ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf251 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf251av , ()ÄnkepensionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening i enlighet med vadi motionen anförs att återställa änkepensionen.Motiv för vårt förslagFör beslutade riksdagspartierna i full enighet att de somblivit änkor skulle få behålla sin änkepension enligt de gamlareglerna. Så plötsligt gjorde regeringen helt om och änkepensionen förvissa grupper konfiskerades. Pengarna som regeringen lade beslag på varde som änkornas makar hade betalat in i avgifter till staten.Ingångna avtal skall hållas, men regeringen bröt sitt tidigare avgivna löftedär det framgår att änkorna skulle få behålla sin änkepension tills de fyllt 65år. Detta är mycket allvarligt då beslutet strider både mot grundlagoch mot den europeiska konventionen angående skydd för mänskligarättigheter.Den grupp som drabbas hårdast är de lågavlönade änkorna och extra hårtdrabbas de som varit hemma med barnen. Eftersom vi talat om änkor så är detnaturligtvis kvinnor. Hälften av alla änkor har enligt Riksförsäkringsverketsutvärdering förlorat hela folkpensionsdelen, en summa på ca permånad. Denna försämring genomfördes på så att den som blivit änkainte kunde förändra sin ekonomiska situation.Det anstår inte en rättsstat att behandla änkorna på detta sätt och därförhävdar vi att nivån på änkepensionerna måste återställas och att änkornadärmed skall ges sina pensioner åter.Stockholm den 4 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Sf252 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf252av von , ()prövning av sjukpenningrättenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 3 kap.8 § AFL så att den fördjupade bedömningen görs senast från den 60:edagen efter sjukanmälan i enlighet med vad som i motionen anförs.Motiv för mitt förslagSjukskrivningarna ökar i landet, och därför är det nödvändigt attförsäkringskassans detaljreglering av arbetet med enskildasjukpenningärenden tas bort.De senaste åren har en dramatisk ökning av sjukfrånvaron skett.Försäkringskassans löpande arbete med enskilda sjukpenningärenden synesvara föremål för en allt för omfattande detaljreglering som med dagensarbetsbelastning ändå inte följs. Regelsystemet måste fortlöpande anpassas tillnya förutsättningar och en reglering av former hindrar ofta nödvändiganpassning.Nuvarande reglerFör att få sjukpenning skall den försäkrade lämna ensärskild försäkran som innehåller en utförlig beskrivning avarbetsuppgifterna och egen bedömning av arbetsförmågan. Dessutomskall den försäkrade lämna ett särskilt läkarutlåtande som innehålleruppgift om pågående och planerad behandling eller rehabiliteringsåtgärd,behovet av övrig rehabilitering, beräknad återstående tid med nedsattfunktionsförmåga på grund av sjukdom samt läkarens bedömning av ivilken grad den medicinska funktionen påverkar arbetsförmågan. (AFL 3kap 8a §)När ovan angivna handlingar inkommit gör försäkringskassanshandläggare en fördjupad bedömning efter att ha hört en försäkringsläkareangående vad som medicinskt har framkommit i ärendet. Bedömningen avseri vilken mån arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom samtom rehabilitering eller ytterligare utredningsåtgärder behövs. (AFL 3 kap 7 §)I praktiken har lagändringen inte fått den effekt som var tänkt vidinförandet . Den fördjupade bedömningen sker i allmänhet40-50 dagar efter sjukperiodens första dag. Skälet till detta är dels attmerparten sjukanmälningar från arbetsgivaren inte kommer tillförsäkringskassan inom lagstadgad tid enligt sjuklönelagen, dels det ökadeinflödet av sjukanmälningar. Statistik visar också att av allasjukfall avslutas inom 60 dagar.Stockholm den 3 oktober 2000Gustaf ()
mot · GO02Sf254 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf254av , ()Skydd för personer utanför de sociala skyddsnätenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av nya lagbestämmelser till skydd för personer somhamnar vid sidan av de sociala skyddsnäten.MotiveringFöljande konkreta situation drabbar väl endast en mindre grupp, men förden som drabbas känns det som om samhället inte längre bryr sig: kraschar. De friställda lever på A-kassa. Näringet ledigt jobb erbjuds, försöker somliga ta saken i egna händer ochstartar en liten egen rörelse. är förtjänsten ofta endast enbråkdel av den tidigare lönen, men förhoppning finns att allt ska blibättre, när man blir varm i kläderna. Sjukpenningen harsjunkit avsevärt beroende på de lägre inkomsterna, men vad gör väl det,man jobbar även när man har lätt feber. Så händer det, som ingen trottskulle hända. Man drabbas av utbrändhet, kroniskt trötthetssyndrom ellernågot, som gör att man ej kan fortsätta att arbeta som förut. Det visar sigatt inte beräknar sjukpenningen efter den tidigare fastamånadslönen, utan efter överskottet i den nya rörelsen. Det känns bittertför den som en gång hade fast lön och ordnade förhållanden.Man kan tycka att den som hamnat i denna olyckliga situation efter vissövergångstid ska få tillbaka sin gamla sjukpenning, den man hade innan manblev arbetslös. Sjukpenningen bör räknas upp med hänsyn till inflationen.Även pensionen bör beräknas med utgångspunkt från den ursprungliga lönenuppräknad med hänsyn till inflationen. Den som startar en egen rörelse ochblir sjuk bör inte hamna i en sämre situation än den som suttit med korslagdahänder och ingenting gjort för att börja få normala arbetsinkomster på nytt.Stockholm den 4 oktober 2000Helena ()
mot · GO02Sf255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf255av Husmark , ()Differentierade sjukförsäkringsavgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att låtautreda möjligheten för småföretag att särskilt uppmärksammas ochkompenseras vad gäller sjukförsäkringsavgiften i enlighet med vad somanförs i motionen.MotiveringI ett brev till RFV () påtalar och visarFöretagarförbundet på det faktum att småföretagen drabbas av alltförhöga sjukförsäkringsavgifter i förhållande till det verkliga antalet sjukaoch att man därigenom trots sin litenhet betalar till den högasjukfrånvaron i de större företagen eller inom den offentliga sektorn.I sitt svar till , undertecknat avAnna , generaldirektör, står följande:"Det är av allt att döma korrekt att anställda i småföretag i genomsnitt haren lägre sjukfrånvaro än anställda i större företag och att småföretagen så tillvida betalar för hög avgift. "I brevet förs sedan en diskussion för och emot differentierade kontragenerella avgifter för att slutligt komma fram till åsikten om ett bibehållandeav dagens system.Det faktum som också RFV erkänner om en orättfärdig behandlinggentemot småföretagen och deras låga sjukfrånvaro kvarstår dock. Helt klartär att den låga sjukfrånvaron i just småföretag är ett resultat av ett långtstörreengagemang i de anställdas hälsa än vad som är fallet på större arbetsplatsersom t.ex. inom den offentliga sektorn. är det de mest sjuka i samhälletsom arbetar med att vårda andra ofta på stora arbetsplatser där anställdaupplever att man nästan inte syns eller har något inflytande. Var finnsincitamentet och ansvaret att förbättra arbetsmiljön i ett sådant system närändå småföretagen sponsrar?Studerar vi avgifterna närmare går det tydligt att utläsa hur småföretagenskostnader för sjukfrånvaron är 2-3 gånger högre i procent räknat avlönesumman än vad den är för de större företagen.Kostnaden må sägas vara ett led i solidarisk fördelningspolitik menexemplet ovan visar att det är avgifter som för småföretagen är ytterstkännbara. behöver sina småföretag och ännu många fler. Att tvingadem betala de stora företagens och den offentliga sektorns bristandearbetsmiljö kan inte vara förenligt med ett småföretagarvänligt klimat.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02Sf256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf256av , ()ArbetsskadeförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av nuvarande regler i arbetsskadeförsäkringen.MotiveringBevisregeln i arbetskadeförsäkringen har förändrats.Tidigare sa regeln att det skulle vara sannolikt att jobbet var skadligt.Efter ändringen heter det att det ska vara i högsta grad sannolikt att jobbetär skadligt. Detta innebär att en större bevisbörda ligger på den enskildeoch i realiteten innebär det att väldigt få människor får sin skada klassadsom arbetsskada.Idag godkänns nästan enbart olycksfall i arbetet, belastnings- ochförslitningsskador med mera har svårt att bli godkända med nuvarande regler.Därför bör en översyn av nuvarande regler ske i syfte att ändra bevisföringen.Detta är inte minst viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv med tanke på demånga belastnings- och förslitningsskador som finns inom vården.Stockholm den 28 september 2000Kerstin ()()()()()
mot · GO02Sf260 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf260av Agestav, ()Ekonomisk trygghet för unga föräldrarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringen.MotiveringFödelsetalen i har sjunkit dramatiskt de senaste åren.Genomsnittsåldern på förstföderskor har ökat från 1970 till 28 år1999. De låga födelsetalen är ett stort samhällsproblem.Dagens socialförsäkringssystem premierar arbetslinjen. Det är bra, men ivissa fall får det besvärliga konsekvenser för unga personer. Dagensföräldraförsäkring är konstruerad så att man helst ska skaffa sig en utbildningoch därefter arbeta före första barnet.Det finns unga som skulle vilja bli föräldrar innan de kommer ut påarbetsmarknaden. Den stora begränsningen är den ekonomiska ersättningen.Garantibeloppet på gör det svårt att leva och ta hand om ett litet barn.Det har aviserats en liten höjning av detta belopp och det är välkommet.Sverige behöver fler människor som är villiga att axla föräldraansvaret. Attvara förälder och uppfostra sina barn är den finaste samhällsinsats man kangöra.Föräldraförsäkringen bör vara så generös att den inte begränsarmöjligheterna att bli förälder. Det är vår uppfattning att garantibeloppet påsikt skall nå samma lägsta nivå som a-kassan, dvs. om dagen.Stockholm den 4 oktober 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Sf262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf262av Nenes, ()Justeringar i arbetsskadeförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsskadeförsäkringen.MotiveringDe av regeringen tillsatta utredningarna kringsjukförsäkringsutvecklingen och arbetslivsinriktad rehabilitering har lagtsina första rapporter. Dessa pekar i stor utsträckning på den problematiksom följt i utvecklingen av 90-talets arbetsmarknad. Hög arbetslöshet harkompletterats med hög arbetsbelastning på dem som funnits på denordinarie arbetsmarknaden. De effekter inom den ekonomiskautvecklingen som följts av personalnedskärningar inom bland annatoffentlig sektor återspeglas nu i arbetsskadestatistik ochlångtidssjukskrivningar bland i huvudsak kvinnor. Den negativautvecklingen tenderar att fortsätta och ta en allt större andel av detekonomiska utrymme som skapats genom den i övrigt gynnsammautvecklingen i samhället.Genom avsaknad av en kraftfull arbetsskadeförsäkring, LAF, saknas i dagviktiga incitament för att motverka den negativa utvecklingen inomarbetsmiljö och arbetsskador. Viktiga signaler för en effektiv forskning inomarbetsmiljöområdet står också tillbaka genom avsaknad av adekvatinformation. Försäkringens preventiva verkan synes gått förlorad genom 1993års förändring.De justeringar som gjordes i LAF vad gäller framföralltden så kallade bevisregeln motverkar könsneutraliteten i försäkringen.Kvinnors arbetsmarknad tenderar att i större utsträckning drabbas avarbetssjukdomar vilket innebär att nuvarande LAF ej ger ett tillfredsställandeskydd beroende på bevisreglernas hårda bedömningskrav. Denhandläggningsrutin, med allt för långa handläggningstider, som i dagtillämpas inom LAF innebär också att den som drabbats av ohälsa i arbetslivetej vidtar erforderliga åtgärder. Genom den försäkringsmässiga konstruktionenges den drabbade ej heller det långsiktiga ekonomiska skydd somlönebortfallsprincipen borde ge. I SOU 1998:37 konstaterar utredaren att LAFej ger ett tillfredsställande skydd för den drabbade. Han konstaterar vidare attsvenska staten med näppe uppfyller internationella krav inom området.De senaste årens utveckling inom arbetsmiljö- och arbetsskadeområdetvisar på ett behov av översyn av befintlig lagstiftning. Regeringen bör därförse över LAF i syfte att få en humanare syn på förslitningsskador ocharbetsrelaterade sjukdomar samt att härigenom få en försäkring som tarhänsyn till könsneutralitet.Stockholm den 2 oktober 2000Christina Nenes (s)()
mot · GO02Sf263 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf263av Nenes, ()Sjukpenningrundande inkomstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av översyn rörande beräkningsgrunderna förSGI.MotiveringSjukpenninggrundande inkomst bygger på den inkomst som en försäkradkan antas komma att få vid normalt förvärvsarbete. Beräkningen sker somregel utifrån inkomsten vid insjuknandetillfället. Detta fungerar ocksånormalt bra, vid korttidssjukskrivning.Problem uppstår dock när långa sjukskrivningar eller annan ledighet somersätts enligt SGI sträcker sig över då lokala lönerevisionsförhandlingargenomförs.Centrala förhandlingar med visst utfall kompletterat med lokalaförhandlingar blir allt vanligare. I vissa fall kan dessa förhandlingar, pågrundav arbetsplatsernas specifika indelning, sträcka sig över . Dettafår till följd att retroaktivitet kan komma ifråga vad gällerlöneutfallet för de anställda. Denna retroaktivitet gäller såväl centralt somlokalt löneutfall.För den som varit sjukskriven eller ledig av annan orsak än där SGI ärtillämpningsbar kan någon retroaktivitet ej komma ifråga. Detta kan innebäraatt personen i fråga går miste om den uppräkning av lön som skulle gällt vidnormalfallet.Trots att centralt avtal är tillämpligt från visst datum är det inte ovanligtattlokal överenskommelse träffas 6 månader efter med påföljanderetroaktivitetsberäkning.Konsekvenserna för de drabbade kan i många fall bli långtgående.Stockholm den 27 september 2000Christina Nenes (s)()
mot · GO02Sf264 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf264av , ()Ekonomiska villkor för sjukbidragstagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förtidspensionssystemet.Automatisk minskning av ersättningsbeloppför gifta och sammanboendeSjukbidragstagare, förtidspensionärer och ålderspensionärer som är giftaeller sammanboende får en automatiskt minskning av ersättningsbeloppetmed510 kr , just p.g.a. av det faktum att de är gifta ellersammanboende.De som uppbär sjukbidrag eller förtidspension befinner sig ofta mitt i livet,med alla förpliktelser som det innebär. Sjukdomen/skadan har de olyckligtdrabbats av. Det är svårt att vara sjuk och beroende, att de dessutom straffasekonomiskt p.g.a. att de är gifta eller sammanboende kan anses som djuptorättvist.Sjukbidragets eller förtidspensionens storlek på grundnivån bör varadensamma för alla oavsett civilstånd eller motsvarande. Denna fråga börhanteras i det beredningsarbete som just nu pågår angående reformeringen avdet framtida förtidspensionssystemet.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02Sf267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf267av , ()Beräkning av underhållsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att regeln om beräkning av underhållsstödutvärderas.MotiveringI det regelverk som gäller vad avser beräkning av underhållsstödfinns det en inbyggd eftersläpning. Det avser den inkomst man beräknarunderhållsstödet utifrån, som är den senast taxerade inkomsten. Meddenna grund innebär det att man får betala underhållsstöd i förhållande tillden inkomst man hade . Detta kan inte vara rimligt,förhållanden som lön, arbete, studier etc kan ha inträffat som gör attstödet blir helt inkonsekvent i förhållande till mer aktuellalevnadsförhållanden.Att båda föräldrarna är skyldiga att ta ekonomiskt ansvar för sina barn ären viktig markering och denna ska vara kvar. måste man även se tillde konsekvenser ovan angivna regel kan få för den enskilde föräldern. Dettagäller naturligtvis vare sig underhållsstödet bör bli större eller mindre iförhållande till en mer aktuell inkomst. I grunden handlar det om barnetsbästa och om att den förälder som inte har den dagliga vårdnaden ska harimliga möjligheter i förhållande till sitt barn. Om man sätter ett alltför högtunderhållsbelopp i förhållande till aktuell inkomst, exempelvis studiemedel,kan detta komma att innebära att den förälder som ska betala underhållsstödetinte har ekonomiska möjligheter att exempelvis träffa sitt barn så ofta hon/hanvill eller inte kunna resa på semester med barnet.Regeln om beräkning av underhållsstöd bör utvärderas för att få en merrättvisande form.Stockholm den 3 oktober 2000Christer ()()()
mot · GO02Sf268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf268av , ()Unga sjukpensionärerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om unga sjukpensionärer.MotiveringDet finns fortfarande revor i välfärdssystemen. Den som studerar ochskaffar sig studieskulder och sedan blir sjukpensionär får lägstasjukpension (ca ). Det finns en liten grupp i samhället som satsatpå en lång och dyrbar utbildning till väl betalda yrken påarbetsmarknaden. När deras utbildning är klar drabbas de av en kronisksjukdom eller skada så att det får leva på sjukpension resten av livet.Eftersom de aldrig varit ute på arbetsmarknaden blir det den lägstapensionen och de är resten av livet hänvisade till en låg levnadsstandard.Tveklöst upplever dessa människor sin situation hopplös och besvärlig.Därför är det mycket angeläget att på lämpligt sätt se över deras situation.Stockholm den 4 oktober 2000Alf ()
mot · GO02Sf272 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf272av , ()Sjuklöneperioden i sjukförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär hos regeringen en utvärdering av sjuklöneperioden isjukförsäkringen.MotiveringArbetsgivaren ansvarar för sjuklön till anställda av en sjukdomsperiod, s k arbetsgivarinträde. Den första dagenav sjukfrånvaron räknas som en karensdag. Om en ny sjukperiod påbörjasinom skall den anses som fortsättning på den tidigaresjukperioden i fråga om karensdag, ersättningens storlek ochsjuklöneperiodens längd.Det finns ett utbrett missnöje med arbetsgivarinträdet både blandlöntagarorganisationer och företag. har det s karbetsgivarinträdet förändrats ett flertal gånger från inga dagar, till 28 dagaroch sedan till 14 dagar.Argumenten för ett arbetsgivarinträde har varit att regeln omsjuklöneperiod ger arbetsgivaren en möjlighet att påverka kostnaderna försjukfrånvaron på arbetsplatsen och att tvinga fram rehabiliteringsinsatser frånarbetsgivarens sida. Genom att sjukskrivningskostnaderna skulle varakännbara för arbetsgivaren var tanken att denne skulle få ett ekonomisktincitament att satsa på arbetsmiljö och företagshälsovård.Men dessa påstådda effekter kan ifrågasättas, på samma grund kan detifrågasättas om den förändring av sjukförsäkringen som arbetsgivarinträdetinneburit har gett några effekter alls. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet hart ex eftersatts sedan sjuklöneperioden infördes . I stället för attvidareutveckla arbetsmiljön finns en uppenbar risk att arbetsgivarna undvikeratt anställa den som är sjuk ofta eller har ett handikapp av något slag. Detleder i så fall till stora kostnader för samhället och de enskilda individerna.Det vore intressant att ta reda på i vilken utsträckning arbetsgivarenssjuklöneansvar leder till en tvekan att anställa över huvud taget. Därför är detangeläget att se över på vilket sätt arbetsgivarinträdet har påverkat tillexempel anställningarna och det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Medanledning av det anförda är det av stor vikt att arbetsgivarinträdet isjukförsäkringens sjuklöneperioden utvärderas.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02Sf275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf275av , ()Stöd till anhörig vid teckenspråksutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anhörig vid teckenspråksutbildning.MotiveringPersoner som i aktiv yrkesålder drabbas av hörselskada ochhar behov att lära sig teckenspråk, t.ex. vid folkhögskola elleri annan utbildningsform, får ersättning i form avrehabiliteringsersättning från . Utbildningenär att betrakta som en rehabiliteringsåtgärd. Den andrapartnern i familjen måste ta semester eller tjänstledigt från sittarbete för att kunna delta i utbildningen. Det är specielltviktigt för den hörande partnern att denna kan teckenspråketför att makarna skall kunna kommunicera.Någon ersättning kan inte utgå till anhöriga under de somutbildningen genomförs. Utbildningen sker i olika etapper.Stockholm den 5 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02Sf277 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf277av , ()Arbete för funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs angående möjligheten till arbete för funktionshindrade.MotiveringArbetsmarknadspolitiken i skall hävda arbetslinjen -alla som kan och vill skall har rätt till arbete. Det skall ävenavse personer med arbetshandikapp/funktionshinder. Vi harflera lagar och ekonomiska instrument för att främja detta.Funktionshindrade har och på grundav den höga arbetslösheten haft svårare att komma ut påarbetsmarknaden genom de minskade arbetstillfällena somerbjudits i offentlig verksamhet. När vi nu befinner oss i enhögkonjunktur borde åtgärder vidtas så att funktionshindradekan komma ut i arbetslivet i större omfattning.Med den arbetskraftsbrist som vi kan förutse är det viktigt att människorsom drabbats av ohälsa på ett eller annat sätt får möjlighet att återkomma iarbete. Rehabiliteringsinsatser skall sättas in tidigt och börkunna köpa rehabiliteringstjänster på ett friare sätt än vad som gäller fördagen. skall det föreligga ett ramavtal med rehabiliteringsproducentensom man hänvisar till vid köp av rehabiliteringstjänster. Försäkringskassanbör kunna göra upphandling och träffa avtal i ett enskilt ärende, utan att detföreligger ett ramavtal, t.ex. hos en arbetsgivare där individen kan få praktiskyrkesutbildning eller arbetsträning.För individen och samhället är en lyckad rehabilitering av stort värde.Individen kan använda sin arbetsförmåga, och samhället minskar kostnadernaför sjukpenning och förtidspension.Reglerna för upphandling av rehabiliteringstjänster bör ses över så attförsäkringskassorna på ett smidigare och snabbare sätt kan påbörjarehabiliteringsåtgärden.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()