ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub226 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub226av , ()Schemalagda idrottstimmar i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i grundskolanoch på gymnasiet.Barn behöver röra på sigFysisk aktivitet minskar risken för ohälsa. Den äräven viktig för den intellektuella utvecklingen hos barn.Dessutom bidrar motion till att barn orkar med sitt skolarbetepå ett bättre sätt. Många forskare hävdar att skolelever på allanivåer behöver fysisk aktivitet minst per vecka.Barn har en helt annan livsstil . Den ökande trafiken ochkoncentration av befolkning till tätorterna har gjort att allt fler barn åkerkollektivt till och från skolan om de har en lång färdväg. Fritiden ägnas i storutsträckning till att sitta framför TV-apparater och datorer. Den fysiskaaktiviteten tillsammans med familjen inskränker sig enbart tillpromenaden till och från bilen. Eftersom spontanidrottandet harminskat kraftigt tenderar de ungdomar som står utanför idrottsrörelsen i allthögre grad att vara helt passiva. Det har också fått som resultat attfemtonåringar har blivit tre till tyngre det senaste decenniet.Vi vet att regelbundna motionsvanor lättare grundläggs . Barn ochungdomar som fått en positiv upplevelse av fysisk aktivitet och idrott, har enbetydligt större benägenhet än andra att vara fysiskt aktiva även när de bliräldre. Forskning om vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att i ungaår skapa intresse för fysisk aktivitet. Mer tid för idrottsämnet i skolan skullekunna bidra till detta.Tanken bakom den gällande läroplanen är att det står eleverna fritt att väljamer idrott än den obligatoriska. studie visar dock att desom bäst behöver skolidrotten väljer bort den. De av elevernasom väljer extra idrott är de som redan är aktiva i idrottsföreningar. Skolan ärgenom sitt obligatorium oftast den enda möjligheten att aktivera dessa eleversom står utanför idrotten.Stockholm den 19 september 2000Elizabeth ()(m)
mot · GO02Ub228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub228av , ()Invandrares ersättning under grundskoleutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ersättning under grundskoleutbildning.MotiveringVuxenutbildningens uppgift är att överbryggautbildningsklyftor och medverka till ökad jämlikhet isamhället. De hinder av social, ekonomisk eller geografiskkaraktär som finns för att studera ska så långt möjligtundanröjas. Vuxenutbildningen ska bedrivas enligt principenom återkommande utbildning. En uppgift förvuxenutbildningen är att ge människor en ny chans.Vuxenutbildningen ska garanteras fortsatt stöd av samhälletoch ske i samverkan med det övriga skolväsendet.Stor vikt ska läggas vid effektiv undervisning i svenska språket för attunderlätta invandrarnas möjligheter att verka i det svenska samhället.Invandrare måste också ges tillfälle att erhålla undervisning i bland annatetik,historia, kultur och samhällets uppbyggnad.Många invandrare som kommer till saknar grundskolekompetens,vilket innebär att de saknar utbildning för att få ett arbete. För tillfälletuppbärdessa människor socialbidrag. De vill utbilda sig men kan inte det avekonomiska skäl.Idag förhindrar reglerna att man studerar när man uppbär exempelvissocialbidrag eller A-kassa, vilket måste betraktas som ett resursslöseri. Jagmenar att en lättnad i regelverket bör göras just vad avsergrundskoleutbildning för de grupper som ännu inte avslutat (eller enspåbörjat) dessa studier. Detta motiveras också av att i vid meningkan sägas ge medborgarkompetens.Målet bör alltså vara att ingen ska avstå grundskoleutbildning enbart avekonomiska skäl. Genom att förenkla den ekonomiska situationen underlättarman grundskolestudier och bereder vägen till gymnasiestudier som kanutmynna i mer kvalificerade arbeten eller ytterligare fördjupade studier. Förinvandrare är det också en djupt humanitär fråga att kunna få ett så normaltliv i som möjligt och vi bör också se till att de får det bra här bådesocialt och arbetsmässigt. För den enskilde individen är möjligheten att taaktiv del av vårt samhälle sannolikt mycket uppskattad.Som läget är är det både inhumant för den enskilde och oekonomisktför samhället att inte skapa förutsättningar för utbildning. får vigenom den presenterade långtidsutredningen veta att det behövstusentals nya människor i vårt land för att vi ska få den arbetskraft som krävs.Stockholm den 25 september 2000Chatrine ()
mot · GO02Ub229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub229av , ()Idrott på gymnasietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk idrott på gymnasiet.Mer obligatorisk idrottDet kommer allt fler larmrapporter om hälsotillståndet hosungdomar. Resultat från värnpliktsmönstringen liksom andraundersökningar visar på såväl fetma, dålig kondition somohälsa orsakat av otillräcklig fysisk träning.Skoltiden är i många avseenden fostrande. Även om föräldrar bärhuvudansvaret för barnens utveckling och fostran torde det vara till stor hjälpom skolan kan stötta bl.a. med mer obligatorisk fysisk träning.Samtliga gymnasieprogram har 100 poängs obligatorisk undervisningi idrott. För de program som saknar en B-kurs i ämnet (som omfattar 50poäng) har den obligatoriska tiden mätt i antalet timmar minskat i idrott. Dethar nu inträffat på de stora natur- och samhällsvetenskapsprogrammen, där B-kursen försvunnit som obligatoriskt ämne.Argumentet för nuvarande ordning att B-kursen kan väljas frivilligt aveleven som individuellt val håller inte. Enligt en undersökning gjord blandsamtliga elever i skolor var av elevernafullständigt fysiskt inaktiva, om man bortsåg från skolidrotten. Det är intesärskilt sannolikt att dessa elever väljer idrott och hälsa frivilligt; det blir deredan "idrottsfrälsta" som väljer ämnet.Även om man skulle avskaffa timplanerna för undervisningen i övrigt iskolan med motiveringen att elever behöver olika många timmar för att nåsamma kunskapsmål, måste synen på ämnet idrott vara en annan. Godkondition kräver ett visst antal timmars regelbunden träning och kan intejämföras med rena kunskapsmål i t.ex. språk och matematik.Stockholm den 28 september 2000Catharina ()
mot · GO02Ub231 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub231av , ()Betygen i gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa fler betygssteg.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att tentera upp betygen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydliga kriterier för betyg.Betygen är ett viktigtverktygBetyg i gymnasieskolan är inte en förutsättning för brakvalitet. Däremot är det ett viktigt verktyg för såväl eleveroch föräldrar som lärare att mäta av vilka kunskaper somerhållits, detta för att ge utrymme för mer stöd eller merutmaning för eleven. Betygen är också en god vägvisare vidintagning till högre studier. Det är inte alla utbildningar somenbart klarar att ta ut elever via muntliga eller praktiskaövningar.Antalet betygssteg måste utökas. De tre betygssteg som används ärotillräckliga för att spegla elevernas kunskaper och resultat på etttillfredsställande sätt. Informationen om betygskriterierna måste dessutomförbättras. Det är för stora skillnader på vad som är nätt och jämt Godkändoch nästan Väl godkänd för att motivera samma betyg. Eleverna tycker att detgör betygen orättvisa, vilket gör betygen oanvändbara som pedagogisktverktyg. Det högsta betyget Mycket väl godkänd saknar dessutom nationellakriterier. Detta är mycket olyckligt då just det betyget krävs för attraktivahögskoleutbildningar. Eleverna upplever det som orättvist när olika skolor göregna kriterier för detta betygsteg.De elever som studerar vid gymnasiet har av olika anledningar mer ellermindre motivation . Detta innebär att de kurser de läser från börjanger dem ett slutbetyg. En elev som upptäcker sin lust attvilja studera vidare och inser att betygen inte räcker, har ingen chans meddagens system att tenta upp sitt betyg. Det är endast möjligt att tenta upp ombetyg IG ( icke godkänd) erhållits.För eleven blir signalen att läsa vidare på komvux tillsammans med vuxnaelever. Detta tar mer tid i anspråk, gör att fler elever kommer i en mindre kvottill högskolans intagning, samt att vuxna elever måste arbeta med betydligtmer studieförberedda elever. Den andra signalen blir att se till att upptäcka itid att du inte får ett förväntat betyg och se till att misslyckas med kursenföratt erhålla IG, och då kunna tenta om redan på gymnasiet.Många elever vill veta att det skall löna sig att arbeta, även i skolan. Omeleven inser att nu räcker inte betygen till det som jagäntligen kommit fram till att plugga för, då måste det finnas möjligheter. Egetansvar och insikt om att man själv ska kunna påverka sin situation är en viktigförutsättning för framtidens vuxna. Därför måste regeringen återinföramöjligheten att tenta upp sina betyg oavsett grad, redan under gymnasietiden.Stockholm den 28 september 2000Catharina ()
mot · GO02Ub232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub232av , ()BetygssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omläggning av betygssystemet.Ett bättre betygssystemDet som i störst utsträckning kritiseras i det "nya"betygssystemet är att det bara finns tre möjliga betygssteg.Följden blir att kunskapsnivån på elever som får sammabetyg kan skilja avsevärt. Med all rätt uppfattas detta sommycket orättvist.Under årens lopp har många betygssystem sett dagens ljus, en del bättre,andra sämre. Det enda man egentligen med säkerhet kan säga är att det blirproblem när man gör omläggningar i systemen, eftersom det inte finns någonerfarenhet att falla tillbaks på.Efter införandet av dagens system utbröt nära nog kaos i skolans värld.Hur svårt skall det vara att få det ena respektive det andra betyget, hur skallman skriva proven för att kunna sätta målrelaterade betyg? Hur skall manbedöma elevernas egna arbeten? Därför måste stora förändringarundvikas så långt som möjligt. Det stora felet med dagens system, d.v.s. för fåbetygssteg, går dock att ordna utan att göra några ingrepp i systemet somsådant.Genom att utnyttja den underliggande sifferskala som bara användstill att räkna fram medelbetyg kan man ändra antalet betygssteg från 3 till 10.Systemet är uppbyggt så att ett IG = 0, G = 10 poäng, ett VG = 15 poängoch ett MVG = 20 poäng. Vårt förslag är att man tar bortbokstavskombinationerna, IG bör dock vara kvar och motsvara 0 poäng, ochsedan låter lärarna sätta betyg direkt på sifferskalan 10-20 samt IG.Vi får ett betygssystem som skiljer på olika kunskapsnivåer, och somuppmuntrar till läsande. Ett betygssystem med 10 steg fungerar både sommorot och piska. Det blir viktigare att läsa eftersom det är enklare att halkaned en nivå, men också för att det inte är så långt kvar till nivån över den manbefinner sig på.En annan positiv effekt är att de som redan har fått sina slutbetyg intehamnar i kläm mellan två olika system, vilket skulle bli fallet om man valdeatt riva upp hela reformen och bygga ett helt nytt betygssystem. De som redanhar sina , VG:n eller MVG:n översätter dem helt enkelt till siffrorna 10,15 och 20, precis som när de räknar ut sina medelbetyg.Slutligen några ord om lärarna. Hur skall de kunna skilja på så mångasteg? De som har barn i skolan vet att lärare är mycket pigga på att sätta plusoch/eller minus framför bokstavskombinationerna enligt mönstret: G-, G, G+,VG-, VG, VG+, MVG-, MVG. Med andra ord sätter lärarna betygpå en "åttagradig skala", men det syns inte i slutbetyget. Därmed borde detinte heller vara någon omöjlighet att sätta betyg på en 10-gradig skala.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ub234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub234av , ()SkolhälsovårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förstärkt skolhälsovård.Stärk skolhälsovårdenUnder 90-talet har det skett stora nedskärningar inom skolan.Detta har lett till att elevgrupperna har blivit större samtidigtsom lärarna har fått en allt tyngre arbetssituation. Vi ser äventendenser till ökad mobbning samt att skolmiljön har blivitbåde hårdare och brutalare. med denna negativautveckling inom skolan har det skett försämringar avskolhälsovården. Enligt vår mening drabbar detta främstelever som kommer från familjer som har de sämstaförutsättningarna.Vad vi kan se har det skett nedskärningar på både skolsköterskor ochkuratorer vilket leder till ytterligare påfrestningar på de ungdomar som redanhar problem. Många av de unga med problem saknar bra kontakter medvuxenvärlden. Nedskärningar inom skolan drabbar således de svaga elevernabåde vad det gäller lärarnas möjlighet till att lyssna och vara delaktiga samtgenom att den elevvårdande personalen fått sämre förutsättningar.Det är viktigt att skolhälsovården finns tillgänglig för alla elever.Regeringen bör därför återkomma till med konkreta förslag om hurman vill stärka skolhälsovården trots att skolhälsovården är en kommunalangelägenhet.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Ub235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub235av , ()Inackorderingstillägg och friskolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förändring av CSN:s praxis för de grunder på vilkainackorderingstillägg beviljas.MotiveringEtt stående argument mot etableringen av friskolor har variträdslan för att dessa skolor skall leda till en ökad ekonomisksegregering. Detta med hänvisning till gamla tidersprivatskolor som i brist på annan finansiering var tvungna attta ut höga elevavgifter. Dessa avgifter exkluderade avnaturliga skäl stora delar av det potentiella elevunderlaget tillde då aktuella skolorna.För att göra valet att gå på friskola möjligt för alla infördes skolpengen ibörjan . Denna frihetsreform har i många fall också i praktikenvisat sig vara ett utmärkt sätt att ge alla barn, oavsett social bakgrund, enreellvalfrihet på detta område. Mot denna bakgrund är det därför bekymmersamtatt CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorderingstillägg kraftigtbegränsar möjligheten för barn med arbetar- och medelklassbakgrund att fulltut tillgodogöra sig friheten att t ex välja att gå på en friståendegymnasieskola.Flera av de fristående gymnasieskolorna får ett förhållandevis stort antalansökningar från intresserade ungdomar från andra orter i än denegna kommunen. Problemet är att CSN inte beviljar inackorderingstillägg tillutifrån kommande elever. CSN:s policy gör det mycket svårt för dessaungdomar att förverkliga sin dröm om att få gå på ett fristående gymnasium.Att CSN:s praxis leder till en situation där bara de välbärgade har en reellvalfrihet kan väl knappast accepteras av en socialdemokratisk regering.Stockholm den 22 september 2000Mikael ()
mot · GO02Ub237 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub237av Agestav, ()BetygFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fler betygssteg.MotiveringFörändringen av betygen från de fem betygsstegen 1-5 tillde tre betygsstegen godkänt (G), väl godkänt (VG) ochmycket väl godkänt (MVG) har inneburit en försämring föreleverna. De tre betygsstegen samt möjligheten att inte fåbetyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stormellan att ha ett svagt eller ett starkt G, men den framgår inteav betyget. Incitamentet för att försöka höja betyget blirdärför svagt.Nackdelen med få betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter.För den som inte kvalificerat sig för (G) borde läraren ha möjlighet attskriftligt kunna dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter. Dettaför den positiva återföringens skull och för att ge ett tydligt incitament förattta nya tag.I har skolorna en 10-gradig skala. På så sätt blir systemet merrättvist och mindre trubbigt. borde följa vårt grannland och verka förfler betygssteg i såväl grund- som gymnasieskolan. Vi förordar att riksdagentar initiativ till en förändring av betygssystemet till en betygsskala sominnehåller minst 6 olika steg.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Ub238 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub238av , ()ElevinflytandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av att stödja och stärka en utveckladelevdemokrati.MotiveringI skolan grundläggs elevers syn på demokrati. Många ungakänner maktlöshet över att inte kunna påverka den miljösom man vistas i. Höga ljudnivåer och lokalernasmånga gånger felaktiga utformning är viktiga frågor förmånga elever. Skolan är elevernas arbetsplats. Det är viktigtmed den dagliga trivseln. En god atmosfär skapas bland annatgenom att man blir tagen på allvar. Att det finns vuxna somär intresserade av vad eleverna tycker och hur deras förslagpå en bättre arbetsmiljö ser ut.På många håll fungerar inte elevinflytandet på ett acceptabelt sätt. Detskapar stor frustration hos ungdomarna och bidrar till en ökad känsla avmaktlöshet.En del av maktlösheten kan bero på att man inte har kunskap om hur manpåverkar.I pågår projekt med anställda elevombudsmän. Dessa har tilluppgift att stärka den lokala elevdemokratin samt värna elevernas rätt tillinflytande i de beslut som rör deras situation. Elevombudsmännen har ocksåtill uppgift att utbilda de lokala elevråden i hur de på bästa sätt deltar i dendemokratiska processen.Elevdemokrati är viktigt inte enbart i . Initiativet i är ettföredöme för landet. Det finns många andra goda exempel runt om i landet påhur elevdemokratin kan utvecklas och förbättras. Nationellt harElevorganisationen elevombudsmän som arbetar för att utveckla och förstärkaelevdemokratin. Dessa gör en värdefull samhällsinsats.Vi skulle önska att fler kommuner inrättade elevombudsmän för att stärkademokratin. Elevråd samt elevombudsmän borde också vara den självklararemissinstansen i de politiska beslut som rör skolan i den aktuella kommunen.Att elevinflytandet fungerar är en samhällsangelägenhet. Vi anser attriksdagen bör tillkännage för regeringen vikten av att stärka elevernasinflytande över sin arbetsmiljö.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Ub241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub241av , ()HemkunskapFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undervisningstimmar i ämnet hem- och konsumentkunskapi bör utökas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hem- och konsumentkunskap bör införas som ett nytt ämnepå gymnasieskolan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det behöver inrättas en särskild kurs i hem- ochkonsumentkunskap i lärarutbildningen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en kortare utbildning i att sköta ett hem.MotiveringFelnäring och överkonsumtion breder ut sig, antaletöverviktiga barn och ungdomar ökar.Det har visserligen satts in en kampanj för att få människorna att röra sigmer. Men det måste till en kombination av att både röra på sig och att äta rätt.Detta allvarliga hot mot vår framtida hälsa måste tas på allvar och allamåste på olika sätt göra något för att förebygga och förhindra ohälsa.Det har kommit en ny kursplan för hemkunskapen i från ochmed höstterminen. Det är glädjande att denna så tydligt framhåller hantverks-kunnandet och den sociala gemenskapen kring måltiden. Detta är en viktigbaskunskap för vardagen i alla livets situationer, och som tyvärr i många hemblivit bortprioriterat på grund av den stressade livsstil som råder i dagenssamhälle. Att laga mat eller göra andra sysslor i vardagen tillsammans ifamiljen, att ta sig har en grundläggande uppgift för hela livet, påsamma sätt som att kunna samlas runt matbordet och då utvecklasamtalet. Det påpekas i kursplanen att konsumentekonomi ska "göras" och att detdessutom ska hänga ihop med social gemenskap, mat och måltider ochboende. För att praktiskt kunna genomföra detta inom skolan krävsschemaläggning med sammanhängande lektioner, lokaler och ekonomiskaresurser för att kunna bedriva praktiskt arbete.För att säkerställa att konsumentfrågor tas upp i rimlig uppfattningbehöver antalet garanterade undervisningstimmar i ämnet hem- ochkonsumentkunskap i utökas.Konsumentpolitiska kommittén föreslår i sitt betänkande, som kom ivåras, att hem- och konsumentkunskap bör införas som ett nytt ämne pågymnasieskolan.Det är viktigt att utbildningen i hem- och konsumentskap varvas medbåde praktiska och teoretiska kunskaper. För att kunna bedriva dennaundervisning räcker det inte med endast bra planer. Det måste finnas läraremed hög kompetens i sakfrågorna.Det finns utbildning i , och med ett intag på ca 70elever för lärare till med ämneskombination som ger behörighetatt undervisa i ytterligare ett ämne. Men det behövs lärare till gymnasieskolanoch det behövs inrättas en särskild kurs i lärarutbildningen.Det borde finnas en större möjlighet att underlätta kombinationer ochäven göra det möjligt att andra grupper skulle kunna komplettera medpedagogik, allt för att få fler lärare. Det är nämligen en hög pensionsavgångbland de lärare som finns med behörighet inom hemkunskap.Det finns ingen vidareutbildning i att sköta ett hem , utöveryrkesutbildningar, och behovet är större än någonsin.Stockholm den 26 september 2000Gunnel (c)()
mot · GO02Ub242 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub242av Agestav, ()KörkortFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om inrättande av teoriutbildning för körkort pågymnasiet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att sänka körkortsmomsen.13.1 Yrkande 2 hänvisat till SkUMotiveringDet minskade körkortstagandet bland ungdomar i Sverigehandlar inte enbart om bekvämlighet, miljöengagemang ellernya resemönster. Det finns en risk att en ny ekonomiskklassfråga är på intågande i ungdomsvärlden, där vissa harråd att skaffa sig körkort medan vissa inte har det. Enjämförelse visar att av 18-åringar i hade tagit körkort, medan siffrorna förFinland var och 75 procent.Flera ungdomar har inte råd att satsa på ett körkort.Körkortstagandet hänger samman med ungdomars möjlighet till frigörelseoch vuxenliv. Det finns alltför många 18-åringar som inte har någon att vändasig till för att få hjälp att köra upp som privatist. Många ger helt enkelt upp,och det tär på ungdomarnas framtidstro.Sveriges Trafikskolors Riksförbund redovisar att av kostnadenför en körlektion går till stat och kommun i form av skatter, avgifter ochmoms. Det är viktigt att unga förares debut i trafiken sker under trygga ochsäkra former.Ett sätt att underlätta körkortstagande är att ha teoriundervisningen igymnasieskolan. Ett annat sätt är att minska skatter och avgifter förtrafikskolorna så att priserna kan sänkas. Vi föreslår en kombinerad åtgärd attdels inrätta en frivillig teoriundervisning i gymnasieskolan, dels sänkakörkortsmomsen.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()