mot · GN02Fi10 · 2000-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi10av , ()med anledning av redog. 1999/2000:RR1 revisorers årsredovisning för 1999Riksdagens revisorers årsredovisning ger anledning både tillprincipiella och praktiska slutsatser.Principiella synpunkter på revisionens organisationFolkpartiet liberalerna har länge talat för behovet av en starkare och mersjälvständig revision. har en i internationellt perspektiv svaggranskningsmakt. granskning av regeringen ärstarkt partipolitiserad. Det är ovanligt att den sittande majoriteten riktarallvarligt mot den regering som framgått ur samma majoritet.Riksdagens revisorer har förhållandevis små resurser och även ommycket värdefullt arbete utförs går det inte heller där att bortse ifrån attden politiska majoriteten har möjligheter att påverka arbetet. Detpersonellt och ekonomiskt starkaste granskningsorganet ärRiksrevisionsverket. Men verket är ett regeringens organ.För att demokratin ska fungera väl är behovet av en stark och integerförvaltningsrevision mycket stort. Det blir också större och större genom attverkligheten blir alltmera komplex. Starka intressen, "järntrianglar", slår oftavakt om rådande förhållanden. Därför är det av yttersta vikt att revisionenbedrivs med starkt stöd i lagen och att den utvecklar en egen kultur avsanningssökande och politiskt oberoende.Det finns också, från riksdagsledamöternas utgångspunkt, behov av enoberoende granskningsfunktion, som bidrar till att ge underlag förbedömningar av hur det faktiska resultatet av beslutade reformer blev. Detägnas i arbete för lite intresse åt utvärderingar och gransk-ningar.Riksdagens kontrollmakt är reglerad i grundlagen. Med det svenska stats-skickets uppbyggnad - med som beslutar om skatter och budgetsamt stiftar lagar - är det enligt vår mening naturligt att det viktigastekontrollorganet ligger under . Så är det inte idag.Vi vill inte förneka att regeringen - som enligt regeringsformen skall"styra riket" - kan ha behov av ett stabsorgan av revisionstyp.En del av revisionen handlar om huruvida de statliga myndigheternahandlat i enlighet med lagar och föreskrifter. Felaktiga myndighetsbeslutdrabbar på ett oacceptabelt sätt enskilda människor. Det illustrerar vikten aven oberoende revision.Riksrevisionsverkets oberoende är inte grundlagsreglerat. Regeringensdetaljstyrning är förhållandevis omfattande. RRV:s generaldirektör tillsättsoch avsätts av regeringen. Hon eller han kommer därför i en stark beroende-ställning till regeringen. Verket kan inte granska hela den verkställandemakten och har därigenom en konstitutionellt svag ställning.Folkpartiet liberalernas slutsats av detta är att ett nytt, starktrevisionsorgan- - för den statliga verksamheten bör inrättas. Det bör liggaunder och tillföras resurser dels från RRV:s effektivitetsrevision,dels från revisorer. Det bör ges en ställning liknande den Riks-banken fått. Den ledande tjänstemannen, riksrevisorn, bör ha en jäm-förelsevis lång mandatperiod och väljas av . Ett politiskt valtledningsorgan bör finnas, men konstruktionen bör hindra att politiska hänsyntas i den löpande verksamheten. Initiativ till utredningar kan komma frånolika håll - styrelsen, eller regeringen - men de utförs av tjänste-män under ämbetsmannaansvar.Riksrevisorn bör väljas av för en bestämd period. Detta val börske på liknande sätt som val av justitieombudsman, alltså beredas av ensärskild delegation, varvid utgångspunkten skall vara att delegationen enasom ett namn.Riksrevisionen får en stark ställning i grundlagen, och i en revisionslagskall finnas bestämmelser om verkets uppgifter och arbete, rätt till infor-mation, former för rapportering m.m.Enligt vår mening bör den sittande lägga fram ettförslag med ovanstående innebörd. bör i ett tilläggs-direktiv precisera ett sådant uppdrag. Självfallet skall regeringens synpunkterinhämtas under processen. bör inte motsätta sig att regeringen harett eget stabsorgan för förvaltningsutveckling och revisionsliknande upp-gifter. Men det största och viktigaste statliga revisionsorganet i skalli framtiden vara riksrevisionen.Granskning av SkolverketRiksdagens revisorer har granskat och skolans utveckling.Revisorerna konstaterade att nationella mål inte har påverkatutbildningen på det sätt som förutsattes vid beslut om mål-och resultatstyrda skolor. har inte tydliggjort målen och inteheller systematiskt följt upp dem. Revisorerna föreslår att verket i sinuppföljning och utvärdering bättre lyfter fram målavvikelser ochnegativa trender.Revisorerna konstaterar vidare att är det OECD-land som satsarstörst andel av sin bruttonationalprodukt på . Men enligt flerastudier fördelas inte resurserna efter elevernas behov. Skolornas arbete medatt ompröva resursanvändningen behöver stödjas. kunskap omnationella mål, målavvikelser, negativa trender och undervisningenskostnader samt möjligheten att förbättra verksamheten behöver bättre nå ut iskolorna.Regeringen bör enligt revisorerna klargöra såväl kontrolleran-de som främjande uppgift. Verkets huvuduppgift bör vara att hävdanationella krav på utbildningen.Revisorernas rapport visar enligt uppfattning problemen medatt är den myndighet som både skall vara rådgivande organ tillkommunerna i utbildningsfrågor, och vara den instans som skallfölja upp kvaliteten i skolan. Det är en mycket svår uppgift att varastödjande och rådgivande mot den man kritiskt skall granska och kontrollera.För en tydligare uppföljning föreslår en uppdelning av deuppgifter som ligger hos . behåller sin stödjandeoch rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter. tillskapas en nymyndighet för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat - ennationell skolinspektion.Nationella skolinspektionen skall granska kvaliteten i såväl kommunalasom fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationellaprov och det nationella betygssystemet. Nationella skolinspektionen skallockså vara den myndighet som utfärdar respektive drar in den lärar-legitimation som föreslår inrättas.Granskning av biståndetRiksdagens revisorer har också granskat biståndet. Granskningenomfattade i huvudsak det bilaterala biståndet och avsåg särskiltanslagsformerna och medelstilldelningen, Sidas förvaltningsbistånd,utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer samt samarbetetmed EU. Revisorerna konstaterade bl.a. att regeringen borde se överformerna för att stärka en utvärderingsfunktion som är mer oberoendefrån biståndsorganisationen. Även om Sidas utvärderingsenhet ochExpertgruppen för utvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan detta enligtFolkpartiets mening inte ersätta ett självständigt och oberoendeutvärderingsinstitut liknande Sekretariatet för analys och utvärdering avdet svenska utvecklingsbiståndet (SAU).Folkpartiet liberalerna anser det beklagligt att det oberoende Sekretariatetför analys och utvärdering av det svenska biståndet, som inrättades underfyrpartiregeringen, lades ned. Detta innebär att Sida åter utvärderar denna delav sin egen verksamhet.Att Sida löpande genomför utvärderingar av projekt och program är ennormal del av verksamheten. Detta ersätter dock inte behovet av en oberoen-de analys och utvärdering av Sidas verksamhet.Enligt vår mening är en extern oberoende analys och utvärdering av detsvenska biståndet angelägen för att det skall vara ställt utom allt tvivel attbiståndsresurserna hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt och för skall kunna försäkra sig om att det svenska biståndet svarar mot högtställda kvalitetskrav.Granskning av de lokala investeringsprogrammenRiksdagens revisorer har vidare granskat det statliga stödet till lokala in-vesteringsprogram. Revisorerna har vid granskningen pålagt sigrestriktionen att granska utförandet av, inte grunderna för, stödet i sig.Deras rapport utgör dock i praktiken en svidande kritik av systemet somsådant.Revisorerna pekar på flera ställen i rapporten på konsekvenserna av att ettomfattande statligt stöd fördelas utan att tydliga mål finns för satsningensinriktning. Det finns en tydlig risk att stödet i alltför hög grad syftar tilllokaleller regional måluppfyllelse och att detta leder till suboptimering.I rapporten konstateras att för de miljöeffekter där jämförelser medbefintliga kvantitativa miljömål varit möjliga, förväntas de åtgärder somerhållit stöd under det första fördelningsåret bidra med högst av vadsom krävs för att nå det nationella målet. Revisorerna finner det tveksamt omregeringen med hjälp av andra styrmedel kan driva fram sådana åtgärder somgör att återstående av vad som krävs för att målen skall nåsverkligen uppkommer. RRV har i en senare studie konstaterat att dennamåluppfyllelse sannolikt är lägre än de angivna 3,6 procenten.Revisorerna har vidare synpunkter på sektorsmyndigheternas ochlänsstyrelsernas roll. Revisorerna anser att det är viktigt att råda bot på deinsynsproblem som finns i informella konsultationermed sektorsmyndigheterna samt att man bör förstärka inslaget av formellaexpertbedömningar. Länsstyrelsernas roll i processen har vidare varit oklar.Det finns en besvärande motsättning mellan å ena sidan regeringenstendens att ta en mer aktiv del i förvaltningsliknande ärendehantering ochkommunernas önskan om tydlighet och klargörande återkoppling. Denoklarhet som råder om motiven bakom regeringens beslut i olika fall lederriksdagsrevisorerna till att påpeka att i omhandläggningen av ärenden i anges att det är viktigt i regeringsärenden följer de principer som förvaltningslagen ger uttryckför. En av dessa principer är att beslut skall motiveras. Sammanfattningsvismenar revisorer att de problem som förknippas med regeringensbristande anslagsmotiveringar och svårigheter att kommunicera rådandebedömningsgrunder är av betydande omfattning.I inriktningen av stödet har, i förhållande till de angivna intentionerna, enförskjutning skett till förmån för "hårda" investeringar i byggnader ochanläggningar till nackdel för "mjuka" investeringar i folkbildning, infor-mation och kompetensuppbyggnad. Det har med andra ord blivit en nybyggsubvention.Det finns vidare brister i hur miljöeffekterna redovisas, vilket försvårar enbedömning av deras kostnadseffektivitet. De iakttagelser om bristfälligaunderlag för kostnadseffektivitetsberäkningar som revisorerna gör irapporten stöds också av RRV.Revisorerna befarar vidare att satsningen på ny teknik inte ges det utrym-me som är önskvärt inom ramen för ett omfattande statligt investeringsstöd.Folkpartiet liberalerna menar att det finns all anledning att ifrågasätta såvälmiljönyttan som sysselsättningseffekterna av regeringens program. Detbygger på ett centralistiskt uppifrånperspektiv med statligt utportioneratgodis till dem som lyckas presentera idéer som tillfredsställer Miljödeparte-mentet.Det finns en betydande risk att bidrag och subventioner gör mottagarnaalltför beroende. Mycket talar för att styrmedel i form av skatter och avgifterär effektivare sätt att nå miljöresultat.Riksdagens revisorers rapport visar enligt uppfattning att dettastöd bör avskaffas.Granskning av ÖstersjömiljardenRiksdagens revisorer har också granskat miljöinsatserna inom bl.a. dens.k. De pekar på att ansvaret för hanteringen har varitoklart. Det har inte funnits någon självklar instans att vända sig till.Verksamheten har varit anonym och svåråtkomlig. Möjligheterna tillinsyn, kontroll och överblick har varit begränsade. Någon mera samladutvärdering av insatserna inom ramen för Östersjömiljarden harregeringen inte låtit göra. Revisorerna konstaterar att det blir svårt attutföra en samlad utvärdering eftersom det inte finns några fastställdakriterier eller kända utgångspunkter att gå efter. Revisorerna konstaterarvidare att de svenska miljöinsatserna i inte följs upp ellerredovisas på ett samlat sätt. Detta innebär att insatsernas betydelse förmiljön och inte är känd.Folkpartiet liberalerna har varit starkt kritiskt mot den s.k. Östersjö-miljarden och dess fortsättning. Denna kritik får stöd av revisorernas gransk-ning. Vår slutsats är att av dessa medel bör insatser göras för den verkligtfarliga kärnkraften i vårt närområde, den i Östeuropa.Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av den s.k. Östersjömiljarden.Stockholm den 21 mars 2000Karin ()()()