mot · GO02So541 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So541av , ()NärståendevårdFörslag till riksdagsbeslut1. begär förslag av regeringen om att förlänga rätten tillnärståendepenning och den därtill kopplade rätten till ledighet frånnuvarande till 120 dagar.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppföljning och kvalitetskontroll av närståendevården medbeaktande av integritetsaspekterna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om överläggningar mellan kommunförbunden och staten omförbättrade förutsättningar för närståendevården och hemsjukvården.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till anhörigorganisationer.5. anvisar till utgiftsområde 10 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. för budgetåret utöver vadregeringen föreslagit eller således 38 475 miljoner kronor.16.1 Yrkandena 1 och 5 hänvisade till SfU.InledningFör många sjuka människor är möjligheten att få vårdas i det egnahemmet ovärderlig men det bygger på såväl en fungerande hemtjänst ochhemsjukvård som närståendevård. Det är då viktigt att valet att utnyttjanärståendevård är frivillig både för den vårdade och vårdaren. Denvårdades integritet och självbestämmande måste bibehållas.Närståendevård passar många, men alla upplever det inte som uteslutandepositivt att bli vårdad av en nära anhörig.Närståendevården står för en betydande del av vårdinsatserna. Det rör sigom mer än hälften av de omvårdnadsinsatser som görs i vårt land. Det finnsuppgifter om att den till och med är dubbelt så omfattande som den vård somdet allmänna står för i hemmen. Förkortningen av vårdtider bl.a. på grund avden ökande användningen av dagkirurgi har inneburit ett ökat behov avanhöriginsatser.Att vara anhörigvårdare innebär för många oväntade situationer som maninte är för. En stor del av dem som ger anhörigvård valde aldrig att blivårdare. De "befann" sig plötsligt i situationen och fortsatte sedan av kärlek,trofasthet, religiösa motiv eller moralisk övertygelse. De påfrestningar manmöter när ens make/maka förändras fysiskt och psykiskt kan sedan vara svåraatt bära. Ansvaret för vårdaren blir ofta tungt både medicinskt och psykiskttrots den glädje och tillfredsställelse som det innebär att varanärståendevårdare. Ofta rapporterar närståendevårdare försämrathälsotillstånd och/eller oro för ekonomin och framtiden.Reformera närståendevårdenOm närståendevården skall fungera måste samhällets stöd till dennärstående och den sjuke vara tillräckligt.Till de viktigaste insatserna hör en väl fungerande avlösning. Dennärstående måste få möjlighet att sköta sina egna angelägenheter både underen , för att t.ex. gå och handla, gå till tandläkaren,frisören etc. och under lite , kanske , med jämna mellanrumför att kunna återhämta sig efter nätter med brist på sömn. Det är viktigt attden närstående får möjlighet att kunna träffa vänner och bekanta utanförfamiljekretsen, så att hon eller han inte står utan nätverk efter ett dödsfall.Föratt tillgodose dessa behov hos en anhörig bör avlösning erbjudas i hemmet avhemtjänsten eller avlastning ske genom växelvård eller i många fall bådadera.Att stödja och informera den närstående om sjukdomens art, förlopp ochbehandling och om vikten av att också tänka på sig själv och sin egen hälsakan vara väl så viktigt som att satsa allt på patienten. Annat stöd kan varaanhöriggrupper och en tät kontakt mellan distriktssköterskan och dennärstående.För att möjliggöra för anhöriga att ta ett omfattande ansvar för dagligomsorg om en sjuk närstående, måste anställning som anhörigvårdare medgesfrån kommunen. Detta skall enligt vår mening vara möjligt även förnärstående som uppnått pensionsåldern. Alternativet med hemvårdsbidrag tillden sjuke bör finnas kvar för dem som föredrar detta.Ett bättre samhällsstöd till närståendevårdarna skulle förmodligen ocksåleda till besparingseffekter i t.ex. sparade vårdplatser på sjukhusen och inomäldreboende. Några siffror på dessa samhällsekonomiska vinster finns vad vivet inte, och vi anser därför att en hälsoekonomisk undersökning avnärståendevårdens betydelse borde genomföras.De korta vårdtiderna inom akutsjukvården och den ökande användningenav dagkirurgi leder som nämnts också till ökat behov av anhöriginsatser.En viktig del av sjukvården är en bra uppföljning och kvalitetskontroll avden vård och den omsorg som ges. Det gäller också närståendevården. Vianser det angeläget att ägnar stor uppmärksamhet åtmetodutveckling av hur en sådan uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda personernas integritet.Bättre villkor för hemvårdenEn närstående som vårdar en svårt sjuk person har sedan den 1 juli 1989rätt till ersättning från sjukförsäkringen. har manockså rätt att ta ledigt från sitt arbete . Till personer somvårdar hivsmittad kan närståendepenning utgå upp till 240 dagar.Vi har vid upprepade tillfällen framfört att ett första steg mot att underlättaför närståendevårdarna vore att regeringen tog initiativ till överläggningarmed de båda se över hur ett utökat stöd till demsom vårdar närstående skall kunna ske. Vi upprepar detta krav här.Reformförslag som bör tas upp vid överläggningarna är:- en fortsatt utbyggnad av avlastnings- och växelvård,- förbättringar i kommunernas regler för hemvårdsbidrag och ökademöjligheter för närstående att anställas,- en utvidgning av kretsen av dem som har rätt att vara närståendevårdaremed ersättning från samt- en ytterligare förlängd period för dem som vårdar.Tiden för rätt till ledighet från anställning och för rätt till ersättning frånförsäkringskassan för vård av närstående bör förlängas från nuvarande 60dagar till 120 dagar.Den framtida finansieringen av den ökade satsningen på närståendevårdsom vi här för fram kan ske genom den minskade belastningen på vårdplatseri landstingen. Som ovan nämnts är de möjliga besparingarna för en utvidgadnärståendevård förmodligen långt större än kostnaderna förnärståendepenningen. Denna fråga bör naturligtvis belysas i de av ossföreslagna överläggningarna mellan staten och kommunförbunden. Och dethandlar inte bara om ekonomiska vinster. De humanitära vinsterna är väl såviktiga för dem som önskar vårda släktingar eller andra närstående i hemmet.Stöd till organisationerAnhörigrådet och måste ges rimliga förutsättningar attarbeta. De anlitas inte bara som rådgivare åt andra anhöriga utan även avkommun och landsting. Deras kunskap och engagemang måste tas tillvaraoch de måste ges rimliga ekonomiska förutsättningar för detta. Det är ettansvar som bör ligga både på stat, landsting och kommun.Stockholm den 5 oktober 2000Kerstin ()()()