet allt mer minskat till förmån för enmer övergripande global rättsordning. Konventioner ommänskliga rättigheter får en allt större vikt inom folkrätten,vilket även påverkar andra folkrättsliga doktriner inom bl ahandels- och säkerhetspolitiken. För är detviktigt att den svenska utrikespolitiken betonar vikten av englobal rättsordning och internationella spelregler, för attförenkla möjligheterna till samarbete, handel och mänskligarelationer.Människor viktigare än staterFN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, ochett antal olika specifika om såväl sociala,ekonomiska, politiska och civila rättigheter, samt utveckladerättigheter för barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar m m, gergoda utgångspunkter för relationer och utbyten mellan folkoch länder. Då folkrätten utvecklas handlar det främst om att"vikta om" olika redan accepterade folkrättsliga principer.Grundläggande mänskliga rättigheter bör värderas högre änprinciper om staters suveränitet. I vissa fall bör även nyamoderna folkrättsliga principer som följer med dennautveckling skrivas ner i bindande deklarationer, t ex principerom s k humanitära interventioner, annars ökar risken förgodtycke vilket vore en icke önskvärd utveckling.HandelspolitikenEtt vidgat internationellt ekonomiskt utbyte utgör en starkdrivkraft för ekonomisk tillväxt och utveckling. Frihandeln ären nödvändighet för ett land som med stort beroendeav utrikeshandel. Frihandeln som princip ger överlägsnamöjligheter för tillväxt och utveckling i fattiga länder.Erfarenheten visar att länder med öppna ekonomier haft enlångt bättre ekonomisk och social utveckling än länder somkännetecknats av protektionism och slutenhet. Frihandel ochöppenhet innebär även att många internationellt verksammaföretag exporterar goda värden, miljöteknik samt förbättradearbetsvillkor till utvecklingsländerna.En fungerande marknadsekonomi ska bygga på stabila ekologiska ochsociala ramar, såväl i den nationella ekonomin som inom den globala.Frihandelns mål är alltså att främja såväl ekonomisk som miljömässigt hållbarutveckling. För att handeln skall leda till ett bra resultat krävs med andra ordatt hänsyn tas till sociala och miljömässiga faktorer. Inom WTO tar det striktaekonomiska intresset generellt överhanden vilket resulterat i att inte minstmiljöintresset tonats ned. WTO-arbetet har ofta missgynnat små, fattigaländer som haft litet att erbjuda på den globala marknaden och somkännetecknats av stora kapacitetsbrister. Lika allvarligt är förstås att de rikaländerna har kvar sina tullar på jordbruksprodukter, textilier och läder.Varför frihandel?Handel har i ett historiskt perspektiv tillhört de viktigastetillväxtmotorerna i både utvecklings- och industriländer.Argumenten för handelsliberaliseringar finns väl förankradesåväl teoretiskt som empiriskt, och leder till övertygelsen attfrihandel är gynnsam för ekonomisk välfärd. Handel medhållbara produkter utifrån goda arbetsvillkor gynnar även denekologiska och sociala utvecklingen.HandelsvinsterBytes- och specialiseringsvinster sker när individer ochföretag tillåts handla fritt över internationella gränser. Dettagynnar både konsumenter och exportföretagen. Vinsternaökar, resursslöseri undviks, om ett land specialiserar sig påproduktion av de varor och tjänster som det är bäst på, och såutnyttjar sina komparativa fördelar. En friare handel skaparäven möjligheter för företag att öka sin försäljning och sänkakostnader genom att utnyttja skalfördelar i produktionen.Handelsliberaliseringar innebär även ökad konkurrens, samtett öppet handelsklimatet som underlättar teknologispridningoch därmed ekonomisk tillväxt.Öppenhetens fördelarDe teoretiska argumenten för handelsliberaliseringar finnerstöd i empiriska observationer. Enligt har länder somvarit öppnare åstadkommiten dubbelt så hög årlig genomsnittstillväxt som merprotektionistiska länder. Enbart den handelsliberalisering somåstadkoms genom Uruguayrundan anses skapa vinster på merän för världens konsumenter.En social och ekologisk handelspolitikDen kristdemokratiska samhällsmodellen baseras på en socialmarknadsekonomi. Samhället ska ställa upp regler somhjälper marknaden att arbeta för samhällsgemenskap ochhållbar välfärd. En fungerande marknad måste vara förankradi ett omgivande etiskt normsystem.Integrering av handelspolitiken med utvecklingssamarbetetVi menar att detta i ökande utsträckning gäller även för denframväxande globala marknaden. En global ekonomi är iantågande, driven av en revolutionsartad utveckling inominformations- och kommunikationstekniken, liberaliseringenav handeln, och avregleringen av finans- ochvalutamarknaderna. Det har hävdats att en dylik globalekonomi kräver ett globalt samhälle. Det vill säga, det krävsett ramverk av normer och regler som skapar incitament fören ekonomi mot gemensamma mål. Det har blivitnödvändigt att se över de samarbetsinstitutioner som finns påglobal nivå, för att stärka och effektivisera dem. Svenskhandelspolitik å sin sida måste, via EU, ta hänsyn till de målsom finns om global hållbar utveckling. Handelspolitikenmåste integreras med utvecklingssamarbetet ochmiljöpolitiken, samt ske utifrån och främja grundläggandevärderingar om mänskliga rättigheter.En hållbar utveckling och deltagandeDen första avgörande etiska frågan gäller hur den globalaekonomin ska kunna främja en miljömässigt hållbarutveckling. Förvaltarskapstanken ställer krav på vårgeneration att bryta de destruktiva mönstren ivärldsekonomin. ser med oro på de försöksom görs att bortförklara de negativa tecken som finns påekologisk kollaps. exporteras icke-hållbarakonsumtionsmönster till alla delar av världen. Tillgången på "miljöutrymme" i världenkrymper därmed. Klimatförändringar orsakade av framför alltanvändningen av fossilbränslen skapar katastroftillstånd iflera regioner på södra halvklotet.En andra och lika allvarlig utmaning gäller hur världens fattigaste länderska integreras i den globala ekonomin för att därigenom kunna arbeta sig uppur fattigdomen. växer inkomstklyftorna i världen. Den nya ekonomin,baserad på högteknologiska kommunikationer, gör det svårt för att tasig in på den globala marknaden. Deras del av världshandeln har minskat.Denna utveckling måste kompenseras och vändas.Bakslag i SeattleDet var ett allvarligt bakslag för världshandeln närförhandlingarna om en ny global handelsrunda kollapsade iSeattle . EU var ledandeförespråkare av en mycket bred handelsrunda. Unionenarbetade för liberalisering på många områden, somman ville föra in s k "handel och-frågor" på dagordningen; dv s frågor som balanserar handelspolitiken mot andra viktigapolitikområden. Framför allt gällde det ekologiska hänsynoch arbetsrätt, men även regler för investeringar ochkonkurrens. Detta var och är synnerligen kontroversiellt inomWTO. Motståndet var hårt från bl a många , vilketvar förståeligt då de misstänkte en dold protektionism somhuvudorsak till att förhandlingarna misslyckades.Kristdemokraterna stödjer dock detta bredare synsätt, dvs omett hållbart handelsrelaterat tekniskt bistånd kanöka. Det är nödvändigt att söka en större förståelse blandWTO:s alla medlemmar för att organisationens agenda måstebreddas.Reformering av WTOWTO måste alltså reformeras. Huvuduppgiften förorganisationen det närmaste året, tillsammans med rättvisahandelsvillkor för , bör vara att söka övertyga defattigaste länderna om att det går att förena ekologiska ochsociala hänsyn med deras långsiktiga ekonomiska intressen.Följande punkter i reformarbetet bör betonas:- En balans mellan det ekonomiska frihandelsmålet, hållbar utvecklingoch social rättvisa. WTO:s konfliktlösningspanel måste få störrekompetens i de här frågorna. Ändå kommer det naturligtvis att uppståkonflikter mellan handelsavtal och internationella fördrag som t exklimatkonventionen.