ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Bo501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo501av de , ()Bebyggelseplanering och servicezonerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till utredning ommöjligheten att införa servicezoner i enlighet med vad som anförs imotionen.MotiveringVi är alla olika och gör olika prioriteringar av vad som är viktigt i livet.Möjligheten att få bygga och bo efter individuella önskemål inskränksalltför ofta av kommunalpolitikernas möjlighet att inte detaljplaneläggaområden. Detta medför att inga bygglov kan beviljas, vilket är etteffektivt sätt för kommunalpolitikerna att styra var medborgarna skallbygga och bo.Det finns ofta önskemål om att kunna bosätta sig i t.ex.storstadskommunernas glesbygder. Motiveringen från de kommunalpolitikersom nekar bosättning är att det blir så dyrt ur kommunalekonomisk synvinkelvad beträffar service som t.ex. skola, skolskjutsar, barn- ochäldreomsorg. Här är kommunen ofta dessutom låst av tvingande lagstiftning,t.ex. Kommunerna framför ofta även att dyra lösningarför anslutning till vatten och avlopp är nödvändiga. Denna del gårofta att lösa med lokala, miljöanpassade lösningar. När det gäller de andraserviceområdena går det naturligtvis ofta att även där hitta lösningar som ärbra för både den enskilde medborgaren och kommunen.Ett sätt att lösa upp problemen och i princip låta medborgarna bygga ochbo mer fritt är att man delar in kommunen i servicezoner. Då har alla parterredan från början klart för sig vad som gäller för kommunens åtaganden,d.v.s. vad den enskilde kan få för service. Om medborgare med denna vetskapväljer att bosätta sig i en zon med en lägre servicegrad gör han/hon det för atthan/hon prioriterar t.ex. närheten till naturen och avskildhet framför enfullödig service. Förutsättningarna för att införa möjligheten tillkommunala beslut om servicezoner enligt denna modell bör utredas.Stockholm den 19 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Bo502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo502av de , ()DetaljplanernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om attavskaffa kommunernas rätt att i detaljplaner precisera handelsändamålet ienlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringDen återinförda möjligheten för kommunerna att i detaljplaner preciserahandelsändamålet är ett exempel på ännu en helt och hållet ideologisktmotiverad återställare från den socialdemokratiska regeringen. Sedannågra år har kommunerna fått i princip samma möjlighet att idetaljplaneringen precisera handelsändamålet som gällde förelagändringen 1992.I samband med beslutet om att återinföra rätten för kommunerna framfördeflera tunga remissinstanser, till exempel ochKonkurrensverket, att det är viktigt att ett långsiktigt högt konkurrenstryckupprätthålls.Det bör noteras att den socialdemokratiska regeringen i andra sammanhanginom ramen för det europeiska samarbetet betonar att konsumenterna skall fåut så mycket som möjligt av sina resurser och att det då är viktigt med eneffektiv konkurrens på marknaden. Detta synsätt kan väl inte bara varatillämpligt när det gäller att tala om för övriga hur man bör arbeta,utan måste väl för trovärdighetens skull även gälla i . Det finns ingenanledning att tro att de svenska konsumenterna behöver kommunalpolitisktskydd mot konkurrens, medan konsumenterna i övriga inte skullebehöva det.Min bestämda uppfattning är att det alltid är vi konsumenter som får betalanär konkurrensen inte får fungera fullt ut. I en kommun eller ett område därdet finns många butiker råder det en nyttig konkurrens som pressar priserna isamtliga affärer, vilket gynnar alla konsumenter. Få butiker och fåvalmöjligheter ger motsatt effekt och leder till högre priser.Det är inte kommunala förvaltningar och politiker som medplaninstrumentet i sin hand skall avgöra dessa frågor. Professionellabedömningar och hela risktagandet görs av de enskilda människor, företagoch kedjor som etablerar butiker. Till skillnad mot vad som i allmänhet råder iden offentliga sfären finns det ett samband mellan tillgång ochefterfrågan. En butik som är efterfrågad och välbesökt blir kvar och utvecklas,medan den som inte drar till sig kunder måste förändras eller försvinna. På detsättet handlar det om en helt medborgarstyrd självsanering utan politiskamellanhänder. Dessa sunda ekonomiska mekanismer bör inte få manipulerasgenom politiska beslut och planekonomiskt tänkande.Stockholm den 19 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Bo503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo503av , ()Miljöprövning av vindkraftenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöprövning av vindkraften.MotiveringRiksdagen beslutade om en omställning av energisystemet - en uthålligenergiförsörjning.Energipolitikens mål är att trygga tillgången på energipå villkor som är konkurrenskraftiga med dem som gäller i omvärlden.Energipolitiken ska utgå från vad natur och miljö kan bära. Landetsenergiförsörjning ska tryggas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällorsamt genom en effektiv energihushållning.Vindkraft är en inhemsk, förnybar men ytkrävande energikälla som inteorsakar luftföroreningar. Landbaserad vindkraft har miljöeffekter i form avpåverkan på landskapsbild, buller samt konsekvenser av anläggningsarbetenpå natur- och kulturmiljön.Till havs, utanför kärnkraftverket i Forsmark, planeras en anläggning om179 vindkraftverk. Den maximala höjden för kraftverken blir ochdiametern på rotorbladen beräknas till . Totalt kommeranläggningen att uppta en yta på cirka 50 kvadratkilometer.Anläggningar av denna storleksordning väcker naturligtvis starka känslorhos lokalbefolkningen. som vi vill ha förnybar energi, t.ex.vindkraft, vill vi inte att den ska vara störande för närmiljön.Det är därför viktigt att inför en planerad vindkraftsutbyggnad ha engenomtänkt plan som på bästa möjliga sätt balanserar olika intressen.Regeringen bör visa på vilka områden som kan vara lämpliga förändamålet. Detta ska självklart ske i samråd med berörd kommun. Ennoggrann miljökonsekvensbeskrivning måste genomföras, och berördkommun skall tidigt komma in i beredningen av ärendet.Stockholm den 26 september 2000Barbro ()
mot · GO02Bo504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo504av , ()Automatiskt bygglovFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag som slår fast attautomatiskt bygglov ges från ansökans inlämnande ienlighet med vad som anförs i motionen.Motivet för mitt förslagI det moderna samhälle vi lever i är det en hel del regler och förordningarsom omger oss. En av dessa regler är att det skall ansökas om bygglovinnan byggnation på börjas.Vad gäller privatpersoner som ansöker om bygglov, har flera kommunersom policy att man skall kunna få det direkt över disk. Detta är tyvärr interealiteten för flertalet av de sökande. Att det tar mycket innan beskedges och att byggandet därmed fördröjs är ett oönskat problem för många. Det-samma gäller för näringsidkare även om det, när t.ex. industrilokaler byggs,är av betydelse att även se till andra hänsyn, t.ex. miljön.Om det planerade bygget är i enlighet med kommunens detaljplan ochgällande lagstiftning bör den generella regeln vara att bygglov ges perautomatik efter det att ansökan inkommit till kommunensbyggnadsnämnd.Stockholm den 22 september 2000Henrik ()
mot · GO02Bo505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo505av , ()Vindkraftsutbyggnad i känsliga kustmiljöerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skydd av känsliga kustområden mot vindkraftsutbyggnad.Motivet för mitt förslagNedskräpningen av det svenska kulturlandskapet med vindkraftverk är ifull gång. Även om vi inte hunnit nå upp till kaliforniska skräckexempelännu, är vi på god väg. Vindmöllorna är redan på alltför många håll enmycket störande och påträngande realitet.Det är att skydda de fria havshorisonterna i våra mestvärdefulla fritidsregioner - de av riksintresse för friluftslivet.Omgående behövs ett moratorium för kustområdena i Stockholmsskärgård, runt , längs och i Bohuslän.Därefter bör en nationell plan tas fram som anger vilka kustområden somdet är av riksintresse att skydda från vindkraftsutbyggnad.Stockholm den 26 september 2000Bertil ()
mot · GO02Bo506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo506av , ()DetaljplansbestämmelserFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av goda etableringsmöjligheter, väl fungerandekonkurrens samt snabb myndighetshantering.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handelsändamålet i detaljplan.Motiv för våra förslagVäl fungerande konkurrens är ett avgörande villkor för en fungerandemarknad och låga priser. Detta gäller även inom livsmedelshandeln.Kommunerna har möjlighet att via detaljplan reglera var och vilkenhandel som skall få förekomma i kommunen. Det ger kommuner rätt attförbjuda handel i industriområden med lägre hyreskostnader. Dettaförsvårar etableringen för framför allt nya aktörer, främst inomlågprishandeln. Detta leder till sämre konkurrens och dyrare varor för osskonsumenter.Ett exempel på politiskt stoppad etablering är City Gross i Burlöv.Etableringen av City Gross i stoppades av miljöministern ochMiljödepartementet. Departementet upphävde betänketid Burlövskommuns och i beslut att tillåta att etableraen s.k. City . Orsaken tycks vara att en attraktiv butik leder tillalltför stor trafik till och från butiken.Det är viktigt med goda villkor för handeln. En god miljö för handelinnefattar goda etableringsmöjligheter, väl fungerande konkurrens samt, inteminst, snabb handläggning från berörda myndigheters sida. Dåliga villkor förhandeln drabbar i slutändan konsumenterna i form av sämre service och högrepriser.I slutpriset på en handelsvara för konsumenten återfinns en betydande delsom utgör handelns kostnader för sin hantering. För att hålla prisnivån så lågsom möjligt för konsumenten krävs att varje kostnadspost kan hållas nere. Enbetydande del i detta påslag utgörs av fastighets- och personalkostnader. Envälbelägen och logistiskt rätt utformad butikslokal är därför av största viktföratt kunna erbjuda konsumenterna attraktiva priser.Konkurrensen inom handeln bör därför underlättas, inte begränsas.Konsumenternas möjlighet att genom egna val styra handelns utveckling börstärkas, inte försvagas. Kommunernas rätt att reglera handelsändamålet idetaljplan bör därför avskaffas.Stockholm den 27 september 2000Ola ()()
mot · GO02Bo510 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo510av , ()Bankomater för funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om förtydligande avplan- och bygglagen så att bankomater omfattas av lagen omtillgänglighet också för personer med funktionshinder.MotiveringDen kände stå-upp-komikern brukar då och då ta uppämnet bankomater. är själv rullstolsbunden och hansmålande beskrivningar av hur svårt det kan vara att använda en bankomatkänns pinsamt att lyssna på. Vi tror ofta att är världsledande påatt ta hänsyn till människor med funktionshinder, men ett så enkeltexempel som bankomaternas placering visar att vi har mycket kvar attgöra.Argumentet att vårt samhälle blir mer och mer kontantlöst och att vi därförinte behöver anpassa bankomater för exempelvis synskadade ellerrullstolsbundna håller inte. Det är bara för oss som inte har funktionshinderatt fråga oss själva: Skulle vi vilja vara utan bankomater?Om svaret är nej, varför ska då de funktionshindrade inte ha sammamöjligheter?Min motion om funktionshindrades tillgång till bankomater(1999/2000:Bo526) avslogs av utskottet med hänvisning till att regeringensenare skulle presentera en nationell handlingsplan för handikappolitiken.Motionen behandlades dock aldrig i plenum, men jag noteradesom positivt att regeringen omnämnde bankomater som ett problem ihandlingsplanen. Vidare gav regeringen senare direktiv till attutarbeta förslag till de föreskrifter som behövs för tillämpningen av de,av Plan- och byggutredningen i betänkandet Miljö och fysisk planering(SOU 1994:36), föreslagna ändringarna i (1987:10),PBL, rörande tillgängligheten i sådana lokaler dit allmänheten hartillträde och på allmänna platser, dels att - förtydliga de krav påtillgänglighet som redan nu finns i PBL när det gäller nybyggnad ochändring av allmänna platser.Boverket presenterade i pressmeddelande en redogörelse förvad de sannolika kostnaderna skulle uppgå till för att "undanröja enkeltåtgärdade hinder som försvårar tillgängligheten för personer med rörelse-och orienteringssvårigheter i publika lokaler och på allmänna platser".I frågesvar 1999/2000:1290 om PBL-lagstiftningen och bankomaterskriver miljöminister att han håller med frågeställaren om attbankomater bör placeras och utformas så att de kan användas av människormed funktionshinder.Några banker arbetar på att göra en del bankomater tillgängliga förfunktionshindrade, både vad det gäller talsyntes och maskinens höjd försynskadade. Enligt min uppfattning går det dock för långsamt. Riksdagenborde därför påskynda processen genom att förtydliga PBL på detta område.Stockholm den 27 september 2000Johnny (kd)
mot · GO02Bo515 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo515av , ()Strategi för den nära detaljhandelnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en strategi för den nära detaljhandeln.Strategi för den nära detaljhandelnEn allt större del av detaljhandeln flyttas till externa stormarknaderutanför stadskärnorna. Denna utveckling får negativa konsekvenser förstadskärnorna och för servicen i bostadsområdena. Den som saknar bil fårett radikalt sämre serviceutbud. Miljön drabbas både av en ökad biltäthetoch av att större markområden tas i anspråk för affärslokaler,parkeringsplatser och trafikleder. Det sociala livet i stadsdelarna förloraren viktig dimension när handeln försvinner därifrån. De närbutiker somfinns kvar tvingas konkurrera med sena öppettider, lite personal och lägenmed låga hyreskostnader.Boverket pekar i en rapport - "Handeln i planeringen" fl - på bristen på planering och konsekvensanalys från kommunernas sidavid lokalisering av stormarknader. Kommunerna välkomnar ofta nyastormarknader med tanken att öka serviceutbud och sysselsättning, men irealiteten blir konsekvenserna ofta de rakt motsatta. Antalet kommuner somhelt saknar stadsarkitekt har ökat kraftigt . Länsstyrelserna harkontrollansvaret för men är i de allra flesta fall passiva.En allsidigare handel kräver en strategi från kommunernas och statenssida. Vilka åtgärder kan vidtas?Vilket är det regionala ansvaret? Hur skall användas?Vilka resurser skall kommunerna förfoga över för att kunna hävda ett allsidigtserviceutbud?I en sådan strategi måste övervägas restriktioner för den externaetableringen av stormarknader. Sådana finns i flera av våra grannländer.Högkonjunkturen skulle kunna vara en chans för en mer differentieradhandel. Men för att gynna stadskärnorna och ge närservicen en chans måste vihär överväga en restriktiv politik för stormarknadsetableringar också iSverige.En restriktiv politik för etablering av stormarknader kan se ut på olika sätt.Direkt etableringsförbud, villkor, krav på kommunalt samråd ellerrestriktioner vad gäller öppettider eller varutbud. Några exempel:Norska beslöt 1998 om ett femårigt stopp för etablering av storaexterna köpcentra. Beslutet innebär att kommeringa köpcentra större än att godkännas om de liggerutanför tätorternas kärna.Den danska ändrades 1996 så att ny detaljhandel skalokaliseras till stadskärnorna. Nya etableringar i periferin kommer bara atttillåtas för handel med skrymmande varor - vitvaror, byggmaterial, möbleretc.I skall beslut om etablering av butiker större än 3000 kvadratmeterföregås av obligatoriskt mellankommunalt samråd.I krävs etableringstillstånd efter yttrande frånkommuner, regionala organ och branschorganisationer. Externa butikscentraför dagligvaror förhindras i princip.I krävs att den som får etablera en stor livsmedelshall samtidigtmåste etablera en butik av den sökta butiksytan i intilliggandebostadsområde.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02Bo517 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo517av , ()Vindkraftsutbyggnad på och GotlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförsom underlättande av vindkraftsutbyggnad på och Gotland.Förnybara energikällorEtt hållbart energisystem måste bygga på förnybara energikällor. Sverigebör vara föregångare med höga ambitioner och sträva efter att minska deklimatpåverkande utsläppen från fossila bränslen. Förnybara energikällorminskar utsläppen och är miljöteknikmässigt och näringspolitiskt bra.I dag finns ett 40-tal vindkraftverk på och ett hundratal på Gotland.De producerar 0,04 respektive (terrawattimmar).Vindkraftutredningen som kom föreslår att man skabygga ut vindkraften så att den svarar mot en produktion av . Det ärlika mycket som de två kärnkraftsaggregaten i levererade när bådavar i drift. Överfört på de öländska förhållandena skulle det behövas 250gånger mer energi än vad som produceras . Huvuddelen av en så storetablering av vindkraft måste ske havsbaserat. Jämföras kan att harungefär4 000 vindkraftverk och 5 000. ligger således långt eftermed vindkraftsutbyggnaden. bör därför forcera utbyggnaden avvindkraften.Öland och är lämpliga områden för etablering av vindkraft. Mendet finns många hinder och problem som bromsar en vidare utbyggnad. Medförbättrade allmänna förutsättningar för etablering av vindkraft bör dessaområden bli viktiga för leverans av ren, förnybar energi. Det främjar tillväxtoch ligger i linje med en aktiv positiv regionalpolitik.Hindren för utbyggnad är flera. är det otydligheter i reglernakring tillståndsprövningen för vindkraftverk och låg prioritering avvindkraftsintresset gentemot andra, etablerade, intressen somverkar begränsande för vindkraftens utbyggnad. Regelsystemet bör ses överoch vindkraften jämställas med övriga motstående intressen.Vindkraftsutredningen pekar i sitt slutbetänkande (SOU 1999:75) på att detbehövs ett kvantitativt mål för vindkraftsutbyggnaden. Med ett kvantitativtmål kan vindkraftsintresset hävdas i sådan fysisk planering ochtillståndsprövning, där vindkraftsintresset behöver vägas mot andra sedantidigare etablerade intressen rörande mark- och vattenanvändning. Utan ettkvantitativt mål blir det otydligt vilken tyngd vindkraften skall ges iavvägningar mellan olika intressen. Denna otydlighet bör elimineras.Det behövs en nationell vindkraftsplan där vissa områden kan utpekas somriksintressen för vindkraftverk enligt bestämmelserna i 3 kap. miljöbalken.Öland och bör i en sådan plan vara utpekade som riksintresse förvindkraftverk.Ett annat hinder för vindkraftsetablering är den otydliga rollfördelningenmellan kommun och länsstyrelse. I samband med inrättande av en nationellvindkraftsplan bör den otydliga rollfördelningen mellan kommunoch länsstyrelse vid tillståndsprövning av vindkraftverk förtydligas. Vad somovan sagts om underlättande av vindkraftsutbyggnad på och Gotlandbör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Agne ()
mot · GO02Bo518 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo518av Molén, ()ByggnadslovslagstiftningenFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen omgående ser över den lagstiftning somreglerar byggnadslovslagstiftningen i enlighet med vad som anförs imotionen.2. begär att regeringen definierar det kommunala ansvaret somkopplas till beviljade byggnadslov i enlighet med vad som anförs imotionen.Motiv till mitt förslagMånga enskilda fastighetsägare, som har sina fastigheter i de områden vidälvar och vattendrag i och kommuner, där storaöversvämningar förekommit , har drabbatsav omfattande skador på hus, tomter och vatten- och avloppssystem.Kommunerna har fastställt detaljplaner och har fastställtöversiktplaner för de områden, där de drabbade fastighetsägarna beviljatsbyggnadslov för sina hus.Kommunerna och har gjort missbedömningar vad gällerriskerna som är kopplade till rätten att bygga i de översvämmade områdena.Enligt min mening kan en kommun inte undandra sig ett ansvar för deskador, som den enskilde drabbas av på grund av bristfällig eller felaktigfysisk planering av de områden, som skall kunna bebyggas. Den enskildekommunmedlemmen bör kunna - inte minst eftersom ett byggnadslov kostarpengar - avkräva en kommun en kompetens vad gäller den fysiskabebyggelseplaneringen, som utesluter situationer av det slag som drabbathundratals åretruntboende och sommarstugeägare i och Sundsvallskommuner.Enligt min mening bör ett ansvar kunna utmätas, som leder till attersättningsanspråk skall kunna ställas gentemot den kommun, däröversvämningar förorsakat egendomsförlust på grund av bristfällig fysiskplanering.Enligt min mening bör den nu gällande byggnadslovslagstiftningenomprövas och det ansvar som en kommun ikläder sig vid beviljande av ettbyggnadslov, klart preciseras.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)
mot · GO02Bo519 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo519av , ()Brandvarnare i varje hushållFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om införande av lag om brandvarnare i varje hushåll.MotiveringDet är inte nog med att bränder förorsakar stora mänskliga tragedier, deförorsakar dessutom stora samhällskostnader. Varje brand som kanförhindras genom ett gott förebyggande arbete sparar enorma resurser församhället.En miljon svenska hushåll saknar brandvarnare, denna så billiga ocheffektiva livförsäkring.Detta trots att 1997 gjorde ett tillkännagivande om behovet avbrandvarnare. Man pekade på att brandvarnare i det befintligabostadsbeståndet borde komma till stånd. har dessutomtidigare uttalat "att även om brandvarnare finns installerade i betydandedelar av bostadsbeståndet är detta inte tillräckligt. Man säger "vikten av attalla hem och lokaler där människor vistas utrustas med brandvarnare kanenligt utskottets mening inte nog betonas." Men man är tyvärr inte beredd attföreslå lagkrav.Det har bedrivits olika former av kampanjer och varit ettintensivt informationsarbete. Trots detta tycks vi inte nå längre den vägen.Nu vill det till kraftfullare åtgärder för att kunna rädda fler människolivoch minska skadeverkningarna i samband med bränder. Det är nu dags attskapa en lagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att habrandvarnare. Denna lag skall gälla retroaktivt. Vi bör ställa krav på att detsenast skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i allabostäder.Norge är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om kravpå en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren. Detta börockså vi i klara.Stockholm den 3 oktober 2000Sonja ()