mot · GO02Sf297 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf297av , ()MedborgarlönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning om införandet avmedborgarlön enligt vad som anförs i motionen.Trygghet eller tvång?En av de centrala ekonomiska debatterna gäller om det ärtvång eller trygghet som bäst frigör människors potential.Hur samhällets transfereringssystem är uppbyggda vilardelvis på denna frågeställning. Ska människor stå medmössan i hand och tigga om hjälp, eller ska dengrundläggande försörjningen för alla vara en självklarhet?Vi måste fråga oss: Vad är det som får människor att våga språnget? Attvåga studera, att våga skaffa barn, att våga byta jobb, att våga starta eget?Dynamiken i ekonomin hålls uppe av en ändlös rad av små och vardagligamen ändå modiga beslut. Hur ges impulsen till dessa beslut? Är det medkniven på strupen människor ska ta steget ut i det okända, eller är det för attde känner att vingarna bär?För oss är svaret självklart.Politik handlar inte om att ge människor order om hur de ska leva sina liv,utan om att ge dem modet och tryggheten att våga följa sina drömmar.Godheten hos staten är inget skäl för politiska reformer, men potentialen hosmänniskorna är skäl att ge dem frihet.Ekonomisk politik har länge handlat om en enda sak: Att sätta så mångamänniskor i arbete som möjligt. Det har inte varit fråga om att stimuleramänniskor att utvecklas, utan helt enkelt att ge alla möjlighet att hugga i.Barnen på dagis och mamma och pappa på jobbet. Trygghetssystemen harblivit som en inkastare utanför arbetslivet, alla skall bara snabbast möjligaväg in till lämplig sysselsättning.Men så ser inte världen ut längre.Det går inte att tvinga människor till fabriken, för där finns inte längrejobben. Problemen är inte för liten produktion eller brist på tekniskamöjligheter. Utbrändhet, miljöförstöring och kompetensbrist är vad vi måstefinna lösningen på , inte att det görs för få TV-apparater.Vi måste fråga oss vad som är meningen med att ha en utveckling iekonomin; är det att vi ska jobba mer och mer eller att vi ska nå en punkt därvi kan börja jobba mindre?Vi skapade väl oss en civilisation för att få det bättre, inte för att få detsämre? Teknikutvecklingen var väl till för att ge oss mer tid, inte för att tatidifrån oss?Vill vi bygga oss stress och miljöförstöring så har vi tekniken för att göradet. Frågan är om vi har intelligensen att låta bli. Om vi klarar att bygganågotannat. Om vi klarar att begränsa vår arbetstid och ge varandra frihet.Det är mot den bakgrunden idén om medborgarlön ska ses, idén om ettheltäckande transfereringssystem som ger de enskilda människorna mer attsäga till om. För kanske är det att ersätta trygghetssystemen medfrihetssystem. Kanske kan vi slå flera flugor i en smäll om vi lättar lite pålönearbetets järnridå och ger människor möjligheten att ta ett lugnt andetagnär de blir arbetslösa eller är färdiga med en utbildning och fråga sig vad detär de vill göra med sina liv. Vad de vill göra för sig själv och sinamedmänniskor.Kanske är det att ersätta tvång med trygghet.Ett transfereringssystemför morgondagenssamhälleI dagens läge har vi ett lapptäcke av transfereringar somutgör en femtedel av BNP, ca . Det ärallt från socialbidrag via a-kassa till pensionssystem. Det ärett lapptäcke som det tagit decennier av politiskt arbete ochkomplicerade förhandlingar att bygga upp, men som islutändan bara har till syfte att bevara den enskildamänniskans värdighet och möjlighet att försörja sig och levaett drägligt liv.I vilken ände av systemet än människan kommer in så är syftet medsystemet ungefär detsamma: Hon ska ha någonstans att bo, kläder och någotatt äta.Spelar det då någon roll hur systemet ser ut?Ja, vi tror det, och de flesta verkar tycka så, även om de slutsatser de drarär skilda eller rent av motsatta.Vad grundläggande kritik av det nuvarande systemet gäller ärtvå saker.1) Det är stort, komplicerat och krångligt.2) Det bygger på idén om att ekonomiskt tvång ellerekonomiska belöningar är nödvändiga för att människor skavilja arbeta, starta eget eller engagera sig i samhället.Den andra delen av kritiken är den viktigaste. Människor som bryts ner avekonomisk otrygghet berövas sin initiativkraft och sitt självförtroende. Attmånga människor hamnar i tröstlösa cirklar av overksamhet beror inte på attde har för stor ekonomisk trygghet utan för liten.Detta är viktigt. Vi måste bryta med myten om att rika människor arbetarför lite för att de tjänar för lite medan fattiga människor arbetar för lite för attde tjänar för mycket.Vi är alla människor. Det är inte så att vissa av oss arbetar bäst om de harfallskärmar medan andra arbetar bäst om de är otrygga eller svälter. Detta ärett märkligt feodalt sätt att tänka som måste bort.Idén med medborgarlön som den har diskuterats inom den gröna rörelsenär att ersätta de flesta av de nuvarande transfereringssystemen med ett endasom utbetalas utan krav på motprestation till dem som saknar inkomst ellervars inkomst understiger en viss summa. Den utbetalade medborgarlönenskall sedan trappas ner med stigande inkomster.Det är inte meningen att samhällets insatser för utsatta människor skaminska som en konsekvens av att medborgarlön införs. Vissa grupper har juspeciella behov som går utöver själva försörjningsfrågan.Medborgarlön är givetvis inte en reform som kan genomföras över en natt.Just på grund av att transfereringssystemen är omfattande måste effekterna aven medborgarlön för olika grupper först utredas.När medborgarlönen sedan införs kan man tänka sig ett stegvis förfarandedär man exempelvis börjar med införandet av studielön. I detta första skedevill vi dock bara föreslå att frågan utreds.Stockholm den 4 oktober 2000Kerstin-Maria ()