ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fö322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö322av Lilliehöök, ()ÖrlogsskolornaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte flytta Örlogsskolornas skolledning med fem tjänster tillKungsholmens fort i Karlskrona.Motiv för mitt förslagI regeringens proposition 2000/01:1 under utgiftsområde 6, Totalförsvar,föreslår regeringen att omlokalisera marinens bassäkerhetsutbildning ochÖrlogsskolornas ledning med fem tjänster från till Kungsholmensfort i Karlskrona.Regeringen har mycket noga övervägt hur verksamhet kan förläggas tillKungsholmens fort när KA 2 i läggs ner. Efter noggrantövervägande har regeringen förordat att det blir marinensbassäkerhetsutbildning som lokaliseras till och inte arménseller flygets bassäkerhetsutbildningar, då fort är en mycketliten ö och inte hade kunnat inrymma övningsfält för vare sig armé eller flyg.Försvarsmaktens förslag har varit att förlägga marinensbassäkerhetsutbildning till där utbildningen kan samordnas medamfibieutbildningen och få goda utvecklingsmöjligheter utbildningsmässigtsett. Regeringen anser ändå att utbildningen bör omlokaliseras så att militärverksamhet bibehålls på , så att en 300-årig militär verksamhetpå ön fullföljs.Regeringen anser emellertid inte att detta är en tillräcklig åtgärd för attstärka de grundorganisatoriska resurserna i . Ytterligareåtgärder behöver vidtas. Därför föreslår regeringen att Örlogsskolornasskolledning omfattande fem tjänster bör flyttas från till Kungsholmensfort. De fem tjänsterna blir enligt regeringens bedömning värdefulla urkarriärsynpunkt för marinbas.Det är svårt att komma på några rationella verksamhetsmässiga skäl attomlokalisera skolledningen till . Skolledningen kommer att sittaisolerad från verksamheten ute på fortet. Det kommer sannolikt att kosta merpengar i form av pendling och resor. Det finns inget som stödjer regeringensuppfattning att flytten inte direkt försämrar utbildningen och skolornaseffektivitet. Örlogsskolornas skolledning bör därför vara kvar på därskolledningen erbjuds bättre arbetsmöjligheter, inte extra kostnader.Stockholm den 5 oktober 2000Anna Lilliehöök (m)
mot · GO02Fö328 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö328av , ()Kapitalförstöringen inom försvaretFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kapitalförstöringen inom försvaret.2. begär att regeringen lägger fram förslag inför detförsvarsbeslut som skall fattas i enlighet med vad som anförsi motionen.Motiv för mina förslagVårens försvarsbeslut leder i många fall till nedläggningarav flera av landets mest moderna förband ochförsvarsanläggningar. Kapitalförstöringen rör sig ommiljardbelopp. De nya investeringar som blir följden avbeslutet om flyttning av förband och omfattandenyinvesteringar på andra håll rör sig av allt att döma om nyautgifter på mellan 1.500 och . misstänka att departement och försvarsmakt mörkatdelar av de investeringsbehov som försvarsbeslutet skulleleda till.Man behöver i detta sammanhang bara nämna Skånska flygflottiljen varsanläggningar snart är färdigbyggda. Flottiljen blir som landets andra JAS-flottilj, landets modernaste. Verksamheten är i full gång och jag hävdar attflottiljen utgör en mycket viktig del av det svenska flygvapnet, somJAS-flottilj och centrum för Krigsflygskolan.Försvarsbeslutet innebär att - om det fullt ut genomförs - helaverksamheten på i skall förflyttas /2003.Dessförinnan skall mångmiljoninvesteringar göras inom Flygvapnet påF 17 i , F 4 i och F 16 i - om Krigsflygskolanflyttas dit, vilket ryktet förmäler.Det finns många andra exempel på kostsamma lösningar och förändringarinom andra försvarsgrenar som beslutet också leder till, t.ex. nedläggningenav garnisonerna i och . Stora investeringar har gjorts därefter försvarsbesluten och 1995/96,och nya måste till för att klaraverksamheten exempelvis i och Revinge.Därför finns enligt min mening mycket starka skäl - såvälförsvarspolitiska som försvars- och samhällsekonomiska - att göra en översynav försvarsbeslutets effekter innan nya förslag inför nästa försvarsbesluthösten läggs fram för riksdagen.Beslut om flyttning av bör vänta tills denna översyn hargenomförts. Att förflytta från en färdigbyggd, väl fungerande anläggningtill annan plats, med stora investeringsbehov, anser jag vara ett oförsvarligtslöseri med svenska folkets skattepengar.Stockholm den 5 oktober 2000Ingvar ()
mot · GO02Fö330 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö330av , ()Minröjningscentrum i EksjöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vidgat kompetensansvar för minröjning och dess humanitärakonsekvenser i Eksjö.MotiveringSverige har ett förbud mot landminor. Och framgångar nås ikampen mot minorna. Hela 21 länder har helteliminerat sina lager av landminor. Ett 50-tal länder harförstört mer än 22 miljoner landminor ur sina lager under desenaste åren. Men det lär ändå endast motsvara cirka nioprocent av världens kända lager av landminor. Länder somskrivit under avtalet om förbud mot minor har ändå använtlandminor och åter andra som , och harinte anslutit sig till avtalet. Kampen mot minorna har varitlång och intensiv men vi har kommit långt genomnationella och internationella beslut.Den 16 september 1996 lade vi fram en motion i riksdag ombehovet av ett minröjningscentrum och som lämpligaste ort förlokalisering. Den motionen förverkligades och Swedec i utvecklas nustadigt till en alltmer värdefull resurs nationellt och även i hög gradinternationellt. Mot den bakgrunden och behovet följde vi upp arbetet förSwedec med en motion om minornas offer . är världensfemte största bidragsgivare till humanitär minröjning. Behoven av hjälp ärenorma. dödas eller skadas drygt 2000 personer av exploderandeminor. De som drabbas är civila, alltför ofta barn. Man räknar med att detfinns 110 miljoner minor utplacerade i 64 länder. Människor dödas ochskadas men konsekvenserna för enskilda som drabbas och för samhället i stortär mycket stora. Vi anser att det nu är dags att ta nästa steg och bredda frågantill att omfatta delar på den mjuka sidan, vård omsorg och rehabilitering samtkompetensuppbyggnad.Eksjö och kommuner samt i harsamverkat och i samråd med Swedec tagit initiativ till att undersöka vilkasynergier som kan tänkas uppstå med anledning av Swedecs etablering iEksjö. En rapport har tagits fram och överlämnats till försvarsministerBjörn . Rapporten har tagits emot med stort intresse även av t.ex.frivilligorganisationer och företagare. Att arbeta vidare med forskning ochutbildning samt kunskapsuppbyggnad i vid bemärkelse är viktigt för kvaliténpå insatserna och för att kunna använda de såväl personella som ekonomiskaresurserna, som vi ställer till förfogande, så rätt som möjligt. Andra punktersom belyses i rapporten är metodutveckling, paraplyinstitutioner förminröjningsinsatser, utbildning, testcenter samt sjukvård och rehabilitering.Nu ligger ett grundläggande material som underlag för det framtida arbetet påbordet. Vi ser i rapporten en inriktning att ta fasta på för att vidareutveckladen nuvarande verksamheten i . I arbetet med rapporten har kontakterfunnits med bl.a. institutioner och utbildare. Regeringen bör nu tydliggöra hurett vidgat kompetensansvar för minröjning och dess humanitära konsekvenserska utvecklas i Eksjö.Stockholm den 1 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02Fö332 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö332av Skårvik, ()Arctic/C i KirunaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheten att starta ett Arctic/C i som enutlokaliserad del av K 4.MotiveringLång tid före det definitiva försvarsbeslutet togs i mars 2000påtalade sitt oförstånd över förslaget att lägga nerI 22 i . Argumentet var ju regementets läge i norr,regementets rykte som ett bra utbildningsställe samtregementets lätthet att i norr rekrytera officerare, vilketverkar vara svårare vid K 4. En stor del av landetsnordligaste delar blev utan försvarsnärvaro, vilket får ansesolämpligt inte minst ur folkförankringssynpunkt menframförallt ur försvarssynpunkt. Jägarutbildningens status iKiruna har ju varit oomtvistad, som mycket bra och populär.Närheten till Barensregionen med sina speciella bekymmerkan ju vålla problem med snabba behov av militärtingripande och är ett starkt argument.Med samma argument som tidigare i fråga om nedläggningen av I 22 anserjag att en utredning bör göras med inriktningen att i inom gällandebudgetram starta ett Arctic/C i , utlokaliserat från K 4 i Arvidsjaur.Stockholm den 5 oktober 2000Kenth Skårvik (fp)
mot · GO02Fö401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö401av Agestav, ()FlygplatsbrandmänFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en översyn av civilpliktiga brandmänsutbildningssituation.MotiveringLuftfartsverket har ansvar för brand- och räddningstjänster vid sinaflygplatser i fred och krig. har dock inga egna anställdaflygplatsbrandmän. består av civilpliktiga. Deanställda som finns på flygplatsernas räddningstjänster ärflygplatsbrandchefer samt insatsledare. Detta gör att ansvaret förräddningstjänsten vid 16 av största flygplatser vilar på decivilpliktiga.Utbildningen av flygplatsbrandmän som bedrivs av ärattraktiv. Många totalförsvarspliktiga söker sig till denna utbildning. Detinnebär inte några större svårigheter för att rekryteratillräckligt med personal för att klara säkerhetskraven på flygplatserna.Tyvärr nås vi med kontinuerliga rapporter om att civilpliktigaflygplatsbrandmän används för andra uppgifter än den utbildningen syftar till.Bl a har pliktpersonal använts till bagagehantering. Det är orimligt att ettstatligt verk får använda civilpliktig personal på det sättet. Det behövs enöversyn av civilpliktiga brandmäns utbildningssituation.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Fö701 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö701av , ()Nationell katastroffondFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning för att starta en katastroffond iSverige.MotiveringErsättningsfrågor i samband med inträffade naturkatastrofer haraktualiserats efter översvämningarna som drabbatsödra , med åtföljande skador på vägar, broar, skog ochbyggnationer.Idag finns ett anslag på för ersättning för verksamhetvid räddningstjänst m.m. Genom detta anslag kan kommuner få ersättning föruppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser. Dessutom finns 25miljoner kronor, som disponeras av för förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Kommuner och landsting hardock små möjligheter att kunna förebygga, och än mindre förutse, de skadorsom inträffade , när naturkrafterna tog överhand ochvägar som ligger långtifrån vattendrag, spolades bort på grund av det mycknaregnandet.Regeringen har med anledning av de stora skador som uppstått i södraNorrland avsatt som stöd till de drabbade kommunerna.Detta för att kommuner, som redan har dålig ekonomi, ska kunna repareraskador som uppstått. Dessa pengar kommer då att tas ur kommunakuten. Närregeringen tar bort från kommunakutens budget, såinnebär det att många kommuner i landet som hoppats på hjälp från akuteninte kommer att få det. I förlängningen innebär det att flera kommunerindirekt drabbas negativt av de översvämningar som uppstod i södraNorrland.Det är många länder som har byggt upp nationella katastroffonder (iblandkallad naturskadefond). Några exempel på hur dessa fungerar beskrivs nedan.Norge: De har en statlig naturskadefond, som är uppbyggd medskattemedel och som får årliga anslag från stortinget.Schweiz: Deras naturskadefond grundades som en privaträttslig stiftelse,till vilken förbundsstaten lämnar bidrag.Kanada: De har en civil myndighet under det kanadensiskaförsvarsdepartementet som har ansvar för den civila beredskapen. Stödvid katastrofer sker i form av kostnadsdelning beräknat utifrån delstatensfolkmängd och utgår när katastrofkostnaderna för delstaten överstiger ettbelopp som motsvarar per capita av delstatens invånarantal.Flera länder har också frivilliga bidrag från företag och privatpersoner. IHolland har frivilliga personer skänkt till deraskatastroffond sedan sprängningsolyckan vid fyrverkerifabriken i . IBelgien har man förutom frivilliga gåvor även en del av vinsten från ettoffentligt lotteri som går till katastroffonden.Enligt experter kommer vi att drabbas av fleranederbördsperioder, liknande den . Detta p g a de klimatförändringarsom vi kan förutse, som en följd av växthuseffekten. Av den anledningenbör besluta om att starta en fond, som kan utnyttjas vidnaturkatastrofer. Fonden ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringarmot. En fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas.Regeringen bör därför utreda möjligheterna till att starta en katastroffond.Stockholm den 25 september 2000Birgitta ()()
mot · GO02Fö702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö702av Agestav, ()DammsäkerhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att särskilt utreda ansvarsförhållandena mellan staten och dekommersiella kraftbolagen vad avser dammsäkerhet samt att företa enallmän översyn av lagstiftningen på detta område.MotiveringDen regniga svenska sommaren har fört med sig omfattandeöversvämningar i flera delar av landet. Det ymniga regnandet har ävenskapat problem för kraftverk och dammägare som tvingats att hanterahöga vattennivåer i framför allt kraftverksdammarna. Därmed tvingasägarna att när en kritisk nivå har nåtts göra en bedömning hur mycketvatten som skall behållas i magasinen respektive hur mycket som kansläppas ut. Denna bedömning tvingas de göra på kommersiella grunderoch utgör en avvägning mellan vad som behövs för att kunna hållaingångna leveransavtal och vad som är säkerhetsmässigt försvarbart. Idebatten har kritik framförts mot dammägarna för att dessa låtitkommersiella hänsyn gå före.De flesta dammarna är byggda utifrån en hypotes om ett högsta vattenflödevart hundrade år. har varit förskonat från allvarliga ochomfattande dammbrott. tycks emellertid klimatförändringar, oavsett orsaktill dessa, ha åstadkommit högre och mera frekventa vattenflöden än vad somförutsågs då dammarna byggdes. Med dagens system för dammsäkerheten fårägarna ta på sig ansvaret för att säkerheten i dammarna är betryggande ävenunder de till synes nya förutsättningar som råder. Som ovan nämnts måste dåvarje säkerhetsanalys konkurrera med en kommersiell bedömning. Dennaordning kan inte vara rimlig om skall kunna uppnå och vidmakthålladen dammsäkerhet som medborgarna har rätt att kräva.Det är därför av stor vikt att frågan genomlyses och utreds för att man såsnart som möjligt ska kunna komma till rätta med problemen.Stockholm den 21 september 2000Amanda Agestav (kd)
mot · GO02Fö705 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö705av Agestav, ()SotningsmonopoletFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avreglering av sotningsmonopolet.MotiveringFrågan om sotningsmonopolets vara eller icke vara har utretts i flerastatliga utredningar. Senast var (SoU 1998:45).Enligt min uppfattning visar nu remissvaren tydligt att dagens system intebeaktar kundernas synpunkter i tillräcklig omfattning. De senaste årenslokala förhandlingar visar också att kundernas krav på effektivitet ochlåga taxor inte kan hållas inom ramen för nuvarande monopol.Behovet av en avreglering har förstärkts av den senaste tidens utveckling.Det är nu dags att genomföra förslag.Stockholm den 25 september 2000Amanda Agestav (kd)
mot · GO02Fö706 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö706av , ()BrandorsaksutredningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att brandorsaksutredning permanentas.MotiveringI pågår en försöksverksamhet angåendebrandorsaksutredning i kommunerna. Projektet är ett försöksprojekt somdrivs vid i . Anledning till projektet är attundersökning av brandorsakerna är en polisiär uppgift, menresurserna vid polisen har blivit allt knappare. Den polisiäraundersökningen av bränder sker enbart om ett brott kan misstänkas.Undersökning av bränder är en viktig erfarenhet för det förebyggandearbetet. Det görs i syfte att skaffa sig kunskap om orsaken till varför branduppstår - vet man brandorsaken kan en mängd olika förebyggande åtgärdervidtagas. Exempel på detta kan vara ändring av byggnadstekniska åtgärdersom kan leda till ändringar av olika regler i brandskyddslagen och Boverketsbyggregler. Vidare kan vunna erfarenheter även ligga till grund för tekniskaframsteg vid tillverkning av olika elektriska apparater.Förslaget är att brandorsaksutredning permanentas som en viktig uppgiftför att erhålla erfarenheter för att på olika sätt kunna förebygga brand. Hurdetta skall ske bör vara föremål för utredning.Stockholm den 27 september 2000Anders ()()
mot · GO02Fö707 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö707av , ()Handlingsplan för stöd vid katastroferFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utveckla en handlingsplan för att mötakatastrofer.2. tillkännager för regeringen som sin mening att den bör tainitiativ till vad i motionen anförs om behovet av internationellaöverenskommelser.MotiveringEstoniakatastrofen och dess följder har flitigt analyserats och debatterats.En debatt som handlat om fartyget och de som omkom i samband medolyckan. För många har den omedelbara chocken lagt sig, medan andrafortfarande delvis lever kvar i den. För ingen är livet detsamma som föreolyckan. De överlevande och de anhöriga bär på traumatiska minnen somman i olika utsträckning lyckats bearbeta. rivs minnena åter upp föralla och man ställer sig frågan om de drabbade fått den hjälp tillbearbetning som de behövt.Analysgruppen för granskning av Estoniakatastrofen och dess följderskriver:Många anhöriga och överlevande upplever att stödet upphörde för tidigt.De talar om att professionella stödarbetare och även frivilliga fanns i detakuta skedet och då man som anhörigfortfarande levde i en slags chocktillvaro. Men efter fannsingen där. Flera anhöriga menar att det medmänskliga stödet i detpersonliga nätverket avtog. Det fanns även en känsla av attsamhället började "glömma" Estoniakatastrofen.I det skedet upplevde sig många anhöriga och överlevande svikna avsamhället. Denna känsla har återkommit . Behovet avpsykologiskt stöd har växlat. Det framstår som tydligt att organisationenav den svenska katastrofberedskapen, och däri ingående psykologiskt ochsocialt stöd, borde innehålla särskilda planer och resurser för ett merlångsiktigt stöd än vad som erbjöds i samband med Estoniakatastrofen(ur SOU 1999:48).Enligt utredningen har det brustit i ledning och samordning av den psyko-sociala verksamheten. Man har förbisett behovet av psykosocialt stöd tillde drabbade. Jag menar att det är hög tid att utveckla enhandlingsberedskap för att möta katastrofer av olika slag. I en sådanmåste en plan upprättas, om hur man ska ta hand om och stödja de somberörs.Stockholm den 22 september 2000Yvonne ()
mot · GO02Fö712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö712av , ()Rekrytering till räddningstjänstenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder för rekrytering till räddningstjänsten.MotiveringSvensk räddningstjänst har mycket hög kvalitet och klarar av att på korttid göra insatser vid såväl bränder, bilolyckor som översvämningar. Vidsidan av den heltidsanställda bemanningen finns en stor gruppdeltidsanställda, vilkas insatser är helt avgörande för en fungeranderäddningstjänst kring mindre tätorter och i glesbygd. hardet dock blivit allt svårare att rekrytera deltidsbrandmän, och mycket talarför att det är förändringarna på arbetsmarknaden som är orsaken. Inte baraden ökande rörligheten, utan framför allt det sätt varpåarbetsorganisationer utvecklas. Smal bemanning i företagensorganisationer och korta ledtider med allt mellan order ochleverans har gjort att alltfler tackar nej till att ta erbjudande om att blideltidsbrandmän. Det går ut över arbetet, och alltfler upplever detuppenbarligen som en omöjlig kombination.Ur samhällssynpunkt är naturligtvis denna utveckling starkt oroande. Detkommer sannolikt aldrig att finnas förutsättningar för heltidskårer i helalandet, utan deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning försnabba insatser i mindre tätorter och i glesbygd. I delar av landet är idagstoradelar av deltidskårernas bemanning vakanta - och vid de pensionsavgångarsom väntar kan läget bli akut. Mot den bakgrunden är detangeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs, inte minst för attbelysa om ytterligare ekonomiska incitament är nödvändiga för att tryggabemanningen framöver.Stockholm den 3 oktober 2000Tomas ()()()
mot · GO02Fö713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö713av , ()ÖversvämningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om åtgärder för att förebygga översvämningar.Åtgärder mot översvämningarHälsingland, liksom andra delar av södra , drabbades hårt av densenaste sommarens översvämningar. De flöden och vattennivåer somuppmättes var dock ingalunda extrema utan kan betraktas som högaflöden som återkommer med viss regelbundenhet. En titt bakåt istatistiken för ger vid handen att med all sannolikhet kommerområdet att drabbas av höga flöden även . Oroande är dock attöversvämningarna tenderar att inträffa allt oftare . Det ärdärför viktigt att insatser vidtas dels för att undvika liknandeöversvämningar, dels för att förstärka handlingsutrymmet för olikasamhällsfunktioner i det fall översvämningar inträffar.Som en första åtgärd bör de befintliga vattendomarna ses över. Många haråtskilliga år på nacken och står inte i överensstämmelse med dagens situation.Det är angeläget att vattendomarna mer än vad som skett hitintills tar hänsyntill älven som ett system: således helhetssyn i stället för att se till damm fördamm.Staten bör ansvara för att inrätta och utrusta ett antal regionalaöversvämningsförråd i landet. Redan nu finns regionala oljeskyddsförråd ochkemförråd på strategiska platser i . Dessa olyckor är dess bättre rättsällsynta, men behovet av gemensam utrustning är stort om en skada inträffar.Vanligare är de kraftiga översvämningar som visat prov på.Höga vattenflöden kan dessutom drabba stora geografiska områden samtidigt.Översvämningsförråd bör placeras strategiskt på platser där översvämningarinträffar regelbundet. , t.ex. kommun där älvarna Ljusnanoch Woxnan möts, bör utgöra en sådan placering.Kommunerna, och särskilt deras räddningstjänst, blir hårt belastade isamband med översvämningar. Bättre flödesprognoser som visar vilka nivåersom kan bli aktuella med utgångspunkt i de nederbördsprognoser etc. som tasfram är angeläget. Flera myndigheter har datorprogram föröversvämningssituationer. Kommunerna saknar dock en samlad prognosbildför att kunna vidta lokala åtgärder som förebygger skador. ,, , SGU med flera borde kunna samordna ochutveckla instrument för kommunerna. Detta arbete bör samordnas med deredan gjorda översiktliga översvämningskarteringarna.När en kommun via fått statsbidrag (så kallade skred-och raspengar) för åtgärder i en älv måste en konsekvensutredning nedströmsälven genomföras. har kommuner beviljats ersättning och vidtagitåtgärder utan sådan konsekvensbeskrivning. På denna punkt bör ökadsamverkan eftersträvas.Stockholm den 27 september 2000Per-Olof ()