ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub325av , ()Idrott och hälsa i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ämnet idrott och hälsa i skolan måste stärkas.MotiveringVi kan då och då läsa om olika undersökningar som visar på att barn ochungdomar rör sig allt mindre. Barn och ungdomar med övervikt blir alltfler. En uppgift från visar på att under perioden 1971-1995har antalet överviktiga bland 18-åriga värnpliktiga ökat från 6,9 till 16,3procent.Dessutom rör sig de unga allt mindre på sin fritid. En storenkätundersökning bland gymnasieelever som gjordes förra åretvisar att var fjärde elev bara motionerar under idrottslektionerna. Visserligenär många barn engagerade inom olika idrottsföreningar, men allt för mångastår tyvärr utanför föreningslivet.I dag leker och rör sig barn på andra sätt . Datorernas intåg hargjort att många barn tillbringar sin fritid framför datorskärmen inomhus. Istället för att cykla eller gå blir barn skjutsade till olika aktiviteter medbil.För att bevara en god hälsa är det vedertaget att regelbunden motion frånunga år är nödvändig, och lika viktig för unga som för äldre. Det är lönsamtför samhället att satsa på friskvård och därför har ämnet idrott och hälsa betydelse för barn och ungdomars välmående inte bara under sinskolgång utan även framöver, då skolan kan hjälpa till att skapa goda vanoratt motionera.Riksidrottsförbundet har återigen kartlagt utvecklingen av idrotten iskolan. Några av deras slutsatser är att skolorna inte klarar alla momenten iläroplanen, bland annat gäller det simkunnigheten. Friluftsdagarna tenderaratt bli färre och färre och det är framförallt barn i storstadsområden somdrabbas. har andelen idrottslärare i minskat.Internationellt sett ges både ris och ros för hur mycket vimotionerar. är bland de länder inom EU som satsar minst påskolidrott. Däremot är vi jämte det EU-land där vuxna människor rörsig mest.Skolämnet idrott och hälsa har fått ytterligare resurser i antal timmar desenaste åren, men det tycks inte vara tillräckligt. Vi anser att idrotten ärviktigför barns utveckling och det är endast genom idrottsämnet i skolan som allaungdomar kan få del av denna kunskap. Vi anser därför att ämnet idrott ochhälsa i skolan måste stärkas.Stockholm den 3 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ub326 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub326av , ()HantverksutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förändringar inom utbildningsväsendet och nyaformer för samverkan mellan skola och näringsliv inomhantverksområdet.MotiveringHantverket är en del av vårt näringsliv. Yrkeskompetensen,arbetsmarknaden och företagandet samt tillväxten inom denna sektors 300yrken är hotad utan en fungerande utbildningsstruktur för grund- ochfärdigutbildning inom såväl ungdoms- som vuxenutbildningen.Grundutbildningen kan ske på gymnasieskolans hantverksprogram,medan färdigutbildningen ska ske inom respektive hantverksområde. eller hantverksdito har emellertid ekonomiska möjligheter attsjälva ta fullt arbetsgivaransvar och bekosta yrkesutbildning för en eller fleraelever.Yrkeskunskaper inom hantverksområdet är efterfrågade av hela samhället.Hantverkare blir man genom gedigen och kvalitativ yrkesspecialiseradutbildning. I utbildningssystemet i övriga , inte minst i våragrannländer får varje hantverkare ett erkänt yrkesbevis i form av gesällbrev,ett kvalitetsbevis som också underlättar rörligheten över gränserna. Egen- ochsmåföretagsverksamheten växer allt starkare i . Inom dennasektor återfinns hantverksföretagen. får vi uppleva hur vi i Sverigehåller på att tappa kompetensen och organisationen för att utbilda skickligtyrkesfolk inom de komplexa hantverksyrkena. Detta får återverkningar pånyföretagandet.För att rätt kunna bevara vårt kulturarv är vi också i högsta grad beroendeav det breda professionella hantverkskunnandet. Yrken som till exempelbåtbyggare, låssmed, kakelugnsmakare, förgyllare och konservator är idagbristyrken. För att inte detta värdefulla kunnande ska försvinna behövs en nyutbildningsstruktur som innehåller större flexibilitet och samarbete.Stockholm den 28 september 2000Marianne ()()
mot · GO02Ub327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub327av , ()Antagning till gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att när gymnasieskolan nu skall ta emot alla elever är detviktigt att kommunerna ökar sina insatser så att elevernas egna val ochintressen skall vara avgörande för intagningen.MotiveringBetygssystemet i grund- och gymnasieskolan är ett fungerandeurvalssystem för vidare studier. Systemet har dock sina brister. Lärarnasbetygssättning av elever kan aldrig bli helt objektiv eller helt samstämmigutan vissa variationer förekommer i de krav som ställs på elever av olikalärare, på olika skolor och i olika delar av landet.Det är också ett problem för elever med en väldigt specialinriktadbegåvning att det är snittet för samtliga ämnen som räknas när man söker tillspecialinriktade gymnasieprogram. För den elev som hävdar sig dåligt i deflesta ämnen utom sitt favoritämne kan det bli problem att få tillräckligt högtsnitt för att komma in på den önskade specialiserade utbildningen.Eftersom studier på gymnasienivå på ett eller annat sätt är specialiseradebör större hänsyn tas till elevernas intressen och egna val. Detta gäller isynnerhet de yrkesinriktade programmen.Stockholm den 4 oktober 2000Hillevi ()()
mot · GO02Ub330 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub330av , ()Utbildning i demokratiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning i demokrati.MotiveringUnder har valdeltagandet i de allmänna valen minskatmed . Av valanalyser framgår att det är första- ochandragångsväljarna som utgör en stor del av röstskolkarna. Detta ärmycket allvarligt ur demokratisynpunkt då införandet av den allmännarösträtten är den allra viktigaste reformen på 1900-talet.Det är angeläget att motverka denna utveckling och att öka ungdomarsansvar för demokratin. Ett sätt att göra detta är att bereda ämnet demokratistörre utrymme i skolan, även om folkrörelser och de politiska partierna haren viktig roll i den demokratiska fostran. Det handlar inte enbart om rösträttutan om demokrati i en vid mening och undervisning i demokrati måste därförpåbörjas redan i grundskolan.Undervisningen måste utgå från alla människors lika värde och ta avståndfrån alla former av rasism och nazism. Det är nödvändigt att bekämpa kraftersom motverkar ett demokratiskt styrt samhälle. Utformning och innehåll iundervisningen samt fortbildning av personal är i hög grad en fråga för denkommunala skolplanen. Med ökad undervisning i demokrati i allmänhet och irösträtt i synnerhet krävs det starkt engagemang från ochregeringens sida. Det är angeläget att snabbt finna former för hur utbildning idemokrati i en bred mening kan ske inom grund- och gymnasieskolan.Stockholm den 28 september 2000Susanne ()()()()
mot · GO02Ub333 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub333av , ()Brandskyddsutbildning i grundskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk brandskyddsutbildning i grundskolan.MotiveringRäddningstjänsterna bedriver i vissa län grundutbildning i brandskydd igrundskolans årskurser 2 och 5. För denna utbildning finns ett bra,utvecklat utbildningsmaterial som är framtaget av Statens räddningsverkoch , i samarbete.Det kan konstateras att inte samtliga elever i erhåller dennautbildning utan förekomsten av utbildningen varierar från län till län.I län är målsättningen att samtliga elever i andra och femte klassgenomgår brandutbildning förmedlad i skolan av utbildad personal frånräddningstjänsten. inträffade en av de värsta brandkatastroferna iSverige i modern tid, branden i där många ungdomar fick sätta livettill. En av anledningarna till att så många omkom kan med stor säkerhettillskrivas det faktum att det var för många i lokalen.För att undvika motsvarande händelse vore det angeläget medbrandskyddsutbildning i olika stadier. Det är också viktigt attden genomförs av räddningstjänsten som har erfarenhet från olika händelseroch som kan förmedla sina erfarenheter på ett för eleverna mottagligt sätt.Förslaget innebär således att regeringen bör överväga att införabrandskyddsutbildning som en obligatorisk del i kursplan.Stockholm den 5 oktober 2000Anders ()()
mot · GO02Ub336 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub336av , ()Våldet i samhälletFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdegrundsutbildning med anledning av det tilltagande barn-och ungdomsvåldet.MotiveringEtt problem i samhället som har stor betydelse i samband meddiskussionen om vårt framtida samhälle, är frågan om det tilltagandevåldet bland barn och ungdomar. Grundtanken med motionen är att man ien framtid ska ge antivålds- och värdegrundsutbildningar till alla som pånågot sätt vårdar barn. Företrädesvis föräldrar till små barn, personal påbarndaghem och lärare i . Utbildningen bör ges av särskiltutbildade antivåldskonsulter som har en bred och gedigen kunskap omvärdegrunder.Det är hög tid att vi börjar inse vikten av det ökade våldet så att samhälletkan satsa de resurser som behövs, när ekonomiskt utrymme ges. Målet måstevara att, när ekonomiska förutsättningar ges, prova systemet medantivåldskonsulter. kan arbetet på skolor och på de arbetsplatserdär man tar hand om barn påbörja att arbeta med att skapa en miljö där barnlär sig att det inte är fel att exempelvis säga nej till att delta i mobbning avskolkamrater etc. Det är lika viktigt att familjer tänker på att vara lyhördaochäven hemma låter barnet ha egna åsikter.Vi måste redan nu se in och försöka hitta lösningar på hur vikan påverka inställningen till våld hos våra uppväxande barn och ungdomar.Det är viktigt att vi skapar en motvikt till den våg av våldsinslag som florerari spel, media och på film. En försöksverksamhet med antivåldskonsulter kanvara en väg.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()
mot · GO02Ub337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub337av , ()Avgiftsfri förskola för alla barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att successivt utöka den avgiftsfria förskolan.MotiveringAvgiften för en plats i förskolan skiljer sig kraftigt åt mellan landetskommuner. Skillnaden mellan den dyraste och billigaste kommunen är fören vanlig tvåbarnsfamilj med barnen i förskola per vecka50.000 kr . Det visar en kartläggning som gjort.Kartläggningen visar också att det blivit allt vanligare med avgifter sombygger på hur länge barnen är i förskolan eller fritidshemmet. Var femtekommun har någon form av timtaxa i förskolan.I när klasskillnaderna tenderar att öka och när vi har ett klimat isamhället med ökat våld bland barn och ungdomar är det viktigt att alla barnhar samma möjlighet till utveckling. Barnen ska ha samma rättighet att delta iförskolans verksamhet oavsett sin familjs ekonomiska status. I förskolan fårbarn med olika livsvillkor möjlighet att mötas. De får tillgänglig pedagogiskstimulans i en miljö som är anpassad till barnen.Förskolan gör att barnen kommer bättre rustade till skolan. De får tidigtstöd i språkutvecklingen. Förskolan möjliggör också tidiga insatser för barn ibehov av särskilt stöd. På detta sätt blir förskolans roll i kunskapssamhälletoch i det livslånga lärandet tydligare.Den reform som vi nu genomför tar ett rejält steg mot att vidga dengenerella välfärden till att också gälla förskolan. Oavsett om någon avföräldrarna är arbetslös eller föräldraledig ska barnen ha rätt tillförskoleverksamhet.För fyra- och femåringar införs en allmän förskola där alla barn ges rätt tillavgiftsfri förskola.En maxtaxa införs som innebär att avgifterna sjunker för barn i övrigaåldrar. Det är ett första steg. Men förskolan måste bli avgiftsfri förallabarn i åldrarna , i likhet med skolan där inga avgifter förekommer.Finansieringen ska ske solidariskt dvs. via skatterna.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02Ub338 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub338av , ()KörkortsutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om körkortsutbildning.MotiveringEn självklarhet i dagens utbildningssystem är att samhället ansvarar förutbildning. Detta i sin tur leder till produktivt arbete inom snart sagt varjetänkbart område av samhällslivet. Ett av de få områden som ännu inte ärgenerellt inordnat i det gemensamma, offentliga ansvaret är dockkörkortsutbildningen.Att ha ett körkort innebär en oerhörd frihet. Det ger möjlighet att sätta sig ien bil och köra vart man vill. Men att ha körkort är också i allt högre grad ennödvändighet för att till exempel få arbete. Denna frihet, och möjlighet tilldenna nödvändighet är långtifrån förunnad alla, delvis på grund av högaavgifter för utbildningen. Kostnaden för att skaffa ett körkort kan snabbtrusa upp i mer än . Kostnader kan komma att stiga ytterligaredå förslag om förändringar i utbildningen aviserats.Då de flesta som skaffar körkort saknar egen inkomst, gäller det i mångafall att ha föräldrar som kan betala detta. Arbetslösa och inkomsttagare medlåg lön har svårt att betala sina ungdomars körkortsutbildning. För mångainnebär det ett sämre utgångsläge framförallt på arbetsmarknaden. Ur rättvise-och jämlikhetsperspektiv är det av stor vikt att alla bereds möjlighet att kunnatillgodogöra sig körkortsutbildning och att inte en hög kostnad förutbildningen bidrar till att körkortsinnehavet blir en klassfråga. ägnasmycket energi åt frågor som rör trafiksäkerhet och krav på att förarutbildningska ge kunskaper och beteenden som bidrar till att minska trafikolyckorna.Det är naturligtvis bra och viktigt. Däremot behöver mer omtanke ägnas åtåtgärder som kan sänka kostnaderna för körkortsutbildningen.Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiskakörkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()()
mot · GO02Ub339 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub339av , ()Gymnasieprogram med inriktning mot persontransporterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett gymnasieprogram med inriktning motpersontransporter.MotiveringBuss- och taxibranschen har stora rekryteringsbehov under de kommandeåren. En gymnasieutbildning med persontransportinriktning skulle gebuss- och taxiföraryrkena högre status bland såväl ungdomar som vuxna.Med en ungdomsutbildning inom gymnasieskolan som ett komplementtill komvux- och annan vuxenutbildning skulle förarna successivt blialltmer välutbildade vilket skulle innebära säkrare transporter ochbättre service.Gemensamt för både buss- och taxibranschen är ett stortgrundutbildningsbehov. En rejäl satsning på yrkesutbildning är nödvändig föratt företagen skall ha möjlighet att rekrytera yrkeskunnig personal i framtiden.Antalet bussförare beräknas var ca 27 000 personer.Bussförarna har en förhållandevis hög medelålder och det årligarekryteringsbehovet beräknas till ungefär 1 500 förare. Antalet taxiförareberäknas till ca 20 000 personer och medelåldern är tämligen hög. Det akutarekryteringsbehovet bedöms till ca 5 000 förare.En längre sammanhållen yrkesutbildning med inriktning på taxiföraresaknas . Det enda krav som finns, förutom körkortsbehörighet, ärtaxiförarlegitimation. Bussförarutbildning genomförs inom 10-15 kommuner,varierande mellan åren, i form av , komvux- elleruppdragsutbildning. 300-500 elever har utbildats inom gymnasialvuxenutbildning . Volymen påarbetsmarknadsutbildning med inriktning på bussförare, utlagd på andrautbildninganordnare än kommunerna, har varit liten under 1990-talet.Det finns ett antal kommuner som är intresserade av att utreda ochäven intresserade av att genomföra persontransportutbildning inomgymnasieskolan. På lite sikt skulle en utbildning på 10-12 orter ge ettvärdefullt tillskott av välutbildade ungdomar till såväl taxi- sombussbranschen. Framför allt skulle det kunna medföra ett genombrott försynsättet att buss- och taxiföraryrkena kräver en god och bred grundläggandeyrkesutbildning. Parallellt krävs naturligtvis en systematisk vidareutbildningav nuvarande förare.Det finns en politisk ambition att kunna erbjuda kollektivt resande istörre omfattning. För att detta skall vara möjligt så måste det finnas föraretillfordonen. Dessutom måste kunden (vi medborgare) kunna känna trygghet närvi använder kollektivtrafiken, och föraren har rätt att känna trygghet ochsäkerhet i sin roll.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02Ub340 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub340av , ()Fristående skolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fristående skolor.MotiveringSverige behöver en bättre skola. Därför är det glädjande att regeringen ibudgetpropositionen avsätter mer resurser till skolan.De senaste åren har skolan förändrats snabbt. En av de storaförändringarna har handlat om den ökande förekomsten av sk friståendeskolor. Dessa kan utan tvekan föra med sig många fördelar. De friståendeskolorna kan öka mångfalden i utbildningsväsendet exempelvis när det gällerpedagogisk utveckling och föräldra-/elevinflytande. Det är naturligtvispositivt och bör bejakas.Samtidigt innebär det inte att man ska bejaka all form av friståendeskolverksamhet. Den kan leda till segregerande effekter och sämre ekonomi iövriga skolväsendet. När de fristående skolorna nu varit en betydande del avskolväsendet under finns det all anledning att utvärdera defristående skolorna utifrån just dessa perspektiv (mångfald, inflytande,segregation, ekonomi för övriga skolväsendet).På vissa punkter kan det också finnas anledning att se över reglerna för hurtillstånd beviljas. Den ansökan som skolan lämnar in bör inte bedömas enbartutifrån ansökan utan också utifrån organisationen bakom skolan. Om dettorde vara uppenbart att organisationens ideologi eller åsikter står i strid medläroplanens inriktning eller samhälleliga ambitioner i form av mångfald ochintegration bör det kunna vara skäl nog att avslå en ansökan.Det är tveksamt om exempelvis religiösa samfund som verkat för att derasbarn ska slippa religionsundervisningen i den offentliga skolan då den stridermot den egna tron ska beviljas rätten att undervisa i religionskunskap. Dettorde finnas starka skäl att ifrågasätta samfundets kompetens att objektivtundervisa om andra religioner. Detta är knappast det enda fallet därsektliknande organisationer försökt (och i vissa fall fått) få tillstånd attbedriva skolverksamhet. Det är tveksamt om det är tillräckligt att i efterhandgöra inspektioner då detta i praktiken innebär att man offrar eleversundervisning.Det har också förekommit information om att vissa skolor ändrar sinundervisning inför inspektioner för att klara de krav som är uppställda ilagstiftningen.Det borde alltså i lagstiftningen införas någon form av skärptskälighetsbedömning när det gäller skolornas möjlighet att bedrivaundervisning i enlighet med uppsatta mål.Stockholm den 29 september 2000Martin ()
mot · GO02Ub342 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub342av , ()Arbetsmiljölagen i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan.MotiveringArbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av desämsta. Allergier bland skolbarn har fördubblats . Vartredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor därmaskiner saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna ärlåsta, för att bara nämna några exempel.Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande.Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykisktpressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där bådemobbing och sexuella trakasserier är vanliga.Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte allaarbetsmiljöproblem, men det skulle ändå kunna vara ett först steg. Elevernahar rätt till sina egna skyddsombud fr o m årskurs 7 i , men de harinte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombudenborde få utökade rättigheter.I Unga Örnars rapport "lika? Barn tänker och tycker om rättvisa"visar det sig att av eleverna i årskurs 4-6 tycker att de kanprata med någon av sina lärare om de har problem eller om något bekymrardem. Tyvärr finns det inget som tyder på att den siffran skulle vara högrelängre upp i skolsystemet. Dessutom finns det i dagens skola en hel dellokaler som de vuxna inte bevistar lika mycket som eleverna. Elevutrymmensom används på raster, omklädningsrum och datasalar är exempel på lokalersom kan användas i princip enbart av elever. Med tanke på hur lokalernautnyttjas i skolan och den bristande kommunikation som kan finnas påskolorna mellan vuxna och elever blir slutsatsen att elevskyddsombudensställning måste stärkas.Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudetinte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarligfara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- ochyttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt.Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vararimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för attpå ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen - skolan,nämligen eleverna.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()()()()
mot · GO02Ub343 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub343av , ()LokförarutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka förutsättningarna för att förlägga enlokförarutbildning till Stockholmsregionen.MotiveringI samband med problemen kring drift av pendeltågstrafikeni har lokförarbrist varit en av de förklaringar somnämnts i debatten. SJ har haft ansvaret för landetslokförarutbildning som är belägen i . Huvudmannaskapet förskolan är f n oklar. SJ har fört diskussioner med om attöverta ansvaret. Även SL undersöker hur utbildningen kan organiserasframöver.Det är angeläget att branschen som sådan förses med tillräckligt mångautbildade lokförare. En lösning vore att alla berörda trafikhuvudmän satte och kom överens om ett gemensamt ansvarstagande för en utbildning förbranschen. Ett annat alternativ vore kanske en skola i statlig regi.Lokaliseringen av en sådan skola skulle kunna vara till Stockholmsregioneneftersom behovet här är stort av utbildade lokförare. Möjligen skulle ocksåupplägget kunna förändras så att man som individ kan söka utbildningendirekt utan att gå via ett trafikföretag som är fallet idag.En utredning ska se över frågor som SJ tidigare haft ansvar för,t.ex. stationer, men som efter avregleringen av järnvägssektorn hamnat mellantvå stolar. Det finns anledning att i en sådan utredning också belysaförutsättningarna för utbildning av lokförare.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()()()()