ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T372 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T372av Kenneryd, ()Upprustning av vägnätetFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till en åtgärdsplan föratt möjligt ta bort eftersläpningen i vägunderhållet och höjabärigheten till ett axeltryck som medger utnyttjande av full lastkapacitet.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ett system föralternativ finansiering av vägprojekt och andra investeringsobjekt.MotiveringDet svenska vägnätet har under en lång följd av år utsatts fören kontinuerlig förslitning som väsentligt överstigit detunderhåll som vägnätet tillgodosetts med. Resultatet kan viidag avläsa såväl i det tätortsnära vägnätet som i detlandsbygdsbaserade vägnätet. I båda finns påtagligaunderhållsbrister. Även det hårdgjorda vägnätet är i alltförhög grad behäftat med förslitningsskador som t ex håligheteroch försänkningar i vägbanan.Dessa utgör en växande trafiksäkerhetsfara med framför allt risk förvattenplaning vid nederbördsväder. På många av våra vägar utgör dessavattensamlingar och "vattendrag" i hjulspåren en uppenbar trafikrisk, som ären direkt följd av otillräckligt vägunderhåll.Bärigheten är på framför allt många landsbygdsvägar i det statliga vägnätetklart undermålig och orsakar t ex skogsbruket och skogsindustrin starkt ökadetransportkostnader och lönsamhetsförsämringar.Ett antal särskilt olycksdrabbade vägavsnitt behöver dessutom helt byggasom eller byggas i en helt ny sträckning. Nya sträckningar erfordras också föratt komma ifrån genomfartstrafik i tätorter. Exempel på detta är E4:an norrom respektive delar av Nissastigen mellan och Jönköping.Det erfordras alltså en kraftfull upprustning av det svenska vägnätet underde närmaste åren. bör hos regeringen begära förslag till enåtgärdsplan för möjliga borttagande av eftersläpningen ivägunderhållet och höjning av bärigheten till ett axeltryck som medgerutnyttjande av full lastkapacitet.Det kan komma att medföra att det blir svårt att inrymma dessa satsningarunder det utgiftstak som budgetlagen föreskriver. Utgiftstaket har varit och äralltjämt ett verkningsfullt instrument för att hålla statens utgifter underkontroll. Dess konstruktion och tillämpning kan emellertid över tiden behövajusteras och anpassas till inträffade förändringar. En sådan förändring som tersig logisk och näraliggande är att särskilja investeringar och ren konsumtion.Framför allt nybyggnation men även vägunderhåll är i denna mening avinvesteringskaraktär. De betalar tillbaka investeringskostnaden genom denavkastning de ger i näringslivet, genom mindre slitage på fordonsparken ochgenom färre olyckor.Med bibehållet utgiftstak finns det behov av att hittafinansieringsformer som möjliggör spridning av investeringskostnadernaunder en följd av år. Det kan ske genom t ex en riktad upplåning till visstprojekt, leasing m m. Det kan också ske genom att t ex markentreprenörerbygger och finansierar vägprojekt för "uthyrning" till staten. Regeringen börges i uppdrag att återkomma med förslag till sådan alternativ finansiering avvägprojekt och andra investeringsobjekt.Stockholm den 3 oktober 2000Rolf Kenneryd (c)
mot · GO02T373 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T373av Wahlén, ()VästernorrlandsvägarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av större anslag till Västernorrlandsvägarna vidfördelning av drifts- och investeringsmedel.Vägar för tillväxtDe som bor långt utanför tätorten är helt beroende av bileftersom ingen kollektivtrafik finns. I många fall behöverhushållet två bilar för att två vuxna ska kunna ta sig tillarbetet och delta i övrigt liv . För att detta skallfungera krävs det farbara vägar, året runt.I regionen med landets sämsta vägar, , är detta ingensjälvklarhet, tvärtom. Detta drabbar i hög grad också basindustrinstransportmöjligheter. Ser man på skogsindustrin så är det förödande medavstängda vägar för tunga transporter när det krävs färsk skogsråvaratill massaindustrierna vid kusten. Ska massaindustrin kunna utvecklas medhögre förädlingsvärde och bättre papperskvaliteter så är en kontinuerligtillgång till färsk skogsråvara en absolut nödvändighet. Utifrånskogsindustrins alla led och dess betydelse för landets exportinkomster är detnärmast ofattbart att så många vägar i länet tillåts vara allt annat än justvägar.Tjälsäkring måste här ges högsta prioritet. Således behövs betydande tillskotttill Västernorrlandsvägarnas drift och underhåll, bl.a. för att klara de tungatransporterna.Detta måste uppmärksamma i högre grad och göra deomfördelningar som krävs för att upprätthålla godtagbar vägstandard.TurismFörutom de glesbygdsboendes transportbehov ochindustritransporternas framkomlighet är ett godtagbart ochett åretruntöppet vägnät också viktigt för turismen.Turismen skulle kunna bli en tillväxtnäring för såväl småföretag pålandsbygden som hotell- och restaurangnäringen på större orter iVästernorrlandsregionen, men en viktig förutsättning för att turismen ska tafart är en godtagbar framkomlighet på vägarna.Vi kan inte låtsas och tro att den här landsändan, framför alltVästernorrland, ska kunna fortleva och utvecklas om inte den viktigasteförutsättningen finns, nämligen farbara vägar året runt. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Gunilla Wahlén (v)()
mot · GO02T374 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T374av , ()Vägnätet i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en omfattande upprustning av vägnätet i Jämtlandslän.Vägnätet i länI BP 2001 har regeringen, och Miljöpartietenats om ökade satsningar på anslagen för vägar inomregionala planen samt på drift och underhåll. Det ärglädjande att samstämmighet finns om behovet av satsningarpå vägar i vår region.Jämtland är ett till ytan stort län med en utspridd befolkning. Möjlighet tillfungerande kommunikationer och transporter via vägarna är av avgörandebetydelse både för befolkningen och för näringslivet. Det största problemetmed vägarna i är dålig ytstandard och bärighet som successivtförsämrats under en rad av år.Budgetpropositionen för kan ses som en god början på denomfattande upprustningen av vägnätet som fordras i . Det kräverdock att intentionerna i budgetpropositionen också realiseras och att anslagtill vägnätet i ges hög prioritet även i kommande budgetarbete.Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Camilla ()
mot · GO02T375 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T375av , ()Utbyggnad av E 22Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om väg E 22.MotiveringNya tider kräver nya perspektiv. Den framtida utvecklingen iÖresundsregionen, och östra skapar nyaflöden av trafik och handel runt . Sydöstra har en nyckelroll i detta sammanhang. För att tatill vara den tillväxtpotential som finns i Östersjöområdetoch inte minst i måste standarden på höjasnu.Samarbete och samsynRegioner och kommuner längs (,och i ,i län och ÖstSam, Östergötlandslän) har tillsammans med Sydsvenska Industri- ochHandelskammaren och Östsvenska Handelskammaren bildatett partnerskap för E22. Syftet är att åstadkommaupprustning av än nuvarande planermedger.Det råder enighet om att E22, som sträcker sig från /isöder, vidare genom , , län och norr ut till ,skall byggas ut till en högklassig väg med lägst /h-standard. Påsträckan finns en enighet om att standarden måste varafyrfältsväg/motorväg.FinansieringenI de nu gällande planerna finns betydande belopp upptagnaför en ombyggnad av , vilket skulle ha inneburit attett antal delsträckor byggts om . Med de senareläggningar som sker och harskett kommer standarden på vägen attvara mycket bristfällig och därmed hämma den positivaregionala utveckling som sker inte minst i Blekinge.Detta vore till nackdel för regionen. Nya finansieringsgreppkrävs därför av staten för att möjliggöra en tidigareläggningav utbyggnaden av väg E22.I enlighet med det förslag som förts fram av partnerskapet yrkar vi på attE22 på delen tas med bland de projekt som ska finansierasgenom PPP-modellen. Med en sådan modell skulle det vara möjligt att dennadel av är utbyggd inom 10 år.BeslutsunderlagUnder har vi uppmärksammat att detunderlag i form av sysselsättningsprognoser,trafikflödesberäkningar med mera som bland annat tas framav bygger på felaktiga förutsättningar. I Blekingeförutsätts till exempel en befolkningstillväxt fram till 2010som långt understiger den uppnåddasysselsättningen. tycks inte ha uppmärksammat denregionala förändring som sker och skett i . Vihemställer att regeringen ger med mera i uppdrag attse över det underlagsmaterial som ska ligga till grund förkommande trafikpolitiska beslut och prioriteringar.Stockholm den 4 oktober 2000Karin ()()()()()()
mot · GO02T376 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T376av Björnemalm, (-s)BergslagsdiagonalenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ombyggnad av mellan Fornaboda ochGuldsmedshyttan samt vad övrigt anförs i motionen omBergslagsdiagonalen.MotiveringBergslagsdiagonalen förbinder genom helaSvealand med Götaland.Bergslagsdiagonalen är den befintliga väg som binder sammanVätternbygden, , Bergslagen, och viaMotala, , , , och . Från E 4 iÖstergötland till E 4 i Hälsingland.Bergslagsdiagonalen är inte bara en vägsatsning utan framför allt enframtida investering för företag och människor. I de många kommunernalängs diagonalen finns 30 000 företag och en halv miljon människor somär beroende av bra och trafiksäkra förbindelser. Bergslagsdiagonalen är enpulsåder i det som brukar kallas "industriella hjärta".Det är mot den bakgrunden som projekt i sinnuvarande form skapades 1994 med mål att ge förbättrade möjligheter förbefintliga och nya verksamheter längs vägen. För att detta skall bli möjligtsamverkar besöksnäring, näringsliv, politiker, miljö- och vägexperter.Grunden för samverkan utgörs av 15 kommuner och 4 länsstyrelser.Riksdagen har beslutat att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattarE 4-Ödeshög till ingår i det nationella stamvägnätet. De återståendeavsnitten och bör också tillföras detnationella stamvägnätet.Enligt vår mening bör avsnittet tillföras dettanät. Avsnittet har redan i allt väsentligt en sådan standard att detta ärmöjligtutan särskilda kostnader.Som framgått är Bergslagsdiagonalens utveckling av avgörande betydelseför Bergslagens möjligheter att behålla och utveckla befintliga företag samtatt få nya. Som nämnts servar Bergslagsdiagonalen 30 000 företag. Flertaletav de kommuner som ingår i det av och EU prioriterade Mål 2 harBergslagsdiagonalen som sin mest betydelsefulla transportled. Enligt våruppfattning bör den planerade investeringstakten för diagonalen forceras.Därför bör anmoda regeringen att vid kommande förhandlingarmed EU, när det gäller regionalpolitiska insatser, prioritera Bergslags-diagonalens utbyggnad.Trafiktillväxten har, framför allt för den tunga trafiken, varitmycket omfattande i regionen. Det gäller i hög grad . Behovet avatt förbättra vägnätet ökar både med avseende på säkerhet och framkomlighet.Vägverket och delar uppfattningen att en ombyggnadav mellan och är angelägen. Igällande Nationell plan för vägtransporter finns enombyggnad av mellan och medbyggstart . Vi anser att denna plan bör fullföljas.I april 1999 presenterade näringsministern ett 11-punktsprogram för ökadtrafiksäkerhet. Den första punkten i programmet var "en satsning på defarligaste vägarna". Den listan kallas för 100-listan. mellan och finns där upptagen som en av de farligaste avsnitten ilandet.Bergslagsdiagonalen är en viktig pulsåder för kommun bådemot , , och E 20 samt söderut mot , Jönköpingoch E 4. Vägen är den avgörande faktorn när det gäller kommunsmöjligheter till utveckling och tillväxt. Det gäller såväl näringsliv och turismsom kollektivtrafik och arbetspendling.Stockholm den 29 september 2000Maud Björnemalm (s)()()()()()
mot · GO02T377 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T377av , ()Vägarna i VästernorrlandFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av särskilda åtgärder för vägarna i Västernorrland.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid fördelningen av väganslag ta större hänsyn till dentunga trafiken.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att satsa en större del av anslagen på drift ochunderhåll av det befintliga vägnätet.MotiveringVästernorrland har landets i särklass sämsta vägnät. Den uslavägstandarden beror dels på dåliga markförhållanden, delspå en stor andel tunga transporter. Historiskt sett så haranslagsfördelningen inte tagit hänsyn till dessa förhållanden.Skogsindustrin i drar in mycket stora export-inkomster till landet och är världsledande tillverkare av klorfri cellulosa. Idennya miljövänliga pappersproduktionen har virket blivit färskvara. Den nyaprocesstekniken kräver kontinuerlig tillförsel av färsk råvara. Standarden påvägarna har därför fått en avgörande betydelse för skogindustrin. Den dåligavägstandarden som innebär att vägarna stängs för tung trafik långa tider pååret hindrar förnyelsen av skogsindustrin och bromsar utvecklingen.Forskningsresultat visar att de dåliga vägarna kostar i extra kostnader. och svarar förhälften av dessa extra kostnader.Anslaget till olika vägregioner måste därför fördelas efter andra grunder.Det eftersatta vägunderhållet i vår region har av beräknats till merän en miljard. Särskilda åtgärder krävs för att uppfylla krav på rättvisa ivägstandard. En större del av anslagen måste för att säkra industrin ochtillgodose den tunga trafikens behov satsas på drift och underhåll av detbefintliga vägnätet i Västernorrland.Stockholm den 3 oktober 2000Susanne ()()()()
mot · GO02T378 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T378av , ()Upprustning av vägarna 48 och 64Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprustning av vägarna 48 och 64.MotiveringRegeringen har högt ställda mål för sin politik om ettmiljöanpassat och trafiksäkert transportsystem. Blandmycket annat ska det bidra till tillväxt och sysselsättning ialla delar av landet.I finns många projekt som måste genomföras framåt. Väg 48/64 som går mellan och räknas in idet som kallas som sträcker sig från till belastas bland annat av tunga transporter från skogsindustrin iVärmland. Det är dessutom på vissa avsnitt en mycket smal väg som har tättrafik. Den är betydelsefull, inte minst för sommar- och vinterturister. Påsträckan har det inträffat 350olyckor dvs ca 70 olyckor . Vi anser det mycket angeläget att få entrafiksäker lösning för denna väg.Stockholm den 4 oktober 2000Urban ()()
mot · GO02T379 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T379av , ()Tillfällig vägskyltningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en översyn av tillståndsprövning av vägskyltning.MotiveringVägskyltningen ska tjäna trafikanternas intressen. Det liggeri allmänhetens intresse att genom vägskyltningen snabbt ocheffektivt bli informerad om trafiksituationer och olikaangelägna hänvisningar. Det kan handla om attlokalbefolkningen med god kännedom om trakten önskarvarna trafikanter för tillfällig fara i samband med att manuppmärksammat olika sorters vilt längs vägarna. En annanviktig kategori är olika former av tillfälliga evenemang inomturismen som inte kunnat göra väghänvisningar förbesökare.Det händer att angelägen skyltning har förhindrats av som intebeviljat ansökan. Enligt vår mening är det olyckligt om besluten flyttas alltför långt ifrån dem som bor och trafikerar de vägsträckor som är i behov avtillfällig skyltning. Enligt vår mening finns det anledning att se övermöjligheterna att förstärka kommunernas inflytande över vägskyltningen.Trafikutskottet behandlade i sitt betänkande 1999/2000:TU1 ett antalmotioner som handlar om vägskyltning, Som argument för sitt avstyrkandeframhöll utskottet att vägmärkesförordningen för betänkandetvar föremål för ett beredningsarbete avseende ändringar ivägmärkesförordningen. Utskottet ansåg mot den bakgrunden att åtgärderrörande vägskyltning skulle anstå till dess regeringen tagit ställning.Den 1 juli 2000 trädde förändringar i vägmärkesförordningen i kraft.Enligt vad vi har erfarit har dessa inte beaktat önskemålet om en regleringsom mer tar hänsyn till lokala önskemål om tillfällig vägskyltning. Enligt vårmening bör därför regeringen uppmärksammas på behovet av en regeländringsom förstärker det lokala inflytandet över vägskyltningen.Stockholm den 1 oktober 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02T380 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T380av , ()Trafiklösningarna i VäsbyFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för förbättrade trafiklösningar i Väsby.Regionalgenomfartstrafik påUpplands VäsbysvillagatorEn mycket stor del av den trafik som ska till gårigenom . Det gäller trafiken söderifrån påE4:an, men också den som kommer österifrån från främstVallentuna, och . De vägar som drabbas mestav denna genomfartstrafik är ochBreddenvägen. Inslaget av tung trafik är också stort. Olikatrafikleder planeras för att förbättra kopplingen mellan E 20och E4 och öka möjligheterna att österifrån åka bil tillArlanda utan att köra genom . Norrortsledenoch Arningeleden är exempel på sådana trafikleder. IUpplands Väsbys översiktsplan finns även planer på en vägöster om som ska kunna ansluta till E4 vid en nytrafikplats i närheten av Hammarby Gamla Apotek.Upplands Väsbys trafikbekymmer måste både ses och lösas iett regionalt perspektiv. Diskussioner med ochgrannkommunerna om vägsträckningar och finansieringpågår.På Sandavägen där merparten av trafiken från de östra grannkommunernatill går, färdas drygt 10.000 fordon/vardagsdygn. färdas från anslutningen Sandavägen 3.000 fordon för attsedan successivt öka fram till Stockholmsvägen-E4 till 8.500 fordon.Andelen tung trafik är ca 10 %.Sandavägen är närmast att betrakta som en villagata med ett 20-tal direkt-utfarter från villatomter. Det finns starka önskemål om att kommunen skaverka för att trafiken leds utanför mycket hårtbelastade vägnät. Vägens standard och trafiksäkerhet står inte i någonproportion till trafikmängden och måste förbättras.ArlandatrafikenEn stor andel av genomfartstrafiken har sommålpunkt och det är nödvändigt att lösa frågan om hurtrafiken från länets nordöstra delar ska ta sig till Arlandautan att passera de tättbebyggda delarna av Väsby.I de trafikprognoser som gjorts kommer trafiken från deöstra kommunerna att öka ytterligare p g a ökad inflyttningoch den planerade utbyggnaden av både somarbetsområde och flygplats.Som läget är passerar i stort sett all trafik till från helaStockholms län på och via olika anslutningsvägar till E4.För att få en lösning på Arlandatrafiken behöver även E4 breddas till trekörfält från Rotebro.Förbättrakollektivtrafiken tillArlandaGenom en förlängning av pendeltågstrafiken till Arlandaskulle sannolikt biltrafiken till och från minskabetydligt. Det gäller självklart flygtrafikanternas resor tillflygplatsen men kanske i ännu högre grad de anställda i ettav största arbetsplatsområde.Arbetet bör riktas in på en sådan förlängning. I avvaktan på att detblir möjligt skulle situationen kunna förbättras något genom att de fjärrtågsom trafikerar gör stopp i t.ex. Väsby.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()
mot · GO02T383 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T383av Staaf-Igelström, ()Väganslag i VärmlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av väganslag till det regionala vägnätet och tilltrafiksäkerhetssatsningar på stamvägnätet i Värmland.Fördelning av väganslag iVärmlands länVi motionärer har under en följd av år hävdat att fördelningav budgetmedel till det svenska vägnätet i större andel måstefördelas till det regionala vägnätet. Detta bl.a. för att inte detavståndshandikapp som svenskt näringsliv och boende iglesare delar av landet har både i förhållande tilltätbefolkade områden såväl inom som utomlands.Därför är det glädjande att årets budgetproposition prioriterar satsningar påtjälsäkring, ökad bärighet och rekonstruktioner, då detta är insatser som tillbetydande del måste till på det regionala vägnätet för att framkomligheten skaförbättras. I har under en lång följd av år skogsindustrinstransporter kratigt fördyrats och försenats på grund av tjälavstängningar ochkraftiga tjälskador på länsvägarna. Detta har också betytt att kostnaderna föråkeribranschen skjutit i höjden då fordon skadats itjäl-skadetrafiken.Som vi ser det utifrån tidigare riksdagsbeslut om vägmedel har dessfördelning inte alltid följt de transportpolitiska mål beslutat om,utan trafikarbetet har i för stor utsträckning varit den storafördelningsfaktorn.Utifrån det kräver vi att minst de förslag årets budget föreslår vad gällermedel till regionala planer också blir det beslut ger regeringentillkänna. Än viktigare är det att det är de föreslagna faktorerna, tjälsäkring,ökad bärighet och rekonstruktion som blir de styrande faktorerna när medlenska fördelas över landet.Visa av skadan då vägmedel fördelats, vi ser det då ejutifrån de transportpolitiska målen om bl.a. regional balans, kräver vi attminst de prioriteringar årets budget föreslår också blir beslut.Vidare föreslås i budgetpropositionen att investeringar i stamvägnätet skastå tillbaka till förmån för trafiksäkerhetssatsningar på stamvägnätet. Detta ärhelt i linje med våra tidigare förslag där vi av trafiksäkerhetsskäl krävtytterligare medel till stamvägarna i länet, rv45 och E18, två vägar som haravsnitt som finns högt på lista över de mest olycksdrabbadevägavsnitten i landet. Dessa måste nu få väganslag i tillräcklig utsträckningför att inte befinna sig på denna höga nivå vad gäller olyckor.Stockholm den 4 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02T384 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T384av Andnor, ()Vägnätet i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anslagen till vägnätet i bör ges hög prioritet ikommande budgetarbete.MotiveringVägnätet i behöver en kraftfullunderhållssatsning de närmaste åren.Länets stora ytvidd och spridda bebyggelsestruktur gör att det finmaskigavägnätets standard har en avgörande betydelse för turismens och näringslivetsfunktionsmöjligheter. Det stora problemet med länsvägarna är en dåligytstandard och en låg bärighet, vilken successivt försämrats.I är av länsvägnätet grusvägar, vilka har sinaspeciella krav på underhåll och bärighet. är storadelar av grusvägnätet avstängt för tung trafik. Det får till följd atttransporterna av skogsråvara försvåras avsevärt. Det är en svår period ocksåför de allmänna kommunikationernas fordon att på ett säkert och bra sättfullfölja sina uppgifter på de grusvägar som harlåg bärighet och eftersatt underhåll. Den senaste våren gjorde fleraturistföretagare i betydande förluster p.g.a. att turisterna inte togsigfram till anläggningarna.Det har gjorts beräkningar på att skulle behöva omkring 1,5miljarder i ökade investeringsanslag för att uppnå enacceptabel vägstandard. Dessutom skulle behövas 100 150 miljonerytterligare för förstärkning av drift och underhåll.Vi har i länet en mycket decentraliserad näringsverksamhet med mångasmå företag på många orter. Det ställer krav på att det finmaskiga vägnätetfungerar bra för transporter och arbetspendling. Vi har en stor turistsektor,företrädesvis inom vinterturismen, där det handlar om att 10 000-tals människor skall transportera sig till och från turistorterna inom sammatidrymd. Vi har dom tunga transporterna av skogsråvara till fabrikerna vidkusten. Det ställer sammantaget stora krav på bra vägar ochkommunikationer. Vi vill förbättra vår infrastruktur för att ge ännu bättreförutsättningar för människorna i att utveckla den småskaliganäringsverksamheten och turismen så att människor kan bo kvar i länet.I det utvecklingsarbetet är vägarnas standard och säkerhet en mycket viktigfaktor.Stockholm den 29 september 2000Berit Andnor (s)()