mot · GO02So549 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So549av , ()FolkhälsaInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beroende och missbruk.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tobak.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alkohol.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om spelberoende.5. anvisar till utgiftsområde 9 anslag 14:7 Folkhälsopolitiskaåtgärder för budgetåret utöver vad regeringenföreslagit.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunerna och de ideella organisationernas roll ifolkhälsoarbetet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetslivet.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en bra bostad.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om trafiken.310. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder mot buller.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildningens roll i folkhälsoarbetet.412. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fritid och kultur.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om apoteken.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning.15.1 Yrkande 7 hänvisat till AU.2 Yrkande 8 hänvisat till BoU.3 Yrkande 9 hänvisat till TU.4 Yrkande 11 hänvisat till UbU.InledningI denna motion tar vi dels upp allmänna synpunkter på folkhälsoarbetet,dels vissa hälsoproblem som beroende och missbruk samtinfektionssjukdomar. Vi konstaterar också att de två allra största hotenmot folkhälsan är tobak och alkohol.Beroende och missbrukBeroende och missbruk av alkohol, narkotika och andra droger,läkemedel och spel är stora och allvarliga hälsoproblem. När det gällernarkotikamissbruk ser vi allvarligt på utvecklingen. Deliberaliseringstendenser som ses ute i är djupt oroande liksom derapporter som kommer om ökad acceptans av haschbruk bland ungdomar.Likaså är det allvarligt att nyrekryteringen till mera regelbundetnarkotikamissbruk bland socialt marginaliserade ungdomar tycks öka.I har de politiska partierna varit överens om narkotikapolitikenoch har gemensamt redovisat sin syn i riksdagsbetänkanden under senare årsriksmöten. Vi är överens om att målet är ett narkotikafritt samhälle, och vi taravstånd från de liberaliseringsförsök som görs ute i . Det är en politikvi skall fortsätta att föra.Det är på tre fronter som kampen mot narkotikan behöver föras. För detförsta måste man med all kraft förebygga att människor börjar missbrukanarkotika. Då kan narkotikan inte ses isolerat från andraberoendeframkallande medel. Inkörsporten är ofta tobaksbruk och därefteralkoholbruk. Här krävts ett kontinuerligt aktivt opinions- ochinformationsarbete av en rad grupper i samhället, såväl frivilliga somprofessionella.För det andra måste vården och rehabiliteringen motsvara behoven och blieffektivare . Antalet narkotikamissbrukare bland hemlösa talar förbrister i utbudet av vård och behandling.För det tredje måste tillgången på narkotika hejdas. Här är detinternationella samarbetet viktigt, och det måste utvecklas vidare. Ett närasamarbete mellan tull och polis, nationellt och internationellt, är engrundförutsättning för att vi skall lyckas.TobakNikotinberoende är också ett allvarligt hälsoproblem. Ungefär 8 000människor dör p.g.a. rökningen. Lungcancern blandkvinnor ökar. Särskilt utmanande är de sociala skillnaderna när det gällerbruket av tobak.Rökning är inte ett resultat av social ojämlikhet. Enbart för någradecennier sedan var rökningen en överklassvana medan "arbetarklassenskvinnor" var i det närmaste helt rökfria. Men ojämlikheten i hälsa är till stordel ett resultat av att rökningen fortsätter att vara utbredd i mindre gynnadegrupper, att de barn och ungdomar som går vidare till högre utbildningarbörjar röka i mindre utsträckning än andra osv. Här finns behov och utrymmeför kraftigt förstärkta insatser.Det är dags att det senaste halvseklets forskningsrön om tobakensskadeverkningar tydligt slår igenom i den officiella synen på tobaken. Dethandlar inte om konsumentpolitik, om ett harmlöst "njutningsmedel" eller enfråga om individens fria val. Det handlar i stället om ett drogberoende och omenorma hälsorisker. Cigaretterna dödar i genomsnitt varannancigarettkonsument när de används på avsett sätt. Ändå är cigaretterna en av demest lättillgängliga varorna i vårt samhälle - mer lättillgängliga än både livs-och läkemedel.Det svenska arbetet mot tobak har från början byggt på information,utbildning och opinionsbildning. Staten kan inte frånsäga sig ansvaret fördessa insatser. De kan inte överlåtas enbart på frivilliga organisationer och änmindre på tobaksindustrin. Staten måste ta ett fortsatt ansvar för dennaverksamhet som är en hörnsten i svensk tobakspolitik.Det är viktigt att försöka komma till rätta med den omfattandecigarettsmugglingen. Smuggelgods säljs bl.a. av oseriösa tobakshandlare,sannolikt desamma som trots gällande åldersgräns säljer tobak till omyndiga.Ett slags licensieringssystem för tobakshandeln finns i bl.a. ochanses vara en av de främsta anledningarna till att problem medcigarettsmuggling är betydligt mindre än t.ex. och . I USAhar FDA (Food and ) föreslagit ett federalt licenssystemsom den viktigaste åtgärden för att stoppa tobaksförsäljning till barn ochungdom.I dag måste en konsument som vill köpa t.ex. huvudvärkstabletter ellernikotintuggummi (!) uppsöka ett apotek. säljs en av vår tids mesthälsoskadliga produkter, cigaretterna, fritt i jourbutiker, bensinstationer ochgatukök. Med dagens kunskap om tobakens skadlighet och nikotinetsberoendeframkallande egenskaper är detta svårförståeligt. torde någonform av licensieringssystem vara oundvikligt.Arbetet mot tobaken intensifieras nu internationellt, såväl inom WHO somi t.ex. och . Det är angeläget att fortsätter att geaktivt stöd till det internationella arbetet mot tobak, inte minst som medlem iEU. Det är dock viktigt att vår trovärdighet i den internationellatobakspolitiken inte urholkas genom att nationella krafttag uteblir eller skjutspå en obestämd framtid.AlkoholDen svenska alkoholpolitiken har syftat till att minska alkoholmissbruketoch präglats dels av beskattning och reglering av partihandel,detaljhandel, utskänkning och prissättning, dels av insatser inom hälso-och sjukvård och socialtjänst av såväl förebyggande som rehabiliterandekaraktär. Stora insatser har också gjorts av ideella organisationer.Det är en alkoholpolitik som också har vunnit gehör utomlands. Det är felatt framställa utvecklingen i vår omvärld som en entydig process somobönhörligt leder till ökad frihet för marknadskrafterna inom alkoholområdet.I många länder börjar man ta alkoholproblemen på större allvar.Världshälsoorganisationen () har antagit en alkoholpolitisk aktionsplan,som ger ett mycket starkt stöd för de principer som den svenskaalkoholpolitiken vilar på. Inte minst i förs en debatt om huralkoholens skadeverkningar skall minskas. Även i diskuteras ökaderestriktioner, som t.ex. höjd åldersgräns, under intryck av mångas oro försjunkande medellivslängd.I debatteras spritreklam och den cyniska marknadsföringenav alkoläsk. Den som köper öl, vin och sprit i kan läsa påetiketten hur många enheter alkohol som finns i förpackningen. Det är de sexstörsta producenterna av alkoholhaltiga drycker i landet som beslutat att förseflaskor och ölburkar med hälsoinformation i likhet med varningstexten påcigarettpaket. Avsikten är att hjälpa människor att kontrollera sitt drickande.Marknadsekonomi och näringsfrihet är inte ett självändamål, utan till förkonsumenternas skull. Men från grundläggande principer kan det iblandbehöva göras avsteg. Detta gäller bl.a. beroendeskapande produkter somalkohol, tobak, narkotika och vissa läkemedel, vars konsumtion kan leda tillett sådant beroende att medlet i fråga tar makten över den enskildes fria vilja.Konsumtionen leder med andra ord till ofrihet. Också familjemedlemmar,andra anhöriga, vänner och arbetskamrater kan drabbas genom missbruket.Därtill kommer en stor kostnad för samhället. Här blir då målet att förebyggaatt konsumenterna utvecklar beroende, liksom att förebygga att de ådrar sigakuta skador. När dessa mål prioriteras, blir marknadsekonomi, medkonkurrens och privat vinstintresse som dynamiska drivkrafter, olämpligamedel, som leder bort från de politiska målen.Vilka restriktioner som bör ändras bör föregås av en noggrann analys,eftersom avveckling av restriktioner ofta visat sig leda till ökade skador ochsämre folkhälsa. Först och främst bör man undvika sådana åtgärder som harprövats på andra håll eller i och som lett till ökad konsumtion ochökade skador. Det finns till exempel gott om forskning om alkoholdryckernaspriskänslighet. Det är helt uppenbart att den isolerade effekten av enprissänkning leder till en ökning av konsumtionen, även om den vid någottillfälle dolts av andra faktorer. På samma sätt vet vi att försäljning avalkoholdrycker i privata butiker driver upp konsumtionen. Det har försöktsbåde i och utomlands. Lättnader i den restriktiva politiken måstedärför föregås av noggranna konsekvensanalyser och genomförandet kopplastill noggrann uppföljning så att man undviker oreparabla skador.På grund av regeringens misslyckande i förhandlingarna med om de svenska införselreglerna har vi fått en situation där del av befolkningen från utlandet kan föra in en betydande del av sinårskonsumtion av vissa sorters alkoholdrycker. I takt med att införselreglernaliberaliseras, så kommer en allt större del av den individuellaårskonsumtionen att utgöras av importerad alkohol. I en sådan situation blirdet mycket svårt att fortsättningsvis hävda den förda prispolitiken somett effektivt instrument att begränsa alkoholkonsumtionen. Regeringensmisslyckande kommer att leda till att den svenska alkoholpolitiken inte längrekommer att kunna begränsa alkoholkonsumtionen - med medicinska såvälsom sociala skador till följd.Det viktigaste, som kan göras just nu för att begränsa folkhälsoskadorna aven ökad alkoholkonsumtion, är att sträva efter att upprätthålla den aktivaprispolitiken och detaljhandelsmonopolet så långt det är möjligt. Med tankepå tendensen till ökning av ungdomars konsumtion av alkohol är det ocksåsynnerligen viktigt att prioritera det alkoholförebyggande arbetet bland deyngre.SpelberoendeSpelberoende är ett hälsoproblem vars omfattning är större än vad mantidigare trott. Ca 150 000 svenskar bedöms ha problem med sitt spelande.För en tredjedel av dem är problemen så allvarliga att de kan klassas somsjukligt spelberoende. För dem som blivit spelberoende finns knapptnågon hjälp att få i form av behandling och rehabilitering. Det ärväsentligt att problemet med spelberoende uppmärksammas och att detfinns adekvata vård- och behandlingsformer tillgängliga.Hälso- och sjukvårdens ansvarHälso- och sjukvården har ett givet ansvar för folkhälsoarbetet. Det är ihälso- och sjukvården man möter patienter med olika hälsoproblem ochhar möjlighet att identifiera och därmed förebygga de bakomliggandeorsakerna. Genom den hårda arbetsbelastning som råder inom hälso-och sjukvården, är risken överhängande att folkhälsoarbetet inte får deresurser som krävs för effektiva insatser för att förebygga ohälsa. Dettaleder i sin tur till att hälsoproblem som skulle kunnat undvikas kommeratt drabba enskilda människor till men för deras livskvalitet men också tillmen för samhällsekonomin.Bland yttre orsaker som i olika utsträckning ökat i omfattning inom denslutna vården finns bland annat fallolyckor, missöden och komplikationer vidmedicinsk åtgärd, överansträngning och påfrestande rörelser samt ogynnsameffekt av läkemedel i terapeutiskt bruk. Varför dessa missöden inträffat gerstatistiken ingen förklaring på. Vi anser det därför angeläget attSocialstyrelsen initierar en undersökning om vilka de bakomliggandeorsakerna är och vilka patienter som är mest i riskzonen. Förtroendet försjukvården står och faller med kvaliteten på dess arbete och möjligheterna attförutse och undvika risker i vården. Vidare anser att Rikskvinnocentrums fortsatta verksamhetmåste säkras. Likaså bör kvinnojourerna få ökad statlig hjälp i sin kamp föratt hjälpa utsatta kvinnor. anslår därför mer änvad regeringen avsatt för dessa ändamål.Kommunerna och de ideella organisationernaHälso- och sjukvården och landstingen har en viktig roll i folkhälsoarbetetsom resurs och samarbetspartner. Naturliga samarbetspartner ärkommunerna, eftersom de har ett stort ansvar genom sitt breda åtagandeför skolan, äldreomsorgen, etc. Andra viktigasamarbetspartner är de ideella organisationerna. Inte minst finns mångamindre organisationer som lever under en mycket knapp ekonomimen som betyder mycket i folkhälsoarbetet. Det är viktigt att såväl statensom kommuner och landsting tar vara på dessa organisationersengagemang och bidrar till att möjliggöra deras arbete.ArbetslivetInom de flesta samhällssektorer tas beslut som påverkar människorsmöjligheter att undvika hälsorisker och att välja hälsofrämjandelevnadsvanor. I har vi kommit långt när det gäller att minskariskerna för fysiska risker i arbetsmiljön. Ändå kan man konstatera att deorsakar ca 200 000 sjukfrånvarotillfällen och 110 000 olycksfall.Belastningsskadorna i rörelseorganen utgör av deinrapporterade fallen. Psykosociala problem är ett annat område somkommit i förgrunden.Arbetslivsinstitutet och är viktiga aktörer närdet gäller att ta fram och sprida kunskap om hur arbetsplatser kan utformasför att främja hälsa och förebygga ohälsa. Här finns några områden där vi harkunskapsbrister och där forskning bör stimuleras. Hur kan t ex arbetetspositiva effekter för hälsa och välbefinnande förstärkas? Hur kan man minskastress och enformighet i arbetet? Hur kan man få ansvar och makt över denegna arbetssituationen? Vilken är helhetsbilden av den totalaarbetsbelastningen, dvs summan av yrkesarbete och hemarbete? Hur ser denut i olika faser av livet för män och kvinnor? Dessa frågor måste beaktas i enutredning. utvecklar tankarna kring stress och utbrändhet iarbetslivet ytterligare i en motion om stress m.m i arbetslivet.En bra bostadEn bra bostad är en viktig del av folkhälsopolitiken. utgjorde kylaoch fukt samt trångboddhet hälsoproblem. handlar det i stället omhälsovådliga byggmaterial som framkallar t ex cancer (radon) ochallergier. Olämplig boendemiljö ligger också bakom en rad olycksfall ihemmet. Dålig ljudisolering t.ex. får bullerproblem som följd. Denaviserade förändringen av byggforskningen kan vara ett allvarligt hot motden nödvändiga forskning som måste bedrivas med syfte att åstadkommaen bättre boendemiljö.TrafikenTrafiksäkerhetsarbetet är något av en förebild när det gäller att tydliggörade hälsomässiga vinsterna av olika beslut. Men det är tydligt att arbetetmåste drivas kraftfullt och fortlöpande. Det senaste årets ökning avdödsfallen i trafiken visar detta. Det är därför viktigt att man fortsätterarbetet och satsar på ungdomar i , d.v.s. de förstakörkortsåren. En generell skärpning med krav på helnykterhet i trafikenskulle sannolikt ha betydande inverkan på dessa ungdomsolyckor.Det är också angeläget att förbättra de oskyddade trafikanternas säkerhet.Användningen av cykelhjälmar måste stimuleras liksom skydd när man åkerrullskridskor och bräda. Medan vi har bra statistik över bilolyckorna, så ärstatistiken över cykelolyckor och andra trafikolyckor ofullständig. Omsjukvården systematiskt registrerade och rapporterade alla de trafikolycksfallden behandlar, skulle många dödsfall och skador kunna förebyggas.I det här sammanhanget bör också olycksfall vid åkning på skateboardsoch in-liners uppmärksammas. inträffade ca 2 000 olycksfall isamband med in-liner-åkning vilka krävde läkarvård. var siffranuppe i 5 000. Antalet skadade är antagligen många fler eftersom statistiken ärberäknad på uppgifter från sex sjukhus, varav inget av dem ligger i storstad.Hälften av olycksfallen inträffar i trafikmiljö, resten i bostadsområden, iskolan och på idrottsplatser. beror på att åkaren faller, kanske efter attha snubblat på grus och småsten. Här är det viktigt med information omeffektiva skydd och uppmärksamhet på vägbanans beskaffenhet för attminska antalet olyckor.Det finns en ökad insikt om bilavgasernas långsiktiga, negativa inverkanpå folkhälsan. En fortsatt utveckling av bilarnas avgasrening och övergång tillrenare drivmedel är därför av betydelse för den framtida hälsoutvecklingen.BullerUngefär var tionde person lider av hörselskada. Att höra illa och haproblem med hörseln är ofta stigmatiserande och skapar många problem.Det är viktigt att minska bullerstörningarna så att ljudnivåerna sänks ochfärre människor utsätts för buller.Folkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att utveckla åtgärdsprogram motbullerstörningar i samarbete med berörda samhällssektorer som skolan,trafiksäkerhetsverket m.fl.SkolanArbetsmiljön i skolan har ägnats alltför liten uppmärksamhet. Det gällerbåde den fysiska miljön med dålig ventilation och olämpligabyggnadsmaterial och den psykosociala miljön där mobbning och våldutgör oacceptabla problem. har också uppmärksammats attelever använder ett grovt och kränkande språk.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen har initierat ett arbete för enbättre skolmiljö. Det arbetet måste fortsätta och konkretiseras. Varje kommunoch varje skola bör ha ett eget program för hur arbetsmiljön i skolan skallkunna förbättras. Det bör inbegripa en löpande rapportering om arbetsskadoroch sjukdom förorsakad av arbetsmiljön.Skolan har unika möjligheter att öka elevernas kunskaper och påverkaderas attityder till livsstilsfrågor. Det kan gälla inställningen till olikariskbeteenden som bruk av alkohol och tobak. Omfattningen och innehållet iANT-, sex- och samlevnadsundervisningen varierar dock starkt över landet.Det finns en klassisk obalans mellan skolans kunskapsmål ochattitydpåverkande roll. Här handlar det mycket om lärarnas inställning.Därför är det viktigt att lärarutbildningen innehåller avsnitt omfolkhälsofrågor och skolans möjligheter att till eleverna förmedla kunskaperom hälsans och ohälsans bestämningsfaktorer. Med en sådan utbildning ökarsannolikt motivationen för skolan att prioritera folkhälsofrågorna iutbildningen. Under skolåldern utvecklas många av de vanor och livsstilarsom får bestående effekter för hälsan. Det gäller matvanor, motionsvanor ochbruk av tobak, alkohol och droger. Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätterundervisningen i hälsofrågor som påbörjas i . Den ska ta sinutgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv även om man inte skablunda för de risker som finns i elevernas omvärld.Bland värnpliktiga har enligt utredningen den genomsnittliga vikten ökat med ca ochandelen överviktiga har ökat från . Det är därför viktigt attelevernafår en undervisning om kost och motion och att idrottsämnet inte teoretiserasutan att eleverna får utöva fysiska aktiviteter.Folkpartiet ser med allvar på att det verkar bli allt lättare för ungdomar attfå tag i alkohol och narkotika. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned iåldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upphos en del ungdomar. En undersökning visade att var fjärde 17-åring iStockholm har använt narkotika. Det är nödvändigt att kampen mot alkohol,narkotika och tobak intensifieras. efterlyser en nationellhandlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika ochtobak ska intensifieras.Behovet av att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information omdessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det ärviktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex- ochsamlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor.Skolverkets kvalitetsgranskning 1999 av sex- och samlevnadsundervisningenvisar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när detgäller undervisning i sex- och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen ärbetydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för detlokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför attdet införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex ochsamlevnad.Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus pårisker till ett mer främjande perspektiv där både flickor och pojkar fårmöjlighet att integrera sexualiteten som en god kraft. Granskningen visarockså att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen.Fritid och kulturEn positiv fritid utgör ofta en av de viktigaste friskfaktorerna för allaåldersgrupper. Tyvärr når inte det utbud som finns alla samhällsgrupper,t.ex. funktionshindrade, vissa invandrargrupper och ensamföräldrar.Biblioteken, teatrarna, de ideella föreningarna m.fl. bör därför stimulerasatt satsa brett också på dessa målgrupper.Den fysiska aktiviteten bland vuxna är också viktig för hälsotillståndet.Exempelvis löper dagens kvinnor dubbelt så stor risk som sinmodersgeneration att drabbas av benskörhet. Statistiken visar att avmedborgarna förstår vikten av motion men trots det rör sig procent förlite och alldeles för lite.ApotekenApotekens kundkrets är mycket vid. Genom apoteken kan man någrupper, som inte behöver anlita hälso- och sjukvården, med informationom hur man kan förebygga och själv hantera hälsoproblem. Oavsettvilken ställning apoteken kommer att få , är det viktigt att deockså i fortsättningen får spela en aktiv roll i folkhälsoarbetet. Detsamarbete man haft med rörande t.ex. allergier harvisat sig vara av mycket stort värde.ForskningKunskap behövs således för ett målinriktat och effektivt folkhälsoarbete.Det finns områden där forskningen visat att förebyggande arbete lönarsig. Det gäller t.ex. skadeprevention, åtgärder mot tobaksbruk,suicidprofylax, screening mot cancer i livmoderhalsen och mammografi.För andra områden som primärprevention av hjärt-kärlsjukdom ochcancer behövs mer forskning för att utröna vilka metoder som är de mestkostnadseffektiva. Vi ser det därför som viktigt att forskningen över vilkaförebyggande insatser som är mest effektiva utifrån en mänsklig ochhälsoekonomisk utgångspunkt stimuleras och prioriteras.Ett annat forskningsfält som måste stimuleras är forskning kring hurkunskap om livsstilars betydelse för folkhälsan bäst kan förmedlas så attkunskapen blir tillvaratagen på det individuella planet. Praktiskt taget allamänniskor i vet t.ex. att tobaksbruk är farligt för hälsan, ändå väljerså många som av de vuxna kvinnorna och av männen att användatobak.Det är viktigt att i sitt folkhälsoarbete gör systematiskakunskapsöversikter. bör också initiera och stödja forskningsom är viktig för det hälsofrämjande och förbyggande arbetet. Institutet börockså systematiskt utvärdera olika arbetssätt i förebyggande syfte.Stockholm den 5 oktober 2000Kerstin ()()()