ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N259 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N259av , ()Förbättrade villkor för turistnäringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade villkor för turismen i Sverige.Motiv för mitt förslagTurismen är en näring med betydande tillväxtmöjligheter.Dess andel av BNP är ,räknat med den nya standarden som godkänts av FN iår, och antalet sysselsatta kan beräknas till drygt140 000. En fördubbling av all turism skulle motsvara cirka100 000 nya arbetstillfällen, och möjligheterna för branschenatt växa är betydande. Vi har turismens råvaror i riklig mängdnämligen natur, kultur, evenemang och allehanda aktiviteter.Det som fattas är bättre villkor för turismen som näring.Nedan följer en uppräkning på åtgärder som skullle gynna turistindustrin.Till att börja med kan konstateras att turistindustrin är personalintensiv. Detinnebär att branschen blir mycket känslig för förändrade lönekostnader. Högakostnader för personal medför färre anställda och kan kostnaderna sänkasinnebär det nyanställningar. Beskattningen av arbete i är mycket hög iförhållande till andra länder inom EU. För att klara konkurrensen måsteskatten på arbete sänkas. Därvidlag skiljer sig turistnäringen på intet sättfrånannat företagande. Sänkta skatter på arbete innebär nya arbetstillfällen.Förutom sänkt skatt på arbete måste också reglerna på arbetsmarknadenanpassas till turismens karaktär. Momsen för transport- och hotelltjänstermåste sänkas till åtminstone europeisk nivå. För serveringstjänster tillämparmånga länder inom EU lägre momssatser än standardnivån . Somjämförelse kan nämnas att inte har någon moms på transport- ochhotelltjänster. I budgetpropositionen föreslås sänkt moms på personbefordran,men av någon outgrundlig anledning undantas skidliftsverksamhet, somalltjämnt belastas moms. Detta trots att liftverksamhettidigare likställts med personbefordran, och att EU:s genomsnittsnivå förmoms på liftverksamhet är . Den nivån borde gälla också iSverige.Det kommunala engagemanget på turismens område kan innebärasvårigheter för turistföretagen eftersom konkurrensen inte sker på lika villkoroch det hämmar utvecklingen av befintliga och nya företag, och försmåföretagaren kan det vara svårt att hävda sina intressen gentemotkommuner ifall tvist skulle uppstå. Kommunerna skall inte engagera sig iaktiviteter som bättre kan drivas av privata företagare. Turismen är enservicenäring. Regler och förordningar måste anpassas på ett sådant sätt attdet möjliggör, inte stjälper, turistisk verksamhet. Antalet inblandademyndigheter är stort, vilket förstås riskerar att orsaka onödigt byråkratisktkrångel när olika tillstånd skall sökas.Avslutningsvis kan konstateras att turistnäringen har en klarregionalpolitisk profil. Den är spridd över hela landet och möjligheterna attskapa en turistprodukt finns varhelst det finns en turistentreprenör.Vinterturismen i norr och sommarturismen i söder kompletterar varandra. Justden här möjligheten att hela landet kan exploatera sina turistiska tillgångargör den ytterligare värd att satsa på.Stockholm den 27 september 2000Ola ()
mot · GO02N260 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N260av Virgin, ()Långsiktigt mål för vindkraftenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett långsiktigt mål för vindkraftsutbyggnaden.MotiveringVindkraften är en förnybar, inhemsk och ren energikälla sominte ger några utsläpp av luftföroreningar när den används förelproduktion. är det län som ligger främst när detgäller vindkraftsutbyggnaden tillsammans med Öland ochkusterna i södra konstaterar i budgetpropositionen att vindkraft är "ett etableratmen ännu inte moget utvecklingsområde". Det fortsatta forsknings- ochutvecklingsstödet skall gå till bl.a. nätfrågor och miljö- och hälsoaspekterkring vindkraft.Vi anser att det nu är dags att lägga fast ett långsiktigt mål för vindkraftensroll i det svenska energisystemet. Ett rimligt långsiktigt planerings- ochproduktionsmål för vindkraftens utbyggnad är /år.Vindkraften bör få en ökad roll i den omställning av energipolitiken som vinu är mitt uppe i. Till de fördelar vi nämnde inledningsvis kommer attframtagningen av utrustning till vindkraftverken skapar arbetstillfällen iSverige. Det finns goda förutsättningar att utveckla vindkraftsindustrin i vårtland, både för den inhemska marknaden och för export.Det är därför angeläget att regeringen skyndsamt lägger fast ett långsiktigtmål för vindkraftsutbyggnaden i den 27 september 2000Lilian Virgin (s)()
mot · GO02N270 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N270av Wälivaara, ()ArbetsgivaravgifternaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en sänkning av arbetsgivaravgiften skyndsamt bör utredas.MotiveringSverige är medlem i den europeiska unionen, EU. En avgrundbultarna i EU:s politik är att medlemsländerna konkurrerar på likavillkor, men fortfarande finns stora skillnader i villkoren.Skatte- och avgiftsharmoniseringen går trögt, inte minst i . Sverigeär dessutom ett av de EU-länder som har högst skatte- och avgiftstryck.Särskilt märkbart och besvärande blir detta i regioner som gränsar tillandra länder och där två olika länders företagare konkurrerar om sammamarknad.En företagare i svenska delen av betalar iarbetsgivaravgift medan motsvarande företag på den finländska sidan barabetalar . Detta medför betydande konkurrensnackdelar för detsvenska företaget.Fram /2000 hade de svenska tillverkningsföretagen istödområde 1 och 2 en 8-procentig rabatt på den sociala andelen avarbetsgivaravgiften. Regeringen avvecklade emellertid rabatten från och medden , varefter situationen drastiskt försämrades för de berördaföretagen. Företagens existens i en redan hårt drabbad bygd är nu hotad ochmånga företagare övervägar att flytta sin verksamhet till den finska sidan.En sänkning av arbetsgivaravgiften är därför nödvändig för att svenskaföretag ska kunna fortleva på lika villkor som de finska, varför en utredningbör tillsättas i syfte att utreda möjligheterna att skyndsamt sänkaarbetsgivaravgifterna.Stockholm den 25 september 2000Erling Wälivaara (kd)()
mot · GO02N271 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N271av Wälivaara, ()VattenkraftsvinsterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att frågan omåterföring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraftenproduceras utreds.MotiveringEn paradoxal situation råder för Norrlandslänen i . Där finnsvattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser somstarkt bidrar till välfärd, men där även en i förhållande till övrigalandet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer ochstor avfolkning hör till bilden. De unga välutbildade som finns väljer oftaatt flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttareller avvecklar på grund av dålig lönsamhet.Stora delar av vinsterna från det rika överförs till övriga delar avlandet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurseri form av bidrag till Norrlandslänen från övriga . Detta sker genomskatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. Desenaste åren har överföringen av ekonomiska resurser norrut ifrågasatts ochminskat kraftigt och är "återbetalningarna" inte av samma storlek som devar för bara . För oss som bor i den norra delen av landet är inteheller modellen med bidrag särskilt lyckad, då det tär på självrespekt ochstolthet att behöva slåss om bidrag som stora resurser går åt andrahållet.En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva.Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras iNorrland i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för attutveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Redan 1öre/kWh skulle för kommun innebära ett årligt tillskott på 85miljoner kroner.En återföring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en störremöjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att Norrlandmed egna medel och krafter kan bygga sin framtid.Kristdemokraterna i har tidigt stött tanken på att en del avvinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras iNorrbotten. Samma möjlighet måste gälla för samtliga Norrlandslän därvattenkraft produceras.Vår mening är därför att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättasmed uppgift att hitta en modell för återföring av en del avvattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.Stockholm den 25 september 2000Erling Wälivaara (kd)()
mot · GO02N272 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N272av , ()Transportstöd till norska hamnarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att transportbidraget även skall omfatta transporter mothamnar i Norge.MotiveringI utredningen transportstöd (SOU 1997:94) föreslogsbl.a. att "hamntransportbidraget bör utvidgas till att omfatta transportermot hamnar i . Lämpligen gäller det hamnar från Trondheimoch norrut. Stödet utgår i detta fall enbart för den svenska delen avtransportsträckan." Syftet var att stimulera till rationellatransportlösningar.Förslaget fanns även med i regeringens proposition om förändringar itransportstödet som antogs av 1998.I den nya förordningen om regionalt transportstöd, som gäller från 1januari 2000, finns emellertid inte möjligheten till transportstöd för exportvianorska hamnar med.Det är mycket angeläget att den beslutade förändringen genomförs inomramen för transportstödet. För företagen i inre är det en stor nackdelatt exportera sina produkter över hamnar i när det finns kortareoch snabbare vägar. Det finns långt framskridna planer för att etableraregelbunden färjeförbindelse från Tröndelag i till . För att denskall kunna komma till stånd behövs frakter även från . Det skulleinnebära ett genombrott i möjligheten att etablera regelbundna öst-västligaförbindelser.Stockholm den 2 oktober 2000Camilla ()()
mot · GO02N273 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N273av Beijer, ()Den svenska spånskive- och träfiberindustrinFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheterna att expandera den träbaserade skivindustrin.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svensk skivindustri måste tillförsäkras sin träråvara till ettsådant pris att konkurrensneutralitet uppnås med samma industri i denordiska länderna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka efterfrågan på avverkningsavfall (Grot) i våra skogar.MotiveringKonsumtionen av träbaserade skivmaterial ökar kraftigt i Europa.Ökningen märks tydligt också i . ökade användningenav spånskivor i med och träfiberskivor inklusiveMedium Density Fibreboard (MDF) med . Detta motsvarartillsammans en ökning med 4,5 procent.Den ökande användningen av skivmaterial fortsätter under innevarande år iungefär samma takt. måste man konstatera att en allt större del avkonsumtionen är importerade skivor. Importen av de aktuella skivslagenökade och utgjorde dryga 40procent av konsumtionen.För att den svenska industrin skall kunna täcka en större del av deninhemska konsumtionen av träskivor och tillgodose möbel- ochsnickeriindustrin med lämpliga skivprodukter för deras produktion krävs deten ökad produktionsvolym. Det är aktuellt att bygga en eller två nyaspånskivefabriker och att bygga ut MDF-produktionen, alternativt ytterligareen ny MDF-fabrik.Besluten av sådana nyinvesteringar stoppas emellertid upp på grund av attskivindustrin inte kan tillförsäkras konkurrensneutral träråvara. Skivindustrinsanvändning av miljövänlig råvara borde rimligtvis premieras. I stället hamnarindustrin i en ohållbar situation visavi värmeverken, vars betalningsförmågaökar i takt med miljömotiverade oljeprishöjningar. Det är angeläget attregeringen möjligt finner lösningar av den situation som uppstått ochsom medfört att den svenska industrins träråvarukostnader är väsentligt högreän för motsvarande industri i våra nordiska grannländer. Detta ska gesregeringen till känna.Det är i sammanhanget mycket angeläget att öka uttaget av grenar ochtoppar efter slutavverkningar och gallringar i skogen. är dennaverksamhet inte lönsam för varken skogsägaren, flisföretaget ellervärmeverket. Grundproblemet är sannolikt att värmeverken föredraranvändning av den s k industrispånen - sågspån och kutterspån. Det är därförav intresse, både för skivindustrin och den enskilde skogsägaren ochflisningsföretagen, att värmeverkens intresse för Grot ökar. Naturligtvis måsteaskan återföras till naturen för att sluta kretsloppet. Detta ska ges regeringentill känna.Dessa båda frågor - den träfiberbaserade skivindustrins legitima intresseav konkurrensneutralitet vad gäller råvarukostnaderna och ett bättretillvaratagande av avverkningsresterna - löses med fördel med samma åtgärd.Stockholm den 2 oktober 2000Lennart Beijer (v)()()()
mot · GO02N275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N275av , ()Vidareförädling av skogsprodukterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vidareförädling av skogsråvaran.Motion om vidareförädling av skogsprodukterVi ser ett ökat intresse för att använda mera träprodukter och träinredningbland designers och arkitekter. Men det behövs ökade insatser för justmarknadsföring av materialet trä för att det ska kunna bli ett miljömässigtoch kretsloppsanpassat förstahandsval. Trä passar in i satsningen påmiljövänliga produkter och borde med det rätta stödet gå en ljus framtidtill mötes.Ett mål borde vara att marknadsföra träet i och övriga somen del i kretsloppssamhället, utveckla nya system och metoder förvidareförädling av träråvaran. Arkitekter har en viktig uppgift att fylla. Detärde som ritar och formulerar framtida byggande och inredningar. De kan förain önskemål om mera miljövänligt, kretsloppsanpassat och så vidare och dåligger trämaterialet bra till. Olika former av forskningsprojekt bör stöttas föratt ta fram nya användningsområden för träet och koppla ihop våra designersoch arkitekter med träbranschen. Det behövs ett program för att öka form-och designfrågornas betydelse i svenskt näringsliv, inte minst inomträbranschen. har varit ledande inom formgivningen , mennu har flera andra länder kommit ikapp och även gått förbi.I dag producerar och exporterar vi råvaror till bland annat somhar flera betydande möbelindustrier. , norra och andraskogslän med stor råvarutillgång avverkar skogen och säljer tillpappersmasseindustrin eller säljer den utanför landet. Sen köper vi tillbakafärdiga produkter, i stället för att se till att arbetstillfällen skapas iglesbygderså att människor kan bo kvar i sin bygd. Vi har en mängd små och medelstorasågverk som med rätt stöd kan bidra till att skapa förutsättningar för enuppbyggnad av en vidareförädlande industri. Men det behövs också ett ökatsamarbete mellan just designers och formgivare för att sågverksindustrin skakunna ta fram de produkter som efterfrågas, kunna följa trender, men ävenförsöka påverka dessa i ett miljövänligare val som just träet är.Inom träbranschen behövs ett sammanhållet program som inriktar sig påatt koppla ihop träbranschen och svenska designers, formgivare och olikautbildningsanordnare inom designbranschen. Det behövs också regionalakunskapscentra där nätverk och samverkan kan främjas inom branschen.Skogsråvaran är vårt gröna guld och rätt använt kan vi se till att fleramänniskor får sin inkomst av vad skogen ger genom bland annat ökadvidareförädling, men då behövs ett samlat krafttag från näringen och staten.Stockholm den 28 september 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02N279 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N279av , ()Turismens utvecklingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stimulera marknadsföringsinsatser för turismen.MotiveringTurismen utgör enligt Turistdelegationen avbruttonationalprodukten (BNP) vilket innebär att turismen är större änbasnäringarna jordbruk, skogsbruk och fiske tillsammans. omsatteturismen i och sysselsatte 132 000 personerräknat i årsverken (grova beräkningar ger cirka 115-120miljarder kronor). Turismen står för av flygbranschensekonomi.Övernattningar (miljoner) på hotell, stugbyar, vandrarhem ochcampingplatserTabell 1: (1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 )Källa: Turistdelegationen.Den största andelen av besöken får , följt av VästraGötaland och . De utländska besöken kommer till största del frånNorge tätt följt av och med på en tredje plats (1999års siffror från Turistdelegationen).MarknadsföringDen svenska turismen släpar efter den internationella turismen. En avorsakerna är otillräckliga marknadsföringsinsatser. Sakkunniga menar atten fördubbling av antalet turister i utan dyrbara investeringarskulle kunna ge upp till 40 miljarder i exportintäkter. Nationellakonkreta mål behövs också för turistpolitiken för att förstärka intäkternatill kommuner och regioner.De senaste årens arbete, bland annat tillväxtavtalen har visat att Sverigesturiststrategi behöver utvecklas. etablerades framtidsgruppen för attstärka tillväxten i rese- och turistindustrin. Här finns representanter förturistnäringen, Turistdelegationen, ochNäringsdepartementet. Framtidsgruppens uppgift är att analysera de faktorersom kan främja tillväxt. Vidare ska gruppen ta fram en nationella strategi förden svenska turistnäringen. Ökade marknadsföringsinsatser behövs för attstimulera turismen.Eftersom turismen är sektorsövergripande kan projektstöd sökas inom fleraav de program som EU har för detta ändamål. Det gäller kultursektorn,energisektorn, kommunikations- och IT-sektorn, utbildningssektorn,miljösektorn och ungdomssektorn. Turismen är en viktig del av svenskregionalpolitik. Den är också viktig för jämställdhetsarbetet på landsbygden.Kvinnor har mycket tips och idéer för att utveckla landsbygden.Stockholm den 4 oktober 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02N282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N282av Ek, ()Förenklat företagandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utarbetande av nytt regelsystem för förenklat företagande.MotiveringFöretagsklimatet är en ständigt närvarande fråga i . I takt med attde internationella kontakterna ökar får människor som bor och lever ilandet fler influenser utifrån och inser att det kanske inte är alltid som vi iSverige har hittat de mest optimala lösningarna. I flera länder finnsregelsystem för förenklat företagande. Tanken är att det ska vara lättareoch enklare att starta och driva småföretag. Särskilt viktigt är detta förtjänsteföretag.I fråga om företagsstöd har länge i regionalt utvecklingsarbete diskuteratsatt företagare bara borde behöva kontakta en myndighet för att få information,upplysning och lämpliga blanketter. Principen om "en dörr in" är viktig omman tror att företagare behöver fokusera på företagande och inte på byråkrati.Principen om "en dörr in" är minst lika betydelsefull när det gäller attstarta företag.Den person som ska starta ett företag borde bara behöva kontakta enmyndighet, inte som en hel mängd. Det är viktigare för en blivandeföretagare att fokusera på företagsidén än på var man hittar rätt blanketter ochatt söka information om vilka tillstånd som behövs.Internationella exempel visar att det kan vara väldigt enkelt, utan att det inågon högre grad missbrukas. I kan en nyföretagare via datornregistrera ett företag . Då ingår automatisk registrering förskatter och ansökan om tillstånd. Det är en logisk utveckling att en sådanregistrering i , ett av världens starkaste IT-länder, ska kunna ske viainternet.Förenklat företagande och principen om en dörr in borde ligga till grundför en ny syn på småföretagande.Stockholm den 3 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02N284 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N284av , ()Pilot- och forskningsanläggning för framställning av etanol baserad på skogsråvara i ÖrnsköldsvikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om etablering av en pilotanläggning i för produktionav etanol baserad på skogsråvara samt utarbetande av en långsiktigstrategi för utveckling av bioalkoholer.MotiveringEn hållbar utveckling innebär att vi som lever klararvåra behov utan att äventyra förutsättningarna för framtidagenerationer. Minskad miljöbelastning, effektivareresursanvändning och ökad användning av förnyelsebararesurser står i samklang med hög tillväxt och är enförutsättning för den.Politiken för att ställa om till en ekologisk hållbarhet utgör i sig entillväxtpotential och är därför en del av politiken för att stärka det svenskanäringslivet och öka sysselsättningen.Den globala marknaden för miljöteknik, miljöanpassade och resurssnålaprodukter växer snabbt.Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ettföregångsland när det gäller att skapa en hållbar utveckling.Om och svensk industri går i spetsen för en utveckling motekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessaframtidsmarknader.Länsstyrelserna i , och ochÖrnsköldsvik, , , och kommuner samverkar kringprojektet .I det projektet finns en lång rad av FOU-åtgärder för att få till stånd meretanolproduktion baserad på skogsråvara.En av de viktigaste åtgärderna är att besluta om och uppföra enpilotanläggning för att utveckla de bästa teknikerna och processerna för attproducera etanol baserad på skogsråvara.Den ovan nämnda regionen utgör ett etanolcentrum där Örnsköldsvikär den plats i som i någon omfattning producerar etanolsom bränsle.Detta tillsammans med ett mångårigt FOU-arbete gör att ärden lämpligaste orten för etablering av en pilotanläggning som ett första steg.Denna satsning möjliggör också att den grundforskning som utförs ochkommer att utföras av bl.a och i i praktisk tillämpning kan testas.Genom att göra denna satsning , tillsammans med det faktum att Sverigeär ledande i världen på tunga fordon, kan bli världsledande när detgäller- teknik för produktion av bioalkoholer baserad på cellulosa från barrved- teknikutveckling och användning av bioalkoholer för tunga och lättafordon- andelen bioalkoholer som ersättning för fossila drivmedel.När det gäller uppbyggnad av infrastruktur och introduktionav drivmedelsalkoholer kan bli ett föredöme förandra länder.En satsning på bioalkoholer är också en viktig industriellutvecklingsfaktor. Det gäller såväl byggande av fabriker,produktionsanläggningar som fordon.Regeringen bör därför utarbeta en övergripande långsiktig strategi vadgäller utveckling av bioalkoholer. I denna strategi bör också skapas reda iframtida beskattning, samt miljöklassning av bioalkoholer, inte minst vadgäller försöksverksamhet.Stockholm den 28 september 2000Agneta ()()()()()
mot · GO02N285 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N285av , ()Medfinansiering av EU:s strukturfonderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om översyn av de svenska reglerna vid medfinansiering av EU-projekt från strukturfonderna.MotiveringMånga kommuner balanserar sina utvecklingsplaner viaEUs strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för attgodkännas medfinansieras med så kallad svenskfinansiering. I har vi en regel som gör det omöjligtatt använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalasut utan undantag i efterskott mot specificerad redovisning.Sveriges kommuner är ofta medfinansiär vid beviljande avstrukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling avsmåföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annatslag.För en kommun kan denna medfinansiering innebära en storlikviditetsförsämring. En stor tillväxt kanske inte påverkas av detta men fören liten kommun är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessakommuner som projekten behövs som allra mest. Det kan betyda att godaprojekt inte kan förverkligas. Därför bör en översyn göras av de svenskareglerna i syfte att beviljade projektmedel tillförs kommunerna tidigare iprocessen.Stockholm den 28 september 2000Kerstin ()()()()()