mot · GO02So34 · 2000-11-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So34av , ()med anledning av prop. 2000/01:36 Sjukhus med vinstsyfteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår proposition 2000/01:36.PropositionenI propositionen föreslås att möjlighet att överlämna driften avett akutsjukhus till någon som avser att driva verksamheten med syfte attskapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent skall förbjudas. Lagenföreslås träda i kraft och gälla till och med utgångenav år 2002.Lagrådet har i ett yttrande över en lagrådsremiss riktatmycket stark kritik mot förslaget i sin helhet. Lagrådet har även påpekat attunderlaget för granskningen av förslaget varit bristfälligt. Fleraremissinstanser, t.ex. och överhuvudtaget inte hörts. Regeringens förslag ipropositionen går i vissa stycken längre än vad som framgår avlagrådsremissen.Ett av de begrepp som man i propositionen använder är "vinstintresse" och"vinstsyfte". Även om man i förslaget försöker framhålla att vinst i sig inte ärnågot negativt kan man ändock tolka det just på det viset. Finns det någotföretag eller någon företagare som inte vill driva sin verksamhet med vinst?Vinsten ger en möjlighet att fortsätta utveckla verksamheten och erbjudapersonalen möjlighet till vidareutveckling. Vinstsyfte, intresse ochengagemang behöver inte stå i motsatsförhållande till varandra. Företag drivssjälvklart med ett vinstintresse, men grunden för att starta ett företag ärintresset och engagemanget. Utan intresse och engagemang kan manomöjligen driva ett företag.Ett kristdemokratiskt mål - snabb, kvalitativthögstående och medmänsklig vårdVad är det viktigaste för en person som drabbas av sjukdom? Vi ärövertygade om att det är att snabbt få vård och att bli bemött som enperson, en individ med specifika behov. Dagens sjukvård är inte iavsaknad av avancerad teknik. Problemen är istället att människor integaranteras vård inom en rimlig tid. Vårdköerna leder till stort mänskligtlidande.Oavsett om man är patient eller anhörig skall man bemötas med respekt avnågon som förstår, lyssnar och tröstar. Vi är aldrig så utlämnade åt andramänniskors kunskap och omtanke som i vården. Därför är det särskilt viktigtatt vården kan erbjuda trygghet.Den svenska sjukvården idagEn av WHO genomförd undersökning rankar hälso- ochsjukvårdssystem på 23:e plats i världen. Betygsättningen baseras på enomfattande bedömning av sjukvård, av tillgång till sjukvårdsförsäkring,apotek samt andra sociala funktioner. har klarat fördelningav vårdinsatser väl, stadigt höjt medellivslängden och nått förväntadehälsomål.Sverige placerar sig efter och , och ,men före , och . Rankingen visar att utrymmet förförbättringar är stort.Det mest påtagliga är emellertid att vårdköernas längd stadigt har ökatsedan den s.k. vårdgarantin togs bort. På många håll i landet kan man få väntamer än på en medicinskt motiverad operation eller behandling. Försjuka människor är det orimligt att behöva känna oro införoperation eller annan behandling som det ofta krävs att man intarsmärtstillande och andra mediciner. Dessutom får samhället ofta hög kostnadför sjukskrivning och återinträdet i arbetslivet fördröjs.Riksförsäkringsverkets statistik visar att de långa sjukskrivningarna på mer än30 dagar har ökat i åldersgruppen 50 åreller äldre. har även långtidssjukskrivningar bland 30-och 40-åringarna stigit . En utvecklingschef påförsäkringskassan har förklarat denna ökning med de växande köerna till vårdoch undersökningar. Nödvändiga resurser och organisationsförändringarmåste till för att arbeta bort vårdköerna.Allt fler rapporter pekar på att en av orsakerna till de växande köerna föroperation är bristen på vårdplatser. tvingas sjukhus av dennaanledning att helt eller delvis ställa in planerade operationer. har antalet vårdplatser i mer än halverats.Denna drastiska reduktion har aldrig haft någon förankring i minskadevårdbehov. Tvärtom har antalet äldre ökat, och den medicinska utvecklingenhar ställt krav på flera vårdplatser. Visserligen har den medicinskautvecklingen inom vissa specialiteter möjliggjort behandling i öppen vård ochmed kortare medelvårdtider, men nya behandlingsmöjligheter ställer krav påflera vårdplatser, och detta gäller flertalet medicinska specialiteteter.Sverigehade 1995 en medelvårdtid som var bland de lägsta inom , 7,8 dagar.Den svenska utvecklingen innebär att sannolikt harde kortaste medelvårdtiderna i . Antalet vårdplatser per 1 000 invånarevar 6,5 i . De flesta övriga länder i har fler vårdplatserper 1 000 invånare.I takt med att de medicinska metoderna har förbättrats ökar självfalletambitionsnivån. Ambitionshöjningen är inte heller isolerad till den planeradevården. Även inom den akuta vården sker en sådan utveckling. Patienter somför enbart skulle ha fått symptomlindrande behandling, t.ex.enbart smärtlindring, kan numera i åtskilliga fall opereras, intensivvårdas ochfår kanske med god livskvalitet. De växande köerna och det ökadevårdbehovet behöver alltså inte betyda att vården åstadkommer mindre.Troligt är även att ambitionshöjningen kommer att accelerera till följd avfortsatt snabb utveckling av medicinsk teknik och läkemedel. Detta ärgivetvis i sig en mycket positiv utveckling, eftersom liv räddas ochlivskvaliteten höjs. måste man dock utveckla de strukturer somkrävs för att möta detta behov både och i framtiden.Det är trots allt omsorgen om eller omhändertagandet av de sjuka somförsämrats mest under besparingarna . Därför är behovet av "flerhänder i vården" akut. Personalen behöver få framtidstro och en god grundför ökat självförtroende. har antalet anställda inomlandstingens hälso- och sjukvård minskat med ca 133.000 personer, varav70.000 till följd av ädelreformen. Detta innebär en faktisk personalförlust pånetto 63.000 anställda inom den del av hälso- och sjukvården som landstingenhar ansvar för. framöver måste sjukvården och äldreomsorgen fåett resurstillskott som bättre motsvarar vårdbehovet.Enligt uppgift har marknaden för privata sjukvårdsförsäkringar under desenaste två åren ökat avsevärt. Svensk försäkring 2000 uppskattar attca 100.000 personer har någon form av privat sjukvårdsförsäkring.Försäkringarna innehåller normalt ett omfattande serviceprogram. Bolagenhar egna eller kontrakterade rådgivnings- och vårdförmedlingsenheter sombistår kunderna med medicinsk rådgivning och förmedling av vård till despecialistläkare och privata kliniker som ingår i bolagens nätverk. Premiernaär åldersberoende och varierar mellan och . Den ökadetillväxten på denna marknad kan ses som ett resultat av att dagens sjukvårdinte tillhandahåller det som förväntas.NytänkandeIdag fungerar inte vården överallt och i alla sammanhang så som viönskar. Att göra gällande att landsting med s.k. vänstermajoritet skullefungera bättre än landsting som är borgerligt styrt är vänligt uttryckt attbedriva falskspel. För att åter kunna sätta patienten i centrum måste viställa oss frågan vad man kan göra för att förbättra och förnya sjukvården.Att allt blir vid det gamla kan knappast te sig rimligt.Det krävs mångfald i sjukvården. skall vara främst i världen påsjukvård avseende effektivitet, kvalitet och omtanke. För den enskildepatienten måste utgångspunkten då vara att själv få välja vårdalternativ -antingen offentlig eller privat vård. I båda alternativen skall finansieringensjälvklart ske via offentliga medel.Vi är övertygade om att det för patienten är av underordnad betydelsevilken driftformen är. Det viktiga är att kraven på snabb medicinskbehandling, tryggt och kvalificerat bemötande och kort väntetid uppfylls.Vilken huvudman som uppfyller dessa krav spelar mindre roll.Lagrådet har i sitt yttrande påpekat att det tolkar målet med detifrågavarande lagförslaget i huvudsak som att man önskar "bevara grundenför den allmänna hälso- och sjukvården, som skall vara demokratiskt styrd,solidariskt finansierad och given utifrån behov." Vidare anför Lagrådet i remissen inte har diskuterat hur detta mål kan nås på något annat sätt ängenom det förslag som regeringen lämnat, nämligen att förbjudaöverlämnande av driftsansvar för akutsjukhus. Denna kritik är viktig ochgrundläggande. har samma mål som man kan uttyda ilagförslaget, däremot ser vi inte hur det föreslagna förbudet leder till attuppnå målet.Finansiering och huvudmanTvå viktiga frågor väcks i samband med diskussioner om privataalternativ och mångfald i sjukvården. Den ena är finansieringen. För osskristdemokrater är det självklart att vården även fortsättningsvis ska varasolidariskt finansierad, d.v.s. att vi betalar efter förmåga. Vården skall,som alltid, präglas av "vård på lika villkor". Ingen skall behöva söka sigandra vägar, eftersom svensk sjukvård skall tillhandahålla det bästa. Ingenskall av ekonomiska skäl tvingas avstå från en operation ellermedicinering. Ingen skall behöva uppleva att de som har pengar får gåförbi en kö. Dagens system har tyvärr lett till en sådan utveckling.Vi vill dessutom ha ett högkostnadsskydd som är värt namnet, d.v.s. attegenavgifterna i så stor utsträckning som möjligt inkluderas i dettahögkostnadsskydd.För oss kristdemokrater är det viktigt att skilja på huvudmannaskap ochutförande. ser privata alternativ som en förutsättning förmångfald i vården. innebär inte detta att vi ifrågasätter var ansvaretskall finnas. Landstingen skall även fortsättningsvis stå förhuvudmannaskapet, men det skall beredas möjlighet för andra, även privataalternativ, att verka inom sjukvården.Mångfald i vårdenAtt få tillgång till hälso- och sjukvård måste vara en grundtrygghet förvarje människa. I hälso- och sjukvården samverkar många människor medstor kunskap och erfarenhet. Deras uppgift är att, utifrån kunskap om vadsom skapar och återger hälsa, kunna erbjuda insatser baserade påvetenskap och beprövad erfarenhet. Till detta kommer att även aktivtkunna ge stöd, lindra och trösta. Vi ser det som naturligt att detta arbetekan utföras i annan regi än landstingens och kommunernas. Det mestcentrala är att vården utförs enligt de nationella mål och normer somfinns. Utrymmet för lokala anpassningar skall vara stort. Hälso- ochsjukvården måste kännetecknas av att patienten och anhöriga kan kännatrygghet och ha valfrihet.De flesta medarbetare i hälso- och sjukvården ser sitt arbete som mycketmeningsfullt. Dessa yrken medför arbetsuppgifter som ofta handlar om demest dramatiska händelserna i människans liv: Födelse och död. Det är enytterst angelägen uppgift att skapa och fördela resurser till hälso- ochsjukvården. Hälso- och sjukvården är en verksamhet där många människorvill medverka i beslut om både uppbyggnad och finansiering. I undersökningefter undersökning återkommer ett tydligt mönster: Viljan att betala skatt tillhälso- och sjukvården är påfallande hög. Om den viljan skulle vara lika högmed en annan finansiering vet vi inget om. Under perioden1993 till ökade medborgarnas utgifter för läkarvård, mediciner ochtandvård med . Av de effekter vi känner till tycks de ökadekostnaderna för tandvård ha väckt flest negativa reaktioner.Politiska åtgärder måste vidtas för att säkra tillgången på kvalificeradpersonal. Kortare beslutsvägar, ökat inflytande, större personligt ansvar ochförbättrade utvecklings- och karriärmöjligheter för vårdpersonalen är mycketviktigt. Vården behöver också ett bättre och tydligare ledarskap. Endast pådetta sätt kan vårdyrken göras attraktiva för morgondagens unga människor.Dessa förändringar kan skapas inom den offentligt drivna hälso- ochsjukvården. Vår nuvarande offentligt drivna sjukvård är inte dömd tillundergång. Men utvecklingen underlättas påtagligt av att man vågaruppmuntra och stödja alternativa produktions- och organisationsformer. Attvissa vårdyrken släpar efter lönemässigt kan heller inte motsägas. Dettabehöver givetvis åtgärdas för att nå fullgod rekrytering.Systemet för att organisera hälso- och sjukvården i är bland demest sammanhållna och enhetliga bland jämförbara länder. Privata vårdgivaremed offentlig finansiering har blivit vanligare men når på deflesta områden inte högre andel än . Trots många s.k.systemdiskussioner har inga större förändringar skett . Detär mot den bakgrunden man bör se reaktionerna på den bolagisering ochförsäljning av akutsjukhus som påbörjats i några av de stora regionerna. Defåtal sjukhus som är föremål för försäljning kommer under överskådlig tidinte att förändra bilden av ett mycket sammanhållet system med en starkdominerande driftform, akutsjukhus som ägs och drivs avlandstingskommunerna. Vi anser att breda lösningar, i politiskt samförstånd,är av stor betydelse i hälso- och sjukvården och deltar aktivt i strävanden attbevara den traditionen i vårt land. Trots en del olika utfall verkaropinionsundersökningar av allmänhetens inställning visa på öppenhet för flerägarformer i vården, förutsatt en offentlig och solidarisk finansiering.En ökad mångfald av vårdgivare ger patienterna större valmöjligheter ochkan stimulera, utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Privata,kooperativa och ideellt drivna alternativ bör därför ges förutsättningar attutvecklas. Fritt val av vårdgivare samt vård- och värdighetsgarantier, somgrundar sig på prioriteringsbeslut, skall ligga till grund förverksamheten.Konkurrensutsättning av olika verksamheter får inte bli ett självändamål.Konkurrensutsättning är ett medel för att skapa och stimulera effektivtutnyttjande av begränsade resurser, stimulera nytänkande och bidra till godoch förhöjd kvalitet, ge personalen större medinflytande och delaktighet iarbetet samt att ge patienterna en högre grad av valfrihet. En given fördel medatt alternativa aktörer uppstår är att kvalitetssäkringen kommer i fokus. Vidorganisationsförändringar som genomförs är det viktigt att ha kontroll över attvården är av samma höga kvalitet och ges på lika villkor. Kraven på offentliginsyn i verksamheterna och lika kvalitet för alla skall fortsatt vara densamma,oavsett om verksamheten har enskild eller offentlig utförare. För oss ärpatientens behov av trygghet och valfrihet i fokus.Privata företag har aktivt medverkat till att ge svensk hälso- och sjukvården framskjuten plats i fråga om metoder, teknologi, forskningsinriktning ochkostnadsnivå. Främst har det skett i läkemedelsföretagen. kan viockså se flera mycket framgångsrika företag i andra branscher, till exempelmedicinsk teknik samt tekniska hjälpmedel.Kristdemokraterna vill stödja utvecklingen av den humanistiska traditioneni vården. Därför ser vi ett stort behov av opinionsbildning kring degrundläggande värden som byggt upp hälso- och sjukvården och som vi anserbehöver bevaras och utvecklas . Detta bör ske genom att ge flermöjlighet att delta i den fortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården i vårtland. Att skapa jämförelsemöjligheter inom verksamhetsområdet främjareffektivitet, utveckling och trivsel.Privata alternativ i primärvårdenAv den nya nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvård framgårdet att regeringen godtar privata alternativ i primärvården, men samtidigtvill man nu förbjuda att sjukhus drivs med vinstsyfte. Kristdemokraternaanser att regeringens förslag om vinstförbud för sjukhus är mycketologiskt. Eftersom svensk hälso- och sjukvård är solidariskt finansieradgenom skatter är det inte på något sätt dyrare för skattebetalarna attfinansiera sjukhus där verksamheten bedrivs med så hög kvalitet ocheffektivitet att den genererar ett överskott. Regeringens otidsenliga idé pådetta område riskerar att hämma utvecklingen av god vård istället för attgynna den.Kommunal självstyrelse - en demokratifrågaI slutbetänkandet från HSU 2000 har man bedömt behovet av resurser förhälso- och sjukvården. Den grundläggande principen som fastslogs var atthälso- och sjukvård skall erbjudas på lika villkor, vården skall finansierassolidariskt och resurserna fördelas rättvist efter behov. Man påpekar äveni betänkandet att kommuner och landsting har olika förutsättningar ochbefolkning som skiljer sig åt åldersmässigt. Därför anser vikristdemokrater att landstingen själva skall få besluta om hur man villorganisera sin verksamhet. Det är viktigt att besluten fattas så näramänniskorna som möjligt. Det är också de lokala politikerna som har denbästa kunskapen om vad som gynnar medborgarna bäst. Regeringensifrågavarande förslag innebär en inskränkning av landstingensbeslutanderätt. Detta kan vi inte acceptera. Medborgarna går till val såvältill landsting som till kommun. Avsikten är att kunna välja det parti sombäst kan företräda medborgaren på den lokala nivån. Regeringen föreslårett förbud för landstingen att från , efter korrektaupphandlingar, överlämna driften av akutsjukvård till vårdföretag, hurvälrenommerade de än kan tänkas vara. Begreppet vinst har fåttregeringen att negligera väljarnas val av politisk inriktning. Dendemokratiska processen sätts ur spel och politiken blir alltmercentraliserad och oförståelig för den vanlige medborgaren. Mångamedborgare känner sig maktlösa, att de inte kan påverka.Därför innebär denna typ av förslag att vi försvagar den demokratiskaprocessen och ifrågasätter om val till landsting och kommun egentligen ärmeningsfulla. vill att staten sätter upp mål försjukvården. Hur landstingen och kommunerna sedan vill uppnå dessa målmåste vara ett beslut som de skall ta, oavsett om det innebär att hälso- ochsjukvården drivs i offentlig eller privat regi.Ett annat demokratiskt dilemma i propositionen är det aviserade förslagetatt införa krav på två tredjedelars majoritet eller krav på två beslut med valemellan. Detta är återigen ett sätt att sätta demokratin ur spel. Väljare kommerinte att rösta om det existerar regler som förhindrar att politiken slår igenom.Om tanken på två tredjedels majoritet överhuvudtaget skall väckas bör densjälvfallet avhandla beslut i ärenden som styr kommuner bort frånsjälvstyret.Grundlagen pekar ut den kommunala självstyrelsen som ett medel attförverkliga demokratin. Inom vissa ramar finns det en betydande frihet förkommunerna. kan kommuner fatta beslut. Men finner regeringen ochriksdagsmajoriteten dem misshagliga så står det dem fritt - i rättslig mening -att intervenera i den kommunala beslutskompetensen och inskränkabeslutanderätten i olika avseenden. Propositionen är ett utslag av en sådanintervention. Det är olyckligt.Kristdemokraterna har påpekat att subsidiaritetsprincipen bör blivägledande även för nationella förhållanden. Med den principen som grundför självstyrelse så kan man konstatera att det behövs en utökadrespekt från statsmaktens sida för den kommunala gemenskapens egetkompetensområde. Förslaget är inte uttryck för en sådan respekt. Lagrådet sai en annan liknande fråga 1999 följande: "någon innebörd måste dock denkommunala självstyrelsen ha". Regeringens förslag underminerar den i ställetytterligare.Stockholm den 21 november 2000Alf ()()()()()()()()()