mot · GO02K348 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K348av , ()Myndigheternas externa jämställdhetsarbete1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utarbeta jämställdhetsmål, återrapporteringskrav ochuppdrag gemensamma för statsförvaltningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utarbeta myndighetsspecifika mål för verk ochmyndigheter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av utbildning och kunskapshöjande insatser medkönsperspektiv riktade till berörda inom regering och myndigheter.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom konstitutionsutskottetsområde.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom finansutskottets område.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom skatteutskottets område.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom justitieutskottets område.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom lagutskottets område.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom utrikesutskottets område.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom försvarsutskottets område.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom socialförsäkringsutskottetsområde.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom socialutskottets område.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom kulturutskottets område.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom utbildningsutskottets område.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom trafikutskottets område.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom miljö- och jordbruksutskottetsområde.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom näringsutskottets område.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom arbetsmarknadsutskottetsområde.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge jämställdhetsarbetet större vikt i budgetdialog och i re-gleringsbrev vad gäller myndigheter inom bostadsutskottets område.2 InledningJämställdhet handlar om makt och inflytande, om rättvisa och fördelningav ekonomisk och politik makt. Genom historien har en patriarkalsamhällsstruktur verkat och reproducerats med resultat att vi i , trots formell jämställdhet mellan kvinnor och män, har ett samhällesom systematiskt underordnar kvinnor. Detta sker medvetet ochomedvetet, i strid med lagstiftning, men också fullt lagligt, direkt ellerindirekt, under skydd av yttrande- och tryckfrihet och iöverenskommelserna mellan arbetsmarknadens parter. Det patriarkalamaktmönstret genomsyrar förhållandet mellan könen på alla områden, ifamiljen såväl som i statsapparaten, i myndighetsutövning och i depolitiska församlingarna. Den ojämlika könsmaktstrukturen återspeglasockså i näringslivet, förenings- och kulturlivet, medierna,utbildningsväsendet och på arbetsmarknaden.Samtidigt som vi jobbar för att bryta den pågående diskrimineringen pågrund av kön är alla kvinnor och män med och reproducerar den. Dettafaktum, tillsammans med att diskrimineringen pågår på samtliga plan isamhället, både inom den privata och den offentliga sfären, ställer höga kravpå förändringsarbete. Utmaningen ligger i att kunna agera både på mikro- ochmakronivå och att ständigt definiera tydliga mål för sitt arbete. Denfeministiska teoribildningen ger analytisk hjälp, argument och redskap för attagera politiskt för jämställdhet.3 Nationell jämställdhetspolitikI sin skrivelse Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet konstaterarregeringen att "det handlar om att bryta den samhällsstruktur somfortfarande råder och som säger oss att: män är norm och kvinnor ärundantag, män är överordnade och kvinnor underordnade, män har stormakt, kvinnor liten". De nationella jämställdhetsmålen i regeringenspolitik är: Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom alla väsentliga områden i livet; En jämn fördelning avmakt och inflytande mellan kvinnor och män; Samma möjligheter förkvinnor och män till ekonomiskt oberoende; Lika villkor ochförutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete,arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet; Lika tillgång för flickoroch pojkar, kvinnor och män, till utbildning och utveckling av personligaambitioner, intressen och talanger; Delat ansvar för arbetet med hem ochbarn; Frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld.Vänsterpartiet arbetar i dessa frågor med liknande strategier somregeringen, nämligen integrering av jämställdhetsperspektiv (mainstreaming)kombinerat med riktade åtgärder. Att regeringen identifierar och benämnerkönsmaktsordningen som en maktfråga och inte endast som enrepresentationsfråga ser vi från naturligtvis som något positivtoch som ett tecken på att man ser och ämnar genomföra grundläggandeförändringar av samhället i dessa frågor.De strukturella könsrelaterade orättvisorna återskapas, som tidigarenämnts, inom samtliga områden i samhället. De metoder och strategier somvalts, både från europeiskt och nationellt håll för att undanröjakönsdiskriminering är dels att jobba med mainstreaming, dels att genomsärskilda insatser för kvinnor och män åstadkomma förändring. Metodenmainstreaming har som utgångspunkt att ett jämställdhetsperspektiv skallgenomsyra all verksamhet. I detta fall handlar det om att integreraperspektivet i alla politikområden, i såväl den politiska delen som denverkställande delen, på samtliga nivåer.4 Myndigheternas jämställdhetsarbeteEtt sätt att utveckla jämställdhetsarbetet är via de myndigheter ochorganisationer som får sina verksamhetsmål och prioriteringar viaregleringsbrev från regeringen. Regeringen gav RRV iuppdrag att följa upp jämställdhetsperspektivet i myndigheternasregleringsbrev och återrapportering. RRV granskade hurjämställdhetsaspekten kommit till uttryck i regleringsbrev tillmyndigheterna och på vilket sätt myndigheterna i sinaårsredovisningar återrapporterat det externa jämställdhetsarbetet. RRVanalyserade även den utveckling som skett mellan åren 1997 och 1999.Resultatet av denna granskning visar att det råder stora brister när detgäller regeringens strategi i jämställdhetsarbetet. Kritiken ärgenomgripande och gäller dels att regeringen ger otydligamålbeskrivningar, både övergripande och specifika, dels i bristfälligdefinition av mainstreaming och dels i ett resonemang om avsättandet avtillräckliga resurser till externt jämställdhetsarbete.5 Tydlighet i jämställdhetsmålDe målformuleringar som regeringen ger i regleringsbreven tillmyndigheterna är mycket allmänt hållna och kan i de flesta fallen intekopplas till de övergripande jämställdhetsmålen. Detta resulterar i sin tur iatt det blir svårt att genomföra en uppföljning av verksamheten. När mansätter upp mål för förändringsverksamhet är en viktig faktor att dessa målär tydliga och mätbara. Att i allmänna ordalag tala om jämställdhet somcentralt mål utan att definiera vägar och strategier för att nå dessa mål ärinte bara problematiskt ur verksamhetssynpunkt, utan kan även leda tillatt begreppen utarmas på innehåll.RRV anser att regeringen behöver förtydliga sin strategi när det gällerjämställdhetspolitiken. Dels behövs det att man definierar, identifierar ochformulerar mål, återrapporteringskrav och uppdrag som kan varagemensamma för statsförvaltningen, dels bör man formuleramyndighetsspecifika mål. En uttalad officiell jämställdhetslinje som sedaninte följs upp på ett relevant sätt kan i värsta fall bli kontraproduktiv närotydligheten gör att det inte är möjligt att avgöra om uppställda krav äruppfyllda eller inte. anser i linje med RRV att det är av störstavikt att man identifierar tydliga verksamhetsmål som är relevanta förmyndigheten och som går i linje med de övergripande jämställdhetsmålen.Detta bör ges regeringen till känna.6 Jämställdhet en kunskapsfrågaJämställdhet är ett kunskapsområde där det sker ny forskning fortlöpande,men där det fortfarande återstår många obesvarade frågor. Det är heltavgörande att personer som påverkar och beslutar om myndigheternasregleringsbrev likväl som de som arbetar inom myndigheterna besitterkunskaper om könsstrukturer i samhället. Här återstår det mycket att göra.En väg att gå är att inhämta kunskaper i forskning, men lika viktigt ärinsikt om att vi alla är bärare av föreställningar om manligt, kvinnligt ochvilka roller vi ser som självklara hos män och kvinnor. Vänsterpartietmenar att man bör prioritera utbildning och kunskapshöjande insatser medkönsperspektiv riktade till berörda inom regering och myndigheter. Dettabör ge regeringen till känna.7 Jämställdhet kräver resurserEnligt mainstreamingmetoden ska "varje fråga som berör individer prövasur ett jämställdhetsperspektiv". I de mål, återrapporteringskrav elleruppdrag som regeringen ger myndigheterna finns inget exempel på hurdetta ska genomföras. Mainstreaming har i de flesta fall bara resulterat iframtagandet av könsuppdelad statistik, något som är nödvändigt, meninte alls tillräckligt. Eftersom mainstreaming kommit att bli dendominerande metoden i jämställdhetsarbete, är åsikt attdet är av största vikt att regeringen ger myndigheter riktlinjer och uppdragsom inte bara identifierar, utan också syftar till förändring av rådandestrukturer. Myndigheterna anser det vara av stor vikt dels att kraven påjämställdhetsarbetet preciseras, dels att ledningen engagerar sig och attresurser avsätts. håller med RRV i kritiken och menar attom regeringen avser att prioritera jämställdhetsarbetet hos myndigheternabör frågan ges större vikt vid budgetdialog och regleringsbrev. Detta börges regeringen till känna.Stockholm den 29 september 2000Ulla ()()()()()()