mot · GO02Fi209 · 2000-10-05 00:00:00 — Barnkonto eller vårdnadsbidrag främjarvalfrihet åt småbarnsfamiljerna och skapar, till skillnad från maxtaxan,möjligheten till mer tid för barnen!När det nu går bra för svensk ekonomi är det pensionärerna som blivit destora förlorarna. Regeringens sätt att sänka inkomstskatten kommer intepensionärerna till del. Därför vill först höjapensionstillskottet med , men även grundavdraget, somgäller alla. Med kristdemokratisk politik skulle även pensionärerna få sin delav den växande kakan genom att också få del av skattesänkningen.Det är glädjande att det går bra för och att fler nu får jobb. Det gårtyvärr inte bra för alla i , inte heller går det bra för hela Sverige.Detallvarliga är att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbarvälfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får entrygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskapflyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatserpå lättflyktiga och redan flyende skattebaser.Regeringen försitter chansenTyvärr tar regeringen som tidigare framhållits inte chansenatt i detta gynnsamma ekonomiska läge rätta till dedjupgående strukturella problem som bl a gör att kommuneroch landsting, trots högkonjunkturen och trots världenshögsta skatter, fortfarande lider av en svår resursbrist.Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blirkvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste. De småjusteringar i förmögenhetsskatten som föreslås är främst motiverade för attdämpa de mest uppseendeväckande effekterna av de chockhöjningar avtaxeringsvärdena på fastigheter som föreslås. Att vårda de lättflyktigaskattebaserna är det inte tal om.Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer frånförmögenhetsskatt. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer somhar nedamorterade villor i attraktiva lägen, av förmögenhetsskatten. Läget bliri längden ohållbart för ett samhälle som bestraffar idoga och skötsammamedborgare. Resultatet är att företag, kunskap och kapital fortsätter att flylandet.Redan för två år sedan lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkretaförslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu hållerpå att kväva hårt kämpande småföretagare. Men i en färsk rapport visas attregeringen bara hunnit genomföra cirka en tredjedel av förslagen. Härär man inte lika rapp som när det gäller att slå till med skattehöjningar motåkare, bönder och boende. Även på detta område bedrivs enverklighetsfrämmande politik långt från de svenska familjeföretagarnasvardag.Tillväxtskeptiska samarbetspartierValet gav förutsättningar för en socialistisk ochtillväxtskeptisk regering. Vänstern och är avtradition negativa till ekonomisk tillväxt överhuvudtaget.Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kanleverera den med bevarade regelverk och skattenivåer.Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsenvågat ta en rejäl diskussion om djupgåendeproblem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligtfungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter påarbete, sparande och företagande. Under de gångna fem årenhar tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen harinte ens försökt ta upp och åtgärda under snart 30 årnotoriskt låga tillväxt. val inrättades etttillväxtdepartement. Några propositioner som kunnatpåverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har ännuknappast synts till. I och med ochMiljöpartiets inflytande över regeringspolitiken ökarosäkerheten ytterligare om regeringens kurs.Ingen stimulans av vitahushållstjänsterEtt exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inteheller den här gången kunnat samla sig till ett förslag somöppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privatahushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns,trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trotsatt alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa ochsälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiskamedvetandet och rättssamhället. Av debatten har framgått attdet finns två ministrar på det s k tillväxtdepartementet somanser att någon form av skatterabatt på hushållstjänster börinföras. Det blir svårt att tala om superdepartement ochjobbtillväxt om inte de ansvariga ministrarna ens tillåtsgenomföra denna enkla och självklara jobbskapande reformsom de faktiskt båda pläderat för.Den ekonomiskautvecklingenDen internationellakonjunkturutvecklingenUtsikterna för en bred, global återhämtning är nu än bättreän . Utvecklingen i omvärlden är mycket gynnsammed en stark internationell konjunkturutveckling, även omden nu tycks försvagas något.Fortsatt stark USA-konjunkturMotorn i den internationella konjunkturen väntas ävenframöver vara en stark amerikansk ekonomi. Den fortsätteren imponerande utveckling som inflationen ocharbetslösheten fortsätter att vara låg. Ekonomin är nu inne påsitt nionde år av hög och stabil tillväxt och BNP förutspås iår växa kring 5 %.1999 blev det med real BNP-tillväxt. Produktiviteten fortsätter att ökasnabbare än väntat. Bakgrunden är troligen de senaste årensinvesteringsexplosion och snabb utveckling inominformationsteknologi. Den nya IT-baserade tekniken har avallt att döma bidragit till en trendmässigt snabbareproduktivitetsutveckling . Tackvare detta fortsätter inflationen att ligga på en låg nivå. Dockhar tecken synts som indikerar ett ökatinflationstryck. Detta har föranlett den amerikanskacentralbanken att höja sin styrränta, senast , till ,vilket i kombination med måttlig aktiekursutveckling verkatdämpande på hushållens konsumtion. Sammantaget tycksdet som om den amerikanska ekonomin kommer att bromsasupp något med en tillväxt på ca 3 %.Vinsterna av en högre framtida produktivitet har diskonterats påaktiemarknaderna med mycket höga aktievärderingar som följd. Ökadförmögenhet via aktiemarknadens tillväxt har minskat sparkvoten ihushållssektorn. Behovet av ökade investeringar har samverkat till ettunderskott i bytesbalans på av BNP under 1999.Reallöneutvecklingen har varit hög och trots en måttlig utveckling underinnevarande år ökar successivt pressen på företagens vinstmarginaler. Dettagör att de allt högre ställda förväntningarna blir allt svårare attinfria.Börsnedgångarna verkar vara en kombination av överreaktionerpå inflationssiffror men också en hälsosam korrigering av för snabbtuppdrivna kurser på främst IT-relaterade aktier. Om börskurserna intefortsätter att stiga måste hushållen ompröva sitt låga sparande. väntas därför tillväxt avta i takt med att obalanserna korrigeras.Utvecklingen inom EU-områdetNästa år väntas Europakonjunkturen pålänge gå bättre än . Efter den tillfälligakonjunktursvackan fortsätteråterhämtningen med en förväntad BNP-tillväxt på över 3 %per år under 2000-2001. Men är ännu inte redo att taöver rollen som motor för världsekonomin. I stället bromsarden försvagade USA-konjunkturen tillväxten både i Europaoch världen som helhet. bruttonationalprodukt väntasväxa , efter en uppgång på starka i år.Tillväxten i euroområdet väntas enligt de senasteprognoserna krympa från till nästa år.Tillväxten i den tyska ekonomin stannar på både i åroch 2001, enligt OECD-prognoser.När världskonjunkturen försvagas borde kunna växa av egen kraft.Den uppgiften klarar man ännu inte riktigt enligt prognosen. Men kanEuropa räkna med av stabil tillväxt, liknande den amerikanskadet . Minskad arbetslöshet i väntas bidra till ökadprivat konsumtion.Den , , har en nyckelroll och bedömareräknar med att ECB höjer den centrala styrräntan, refinansieringsräntan, med50 räntepunkter (0,) så att nivån nås . Institutentror att euron stärks något, men bara marginellt och långsamt, med fram till årsskiftet.Från premiären har euron försvagats med motdollarn. Eurons oväntat svaga kurs mot dollarn i kombination med den starkainternationella konjunkturen har dessutom givit ett lyft för euroområdetsexport. Dock kommer bidraget från utrikeshandeln att minska under nästa årdå euron troligen förstärks och tillväxten avtar i . Värt att notera är detstödköp av euron som förekommit för att stärka dess ställning motframförallt dollarn. Bedömare menar dock att effekterna av ett sådantförfarande bara är kortsiktigt verkande.Även i länder utanför Euroland fortsätter ekonomin att expandera. Denbrittiska ekonomin fortsätter att överraska och bedöms kunna växa snabbareunder året än vad som tidigare antagits. Även konjunkturen i sernågot ljusare ut. I är exporten på frammarsch, även i mer traditionellanäringar som skog och metall, som elektroniksektorn fortsätter attgå mycket starkt. Den privata konsumtionen väntas öka ytterligare till följd avhögre sysselsättning och planerade skattesänkningar. I får exportenstöd av konjunkturuppgången i som den finanspolitiskaåtstramningen fortfarande verkar dämpande på den inhemska efterfrågan. INorge syns en liten ljusning efter tillbakagången 1998-1999, inte minst tackvare det höga oljepriset och en ökad inhemsk konsumtion.Även bland EU:s kandidatländer i Öst- och blir en snabbkonjunkturuppgång tydlig. I fortsätter återhämtningen mot bakgrundav oljeprisuppgången och en konkurrenskraftig rubel, delvis understödd avvalet av som president och regeringens tillväxtgynnandeförslag inbegripet bland annat en skattereform.Avgörande år för Japan1999 avslutades i moll för japansk ekonomi. BNP föll förandra kvartalet i rad. Trots detta finns mycket som talar fören återhämtning i , främst genom ökadprivat efterfrågan och investeringar. Under 2000-2001väntas en ny och rekordstor budget stimulera efterfrågan,men den ekonomiska utvecklingen torde förbli tudelad.Å ena sidan ökar industriproduktionen med en allt starkare export ochinvesteringsvilja. Å andra sidan ser utvecklingen av den privata konsumtionenpå hemmamarknaden, som svarar för av BNP, fortsatt mycket svagut. En övergång till en mer neutral finanspolitik borde dock ge utrymme fören minskad sparkvot och därmed ökad konsumtion. bröt iaugusti sin nollräntepolitik och höjde styrräntan till då man anser attproduktionsuppgången nu är tillräckligt befäst. med konstgjordandning genom stora offentliga stimulanspaket och korta räntor på extremtlåga nivåer finns trots allt förväntningar på en uthållig återhämtning av denprivata konsumtionen i . Skulle ett sådant scenario infrias, kan Japankomma in i en positiv cirkel med växande förtroende från ekonomins olikaaktörer. Detta skulle också ge förutsättningar för en nödvändig sanering av deoffentliga finanserna.Den svenskakonjunkturutvecklingenSvensk ekonomi är inne i en period av hög tillväxt från enmycket låg nivå. Den inhemska efterfrågan domineras avfortsatt stark privat konsumtion, stödd av betydanderealinkomstökingar och en positiv förmögenhetsutveckling.Konjunkturinstitutet räknar med att hushållens realadisponibla inkomster kommer att växa med totalt 11,4 %åren 1999-2001. Även investeringarna beräknas fortsätta attväxa i snabb takt, både inom näringslivet och inombostadssektorn. Den offentliga konsumtionen väntas ocksåfortsätta att öka.Utvecklingen slår förväntningarnaEn fortsatt stark inhemsk efterfrågan och en godinternationell konjunktur leder prognosmakarna till enhistoriskt hög tillväxtförväntan . Ett genomsnitt avberäkningarna visar att BNP-tillväxten blir 4,2 %.Det är en upprevidering både och från ivåras. är det institut som kommer med denhögsta bedömningen när man kalkylerar med en BNP-tillväxt med hela 4,6 %.Regeringen räknar i budgetpropositionen med en BNP-tillväxt under 2000på , vilket är högre än i vårpropositionen, menfortfarande tre tiondelar lägre än vad instituten i genomsnitt nu räknar med.Man kan inte helt utesluta politiska motiv bakom ambitionen att hålla nedden prognostiserade BNP-tillväxten. Ett sådant lägre tillväxtantagandegenererar mindre överskott att förhandla med stödpartierna om.Även hushållens konsumtionsutgifter revideras upp med drygt 1 procent-enhet jämfört med prognoserna . Hushållens konsumtionsutgifterberäknas av instituten i genomsnitt stiga med 5,0 %.Den växande internationella efterfrågan innebär att den svenska exportenav varor och tjänster beräknas öka. Även sammansättningen avefterfrågetillväxten bedöms gynna den svenska exporten som beräknas stigamed . Den stigande produktionen och ett fortsatt ökatbostadsbyggande betyder att de samlade investeringarna fortsätter att visahöga tillväxttal. I genomsnitt räknar instituten med en uppgång på 5,8 %2000. Regeringen står för den lägsta bedömningen av alla med en ökning på5,i år.Inflationen och löneutvecklingenInflationen väntas stiga något i takt med att aktiviteten iekonomin tilltar. Den genomsnittliga förväntan är att KPIstiger som årsgenomsnitt , vilkettangerar regeringens bedömning Samtliga institut kommertill liknande resultat med i topp, som tror på engenomsnittsinflation på2,och minimiförväntan på 0,9 %.Trots prognoserna om stigande inflation har instituten inte justerat upp sinabedömningar av löneutvecklingen. Man räknar nu med att lönerna stigermed , vilket är ett par tiondelar lägre än . Regeringen ligger dockkvar på samma nivå vad gäller löneantagandet, på , jämfört medvårpropositionen.Utvecklingen år 2001Även prognoserna har justerats upp något jämförtmed de bedömningar som gjordes . I genomsnitträknar instituten med att BNP stiger med3,. Det kan jämföras med genomsnittsprognosen i vårasför samma institut på . är mestoptimistisk och kalkylerar med en tillväxt 2001 på 4,2 %.Regeringens prognos stannar på 3,5 %.Den något svagare tillväxten 2001 jämfört med beror bl.a. på ennågot lägre konsumtionstillväxt och ett litet svagare bidrag till tillväxtenfrånutrikeshandeln. I genomsnitt tror prognosinstituten att hushållens konsumtionnästa år ökar . Regeringen har reviderat upp sin bedömning avkonsumtionens utvecklingen jämfört med vårens förslag. Ibudgetpropositionen räknar de med en uppgång på . ,som står för den högsta konsumtionsprognosen, bedömer att den privatakonsumtionen ökar 2001.Samtliga institut bedömer att inflationen i den svenska ekonomin stigerytterligare något . Detta trots att flertalet även räknar med enganska markant höjning av värdet på den svenska kronan. Enligtgenomsnittsprognosen stiger KPI (mätt som årsgenomsnitt).Regeringen bedömer att KPI går upp , d.v.s. drygt en halvprocentenheter under inflationsmål på , med etttoleransintervall på ? Den låga inflationstakten framöver förklaras tillstor del av en liten ökning av importpriserna. Dock ska det tilläggas att enbetydande osäkerhet råder vad avser oljeprisets utveckling och implikationför inflationsbedömningen.Prognoserna för 2002Normalt sett innehåller konjunkturprognoserna enbedömning av ekonomins utveckling och under nästa år.På senare år har emellertid prognosmakarnas tidshorisonterblivit allt längre. Det är inte ovanligt att bedömningar görsäven av utvecklingen de kommande tre till fyra åren. Dennautveckling beror bl.a. på att tidsperspektivet i denekonomiska politiken förlängts. T.ex. har tidsperspektivet ifinans- och budgetpolitiken förlängts till följd av den nyabudgetprocessen. Utgiftstaken fastställs framåt och detövergripande målet om ett överskott i de offentligafinanserna på av BNP gäller över en konjunkturcykel.Till följd av inflationsmålet har ipenningpolitiken ett tidsperspektiv på runt . att för att kunna bedöma räntepolitikens utvecklingunder bör man också ha en uppfattning om inflationensoch ekonomins utveckling och 2003.Naturligt nog har dock de bedömningar som görs för en längre tidsperiodmer karaktären av scenario och kalkyler än regelrätta prognoser. som gjort bedömningar av utvecklingen räknar i genomsnitt medatt BNP stiger . I den högsta prognosen, som Handelsbankengjort, väntas en uppgång medan regeringen, som ligger lägst blandprognosmakarna, förväntar sig en BNP-ökning på 2,1 %.Den nya ekonominDet är nog för tidigt att slå fast huruvida tagit stegetin i vad som brukar kallas den nya ekonomin. Denna nyaekonomi förväntas leda till attbl a en hårdnande konkurrens skall generera en hög tillväxtutan att inflationen tar fart. Det nya är att ekonominsfunktionssätt förbättras genom ökad användning avinformationsteknik - IT. Utbud och efterfrågan matchasbättre genom ökad IT-användning. Via Internet hittar köpareoch säljare varandra lättare, billigare och snabbare.Elektronisk handel förbilligar också den offentliga sektornsinköp och upphandling. Tillverkare hittar den billigasteunderleverantören direkt vid sin dator. Beställningar kangöras direkt via nätet. Behovet av dyra lager minskar.Kapitalbindningen minskar och kapitalet kan arbeta mer fritti företag som blir mer slimmade och effektiva än tidigare.Produktiviteten ökar och företagen kan t o m sänka priserna.En annan effekt av den nya ekonomin är att tekniken sänker tröskeln för attstarta företag. Distributionskostnader och kontaktkostnader med kunder ochleverantörer minskar. Att köpa bil eller andra kapitalvaror underlättas av attkunderna får överblick över utbud och priser. Avtal om köp ochfinansiering kan träffas direkt via Internet. Geografiska avstånd ochnationsgränser spelar knappast någon roll när köpare och säljare skall mötas.Skyddade eller dåligt utvecklade marknader utvecklas under trycket av denglobaliserade konkurrensen.Flera tidigare monopolmarknader har avreglerats. I kombination med IT-teknikens nya möjligheter är det nu möjligt för konsumenter i hela landet attvälja teleoperatör, elleverantör, researrangör eller långivare med lägsta prisdirekt via nätet. Alla dessa faktorer medverkar till en ökande prispress.Fler och fler marknader blir nu tillgängliga via Internet och utsätts därmedför en ökande prispress i en nedåtgående spiral. En allt vanligare företeelse ärpågående auktioner av sällanköpsvaror på nätet. Företagen får allt svårare atthöja priserna. Inflationen hålls tillbaka.Utvecklingen i har under präglats av ovan nämndakombination av teknisk utveckling och ökad produktivitet. Tillväxten har ihuvudsak genererats genom nyutveckling och innovationer snarare än itraditionell produktivitetsutveckling.Man räknar med att av tillväxten kommer från innovationer ochnyutveckling, främst inom IT-sektorn där nya tekniker och nya tjänster svararför en betydande del.Kan få samma utveckling som ?Sverige ligger bra till för att kunna behålla och utveckla enledande roll i den nya teknik som är en förutsättning för dennya ekonomin. Men det krävs ett nytänkande som dennuvarande regeringen inte ens är i närheten av. Det är inteden gamla ekonomins regelverk som i alla delar passar bästför den nya. Många nödvändiga förändringar måste snarastbeslutas av regering och riksdag. Hoten utgörs bl a avarbetsmarknadens bristande funktionssätt, dåligt fungerandelönebildning, ett alltför bistert allmänt företagarklimat ochöverbeskattning av arbete, företagande och sparande. Ocksåutbildningssystemet spelar en mycket betydelsefull roll förett lands möjligheter att hävda sig. Det är därför oroande attandelen högskole- och universitetsutbildade är lägre änbland 40-talistgenerationen. måste tillhöra de mestframstående länderna i världen när det gäller kvalificeradutbildning för att tillhöra de mest framstående när det gällervälfärd och välstånd.Sverige har en framträdande position som IT-nation. Detta mycket tackvare tidiga och kvalificerade satsningar inom bl a universitetens ochförsvarsindustrins ramar, vars resultat kunnat utnyttjas kommersiellt.I har av invånarna tillgång till bådemobiltelefon, persondator och Internet. Detta är fler än i någon annan region ivärlden - inräknad. Framtiden i form av tillgång till t.ex.mobilt Internet är här redan verklighet.Paradoxalt nog kan skattepolitiken oavsiktligt, aktivt ha bidragit till dennautveckling. har länge varit, och är fortfarande, ett utpräglathögskatteland. Men i mobiltelefonens barndom avstodriksdagen från att förmånsbeskatta just mobiltelefoner. Detta bidrog till attdessa snabbt blev starkt åtråvärda som "fringe benefits" hos löntagare somdignade under marginalskatter på som högst 85 %.Här lades grunden för ett stort mobiltelefonbestånd som legat ivärldstopp. På motsvarande sätt har beslutet att inte heller förmånsbeskattaföretagens anställda för lån eller hyra av persondatorer i hemmet, på kort tidfört i topp när det gäller PC-användning i vanliga hushåll. av desvenska hushållen har tillgång till PC hemma.De skatteintäkter som staten gått miste om genom att inte förmånsbeskattaanvändningen av arbetsgivarens mobiltelefoner och datorer har varitmarginella. Men de har bidragit till att sprida banbrytande tekniken med storadynamiska effekter för folkhushållet.Arbetsmarknaden och skattestrukturen i skiljer sig en hel del frånUSA, som ju har nått längst när det gäller att ta tillvara de möjligheter somden nya tekniken och ekonomin för med sig.Regeringen måste inse att konkurrerar med en omvärld som inte ärlångt efter oss när det gäller teknikutveckling och teknikanvändning. Vi kanmycket snabbt tappa det försprång vi nu har. Det som krävs är snabbainstitutionella och strukturella reformer om skall kunna utnyttja sittförsprång när det gäller teknikanvändning i den nya ekonomin. harfortfarande alla möjligheter att bli vinnare i globaliseringens utmaning. Nedanbeskrivs hur vill öka förutsättningarna för att njutafrukterna av den nya ekonomin.KristdemokraternasalternativGrundläggande utgångspunkterEn social och ekologisk marknadsekonomiger långsiktiga tillväxtförutsättningarKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Detta val grundar sig på denkristdemokratiska ideologin, men också på den fastaövertygelsen att marknadsekonomin är den mest effektivaoch den mest demokratiska formen för att hushålla medbegränsade resurser. Marknadsekonomin behöver socialaoch ekologiska ramar.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligtansvarstagande skall uppmuntras. Staten skall sätta ramarna för ett gott ochstabilt företagarklimat, främja konkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyntillsmåföretagens villkor. Statens uppgift är vidare att säkra social trygghet föralla samt garantera hänsynstagande till vad miljön tål. Kontrollinstrument ochekonomiska styrmedel måste användas för att uppnå en långsiktigt hållbarproduktion och konsumtion.Grundläggande gemensamma etiska värderingar och riktlinjer är enförutsättning för en väl fungerande marknad. En god affärsetik imarknadsekonomin ger smidighet och sänker de s.k. transaktionskostnadernasom i allt högre grad uppkommer som en effekt av bristen på förtroende ochtillit i olika typer av uppgörelser. vill se en ökadavreglering med ökat personligt ansvarstagande och etiska riktlinjer.Ekonomisk brottslighet måste bekämpas med kraft.Målet för den ekonomiska tillväxten är att ge möjlighet till ett bättre liv förfler, ökad välfärd och livskvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske till priset aven förstörd miljö. En förutsättning för att förverkliga den sociala ochekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och godatillväxtförutsättningar.Företagarklimat för välstånd och nya jobbDe flesta politiska partier är överens om att de nyajobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn.Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar iframför allt de stora företagen innebär att man i dessaföretag kan öka produktionen och minska antaletanställda. minskade antaletanställda i storindustrin med19 % medan småindustrin ökade antalet anställda med 11 %.Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindreföretagen. Det är också naturligt med utgångspunkt från att studier av svenskaföretag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag.Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning ibefintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt ikampen mot den höga arbetslösheten.