mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — Om man jÃ¤mfÃ¶r och BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip lika stora, till och med nÃ¥got hÃ¶gre. BÃ¥de och hade en BNP per capita som lÃ¥g Ã¶ver OECD-genomsnittet. Men nÃ¤r BNP korrigeras fÃ¶r vilken faktisk kÃ¶pkraft respektive lands BNP motsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mÃ¥tt blir nÃ¤st rikaste land efter . Den enkla slutsats man kan dra av detta Ã¤r att en strategi fÃ¶r att Ã¶ka det ekonomiska vÃ¤lstÃ¥ndet i i jÃ¤mfÃ¶relse med andra lÃ¤nder med nÃ¶dvÃ¤ndighet mÃ¥ste innehÃ¥lla ett antal reformer fÃ¶r att Ã¶ka den inhemska konkurrensen och sÃ¤nka vÃ¥rt allmÃ¤nna prislÃ¤ge. Enbart en god BNP-Ã¶kning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga sÃ¤rskilt mycket i vÃ¤lstÃ¥ndsligan. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valutamarknaden avreglerades . UtlÃ¤ndska bankers rÃ¤tt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 Ã¶ppnade mÃ¥nga nya mÃ¶jligheter, liksom fÃ¶rÃ¤ndringarna inom jÃ¤rnvÃ¤gstrafiken 1994. Elmarknaden avreglerades i en fÃ¶rsta etapp 1996 och fÃ¶r de mindre aktiebolagen 1999. Men inom en del sektorer Ã¤r konkurrensen fortfarande bristfÃ¤llig. Det gÃ¤ller framfÃ¶r allt de marknader dÃ¤r hushÃ¥llen Ã¤r kÃ¶pare, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjÃ¤nsteproduktion, inte minst i offentlig sektor. Byggsektorn Ã¤r fortfarande reglerad och importkonkurrensen Ã¤r liten. Antalet producenter begrÃ¤nsat bÃ¥de i entreprenadledet och i byggÂmaterielindustrin. Livsmedelssektorn utmÃ¤rks av att det bara finns ett fÃ¥tal aktÃ¶rer i distributions- och fÃ¶rsÃ¤ljningsledet och av att jordbrukssektorn Ã¤r starkt reglerad. Kommunerna har dessutom en mÃ¶jlighet enligt att begrÃ¤nsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i mÃ¥nga fall ytterligare har begrÃ¤nsat konkurrensmÃ¶jligheterna. Denna mÃ¶jlighet fÃ¶r kommunerna att stoppa etableringar Ã¥terinfÃ¶rdes av socialdemokraterna, efter att fyrpartiregeringen hade tagit bort den. Som med sÃ¥ mÃ¥nga andra fÃ¶rslag funderar nu NÃ¤ringsdepartementet pÃ¥ en Ã¥terstÃ¤llare av denna Ã¥terstÃ¤llare. NedanstÃ¥ende tabell visar hur de svenska priserna fÃ¶rhÃ¥ller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivÃ¥n i ligger fÃ¶r mÃ¥nga viktiga hushÃ¥llsprodukter mellan Ã¶ver genomsnittet fÃ¶r EU-lÃ¤nderna. FrÃ¥n ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket mer att Ã¶nska av den svenska konkurrenspolitiken. Varugrupp PrisnivÃ¥index, EU=100 KlÃ¤der och skor 111 Transporter och kommunikationer 121 Hyra, brÃ¤nsle och el 129 Mat, sprit och tobak 130 Restauranger, hotell etc. 132 KÃ¤lla: Ds 1999:32 Till skillnad frÃ¥n mÃ¥nga andra reformfÃ¶rslag kostar de fÃ¶rslag som presenteras i detta avsnitt ingenting fÃ¶r de offentliga budgetarna. TvÃ¤rt om skulle en bÃ¤ttre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och Ã¶kad upphandling inom offentlig sektor pÃ¥ sikt leda till avsevÃ¤rda kostnadsÂminskningar fÃ¶r de offentliga budgetarna. Det âprisâ som man fÃ¥r betala Ã¤r minskad politisk styrning och byrÃ¥krati, ett rimligt och fÃ¶r de allra flesta helt okontroversiellt pris. I den politiska debatten finns dock fortfarande mÃ¥nga fÃ¶resprÃ¥kare som hÃ¤vdar att det Ã¤r demokratiskt nÃ¶dvÃ¤ndigt att det offentliga ska styra och bestÃ¤mma Ã¶ver i stort sett allt som ses som viktigt. Det Ã¶verpris vi alla har fÃ¥tt betala fÃ¶r denna politik uppmÃ¤rksammas emellertid alldeles fÃ¶r sÃ¤llan. Kommunalt och statligt Ã¤gande bÃ¶r avvecklas pÃ¥ marknader dÃ¤r privata fÃ¶retag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och dÃ¤r inte sociala eller hÃ¤lsomÃ¤ssiga restriktioner motiverar ett offentligt Ã¤gande. VÃ¥rd och utbildning bÃ¶r vara de enda generella undantagen. Kommunallagen bÃ¶r Ã¤ndras sÃ¥ att det blir lÃ¤ttare att fÃ¥ prÃ¶vat i domstol om nÃ¤ringsverksamhet strider mot lagen. Se Ã¶ver kommunallagen i syfte att gÃ¶ra det lÃ¤ttare fÃ¶r fÃ¶retag att Ã¶verklaga kommunala beslut om stÃ¶d i olika former till fÃ¶retag. Besluten bÃ¶r ocksÃ¥ kunna prÃ¶vas i domstol. Kvarvarande konkurrenshÃ¤mmande regleringar i den privata sektorn bÃ¶r identifieras och avvecklas. SmÃ¥fÃ¶retagardelegationens lista borde inledÂningsÂvis genomfÃ¶ras. bÃ¶r fÃ¥ Ã¶kade resurser och en mer fristÃ¥ende och framtrÃ¤dande roll Ã¤n . Nya regeringsfÃ¶rslag bÃ¶r granskas, inte bara utifrÃ¥n ett smÃ¥fÃ¶retagsperspektiv, utan ocksÃ¥ utifrÃ¥n ett konkurÂrensÂperspektiv. bÃ¶r i samarbete med fungera som en konkurrenspolis, med uppgift att jaga och uppmÃ¤rksamma sektorer eller branscher med bristande konkurrens och sedan komma med fÃ¶rslag till hur konkurrensen kan fÃ¶rbÃ¤ttras. Det Ã¤r dags att Ã¥terigen revidera det kommunala planmonopolet beÂtrÃ¤ffande etableringen av nya butiker. Lagen om offentlig upphandling mÃ¥ste gÃ¶ras mer kraftfull i en sammanÂhÃ¥llen Ã¶versyn i syfte att fÃ¶rverkliga principerna om affÃ¤rsmÃ¤ssighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bÃ¶r delas i fler order sÃ¥ att Ã¤ven mindre fÃ¶retag har en chans att vara med i budgivningen. NÃ¤r fler fÃ¶retag kan vara med och tÃ¤vla Ã¶kar konkurrenstrycket och priserna kan pressas. 4.2.4Â Minskad skatteflykt Vad hjÃ¤lper det om har aldrig sÃ¥ hÃ¶ga skattesatser, om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet? Det krÃ¤vs ocksÃ¥ att medborgarna har en etiskt fÃ¶rankrad vilja att betala skatt och att bidra till samÂhÃ¤llsutvecklingen. Varje skattesats Ã¶ver Ã¤r mÃ¶jlig att eliminera med fusk, om inte viljan att gÃ¶ra rÃ¤tt och vara Ã¤rlig hÃ¥lls vid liv och motiveras. DÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste den etiska debatten hÃ¥llas levande. har de exempellÃ¶st hÃ¶ga svenska skattesatserna, ofta pÃ¥ ett Ã¶vermÃ¤ktigt sÃ¤tt, utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. Ã¤r ett litet land med Ã¶ppen ekonomi gentemot omvÃ¤rlden. Detta medfÃ¶r att vi i stor utstrÃ¤ckning Ã¤r beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvÃ¤rlden, sÃ¤rskilt i vÃ¥ra viktigaste konkurrentlÃ¤nder. Om lÃ¥ngsiktigt ska vara ett land fÃ¶r fÃ¶retagande, investeringar och tillvÃ¤xt, gÃ¥r det inte att ha kvar vissa skatter som gÃ¶r att kapital, fÃ¶retag och kompetens har starka skÃ¤l att lÃ¤mna landet. Om vi inte Ã¤ndrar vissa regler den nÃ¤rmaste tiden kommer risken fÃ¶r snabbt eroderande skattebaser att tillta snabbt. Uppskattningsvis ligger âgÃ¶mdaâ, sparade i utlandet eftersom kapitalskatten dÃ¤r Ã¤r mycket lÃ¤gre, eller i praktiken noll, dÃ¥ dessa medel inte deklareras alls. En rad svenska fÃ¶retag har de senaste Ã¥ren flyttat sina huvudkontor utomlands till fÃ¶ljd av skillnader i beskattning. En alltfÃ¶r stor del av nyutexaminerade civilingenjÃ¶rer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands. Internethandeln har bara bÃ¶rjat ta fart, men redan har den svenska bok- och skivbranschen vissa problem med vikande fÃ¶rsÃ¤ljning, pÃ¥ grund av skillnader i mervÃ¤rdesskatt gentemot andra lÃ¤nder. Prisskillnader som beror pÃ¥ lÃ¤gre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder eller lÃ¤gre vinstÂmarginaler Ã¤r sjÃ¤lvklart ingenting som frÃ¥n svenskt hÃ¥ll ska motarbetas eller âkorrigerasâ pÃ¥ nÃ¥got sÃ¤tt. Men om folk vÃ¤ljer vissa produkter i stort sett endast fÃ¶r att beskattningen Ã¤r olika, blir resultatet oftast en ineffektiv resursallokering. De Ã¥tgÃ¤rder som krÃ¤vs fÃ¶r att i Ã¶kad utstrÃ¤ckning behÃ¥lla och locka hit fÃ¶retag, kapital och kompetens har debatterats lÃ¤nge. Slopad vÃ¤rnskatt, sÃ¤nkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingÃ¥r som viktiga delar, och detta har redan nÃ¤mnts i det fÃ¶rsta reformavsnittet. Men ingenting har hÃ¤nt. Den socialdemokratiska regeringen har visat sig ofÃ¶rmÃ¶gen att vidta nÃ¥gra Ã¥tgÃ¤rder som skulle kunna vÃ¤nda utvecklingen. I det fÃ¶ljande tar vi upp nÃ¥gra till Ã¥tgÃ¤rder som vi anser att bÃ¶r ta chansen att genomfÃ¶ra. FÃ¶rmÃ¶genhetsskatten avvecklas i tre steg. FrÃ¥n Ã¥r 2001 avvecklas sambeskattningen av fÃ¶rmÃ¶genhet. Ãr 2002 minskar skattesatsen och frÃ¥n 2003 avvecklas fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten helt. Den nya vÃ¤rnskatten avskaffas. Dubbelbeskattningen pÃ¥ utdelningsinkomster frÃ¥n risksparande avskaffas. SÃ¤nkta marginal- och inkomstskatter enligt ovan. Det mÃ¥ste bli praktiskt mÃ¶jligt att kÃ¶pa och sÃ¤lja privata tjÃ¤nster vitt och lagligt genom en 50-procentig skattereduktion. 4.3Â bÃ¶r delta i EMU-samarbetet fullt ut 4.3.1Â StÃ¤rk samarbetet mellan folk SkÃ¤len fÃ¶r en gemensam valuta Ã¤r gamla, liksom fÃ¶rsÃ¶ken att med olika mekanismer motverka problem som fÃ¶ljer av instabila valutakurser. Detta har genom Ã¥ren motverkats med Ã¶verenskommelser om metallinnehÃ¥ll, om guldmyntfot, om fasta eller rÃ¶rliga vÃ¤xelkurser och Ã¤ven med viss politisk styrning. Med RomfÃ¶rdraget frÃ¥n 1957 kom de dÃ¥varande medlemslÃ¤nderna i EG Ã¶verens om att skapa en gemensam marknad. MÃ¥let var inte ekonomin i sig. Visionen var att sÃ¤kra fred och samarbete genom en allt mer sammanflÃ¤tad europeisk ekonomi. Ekonomin var ett medel fÃ¶r ett gott Ã¶verordnat mÃ¥l: fred och samarbete. historia Ã¤r fylld av konflikter och krig. EU syftar till att knyta lÃ¤nder och folk nÃ¤rmare varandra genom att minska betydelsen av de grÃ¤nser och murar som allt fÃ¶r lÃ¤nge tillÃ¥tits att fungera som hÃ¤rdar omkring vilka misstro och misstÃ¤nksamhet kunnat frodas. Genom ett utÃ¶kat utbyte av varor och tjÃ¤nster, fri rÃ¶rlighet fÃ¶r mÃ¤nniskor och kapital, Ã¤r EU ett politiskt och ekonomiskt stabilt omrÃ¥de dÃ¤r riskerna fÃ¶r vÃ¥ldsamma konflikter mellan nationer i stort sett tycks vara undanrÃ¶jda. EMU bidrar till att fÃ¶rstÃ¤rka denna utveckling fÃ¶r trygghet och sÃ¤kerhet. Med en gemensam valuta fullfÃ¶ljs den gemensamma marknaden. Med den gemensamma marknaden har tusentals handelshinder mellan lÃ¤nderna i form av sÃ¤rbestÃ¤mmelser och olika standarder upphÃ¤vts och harmoniserats. Produktstandardiseringen har naturligtvis Ã¶kat konkurrensen och skapat en prispress, som i sin tur bidrar till den lÃ¥ga inflationen. Tanken Ã¤r att den gemensamma valutan skall fÃ¶rstÃ¤rka ett positivt konkurrensklimat inom EU, vilket bidrar till att hÃ¥lla ned priserna. Prisstabilitet och lÃ¥g inflation Ã¤r tydliga mÃ¥l fÃ¶r sÃ¥vÃ¤l hela som fÃ¶r den (). Inom EU finns det mÃ¥nga angelÃ¤gna uppgifter kvar. Till det viktigaste fÃ¶r oss kristdemokrater hÃ¶r att fÃ¶rstÃ¤rka kampen mot den internationella brottsligheten, att bedriva ett aktivt arbete fÃ¶r gemensamma tag mot miljÃ¶fÃ¶rstÃ¶ring och â kanske det viktigaste av allt â att verka fÃ¶r att de forna kommunistiska sluts in i den demokratiska gemenskapen i . FrÃ¥n svensk sida mÃ¥ste vi ta till vara alla mÃ¶jligheter att pÃ¥verka. Genom ett deltagande i den innersta kretsen i EU Ã¶kar vÃ¥rt inflytande. Detta ska anvÃ¤ndas inte minst fÃ¶r att underlÃ¤tta fÃ¶r kandidatlÃ¤nderna att sÃ¥ snabbt som mÃ¶jligt integreras i EU. ska ocksÃ¥ verka fÃ¶r att alla tendenser till en uppdelning i ett A- och B-lag motarbetas. Att stÃ¥ vid sidan om i en av de viktigaste samarbetsfrÃ¥gorna minskar vÃ¥ra pÃ¥verkansmÃ¶jligheter. 4.3.2Â VarfÃ¶r ett monetÃ¤rt samarbete? EMU bidrar till att underlÃ¤tta kontakter mellan mÃ¤nniskor och fÃ¶retag i lÃ¤nder. Det blir mindre krÃ¥ngel och kostnader vid utlandsresor fÃ¶r oss som resande och konsumerande privatpersoner, men ocksÃ¥ fÃ¶r fÃ¶retagen. Svenska fÃ¶retag ska fÃ¶rstÃ¥s ha mÃ¶jlighet att konkurrera med utlÃ¤ndska fÃ¶retag pÃ¥ affÃ¤rsmÃ¤ssiga grunder. ValutakurssvÃ¤ngningar Ã¤r ett gissel som fÃ¶rsvÃ¥rar och fÃ¶rdyrar. Om stÃ¥r utanfÃ¶r EMU kommer svenska fÃ¶retag Ã¤ven fortsÃ¤ttningsvis att fÃ¥ extra valutakostnader som andra fÃ¶retag slipper. Detta innebÃ¤r fÃ¤rre arbetstillfÃ¤llen och lÃ¤gre skatteinkomster fÃ¶r vÃ¥rt land. Genom en gemensam valuta kommer det att bli lÃ¤ttare fÃ¶r oss konsumenter att jÃ¤mfÃ¶ra priser mellan olika lÃ¤nder. Priserna pÃ¥ konsumentvaror ligger i vÃ¤sentligt hÃ¶gre Ã¤n EU-snittet. Genom den Ã¶kade konkurrens som en gemensam valuta medfÃ¶r, kommer priserna i att sjunka. Om vi gÃ¥r med i fÃ¶rsvinner risken fÃ¶r devalveringar, vilket minskar den s k riskpremien, varfÃ¶r rÃ¤ntorna blir lÃ¤gre. Detta Ã¤r av stor betydelse fÃ¶r bÃ¥de hushÃ¥ll och fÃ¶retag. Det Ã¶kar dessutom investeringarna, vilket leder till lÃ¤gre arbetslÃ¶shet. Mycket talar fÃ¶r att bÃ¥de och inom kommer att vara medlemmar i . Att i det sammanhanget skulle stÃ¥ utanfÃ¶r torde medfÃ¶ra betydande pÃ¥frestningar fÃ¶r vÃ¥rt land i mÃ¥nga avseenden. Ã¤r genom den omfattande integrationen mellan lÃ¤nderna sÃ¥ beroende av denna omvÃ¤rld att vÃ¥rt land Ã¤ven vid ett utanfÃ¶rskap skulle tvingas ta sÃ¥dana hÃ¤nsyn till vad som beslutas inom EU och den monetÃ¤ra unionen, att detta i praktiken inte skulle Ã¶ka suverÃ¤niteten annat Ã¤n pÃ¥ papperet. Genom mÃ¶jligheterna att pÃ¥verka inom ramen fÃ¶r samarbetet har vi en stÃ¶rre mÃ¶jlighet att bidra till utvecklingen Ã¤n genom att stÃ¥ vid sidan om. Att devalveringsmÃ¶jligheterna fÃ¶rsvinner Ã¤r ett gott skÃ¤l fÃ¶r ett deltagande. Att devalveringsinstrumentet funnits till hands har frestat den politiska ledningen att misskÃ¶ta den svenska ekonomin under en fÃ¶ljd av Ã¥r, utan att behÃ¶va ta itu med de grundlÃ¤ggande problemen. Genom devalveringar kÃ¶pte man sig en tids respit. Men devalveringar innebÃ¤r ocksÃ¥ en export av de problem som man sjÃ¤lv inte fÃ¶rmÃ¥r att hantera. Att devalveringsÂmÃ¶jligheterna upphÃ¶r tvingar det politiska systemet att fÃ¶rebygga och att ta itu med problem innan de fÃ¥r allt fÃ¶r stora proportioner. Devalveringar har ocksÃ¥ ett pris genom att rÃ¤ntelÃ¤get blir hÃ¶gre Ã¤n eljest eftersom ett land som kan misstÃ¤nkas devalvera fÃ¥r betala en riskpremie till dem som lÃ¥nar ut pengar. 4.3.3Â Globaliseringens utmaningar Globaliseringen i sig minskar handlingsutrymmet fÃ¶r den nationella ekonomiska politiken i nÃ¤r skattebaserna blir allt mer lÃ¤ttflyktiga. mÃ¥ste ha konkurrenskraftiga skatter pÃ¥ arbete, utbildning, sparande och fÃ¶retagande om vi skall vÃ¤nda flykten frÃ¥n av fÃ¶retag, kunskap och kapital. Ett medlemskap i skulle gÃ¶ra mer attraktivt att verka i. Sammantaget torde dessa effekter Ã¶ka sysselsÃ¤ttningen och dÃ¤rmed skatteintÃ¤kterna fÃ¶r stat, kommuner och landsting. Det fordras Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra den svenska ekonomins funktionssÃ¤tt vare sig vi Ã¤r med i EMU:s tredje fas eller inte. Det omfattande handelsutbytet med EMU-lÃ¤nderna innebÃ¤r att den svenska ekonomin mÃ¥ste vara konkurrenskraftig i relation till dessa lÃ¤nder. En anpassning som blir konsekvensen av ett medlemskap kommer dÃ¤rfÃ¶r att ske Ã¤ven utanfÃ¶r EMU dock med skillnaden att stÃ¥r utan mÃ¶jligheten att direkt pÃ¥verka beslut som landets ekonomi i stor omfattning kommer att pÃ¥verkas av. vill Ã¥tgÃ¤rda problemen i svensk ekonomi, problem som fÃ¶rt frÃ¥n att ha varit ett av vÃ¤rldens rikaste lÃ¤nder till en plats lÃ¥ngt ned pÃ¥ listan i vÃ¤lstÃ¥ndsliga. Med vÃ¥r politik kommer flexibiliteten att fÃ¶rbÃ¤ttras bl a genom Ã¥tgÃ¤rder pÃ¥ arbetsmarknads-, nÃ¤rings- och skatteomrÃ¥det. 4.3.4Â ERM2 VÃ¤xelkurserna mellan EMU-lÃ¤nderna och Ã¶vriga EU-lÃ¤nder regleras genom ERM2, som Ã¤r fortsÃ¤ttningen pÃ¥ . Ett land som deltar i ERM2 fÃ¥r inte lÃ¥ta sin valutakurs variera gentemot euron med mer Ã¤n . ERM2 Ã¤r dock frivilligt och har valt att avstÃ¥ frÃ¥n deltagande. riksbank har att styra mot ett inflationsmÃ¥l. Det skulle mÃ¶ta betydande svÃ¥righeter att utan fÃ¶regÃ¥ende ansÃ¶kan om medlemskap i styra mot ett vÃ¤xelkursmÃ¥l. FÃ¶r att korta tiden mellan ansÃ¶kan och fullt deltagande i , bÃ¶r en fÃ¶rhandling om anslutning till ERM2 tas upp efter det att svenska folket i en folkomrÃ¶stning sagt ja till ett medlemskap i . 4.3.5Â FolkomrÃ¶stning fÃ¶rordar att en folkomrÃ¶stning ska genomfÃ¶ras om EMU-frÃ¥gan. FrÃ¥gans vikt och beslutets legitimitet fordrar att hela svenska folket fÃ¥r mÃ¶jlighet att delta. Vidare kan det faktum att en folkomrÃ¶stning kommer att Ã¤ga rum bidra till en folkbildning som annars knappast kommer till stÃ¥nd. En folkomrÃ¶stning bÃ¶r fÃ¶regÃ¥s av Ã¶verlÃ¤ggningar mellan ledarna fÃ¶r samtliga riksdagspartier. Av tidsskÃ¤l Ã¤r det knappast mÃ¶jligt att genomfÃ¶ra en folkomrÃ¶stning redan under Ã¥r 2000. Det svenska EU-ordfÃ¶randeskapet omÃ¶jliggÃ¶r en folkomrÃ¶stning under vÃ¥ren Ã¥r 2001. DÃ¤remot Ã¤r hÃ¶sten samma Ã¥r en lÃ¤mplig tidpunkt. Det medger angelÃ¤gen diskussion utan att fÃ¶r den skulle ligga fÃ¶r lÃ¥ngt fram i tiden. Alternativen i en folkomrÃ¶stning bÃ¶r formuleras pÃ¥ ett sÃ¥dant sÃ¤tt att inte tolkningarna i efterhand skapar stridigheter. DÃ¤rfÃ¶r Ã¤r tydliga alternativ nÃ¶dvÃ¤ndiga, och det ska inte finnas fler alternativ Ã¤n tvÃ¥. De tvÃ¥ alternativen bÃ¶r formuleras som ett âja till deltagande i EMUâ resp ânej till deltagande i EMUâ. PÃ¥ detta vis fÃ¥r svenska folket tillfÃ¤lle att ge klara besked till politikerna. Ett nej fÃ¥r dÃ¥ tolkas som att tills vidare avstÃ¥r frÃ¥n ett deltagande. Ett ja innebÃ¤r att ges mandat att fatta beslut om ett svenskt deltagande. 5Â Prioriterade omrÃ¥den I fÃ¶ljande avsnitt presenteras sex omrÃ¥den som Ã¤r sÃ¤rskilt prioriterade fÃ¶r i den ekonomiska politiken. Det gÃ¤ller politiken fÃ¶r att skapa lÃ¥ngsiktigt goda tillvÃ¤xtfÃ¶rutsÃ¤ttningar genom ett bÃ¤ttre fÃ¶retagarÂklimat, skattepolitiken fÃ¶r lÃ¥g- och medelinkomsttagare, valfriheten fÃ¶r barnfamiljer, pensionÃ¤rernas ekonomiska situation, vÃ¥rden, omsorgen och skolan samt vikten av ett Ã¥terupprÃ¤ttat rÃ¤ttssamhÃ¤lle. PÃ¥ dessa omrÃ¥den Ã¤r den socialdemokratiska regeringens politik utprÃ¤glat bristfÃ¤llig eller direkt felaktig. 5.1Â TillvÃ¤xtpolitik fÃ¶r nya jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik Ã¤r att ge stabila och goda villkor fÃ¶r fler och vÃ¤xande fÃ¶retag och dÃ¤rigenom Ã¶ka sysselsÃ¤ttningen, minska arbetslÃ¶sheten och trygga vÃ¤lfÃ¤rden. Detta Ã¥stadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella Ã¥tgÃ¤rder som fÃ¶rÂbÃ¤ttrar ekonomins funktionssÃ¤tt och avlÃ¤gsnar de seglivade bromsÂmekanismer som i mer Ã¤n 25 Ã¥r underminerat den svenska ekonomins utÂvecklingsÂkraft och bÃ¤ddat fÃ¶r dagens hÃ¶ga arbetslÃ¶shet och brister i vÃ¤lfÃ¤rden. Penningpolitiken skall skÃ¶tas av med inflationsmÃ¥let pÃ¥ 2 procents Ã¥rlig KPI-fÃ¶rÃ¤ndring som riktmÃ¤rke. Finans- och strukturpolitiken Ã¥vilar att besluta om. De flesta av de finanspolitiska Ã¥tgÃ¤rder som fÃ¶reslÃ¥s i denna motion har Ã¤ven fundamentala strukturella effekter fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra den svenska ekonomins funktionssÃ¤tt: Skatten i vanliga inkomstlÃ¤gen sÃ¤nks kraftigt de nÃ¤rmaste Ã¥ren genom hÃ¶jningar av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Detta bidrar i fÃ¶rsta hand till att fler kan klara sig pÃ¥ sin egen lÃ¶n, men det medfÃ¶r ocksÃ¥ den strukturellt viktiga effekten att kommande lÃ¶nebildning underlÃ¤ttas. Se vidare avsnitt 5.2. TjÃ¤nstesektorn ges helt nya mÃ¶jligheter att vÃ¤xa genom en 50-procentig skattereduktion fÃ¶r de privata hushÃ¥llens kÃ¶p av tjÃ¤nster i det egna hemmet. FÃ¶rslaget kan beskrivas som att det av socialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i stÃ¤llet permanentas och utvidgas rejÃ¤lt, sÃ¥ att det vita priset vid hushÃ¥llens kÃ¶p av tjÃ¤nster i hemmet halveras direkt vid kÃ¶pet. TjÃ¤nster fÃ¶r per Ã¥r kan kÃ¶pas med en 50-procentig skattereduktion, som dÃ¥ alltsÃ¥ uppgÃ¥r till maximalt per hushÃ¥ll och Ã¥r. Arbetsgivaravgifterna sÃ¤nks pÃ¥ lÃ¶nesummor per Ã¥r frÃ¥n Ã¥r 2002. FÃ¶r egenfÃ¶retagare utÃ¶kas den nedsÃ¤ttningsberÃ¤ttigade lÃ¶nesumman till per Ã¥r. FÃ¶rslaget gÃ¤ller alla fÃ¶retag (arbetsgivare), men gynnar frÃ¤mst smÃ¥fÃ¶retagen. De mindre fÃ¶retag som tvekar om de ska vÃ¥ga nyanstÃ¤lla fÃ¥r med detta fÃ¶rslag klart fÃ¶rbÃ¤ttrade mÃ¶jligheter att vÃ¥ga satsa pÃ¥ utveckling och nyanstÃ¤llningar. En kraftfull satsning gÃ¶rs fÃ¶r att skapa rimliga och rÃ¤ttvisa konkurrensÂvillkor fÃ¶r jordbruksnÃ¤ringen. UtgÃ¥ngspunkten fÃ¶r de fÃ¶rÃ¤ndringar som fÃ¶reslÃ¥s Ã¤r den statliga utredningen livsmedelsstrategi fÃ¶r (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsÃ¤ck lyfts av genom de fÃ¶rslag som presenterar. Konkurrensvillkoren fÃ¶r Ã¥keri- och transportsektorn fÃ¶reslÃ¥s ocksÃ¥ fÃ¶rÂbÃ¤ttras genom gynnsammare skatteregler i form av sÃ¤nkt dieselskatt. FÃ¶rmÃ¶genhetsskatten avvecklas i tre steg. Ãr 2001 avskaffas samÂbeskattning av fÃ¶rmÃ¶genhet, Ã¥r 2002 sÃ¤nks fÃ¶rmÃ¶genhetsskattesatsen till och frÃ¥n 2003 avvecklas den helt (se nedan). Regeringens nya vÃ¤rnskatt avskaffas. FrÃ¥n Ã¥r 2001 infÃ¶rs en statlig skattereduktion fÃ¶r inkomst av lÃ¶nearbete pÃ¥ av den taxerade inkomsten. Ãr 2002 hÃ¶js detta avdrag till och Ã¥r . Detta reducerar marginalskatterna fÃ¶r alla och stÃ¤rker arbetslinjen. Skattereduktionen ska berÃ¤knas utifrÃ¥n de kommunalt taxerade inkomsterna. Dubbelbeskattningen pÃ¥ utdelningsinkomster frÃ¥n risksparande avskaffas. AvdragsrÃ¤tten pÃ¥ pensionssparande hÃ¶js till ett helt basbelopp per Ã¥r. Royaltyinkomster frÃ¥n patenterade uppfinningar skattebefrias under tvÃ¥ Ã¥r och beskattas dÃ¤refter som inkomst av kapital. Den sÃ¤rskilda lÃ¶neskatten pÃ¥ vinstandelar fÃ¶r anstÃ¤llda avskaffas, vilket kommer att fÃ¶rbÃ¤ttra mÃ¶jligheterna till en sund lÃ¶nebildning. En lindring i beskattningen av personaloptioner fÃ¶reslÃ¥s frÃ¥n Ã¥r 2001. En avdragsrÃ¤tt fÃ¶r insÃ¤ttningar pÃ¥ individuella utbildningskonton fÃ¶reslÃ¥s infÃ¶ras frÃ¥n halvÃ¥rsskiftet Ã¥r 2001. Till de strukturella Ã¥tgÃ¤rder som kraftigt kommer att fÃ¶rbÃ¤ttra lÃ¶nebildningen hÃ¶r fÃ¶rslaget om en allmÃ¤n och obligatorisk a-kassa med en 33-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett rakare rÃ¶r mellan en bra lÃ¶nebildning, lÃ¥g arbetslÃ¶shet och lÃ¥ga avgifter fÃ¶r den enskilde och vice versa. FÃ¶rmÃ¶genhetsskatten betalas pÃ¥ fysiska personers nettofÃ¶rmÃ¶genhet (tillgÃ¥ngar minus skulder). NivÃ¥n Ã¤r pÃ¥ belopp som Ã¶verstiger . De senaste Ã¥rens utveckling har visat pÃ¥ svÃ¥righeterna att bibehÃ¥lla fÃ¶rmÃ¶genhetsbeskattningen. Anledningen stÃ¥r frÃ¤mst att finna i den Ã¶kande internationaliseringen som gÃ¶r det omÃ¶jligt fÃ¶r att i det lÃ¥nga loppet bibehÃ¥lla ett skattetryck som avsevÃ¤rt Ã¶verstiger omvÃ¤rldens. FÃ¶rmÃ¶genÂhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fÃ¶rdelningspolitiska skÃ¤l fÃ¥r helt andra effekter Ã¤n de tÃ¤nkta. Detta har tydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvudÃ¤garna i aktiebolag frÃ¥n fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt medan t ex normalinkomsttagare som rÃ¥kar ha sitt egnahem belÃ¤get i ett attraktivt omrÃ¥de till fÃ¶ljd av de kraftigt hÃ¶jda taxeringsvÃ¤rdena tvingas betala fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt. Ã¤r 17 av 18 aktiemiljardÃ¤rer befriade frÃ¥n fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten pÃ¥ sitt aktieinnehav. Motivet fÃ¶r detta Ã¤r att de annars sannolikt skulle vÃ¤lja att lÃ¤mna med sina pengar. De som inte har de stora resurserna fÃ¥r stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt Ã¤r orimlig ocksÃ¥ i andra avseenden. FÃ¶r den hÃ¤ndelse att ett gift par tillsammans har en fÃ¶rmÃ¶genhet som Ã¶verstiger ska fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par har motsvarande fÃ¶rmÃ¶genhet ska de dÃ¤remot inte sambeskattas. Detta innebÃ¤r alltsÃ¥ att Ã¤ktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i fÃ¶rhÃ¥llande till ett sambofÃ¶rhÃ¥llande. Inkomstbeskattningen och kapitalinkomstbeskattningen innebÃ¤r att en faktisk inkomst beskattas. FÃ¶rmÃ¶genhetsbeskattningen, dÃ¤remot, bygger ofta pÃ¥ fiktiva vÃ¤rden. Detta kan ge fÃ¶rdelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex. tvingas mÃ¥nga smÃ¥husÃ¤gare att utÃ¶ver den hÃ¶ga fastighetsskatten betala fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt. Detta trots att fÃ¶rmÃ¶genheten som Ã¤r bunden i fastigheten inte gÃ¥r att omsÃ¤tta till inkomster med mindre Ã¤n att bostaden sÃ¤ljs. Vi har uppfattningen att fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten kommer att avskaffas inom nÃ¥gra fÃ¥ Ã¥r. Detta oavsett vilken kulÃ¶r sittande regering har. har den hÃ¶gsta fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten av OECD-lÃ¤nderna. Allt fler av vÃ¥ra grannlÃ¤nder avskaffar denna skatt. SÃ¥ sent som 1997 sÃ¤llade sig och till de lÃ¤nder som inte lÃ¤ngre har en sÃ¤rskild skatt pÃ¥ fÃ¶rmÃ¶genheter. KristÂdemokraterna noterar att regeringen i fÃ¶rrfÃ¶rra hÃ¶stens budgetproposition antydde att en fÃ¶rÃ¤ndring var pÃ¥ gÃ¥ng vad gÃ¤ller fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten.