ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ781 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ781av Husmark , ()Renare luftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vikten av attNaturvårdsverket tillsammans med inleder projekt ienlighet med vad som anförs i motionen.Renare luftSveriges krematorier stod för de störstautsläppen av kvicksilver i landet. Kravet på en högre grad avrening från krematorierna kom redan i slutet av 1980- taletoch genom miljonsatsningar har man också lyckats elimineradenna miljöpåverkan genom filter eller Selénampuller, som iLandskrona.Behov föreligger att gå vidare i denna miljösträvan och i projektmellan och studera mät- ochanalysmetoder, återvinningsgrad, kollagering, förbränningskaraktäristik m.m.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02MJ782 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ782av Enochson, ()Dispens från strandskyddsbestämmelsernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att lagen omstrandskydd bör revideras enligt motionens intentioner.MotiveringSverige har en fantastisk natur med en lång kustlinje och enrikedom av insjöar och vattendrag. Detta är något vi skallvärna om och bevara för våra efterkommande generationer.Människans närvaro utgör både en förutsättning och ett hotmot dessa vattendrag. I bland annat Miljövårdsberedningensbetänkande "Levande skärgård - Utvärdering av deregionala miljö- och hushållningsprogrammen" (SOU2000:69) tar man upp vikten av att bevara våraskärgårdsmiljöer, men också behovet av att utveckladesamma. Eftersom vi inte har ett utan fleraskärgårdsområden med olika värden, hot och möjligheter såbör den framtida utvecklingen för dessa områden anpassastill den aktuella platsen och situationen. Flera skärgårdar är igrunden avfolkningsbygder med ett omfattandesäsongsboende. Här är behovet av stöd till, exempelvis,lokalt näringsliv och permanent boende starkare än behovetatt reglera.Av rapport nr 2 från Regionalpolitiska utredningen, "Värdet av att flyttaoch att stanna - om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden" (SOU2000:36), framgår att människors flyttbeslut hänger samman med en önskanom att genomföra sitt/sina livsprojekt. Att boendemiljön och platsen dit manflyttar därvid spelar stor roll är helt klart. Många prioriterar grundläggandelivsvärden och söker därför boendemiljöer där man kan tillfredsställa dessa,till exempel natur och friluftsliv.Oavsett vilken eller vilka av våra insjöar och olika vattendrag somdiskuteras finns det en gemensam nämnare - balansen mellanbevarandeintressen och utvecklingsintressen. En avvägning mellan dessa kanvara tydligare i vissa delar av landet än i andra och därför är det viktigt attöverlåta de avgörande besluten till de kommuner och medborgare som berörs.Inom områden med högt bebyggelsetryck blir det svårare för ansvarigakommunpolitiker att stå emot marknadskrafternas krav på ny mark attexploatera. Inom områden med lågt bebyggelsetryck anser Kristdemokraternadäremot att kommuner, med stöd av analyser i översiktsplanen, borde kunnamedge undantag från strandskyddsbestämmelserna - såvida inte det rörligafriluftslivet eller den biologiska mångfalden äventyras. Då det i kommunersom hotas av avflyttning kan vara just det natur- och strandnära boendet somfår nuvarande invånare att stanna och nya att lockas dit, borde områden medtalrika sjöar och vattendrag och ringa bebyggelsetryck tillåtas genomföra vissstrandnära byggnation.Naturvårdsverkets överprövande grund i strandskyddsärenden bör tas bort.Stockholm den 3 oktober 2000Annelie Enochson (kd)()()()()()()()()()Skånberg (kd)
mot · GO02MJ783 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ783av , ()Förvaltningsplan för ÖstersjönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tar fram en förvaltningsplan förÖstersjön.MotiveringÖstersjön är ett innanhav med naturligt förekommandesyrebrist. Sporadiskt tillförs vatten med mer syre och salt.Vid stormen var det enbartBornholmsbassängen, som tillfördes syrerikt vatten. Det kanalltså gå åtskilliga år mellan tillfällena då syre- och saltrikarevatten tillförs i större mängd. Det senaste stora intaget avsaltvatten i inträffade , möjligen också 1982,vilket medfört att en del av flora och fauna lever påmarginalen.Tillgången på torsk varierar i mängd efter både syre- och salthalt. Dennavariation påverkas även av övergödning, vilket minskar förekomsten avblåstång som är viktig för torskens uppväxt, försurande utsläpp frånÖstersjöns sjöfart (sjöfarten orsakar cirka 400 oljeutsläpp ) samt mereller mindre farliga kemikalier som släpps ut från landanläggningar.Fiskfångsterna i allmänhet har minskat och de flesta, inklusive detInternationella , anser att överfiskning av framförallttorsk sker. rekommenderade tidigare en halvering avtorskkvoten, men den senaste EU-förhandlingen slutade ändå med oförändradtorskkvot. Utöver torsk har även gädda och abborre minskat. Enligtkustfiskare fiskar större fiskebåtar upp kvoter för snabbt, till men för demindre båtarna.Ännu en "bov i dramat" är sälen som, tillsammans med skarven, troligenär en stor konsument av lax och annan fisk. Fiskare har följaktligen önskatnågon sorts jakt på säl och skarv.Slutligen fångar och dödar drivgarn vild och odlad lax utan urskiljning.Turistnäringen anser att den vilda laxen utgör ett mycket högre värde, när denfiskas i respektive älvar och åar. Intresse finns alltså att förhindra fångst avvild lax i hav och vid kuster.Många olika intressen är uppenbarligen knutna till . Därför ärmånga organ inblandade i regleringen av , dock utan egentligsamverkan. Ett flertal länder berörs. En internationell förvaltningsplan, därman gör en total översikt över hot, möjligheter, åtgärder och bedömdaeffekter, bör därför upprättas för med kustlandskap.Stockholm den 3 oktober 2000Ester ()()
mot · GO02MJ784 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ784av , (-c)Myggproblemen i nedre DalälvsområdetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om myggproblemen i nedre Dalälvs-området.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om statligt stöd för framtagande av åtgärdsprogram ochgenomförande av kort- och långsiktiga åtgärder.Extrema myggproblemMyggproblemen i nedre har varit extremaden gångna sommaren. Minst 10 000 permanent bosatta hardrabbats liksom flera större turistanläggningar.Möjligheterna till utevistelse och utomhusaktiviteter harvarit mycket begränsade. Situationen är i förlängningen ettdirekt hot mot hela bygders överlevnad och utveckling.Olägenheterna med myggen är stora för såväl människorssom husdjurs hälsa.Berörda kommuner i och har tagit initiativtill ett samlat agerande för att vidta åtgärder och inför kommande somrarbegränsa myggproblemen. I har kommun inbjudits till ettframtida samarbete.Ett offensivt arbete har inletts, i projektform, där man knutit till sigvärldsledande kompetens. Ett åtgärdsprogram håller på att utarbetas, medbland annat förslag på:Åtgärder som förhindrar eller minskar myggkläckning - översyn avvattenregleringar, lokala invallningsprojekt mm.Åtgärder som förhindrar att mygglarver kläcks - i första handekologisk bekämpning med BTI.Övriga åtgärder som syftar till att minska skadeverkningar av flygandemygg - bättre myggmedel, besprutning med vitlöksolja, informationsinsatsermm.Förstudier i fält har redan inletts med sikte på att ettförsök med BTI skall genomföras 2001 och fullskalig besprutning 2002.Under hösten 2000 kommer, enligt uppgift, åtgärdsprogram, organisation,kostnader och finansiering att närmare preciseras i nära kontakt med berördalänsstyrelsers miljöenheter, , Kemikalieinspektionen ochMiljödepartementet.Vi anser att myggproblemen i nedre är av sådanomfattning att berörda myndigheter, på central- och länsnivå, måste biståaktivt med såväl personella som ekonomiska resurser och tillsammans medkommuner och boende komma till rätta med problemen. Ett statligtekonomiskt stöd behövs såväl för att ta fram åtgärdsprogram som för attgenomföra detsamma på kort och lång sikt.Stockholm den 4 oktober 2000Kenneth ()()()
mot · GO02MJ785 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ785av , ()Minskade utsläpp i sjöar och vattendragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för attminska nedfallet av luftburet kväve i sjöar och vattendrag.MotiveringI budgetpropositionens slutsatser sägs: "Skydd av mark förnaturvård och kalkning av försurade vattenområden är ett avnaturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara denbiologiska mångfalden. "Jag delar uppfattningen att kalkningsverksamheten är nödvändig.Emellertid måste den ses som ett stödförband. Det läker i sig inte någonstukad fot, men i bästa fall kan det förhindra att skadan förvärras.Idrottsmannen som fortsätter att springa riskerar dock svårare skador iframtiden.Propositionen har tagit alltför lätt på det egentliga problemet. Nämligen attförsurningen orsakas av fortgående svavel- och kväveutsläpp i atmosfären,framför allt från biltrafik och annan förbränning. Dessa utsläpp ger surt regnsom i sin tur försurar mark och vatten och därmed hotar den biologiskamångfalden.I synnerhet bör åtgärder vidtagas mot utsläpp av kväveoxider. harkonstaterat i diskussioner med övriga EU att vi måste minska våra utsläpp avkväveoxider med av både hälso- och naturvårdsskäl. Denlångsiktiga lösningen ligger i att tillgängliga styrmedel tas i bruk föratt åstadkomma en radikal minskning av utsläppen.Stockholm den 4 oktober 2000Harald ()
mot · GO02MJ786 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ786av , ()Strandskydd i glesbygdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av ett differentierat strandskydd.Strandskydd i glesbygdMänniskan har genom historien samlats kring och bosatt vatten. Nästan alla av landets större orter är belägna vidhav, sjö, älv eller annat vattendrag. På vissa håll, särskilt itätare befolkade delar av landet, finns därför behov av ettstrandskydd för att reglera byggandet nära vattnet ochdärmed trygga alla människors tillgång till derekreationsmöjligheter i form av bad och andra strövtåg somvattnet medger.Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom uppfyller syftetatt skydda de biotoper som utgör viktig livsmiljö för växter och djur i detstrandnära området.I princip samma regler om strandskydd gäller för t.ex. den tätt befolkadeMälardalen som för glesbygden i inland. Förvisso finns möjlighetertill dispens men det kräver särskilda skäl, något som torde tillämpasrestriktivt. Den nu gällande strandskyddslagen synes därför vara skriven förbefolkningstäta områden med högt exploateringstryck, medan den passarsämre i glesbygd där antalet sjöar och vattendrag är ungefär lika stort somantalet invånare i kommunen.I de flesta glesbygdskommuner minskar befolkningen. Dessa borde fåbättre möjligheter att utnyttja de naturliga tillgångar som finns i områdetbland annat för att attrahera inflyttande. Ökade möjligheter till att lokaltanpassa strandskyddsbestämmelserna skulle därför kunna gynna en positivutveckling i glesbygd utan att för den skull friluftsliv eller växt- och djurlivtar skada. Det kan också påpekas att självfallet skall strandskyddet vara kvar iområden som är av inresse för naturvården, såsom naturvårdsområden,reservat, ekologiskt känsliga områden och andra områden där skyddsvärdenaär höga.Det finns, med beaktande av ovanstående, ett behov av utredning om ettdifferentierat strandskydd.Stockholm den 18 september 2000Per-Olof ()()()()
mot · GO02MJ788 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ788av , ()Utökat våtmarksskyddFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett utökat våtmarksskydd, omfattande helaJönköpings län.MotiveringDe orörda våtmarksarealerna är bevaransvärda. Deopåverkade våtmarkerna utgör i endast cirka1 %. Våtmarkerna exploateras för skogsproduktion,skogsbilvägar och är föremål för utfyllnad medöverskottsmassor med mera. Trots det som ännu sker påvåtmarkernas bekostnad så har denna marktyp ändå kommitatt omvärderas . Utdikningarna har ejgenomförts på grund av ett stärkt lagskydd för våtmarken istora delar av landet. Miljömålet "myllrande våtmark" haretablerats. Vi har även kunnat se positiva exempel på hurvåtmarker både återställts och nyanlagts. Bakgrunden tillomvärderingen är bland annat att våtmarkerna visat sig hastor betydelse för vårt nyttjande av landskapet. Hydrologisktoskadade våtmarker fungerar naturligt som vattenreservoareroch utjämningsmagasin. De fungerar vidare som filter förmånga kemiska föreningar som kommer med det förorenadeluftburna nedfallet. Lokalt har arbete genomförts för attvärna våtmarker och därigenom våra fågelarter. Ett exempelär , som ligger utmed Getaryggarna i Värnamokommun. Även EU:s fågeldirektiv, artdirektiv ochhabitatdirektiv har tillkommit.Frågan om behovet av ett utökat våtmarksskydd för hela länhar jag tidigare aktualiserat, och frågan kom att behandlas av underförra mandatperioden. Efter en fortsatt dialog så kom regeringen attge länsstyrelserna i och uppdraget att analysera ochredovisa förhållandena beträffande våtmarkerna vad avser påverkan genomolika ingrepp. Främst gäller det hydrologiska förhållanden, men ävennärings- och försurningsaspekter beaktas samt vad som i övrigt är väsentligtför att ge en samlad beskrivning av påverkan. De gäller kommunerna ,, , , , och i två län som ännuinte helt omfattas av förbud mot markavvattning.Enligt min mening så skulle ett förbud mot markavvattning sannoliktendast marginellt påverka skogens produktionsförmåga, medan däremot ettstort antal hotade eller sällsynta arter skulle få fortsatta livsbetingelser.Särskilt utsatta är de våtmarker som är mindre än 10 ha. Vidprövningstillstånd enligt 18 § naturvårdslagen har mindre våtmarker särskiltmissgynnats då deras naturvärde inte varit dokumenterat. Anspråken påvåtmarken är många och därför krävs en tydligare prioritering till förmån förbevarande av biologisk mångfald, långsiktig resurshushållning ochmotståndskraft mot ändringar av näringsbalansen i ekosystemet.Stockholm den 19 september 2000Carina ()
mot · GO02MJ789 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ789av , ()Havsöringsförande bäckar och mindre laxåarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn och förbättring av skyddet förhavsöringsförande bäckar och mindre laxåar.MotiveringFiskevårdens övergripande mål och miljömålen på fisketsområde är högt satta och väl motiverade. Det finns dockfortfarande brister vad gäller skyddet av våra lax- ochhavsöringsbestånd i bäckar och mindre laxåar.Att en god smoltproduktion skall lyckas förutsätter att dessa småvattendrag är väl skyddade av busk- och trädvegetation. kan alla buskaroch träd längs dessa vattendrag avverkas utan tillstånd. Följden blir atttillväxten av oönskade vattenväxter ökar, samt att de kemikalier som användspå kringliggande hamnar direkt i vattendragen. ökar liksom erosionen.En annan förutsättning för en god smoltproduktion är att inga skadligarensningar av dessa mindre vattendrag företas. krävs endast attmarkägaren till anmäler att rensning ska ske.Ovan beskrivna rensningar och avverkningar medför ofta en närahundraprocentig utslagning av laxsmolten.Det är därför väsentligt att skyddet av dessa vattendrag ses över ochförbättras.Stockholm den 2 oktober 2000Majléne ()()()
mot · GO02MJ790 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ790av , ()Decentraliserat beslutsfattande om strandskyddFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om decentralisering av vissa ärenden till nivå.MotiveringGlesbygden ska överleva av egen kraft uttrycker många sombor och arbetar eller driver företag i tillväxtdelar av Sverige.Deras infrastruktur beträffande vägar, IT, järnväg, flyg ochsjötransporter är ofta välordnade - beslutade och byggda avstat och kommun. Åtkomligheten är god, samhällsservicenfungerar vad gäller skola, vård och omsorg. Bebyggelsen itillväxtområden är ofta mycket sjönära, och värdestegringenpå investeringarna är goda för både privata hus ochkommersiella byggnader.I gles/landsbygd är djur och natur den tillgång som kan vara lockbete föratt få etableringar och arbetstillfällen. Möjligheten att i dessa kommuner fåutnyttja sin natur enligt den egna kommunens kommunfullmäktiges (defolkvalda) eller byggnadsnämnds bedömning är mycket begränsad ochbeslutsfattandet ligger långt bort från de berörda. Detta är odemokratiskt ochbör omgående förändras.I program Bo där Du vill trycks det hårt på att beslutsfattandeti ärenden om strandskydd, skoter/vandringsleder och liknande måstedelegeras ner på nivå. Många kommuner i skulleförbättra sin egen skattekraft och överlevnadsförmåga om beslutsnivån inombyggnadsområdet (PBL) flyttades ner från /länsstyrelse i de imotionen framförda exemplen.Strandskyddet är det viktigaste och det är bråttom. Generella metertal frånvattendrag får inte gälla i hela . Det blir fel och obegripligt förmarkägare som tror på äganderätten samt för kommunala politiker somkämpar för glesbygdskommunernas överlevnad.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()
mot · GO02MJ791 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ791av , ()Skrotbilar i naturenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av nuvarande ersättningsnivåer i syfte att göra detmer attraktivt att lämna sin skrotbil till bilskroten än i naturen.MotiveringAtt bilar som av olika anledningar är i kördugligtskick inte lämnas in till bilskroten i lika stor omfattning somföre sänkningen av skrotningspremien 1996, har blivit ett alltstörre problem. Dessa bilar lämnas istället i naturen ellerefter vägarna där de inte bara kan orsaka stor miljöfaragenom läckande olja och syra, utan också innebär stor riskför olycksfall för barn som leker i vraken.Det är dessutom näst intill omöjligt för myndigheterna att hitta ägaren dåskyltar och chassinummer är borttagna.Ett sätt att få ordning på detta är att man åter höjde uppbilskrotningspremien som finansieras av en avgift på nybilsförsäljningen.Denna höjda ersättning bör vara så hög att det är "lönsamt" att skrota bilarsom har stora utsläpp eller dålig säkerhet.Stockholm den 4 oktober 2000Rinaldo ()()
mot · GO02MJ792 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ792av , ()SoporFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utvärdering av den svenska återvinningspolitiken.Motiv för mitt förslag"Ett led i den svenska miljöpolitiken har varit att främjaökad återvinning av olika typer av avfall. Men vad har detinneburit i praktiken? Är det rätt avfall som vi återvinner?Kostar återvinningen mer än den ger tillbaka ekonomiskteller ens miljömässigt? För att politiken skall vara effektivräcker det inte att ändamålet är gott. "Så inleder , professor i nationalekonomi vid , en (Expertgruppen för studier i offentligekonomi) om sopor, "Återvinning utan ".En halvtimma i veckanRubriken, , säger precis det somgemene kvinna/man känner i valet inför raden av soptunnor.Detta här och detta där, men det här då? Var skall jag läggatrasmattan? Grönt glas, vitt glas, plastspannen,fotkrämsburken, glödlamporna. Kuverten får inte gå medtidningarna, eller? Cornflakespaketet, lacknaftan, oj då! Fårnog själv köra till tippen och få hjälp. Ett viktigt inslag i denförda politiken är just den insats som görs av hushållengenom sortering, rengöring och transporter. Den halvtimme iveckan som ägnas åt detta dövar möjligtvis samvetet menriskerar att ha liten effekt.Den svenska lagstiftningen har konstruerats utifrån två perspektiv. Det enaär att återvinning leder till mycket lägre externa kostnader i form avmiljöskador jämfört med den råvaruproduktion som återvinningen ersätter.Det andra är att marknaderna är kortsiktiga och inte tar hänsyn till attresurserna töms ut. är emellertid inte det enda land som snabbtinförde en okritisk återvinningspolitik . Den avfallshierarkisom antogs drevs av olika miljöorganisationer, och lagen om producentansvarstöder denna hierarki. Denna infördes först i och följdes avÖsterrike, och . Sedermera även i EU:s"förpackningsdirektiv". Däremot har , och intagiten försiktigare hållning och varit öppna för mer marknadsorienterade formersom handel med utsläppsrätter.Volymen ökar, men...Den svenska återvinningsstrategin har varit lyckosam på detviset att volymen ökat. Miljövinsten kan beräknas till 405miljoner kronor. Men har samhällets kostnaderberäknats till . Även om dessa siffror del innehåller antaganden, visar det ändå på enanmärkningsvärd snedallokering. Normalt skulle man sägaatt det kostar mer än det smakar. Resultatet av den fördapolitiken är att nuvarande lagstiftning är synnerligenineffektiv. En kostnadseffektiv politik som strävar efter attförbättra miljövillkoren bör syfta till att förbättra dem direkt.Återvinning är bara ett sätt att backa in i problemet medfokusering på återvinningsmålet snarare än påhuvudproblemet, nämligen källan.SlutsatsDen slutsats man kan dra av gjorda erfarenheter är attdet finns ett stort behov av en utvärdering och översyn däralla parametrar tillåts slå igenom och där de externakostnaderna kvantifieras och jämförs med resursutgången.Stockholm den 4 oktober 2000Anna ()
mot · GO02MJ793 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ793av , ()Strategi mot myggplågan i TärnsjöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en strategi mot myggplågan i Tärnsjö.Strategi mot myggplågan i TärnsjöTrakterna omkring deltat vid de sydligaste delarna avDalälvens lopp är kända för hög förekomst avmygg. Under högst normala år, där huvuddelen av deintensiva flödena sker i samband med vårfloden, brukarmyggförekomsten vara intensiv omkring midsommartid föratt sedan trappas av längre fram . Ävenunder dessa år har myggplågan varit mycket intensiv ochytterst besvärlig för boende i området. Särskilt hårt drabbatbrukar orten vara. Det aktuella området omkringDalälven är mycket naturskönt och inbjuder till aktivtfriluftsliv. Campingplats har anlagts med möjlighet till attäven hyra stugor. Verksamheten har dock i princip varjesommar aldrig kunnat få den utveckling som varit tänkt pågrund av myggförekomsten. Hårdast drabbade har dock defastboende varit som i de flesta fall inte haft någon alternativplats att vistas på.Den regniga sommaren , med stora vattenmängder ochöversvämningar , fick till följd att myggen kläcktes i ettförlopp som närmast kan beskrivas som galopperande. Myggplågan under julioch augusti har varit av sådan omfattning att de flesta människor boende iTärnsjö med omnejd inte har kunnat vistas utomhus. Värst drabbade har äldreoch barn varit.Diskussion om åtgärder har förts där även i hardeltagit. Åtgärder som besprutning av de vattensamlingar där myggen kläckshar diskuterats. Dels är detta en kostnadsfråga, dels en miljöfråga, då man intemed full säkerhet kan vara säker på vilka effekter en sådan besprutning skullefå på övrigt djurliv. Det som framför allt saknas är en uttalad strategi ochhandlingsplan för att bekämpa det miljöproblem som myggen blivit för deboende i . Frågan kan av myndigheterna lätt falla i glömska undervintern, men vi måste komma ihåg att nya somrar innebär fortsatta problemför de boende om inga effektfulla åtgärder kan sättas in.Stockholm den 3 oktober 2000Sven-Erik ()()()()()