mot · GN02N23 · 2000-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N23av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:63 Godkännade av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m.1 SammanfattningRegeringen föreslår i föreliggande proposition att godkännerde åtaganden för staten som följer av det avtal om ersättning i sambandmed stängning av som träffatsmellan staten, och . Regeringen föreslår ocksåatt den avtalade ersättningen skall vara skattefri och även att andraomstruktureringar som en följd av avtalet skall vara skattebefriade.Moderata samlingspartiet motsätter sig den förtida avvecklingen av säker,miljövänlig och lönsam kärnkraft. De direkta statliga nettokostnaderna förden inledda avvecklingen uppgår enligt propositionen till 8,3 miljarderkronor. Detta är missbruk av skattemedel.Enligt de redovisningsprinciper som fastslås i budgetlagen skall utgifterredovisas brutto. Med användandet av gängse metod för bruttoredovisningblir statens direkta kostnader i storleksordningen , detvill säga mer än vad regeringen vill göra gällande ipropositionen. Det finns inga hållbara skäl till varför en avveckling av enkärnkraftsreaktor skulle behandlas skattemässigt på något annat sätt än andraexproprieringar. Regeringen försöker, genom att använda en metod förnettoredovisning, få den förtida avvecklingen att framstå som mindreutgiftskrävande än vad den i själva verket är.I en sammanställning av vad den förtida kärnkraftsavvecklingen kostar börrimligen också kostnaderna för omställningsprogrammet av energisystemetredovisas. Programmet, som kom till för att minska elförbrukningen och ökaelproduktionen i syfte att möjliggöra en stängning av , omfattar 9miljarder kronor. De direkta kostnaderna för avvecklingen uppgår därmed tilldrygt 17 miljarder kronor.Att avveckla säkra och miljövänliga kärnkraftsreaktorer är att tasteg mot en ekologiskt ohållbar utveckling. Stängningen av harmedfört att utsläppen av växthusgasen koldioxid ökar med persekund, vilket motsvarar drygt mer koldioxid . Sverigegår därmed helt emot intentionerna i internationella avtal om minskningar avutsläppen av växthusgaser. Miljökostnaden begränsas dessutom inte tillökade utsläpp av växthusgaser. Också utsläppen av svaveldioxid ochkväveoxider ökar med följden att problemen med försurning och över-gödning, speciellt i , ökar.Avvecklingen får också negativa konsekvenser för såväl hushållensekonomi som den elintensiva industrins konkurrenskraft. Följden blir ökadarbetslöshet, särskilt i regioner som har ett mycket utsatt läge. Desamlade samhällsekonomiska kostnaderna blir mycket stora.Moderata samlingspartiet menar också att det är direkt oansvarigt avregeringen att genom stängningen av ytterligare öka risken förallvarliga problem med elförsörjning. Det är också i dettasammanhang mycket anmärkningsvärt att helstatliga samtidigtinvesterar 7,5 miljarder i utländsk kärnkraftsproduktion som vida överstigerproduktionskapaciteten vid . Regeringen visar därmed attden förtida avvecklingen av svensk kärnkraft inte handlar om energi, miljöeller säkerhet utan i stället om att säkra den egna politiska makten.Moderata samlingspartiet yrkar avslag på propositionen. Det finns vidareskäl att ta bort de politiska hinder som hindrar att driften vid 1återupptas. Därför bör avvecklingslagen avskaffas samt regeringsbeslutet omstängning av rivas upp av riksdagen.2 De ekonomiska konsekvenserna av den förtidakärnkraftsavvecklingen2.1 Avvecklingens direkta kostnaderDen förtida avvecklingen av den svenska kärnkraften har inletts. Någonredovisning av avvecklingens konsekvenser har den socialdemokratiskaregeringen inte presenterat. Varken effekter på miljön, sysselsättningen,statsbudgeten eller samhällsekonomin i stort togs i beaktande näravvecklingsbeslutet drevs igenom. Svenska folket får därför först , näravvecklingen redan inletts, möjlighet att bedöma om de enormabudgetmedel som avvecklingen kostar är ett rimligt sätt att användaskattebetalarnas pengar på.De direkta kostnaderna för staten i form av utbetalningar, minskadeinbetalningar från och minskade skatteintäkter som en följd avstängningen av kärnkraftsreaktorn uppgår, enligt regeringensproposition, till . Som ett led i att få kostnaden att semindre ut än vad den i själva verket är, har regeringen använt sig av enmetod för nettoredovisning för att räkna ut avvecklingens kostnader. Vaddetta innebär i praktiken är att de olika ersättningarna görs skattebefriade ochatt de verkliga kostnaderna för staten enligt gängse princip ombruttoredovisning därför kan summeras till cirka 9,3 miljarder kronor.Dessutom tillkommer avsevärda indirekta kostnader för miljön, denminskade sysselsättningen och samhällsekonomin i stort. Det regeringen nuföreslår kommer alltså att kosta skattebetalarna stora pengar. Bararänteintäkterna på de dryga som regeringen angermotsvarar kostnaden för exempelvis 1 300 nya poliser.Moderata samlingspartiet delar inte regeringens uppfattning att det ärrimligt att använda så många miljarder av skattebetalarnas pengar till någotsom i alla delar är negativt för . Att avveckla säker, lönsam och välfungerande svensk kärnkraft är destruktivt och innebär en storkapitalförstöring. Det visar på ett tydligt sätt att Social-demokraterna finner det viktigare att säkra den egna makten genom atttillfredsställa stödpartiernas krav än att se till och de svenskamedborgarnas bästa.1997 års energipolitiska beslut innehöll, förutom en förtida avveckling avsvensk kärnkraftsproduktion, även ett program för omställning avenergisystemet. Dels beslutades om ett femårigt program med bidrag om 3,1miljarder kronor för minskad elanvändning samt investeringar i nyelproduktion, dels beslutades om ett 7-årigt program med bidrag om 5,6miljarder kronor till forskning och utveckling av ny teknik. Tillsammans medkostnader för bl.a. inrättandet av en ny energimyndighet omfattade om-ställningsprogrammet . Programmet syftade till att minskaelförbrukningen och öka elproduktionen i syfte att möjliggöra en stängningav 2.1999 års utvärdering av omställningsprogrammet visar att programmetfungerat mycket dåligt. Enligt utvärderingen är 6 av 18 delprogram inte ensmöjliga att utvärdera eftersom de inte gett några resultat. Regeringen hardärefter stoppat vissa av utbetalningarna i avvaktan på bättre idéer om hurpengarna skall användas.Detta är ytterligare ett exempel på hur Socialdemokraterna låtermiljarderna rulla i väg helt i onödan. Med en förnuftig energipolitik skulle vii stället ha fortsatt att använda de svenska kärnkraftverken så länge de klararde mycket högt ställda säkerhetskraven. Denna oförnuftiga politik innebär attnetto drygt 17 miljarder (8 + 9) av skattebetalarnas pengar förslösas till ingeneller mycket begränsad nytta.3 Skattefrågor vid kärnkraftsavveckling3.1 Ersättning för framtida inkomstbortfall m.m.Regeringen föreslår att statens ersättning för inkomstbortfall i sambandmed kärnkraftsavveckling skall vara skattefri. Genom att redovisanettokostnaden efter skatt i stället för att redovisa bruttokostnaden föravvecklingen vill regeringen optiskt förminska vad avvecklingen kostar.Det är en unik åtgärd som regeringen föreslår. I gällande lag är ersättningsom utgår vid en expropriation skattepliktig om den ersätter en skattepliktiginkomst (44 kap 3 § inkomstskattelagen). Regeringen anger också ipropositionen att det inte finns några speciella regler om skattefrihet förexpropriationsersättningar, men att "ett beslut att stänga en kärnkraftsreaktorär i flera avseenden en unik företeelse." Detta kan man hålla med om. Det ärett beslut som innebär att avstår från ett väl fungerande kraftverk,som framöver skulle kunna producera elektrisk energi tillgagn för svenska hushåll och företag. Men varför skulle beslutet i siginnebära att man skall frångå de principer för beskattning som gäller i denhär typen av överlåtelser?Argumenteringen är minst sagt svag och skulle kunna användas vidpraktiskt taget alla andra exproprieringar. Motiven är att a) stängningen harbeslutats av regeringen, b) en stängning innebär ett stort ingrepp för deföretag som drabbas, c) att investera i en ny reaktor är inte möjligt,d) företaget har visserligen möjligheter att avsätta belopp tillersättningsfond,men det är ovisst om fonden kan tas i anspråk under den angivna tre- ellersexårsperioden.Inget av dessa motiv är unikt för avvecklingen av kärnkraftverket iBarsebäck. sagt varje företag eller person, som blir drabbade avexpropriering av egendom, kan anföra liknande motiv och skulle därmedkunna åberopa att ersättningen skall vara skattefri.Det verkliga skälet till skattebefrielsen är sannolikt att regeringen dels villförminska vad avvecklingen av kärnkraftsreaktorer kostar, dels vill undvikaatt utgiftstaket överskrids. För det företag som avhänder sig äganderätten avreaktorn kan det naturligtvis vara behändigt att veta att det inte kan bli någraskattetvister . Men samma förhållande gäller naturligtvis för allaandra företag som tvingas lämna ifrån sig egendom på grund avexproprieringsbeslut.3.2 StämpelskattInte heller när det gäller stämpelskatten finns det någon anledning attfrångå de allmänna principer som gäller för alla företag i landet. Anserregeringen att stämpelskatten är ett hinder för att genomföratransaktionen, har man att välja mellan att höja ersättningen eller ändrade generella bestämmelserna.3.3 Försäljning av elkraftRegeringen vill frångå gällande lagbestämmelser för underprisförsäljningtill företag som inte ingår i koncern. Även här åberopar regeringen skäl,som skulle kunna gälla många omstruktureringar och inbördes affärer,där koncernförhållande inte finns. Det hade varit bättre om regeringenlagt ner arbete på att förändra de allmänna reglerna i stället för att införaen exceptionell lag för kärnkraftsavveckling.Det finns heller ingen anledning att behandla omstruktureringar till följdav en kärnkraftsavveckling på annat sätt än vad som gäller för andra företag.Naturligtvis ligger det i de inblandade parternas intressen att få en separatlagstiftning, som möjliggör skattefrihet för nödvändiga omstruktureringartrots att villkoren för att erhålla skattefrihet inte uppfylls enligt gällandelag.Den här modellen av nettoredovisning är inte i överensstämmelse med deredovisningsprinciper som fastställs i budgetlagen. Principen är att det skavara bruttoredovisning. Det finns därför inga hållbara skäl till varför enavveckling av en kärnkraftsreaktor skulle behandlas skattemässigt på någotannat sätt än andra exproprieringar.4 Avtalet är inte förenligt med budgetlagenAvtalet om ersättning med anledningen av stängningen av Barsebäckreglerar ersättningar och redovisningar och gör detta på ett sätt somstrider mot budgetlagen. Både nettoredovisningen i form av skattefriaersättningar liksom avräkning mot utdelningsbelopp från Vattenfallförsvårar och förhindrar möjligheterna att jämföra och prövautgiftsbeloppen.Finansutskottet har tidigare uttalat (1995/96:FiU8y) i samband medbudgetlagen (1996/97:KU3)vikten av bruttoredovisning via statsbudgeten.Finansutskottet erinrar om att det uttalat attbudgeten bör vara fullständig och att principen om bruttoredovisning börtillämpas. I ett betänkande (bet. 1992/93:FiU30 s. 167) anfördeutskottet att det på grund av avlyft av lån och investeringar, växlanderedovisningsprinciper och tilltagande nettoredovisning mot budgeten -som väsentliga delar av den statliga verksamheten bedrivs ivarierande former vid sidan av statsbudgeten - saknades möjlighet att få enklar uppfattning av den statliga verksamheten. Budgeten utgjorde därmedinte längre ett tillfredsställande underlag för att bedöma den statligaverksamhetens effekter. Om väsentliga delar av den statliga verksamheteninte redovisas över statsbudgeten finns risk att de utanförstående delarna intetas upp till prövning i samband med budgetbehandlingen på samma sätt somden övriga verksamheten. Likaså minskar värdet av att fastställa utgiftsramarom vissa utgifter inte omfattas av dem. Möjligheten att kontrollera och följautgiftsutvecklingen minskar. De diskrepanser mellan budgetunderskott ochlånebehov som tidigare förelegat visar på svårigheterna i dessa avseenden.Den av regeringen valda metoden för redovisning och finansiering verkarvara vald med främsta utgångspunkt att förhindra överskridanden avutgiftsramarna, inte för att skapa klarhet och översiktlighet. Moderatasamlingspartiet avvisar därför den av regeringen föreslagna modellen förredovisning5 Avvecklingens miljö- och samhällseffekter5.1 Ett steg mot en ekologiskt ohållbar utvecklingDen socialdemokratiska regeringen upprepar i praktiskt taget varjeregeringsdokument att man är på väg att leda i riktning mot enekologiskt hållbar utveckling. Tyvärr har det visat sig att ambitionen intesträcker sig längre än till vackert formulerade fraser som inte har mycketatt göra med den genomförda politiken. Regeringens satsningar på lokalainvesteringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling framstår alltmersom ett gigantiskt slöseri med statsmedel. Det gemensamma med deolika miljardsatsningar som regeringen genomfört i syfte att förbättramiljön är att de alla fått skarp kritik i utvärderingar, bland annat avRiksdagens revisorer. Detta gäller för såväl de lokalainvesteringsprogrammen som Östersjömiljarden ochenergiomställningsprogrammet.Att regeringen satsar miljardbelopp på missriktade miljöåtgärder som integer någon nämnvärd miljöeffekt är illa nog. Vad som är än värre är attregeringen med bland annat miljöargument satsar miljarder på att i förtidstänga säker, miljövänlig och lönsam svensk kärnkraftsproduktion.Problemet med kärnkraftsavvecklingen är inte att miljöeffekten blir liten utanatt den tvärtom blir kraftigt negativ. Sammantaget framträder bilden av ensocialdemokratisk regering som i grunden är passiv när det gäller viktigamiljöfrågor men som när den väl gör någonting slösar bort stora belopp pååtgärder med liten miljöeffekt eller på åtgärder som är direkt negativa förmiljön.5.2 Utsläppen av växthusgaser ökarGenom den förtida kärnkraftsavvecklingen överger de klimat-politiska riktlinjer som antog på den dåvarande,borgerliga regeringens förslag. I förhandlingar med övriga EU-länder socialdemokratiska regeringen också utverkat en rätt för attöka koldioxidutsläppen , i stället för att minskadem som de flesta andra EU-länder kommer att göra.För Moderata samlingspartiets vidkommande är växthusgasernas klimat-påverkan oroande. Det var skälet till att vi drev fram det förstaklimatpolitiska beslutet i . Den omständigheten att har lågakoldioxidutsläpp per capita jämfört med många andra industriländer tycker viär positivt. Men det kan för oss aldrig bli ett argument för att medvetet ochhelt i onödan släppa ut mer koldioxid i atmosfären. Kanske det mest absurdai sammanhanget är att därmed i när det internationellasamfundet diskuterar kostnadseffektiva investeringar för att minskautsläppen av växthusgaser i stället satsar på att ökasamma utsläpp.I de länder som ingår i det alltmer sammankopplade elnätet i norra el på en mängd olika sätt. Elproduktion baserad på kärnkraft,vattenkraft, olja och framför allt kol utgör denna blandning. När elproduk-tionen i inte räcker till täcks underskottet genom import av el frångrannländerna. Eftersom den lediga produktionskapaciteten framför allt finnsi kolbaserade elproduktionsanläggningar i och är det ihuvudsak sådan el som vi importerar. Avvecklingen av har inorra fått till följd att den kolbaserade elproduktionen ökat imotsvarande grad. Detta innebär i praktiken att vi i norra får ett extratillskott på koldioxid , vilket motsvarar ca extrakoldioxid . Relaterat till de totala svenska utsläppen av koldioxidinnebär dessa siffror att utsläppen ökas med motsvarande 6 procent.5.3 Ökad försurning och övergödningKärnkraftsavvecklingens miljöskadliga konsekvenser begränsas inte tillökade utsläpp av koldioxid till atmosfären. Också utsläppen avförsurande ämnen som svavel och kväveoxider har ökat kraftigt. Detförsurande nedfallet från den kolbaserade produktionen i ochPolen drabbar främst sydvästra , som redan tidigare var hårt utsattför försurning och övergödning. Från miljösynpunkt ter sig dennautveckling mycket olycklig.5.4 MiljökostnadernaBeslutet om förtida avveckling av kärnkraften fattades utan att någonanalys gjordes av miljökonsekvenserna. Ett verktyg för jämförandemiljökonsekvensanalys är beräkning av s.k. externa kostnader, det villsäga att sätta ett penningvärde på olika hälso- och miljöskador som inteär medtagna vid beräkning av elproduktionskostnaden.EU-kommissionen startade ett projekt i samarbete med somsyftar till att utveckla en gemensam metod för att beräkna de externakostnaderna för olika elproduktionssystem, EU ExternE. En slutrapport harlämnats som finns på ExternE:s hemsida externa effekter av olika energikällor räknas här in: Drift, brytning avråvara, avfall och haveri, utsläpp av miljö- och hälsofarliga ämnen, förstöringav landskapet m.m. Om man även räknar in växthuseffekten och värdesätterett ton koldioxid till borde de olika energislagen betala följandeför sina externa kostnader:- Kärnkraft:1,/kWh (betalar redan i produktionsskatt)- Bioenergi: /kWh- Naturgas: /kWh- Kolkraft: /kWhOm hela årsproduktionen vid på skulle ersättas medkolkraft blir därmed merkostnaden för miljö- och hälsoeffekter hela 2,3miljarder kronor . Även om ersätts med kol, gas ochbioenergi i lika delar blir miljökostnaden per år.5.5 Konsekvenser för hushållenRyckigheten i den svenska energipolitiken har drabbat hushållen hårt. Deomfattande problemen med s.k. sjuka hus och dålig inomhusluft går atthärleda till de statliga energisparsatsningar som varit ett led i en tidigareenergipolitik. Hushållen har fått bära en dubbel kostnad för detta. De harbåde varit med och finansierat politiken via skattsedeln och själva fåttbetala för att lösa problemen. Med nuvarande energipolitik kommerhushållen återigen att få vidkännas stora kostnader. De investeringar ielvärme som staten har uppmuntrat kommer att stå hushållendyrt. De elskattehöjningar som genomfördes , 1997 och 1998har ökat boendekostnaderna i betydande utsträckning. Dessa kostnaderökar ytterligare genom de höjda elskatterna för år 2000.5.6 Konsekvenser för svensk industriUtvecklingen av svensk industri har historiskt gynnats av den godatillgången på billig elenergi. Vattenkraftens och senare kärnkraftens lågaproduktionskostnader har givit värdefulla konkurrensfördelar. Svenskelproduktion är alltjämt effektiv och jämförelsevis billig i ettinternationellt perspektiv. Låga produktionskostnader förekommer dockockså i många konkurrentländer som baserar sin elproduktion i huvudsakpå inhemsk fossilproduktion.Avgörande för konkurrenskraften är heller inte produktionskostnaden, utananvändarens slutpris. Svensk industri har fått kraftigt försämradeförutsättningar, bl.a. till följd av regeringens våldsamma energiskatte-höjningar. Bara införde Socialdemokraterna nya produktions-skatter på el som för flera av de elintensiva företagen motsvarade enmerkostnad på eller mer räknat per anställd. Höjningarnaledde då till personalminskningar vid bl.a. i ochvid f.d. Aluminium i Sundsvall.Kärnkraftsavvecklingen riskerar att få allvarliga regionala konsekvenser.Allvarligast blir situationen i inland, längs samti ett band från över , och tillGästrikland. De enskilda län som är mest beroende av elintensiv industri ärNorrbotten, , och . Alla dessa län ärredan idag mycket hårt drabbade av arbetslöshet.För de mest utsatta länen kan hela bygder gå under om kärn-kraftsavvecklingen leder till elpriser som flyttar företagens investeringarutomlands. En nedläggning av i skulle innebärautslagning av 1 700 arbeten i en ort med totalt 4 500 sysselsatta. Ivärmländska och skulle arbetslösheten direkt stiga till om företaget valde att flytta sin verksamhetannorstädes. I i finns nästan 2 000 anställda inom elintensivindustri, vilket motsvarar en femtedel av alla sysselsatta inom kommunen. ISkellefteå arbetar ännu fler, hela 2 300 personer, inom elintensiv industri. IGällivare skulle arbetslösheten stiga från ca 2 000 till nära 4 000 personer omden elintensiva industrin hotades.Det knyts förhoppningar till att en storskalig biobränsleanvändning skallkunna generera ett betydande antal arbetstillfällen i skogslänen. ärdet just i dessa län som arbetsplatser i basindustrin kommer att slås ut. Det ärsvårt att se att det skulle finnas någon fördel för skogslänensvälfärdsutveckling i att byta ut högvärdig pappersmassa mot lågvärdigtvedbränsle. Av skogsindustrins totala intäkter svarar dessutom biobränslenför endast 1 procent.6 Är kärnkraftsproduktion utanför bättre änsvensk?Samtidigt som avvecklingen av svensk kärnkraft drivs igenom avregeringen investerar helstatliga i kärnkraftsproduktionutomlands. I har köpt in sig i andelar i det ena avlandets två kärnkraftsbolag. I har köpt 25,1 procentav aktierna i för 7,5 miljarder kronor.Vattenfall har dessutom option på en lika stor aktiepost till och skulle,om den affären genomförs, bli majoritetsägare. Andelarna som Vattenfallhittills köpt i motsvarar kärnkraftsproduktion, vilket ärmer än vad som producerades i de bägge Barsebäcksreaktorernatillsammans.Det är i sig inget fel i att satsa på miljömässigt bra, säker och ekonomisktlönsam kärnkraft men problemet är att svenska staten satsarmiljarder på att lägga ner svensk kärnkraft. Vad är logiken? Anser densocialdemokratiska regeringen att kärnkraftsproduktion är bra bara den intebedrivs i ?Moderata samlingspartiet menar att den kapitalförstöring som den förtidaavvecklingen av kärnkraften innebär är oförsvarlig. Att helstatliga Vattenfallnu investerar i omfattande kärnkraftsproduktion utomlands är i dettasammanhang anmärkningsvärt. Det rimliga är naturligtvis att först och främstbehålla den väl fungerande kärnkraftsproduktionen i . Ingen gynnasav att vi byter ut svensk kärnkraftsproduktion mot utländsk.7 Energiförsörjningen i SydsverigeUnder har en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats.Åtta fossileldade kraftverk med en sammanlagd produktionskapacitet om2 470 MW har lagts i malpåse. har antalet gasturbiner somanvänds vid toppbelastning blivit färre. Tillsammans motsvararavställningarna av produktionskapacitet avel.Svenska kraftnät bedömer att den maximala elförbrukningen söder omGävle är 23 000 MW medan produktionskapaciteten inklusive import frånnorr är maximalt 20 000 MW. Det kan alltså vid full elproduktion i södraSverige ändå uppstå ett underskott om 3 000 MW. Det är möjligt attimportera ca 2 200 MW varför det kan uppstå en akut brist på el.Uppstår effektbrist i finns en beredskap för att stänga avförbrukning i delar av nätet. Områden med en förbrukning om ca 100 MWstängs då av i taget. Nästa timme tas nästa område om 100 MWosv. Att stänga stora områden skapar stora påfrestningar för samhället.Livsviktig apparatur kan komma att stängas och processindustrier kan skadasallvarligt. Stora problem uppstår vid sjukhem och vårdboenden därreservkraft saknas. Stora effektproblem riskeras vid återinkoppling medåtföljande risker för näten. Listan på problem kan lätt göras lång och visarhur viktig en säker elförsörjning är i ett modernt och välutvecklat samhällesom vårt.En av orsakerna till avvecklingen av svenska reservkraftverk är de olikaskattereglerna i respektive . Det är betydligt billigare attimportera smutsig kolkraft från orenade danska kolkraftverk än att användade svenska kraftverken som har effektiv rening.I detta känsliga läge, med stora risker för effektbrist i det sydsvenskaelsystemet, togs i och med förtidsavvecklingen i ytterligare600 MW ur produktion. Marginalerna under denna vinter minskade riskabeltmycket och vi var farligt nära effekttaket.Slutsatsen är att det finns en mängd skäl till varför bör avslåregeringens nu aktuella proposition. De direkta kostnaderna för avvecklingenblir orimligt stora som hela samhällsekonomin drabbas negativt.Miljöskadorna och miljökostnaderna som ett resultat av kärnkrafts-avvecklingen blir omfattande och leder till kraftiga ökningar av utsläppen avväxthusgaser. Dessutom ökar problemen med såväl försurning somövergödning.