mot · GO02Bo212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo212av , ()Outhyrda lägenheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allmännyttan och problemet med outhyrda lägenheter.Allmännyttan och problemet med outhyrdalägenheterUnder har antalet outhyrda lägenheter minskat något. Iseptember 1997 nådde siffran för allmännyttan sin toppnivå på 50 000outhyrda lägenheter, varav 46 000 var lediga för uthyrning. iår hade de allmännyttiga bostadsföretagen 38 600 outhyrda lägenheter,varav 32 var lediga för uthyrning. Dessa motsvaradeen utebliven hyresintäkt på eller ca1,8 miljarder per år.Men utvecklingen har varit olika i olika delar av landet. Kommuner medmindre än 75 000 invånare har av beståndet men 80procent av de lediga lägenheterna. Bland de 281 kommuner som harallmännyttiga bostadsföretag hade 210 ledigalägenheter, 89 kommuner hade lediga lägenheter.Dessa hade med få undantag också ett negativt flyttningsnetto undersenare år.I ganska många kommuner har antalet lediga lägenheter minskat under detsenaste året. Det har dock i en del fall skett som lägenhetsbeståndetminskat. Försäljningar och rivningar har förekommit. Men bilden är inteentydig. Antalet lediga lägenheter har ökat i en del kommuner även i de falldär beståndet minskat.I landet som helhet har antalet lediga lägenheter minskat långsammare ändet totala antalet allmännyttiga lägenheter. Mellan mars 1997 och mars 2000har antalet lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag minskat med 31 000medan antalet lediga lägenheter minskat med ca 9 500. Även det senaste årethar det totala antalet lägenheter tillhörande allmännyttan minskat mer (minusca 15 000) än antalet lediga lägenheter (minus ca 7 000) enligt uppgifter frånStatistiska centralbyrån.De senaste årens förändringar i bostadspolitiken och på kreditmarknadenhar utsatt de allmännyttiga bostadsföretagen för stora påfrestningar. Trotsdetta har företagen klarat sig utmärkt i förhållande till andra aktörer påfastighetsmarknaden. Men behövs det mer kraftfulla insatser frånsamhällets sida.Svaga företag finns ofta på orter med vikande befolkningsunderlag och harägare med begränsade möjligheter att rekonstruera företagen. Företagenshyresgäster får ensamma bära bördan av tomma lägenheter. Detta är orimligt.Den kommunala borgen gör att staten och kreditgivare varitkallsinniga till att gå in med stöd, ett stöd som kommit både privatafastighetsägare och bostadsrättsföreningar till del. Fastighets- ochfinanskrisen tvingade staten att ställa upp med 65miljarder kr i bankstöd och 10-12 miljarder för kreditförluster framför allttillbostadsrättsföreningar och privata fastighetsägare. På många orter är det heltklart så att rivning eller förändrad användning av delar av bostadsbeståndet ärden enda rimliga vägen att få bostadsmarknaden i någorlunda balans. Omdetta ska kunna åstadkommas krävs det medverkan från både stat, kommuneroch kreditgivare.Våren 1998 tillsattes Bostadsdelegationen med uppgift att kanaliserastatligt stöd till kommuner med tunga åtaganden inom boendet, vilket kundevara förlustdrabbade allmännyttiga bostadsföretag eller borgensåtaganden tillbostadsrättsföreningar i kris. Endast kommuner med en i övrigt sviktandeekonomi kunde komma ifråga för stödet. Det totala anslaget är 1,6 miljarder.Det ska jämföras med det stöd som staten gav privata fastighetsägare ochbostadsrättsföreningar under krisåren . I årets budgetpropositionavsätts till Bostadsdelegationen som främst ska användastill avlösen av borgensåtaganden för lån till bostadsrättsföreningar! Förkommuner som drabbas av befolkningsminskning avsätts ibudgetpropositionen 150 miljoner årligen.Det är sålunda klart att de föreslagna insatserna inte är tillräckliga. Drygt50 allmännyttiga bostadsföretag med sammanlagt cirka 50 000 lägenheter haren påtagligt svag ekonomi och för att dessa företag ska kunna klara sinekonomi behöver de minska sina lån med omkring 4 miljarder kronor.Den ekonomiska krisen ledde till ökad arbetslöshet i helalandet. Värst drabbades emellertid de många mindre orterna iavfolkningsbygd. Eftersom en av hyresboendets fördelar är att det är lätt attflytta och många hyresgäster dessutom är ensamboende hör hyresgästerna tillden grupp som är mest lättrörliga inom landet.Hyresboendet på de här orterna kom alltså att drabbas hårt av kostnader förouthyrda lägenheter. I den privatägda hyressektorn ledde det till ett stortantalkonkurser. Den vägen är emellertid inte framkomlig för de allmännyttigabostadsföretagen på krisorterna eftersom de kommunala borgensåtagandena ibostadsföretagen medför att en konkurs drabbar kommunen och äventyrarannan verksamhet.Om företagen ska kunna fortsätta att fylla sin viktiga funktion i en socialbostadspolitik måste staten ta ansvar för att företagen ges rimliga spelregler.Dagens situation med många företag i praktiken i obestånd äventyrarföretagens legitimitet som grundbult i en social bostadspolitik.Stockholm den 3 oktober 2000Sinikka ()