mot · GO02Fö601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö601av Carnerö, ()KustbevakningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och Försvarsmakten ges i uppdrag attutreda möjligheterna till resurssamverkan inomflygövervakningsområdet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör tilldelas uppgiften att utarbeta ettförslag till den organisation som krävs för att förebygga och bistå vidbrandolyckor till sjöss.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beredningen av de lagförslag och andra åtgärder somOljeutsläppsutredningen fört fram bör påskyndas så att nödvändigainsatser i kampen mot oljeutsläpp kan förstärkas och utvecklas vidare.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frågan om rätten för tjänstemän attutfärda ordningsbot bör föreläggas riksdagen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökade resurser i politikområdet Skydd mot olyckor med 50miljoner kronor utöver regeringens förslag under anslag 7:1Kustbevakningen.6.1 Yrkande 4 hänvisat till JuU.MotiveringKustbevakningen (KBV) bedriver verksamhet inom politikområdenaSkydd mot olyckor vad avser miljöräddningstjänst till sjöss, sjöräddningsamt eftersökning med flyg, Rättsväsende, Skatt, tull ochexekutionsväsende, Livsmedelspolitik, Transportpolitik samt Miljöpolitik.Myndigheten har sitt anslag under utgiftsområde 6 Totalförsvar ochpolitikområdet Skydd mot olyckor.InledningSveriges geografiska förhållanden är utifrån övervakningssynpunkt imånga avseenden speciella. har en lång kust i förhållande tilllandets yta. Territorialgränsen i havet är betydligt längre än Sverigeslandgräns. Förutom att är en av unionens längsta med tvåyttre gränser, en runt kusten och en runt , är den dessutom en avde mest svårövervakade genom vidsträckta skärgårdsområden ochglesbygd.UppgifterI uppgifter ingår att utföra sjöövervakning och annankontroll- och tillsynsverksamhet till sjöss. svarar förgränskontroll, polisiär verksamhet och tullverksamhet till sjöss,sjötrafikövervakning, viss sjösäkerhetstillsyn samt utför fiskekontrollsåväl till sjöss som vid landning i hamn. KBV har ansvar förmiljöräddningstjänsten till sjöss.Kustbevakningen har ständig beredskap för sjöräddning och bidrardärigenom till ökad säkerhet och trygghet till sjöss. Verksamheten omfattaräven eftersökning med flyg samt miljöövervakning.Det bilaterala samarbetet med nästan alla Östersjöländernas kust- ellergränsbevakningsorganisationer stärker säkerheten i Östersjöregionen.Riksdagen beslöt att ge KBV ett samordningsansvar för att inhämtauppgifter om övriga civila myndigheters övervakningsbehov samt förmedladenna information till berörda civila myndigheter. Härigenom nås en bättresamordning av informations- och underrättelseverksamheten inomsjöövervakningen.EU-medlemskapetGenom medlemskap i ställs det ett väsentligt större krav påKBV beträffande såväl rutinmässig civil övervakningsverksamhet somförmågan att snabbt, korrekt och samordnat verkställa ingripanden överstörre ytor och då även på flera ställen . EU-medlemskapetinnebär bl a att medlemsländernas fiskevatten har blivit gemensamma.Varje fiskare från medlemsländerna har rätt att landa sin fångst var somhelst inom unionen. Omfattningen av fiskekontrollverksamheten hardärmed utökats väsentligt såväl till sjöss som i anslutning till landning avfisk.Schengensamarbetet kräver en mer omfattande och effektiv yttregränsövervakning. Genom anslutning förändras Schengenstaternasyttre gränser väsentligt både i längd och till sin karaktär. EnligtSchengenkonventionen skall kontrollnivån vara så hög att "den inteuppmuntrar någon att försöka undvika kontroll vid gränsövergång och attsamma grad av kontroll skall tillämpas vid alla yttre gränser".Det operativa inträdet i kommer att ställa krav påutökad patrullering med fartyg som har lång uthållighet och som kan opererasåväl inomskärs som inom territorialvattnet och svensk ekonomisk zon.KombinationsfartygEn ständigt pågående och utökad övervaknings- och kontrollverksamhetkräver hög beredskap för miljöräddningstjänst till sjöss ochsjöräddningstjänst. Detta kan lösas med kombinationsfartyg dvs uthålligafartyg med miljöskyddskapacitet. En anskaffning av tvåkombinationsfartyg KBV 201-202 pågår , och deras huvuduppgift bliratt året runt genomföra övervakning med särskild tyngdpunkt pågränskontroll med avseende på personer, varor och statsfartyg ochfiskekontroll. Fartygen skall även ha förmåga till kvalificerad självständigmiljöräddnings- och sjöräddningsinsats. De två nya fartygen kommer attoperera i Östersjön.Kristdemokraterna anser att målen för miljöräddningstjänsten till sjösssamt utsjöbevakning måste kunna uppnås längs hela den svenska kusten. Föratt lösa dessa uppgifter behövs ytterligare två fartyg KBV 203-204 det enaför norra , , och det andra för västkusten.FlygFlygövervakning är en väsentlig resurs i den samlade övervakningen tillsjöss och KBV har tre flygplan 212 för detta ändamål. Det är snartaktuellt för KBV att börja planera för nyanskaffning av flygplan. IFörsvarsmakten kommer snart den första radarflyggruppen med FSR890att bli operativ. Även om båda myndigheterna kommer att bedrivaövervakning i olika former och med olika syften kan det finnas skäl att nuundersöka på vilka områden Försvarsmakten och KBV kan samverka.Kristdemokraterna anser därför att myndigheterna bör ges i uppdrag atttillsammans utreda möjligheterna till resurssamverkan inomflygövervakningsområdet.Brandbekämpning till sjössKemikalier transporteras i stora mängder i fartygstrafiken påÖstersjön. Det innebär att det finns en permanent och långt ifrånobefintlig risk för bränder och andra kemikalieolyckor. Det är därförangeläget att kunna förebygga olyckor och ha en beredskap för dem så attde kan begränsas. En olycka kan i vissa fall undvikas eller minimerasgenom att man flyttar olyckan eller det fartyg/föremål som utgörolycksrisken med hjälp av bogserbåt. Flytten kan till exempel ske till enhamn där det finns större resurser eller bara till en mindre hotad ellerutsatt plats.I dag finns det ingen ändamålsenlig organisation för brandbekämpning iÖstersjön. Svenska och finska isbrytare är bra fartyg och en viktig tillgång.Här är bekymret att de är upptagna med isbrytning i ochsommartid är obemannade. har också bra båtar men de inteär tillräckligt stora för att klara av bogsering av en större tanker.När en olycka inträffar i får man räkna med att det kan taflera timmar innan bogserbåtar eller fartyg med tillräckligbrandsläckningskapacitet når fram till olycksplatsen.Kustbevakningen har ansvaret för åtgärder vid olje- och kemikalieolyckortill sjöss. Dess miljöskyddsfartyg är också utrustade förbrandbekämpningsinsatser. Beredskapen för att bistå ett fartyg vid brandombord samt beredskap för att snabbt kunna påbörja nödbogsering behöverförbättras. anser därför att bör tilldelasuppgiften att utarbeta ett förslag till den organisation som krävs för attförebygga och bistå vid brandolyckor till sjöss.OljeutsläppsutredningenI budgetpropositionen anges att komma åtoljeutsläpp (SOU 1998:158) nu bereds i Regeringskansliet.Den miljön utsätts för hårda belastningar av flera slag. Trots förbudsker åtskilliga utsläpp avsiktligt i samband med att fartyg rengör sinaoljetankar eller pumpar ut oljeförorenat barlastvatten under resans gång.Under 1999 registrerade oljeutsläpp. De illegala utsläppen har tillstörsta delen registrerats i de stora trafikstråken längs väst- och sydkustensamt förbi och Gotland.Kustbevakningen har mycket svårt att härleda oljeutsläppen trotsspaning med båt och flyg. Oljerester från fartygsdrift uppblandas ofta medrengörings- eller lösningsmedel, så att resterna löses upp, innan de hunnitupptäckas och registreras av Kustbevakningen.Snabba ingripanden är nyckeln till framgång både för att begränsautsläppen och kunna identifiera fartyget som orsakade utsläppet. Det är 50 till100 gånger dyrare att sanera en strand än att ta upp oljan till sjöss.Oljeutsläppsutredningen har lämnat ett flertal förslag för att förbättramöjligheterna att ingripa och lagföra brott när ett utsläpp väl har skett. Fleraav förslagen går ut på att ge utvidgade uppgifter t.ex. attkunna inleda och bedriva förundersökning vid brott mot utsläppsförbuden.Vidare föreslås att kontaktpunkter inrättas vid Kustbevakningensregionledningar från vilka det inledande utredningsarbetet, i samråd medövriga berörda myndigheter, skall organiseras. föreslåsockså få uppgiften att svara för uppföljning och redovisning av straffrättsligaoch andra åtgärder som upptäckta utsläpp har lett till.Kristdemokraterna har krävt, att regeringen ska agera föratt förbättra lagstiftningen och arbeta för skärpta sanktioner för att förhindraoljeutsläppen i våra farvatten. Vi har även påtalat nödvändigheten av attmöjliggöra uppbyggnad av oljemottagningsanläggningar i berördagrannländer runt samt föreslagit ökade resurser tillKustbevakningen för effektivare tillsyn och kontroll.Kristdemokraterna anser att beredningen av de lagförslag och andraåtgärder som fört fram bör påskyndas så attnödvändiga insatser i kampen mot oljeutsläpp kan förstärkas och utvecklasvidare.Brott till sjössI olika sammanhang har diskuterats om skulle gesmöjligheter att utfärda ordningsbot.Åklagarutredningen (SOU 1992:61) väckte frågan om ett vidgat utrymmeför ordningsbot. ansåg i ett yttrande att åtskilligaeffektivitetsvinster skulle kunna göras i samhällets brottsbekämpning ommyndighetens tjänstemän gavs möjlighet att utfärda föreläggande avordningsbot. Detta skulle bl.a. avlasta polis- och åklagarmyndigheternasbefattning med vissa brott av enklare beskaffenhet. ställdesig därför positiv till utredningen och föreslog att brott mot vissa regler isjölagen liksom vissa brott vid sjötransport av farligt gods borde kunnainföras i ordningsbotskatalogen.Åklagarutredningens förslag behandlades i prop. 1994/95:23 Etteffektivare brottmålsförfarande. Sammanfattningsvis ansåg regeringen att detinte då fanns skäl att lägga fram förslag om att ge behörighet till tjänstemänvid andra myndigheter än polis och tull att utfärda föreläggande omordningsbot.Frågan om möjlighet för att utfärda ordningsbot har ävenaktualiserats . ansåg (SOU 1996:41) att detborde övervägas att ge kustbevakningstjänstemän rätt att utfärda ordningsbot.Kommitténs förslag behandlades i budgetpropositionen för (1996/97:1), där regeringen uttalade att förslaget skulle bli föremål förfortsattberedning inom Regeringskansliet.Ordningsbot är avsett för gärningar av förseelsekaraktär. Det finns utantvekan straffbelagda beteenden av enklare slag till sjöss som kan lämpa sigför att beivras genom ordningsbot. En polisman kan utfärda ordningsbotexempelvis för bristfällig lanternföring och hastighetsöverträdelser till sjöss.Andra exempel är ringa fall av smuggling, där både polis- och tulltjänstemänhar denna möjlighet. Det är inte rimligt - vare sig för samhället eller för denperson som begått förseelsen - att motsvarande gärning som enkustbevakningstjänsteman uppdagar skall behöva lämnas vidare till polis- ochåklagarmyndighet för lagföring även om den misstänkte direkt har erkänt.Behovet av att effektivt nyttja samhällets samlade resurser är idagpåtagligt. En effektiv användning av befintliga resurser för brottsbekämpningförutsätter bl.a. att handläggningsformerna i olika avseenden förenklas. Attinte kan utfärda ordningsbot vid smärre förseelser måstebetraktas som slöseri med knappa resurser.Kustbevakaren är polis till sjöss. Regeringen bedömer att behovet avsjötrafikövervakning och sjösäkerhetstillsyn kommer att öka. Med sinständiga patrullering är KBV ett värdefullt redskap i trafiksäkerhetsarbetettillsjöss.Kristdemokraterna anser därför att frågan om rätten för Kustbevakningenstjänstemän att utfärda ordningsbot bör beredas och förslag föreläggasriksdagen.Utökade resurserI Statskontorets utförda (febr. 2000) granskning av Kustbevakningenblev slutsatsen att är en flexibel och effektiv myndighet.Kustbevakningen har en mängd uppgifter inom olika lagområden, ochmyndighetens kontrollverksamhet och övervakning genom hög närvaro tillsjöss har en förebyggande effekt mot brottslighet av olika slag. Nya uppgifterhar ständigt tillkommit och nya står för dörren. Det operativaSchengensamarbetet och sjölägesinformationen är exempel på dessa. Behovetav nyrekrytering och utbildning föreligger liksom behovet av att i närtidomsätta en stor del av fartygen och flygplanen.För att långsiktigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och möta utökadekrav på internationell verksamhet, gränskontroll genom den operativaSchengenanslutningen och miljöräddningstjänst till sjöss börKustbevakningens resurser förstärkas. avsätter därför ipolitikområdet Skydd mot olyckor utöverregeringens förslag under anslag 7:1 för detta ändamål.Mot bakgrund av dessa förslag bör ramen för anslag 7:1 Kustbevakningenjusteras upp med totalt under åren 2001 till 2003.Anslaget för blir då , 554 638 000 kronoroch för 569 937 000 kronor.Stockholm den 4 oktober 2000Åke Carnerö (kd)()()()()()()()()()()