ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T398 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T398av , ()Nettonuvärdeskvot för vägarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nettonuvärdeskvoten för vägar endast belastas medanläggningskostnad.MotiveringPrioriteringen av vägutbyggnader avgörs ofta avvägprojektets "nettonuvärdeskvot" det vill säga förhållandetmellan den totala kostnaden och nyttan och behovet avvägens utbyggnad. Nyttan och behovet av vägprojektetbestår av ett flertal parametrar såsom bl.a.:- Exploateringsmöjligheter vid vägprojektets genomförande- Trafikeringsunderlag för tung trafik- Förväntade olyckor- Olyckor på befintlig väg- Miljö, buller, avgaser etc.- Anläggningskostnader m.m.Ett vägprojekt som skall placeras högt i prioriteringen måsteha ett positivt värde. Vägprojekt som erhåller ett negativteller ett lågt positivt värde slås ofta ut av andra vägprojektmed högre positivt värde utan att man här bedömt om vägenbelastas med kostnader eller parametrar som inte är normaltför vägprojekt. Vissa viktiga vägprojekt för en kommun kanslås ut eller får en lägre prioritering på grund av att vägenbelastas med kostnader för bl.a. antikvariska utredningar ochutgrävningar. Dessa vägprojekt får oftast en betydandekostnadsökning där beräkningen av nettonuvärdeskvoten bliren orättvis belastning i förhållande till andra vägprojekt sominte har eller belastas med nämnda kostnadsökning.Som exempel kan nämnas utbyggnaden av . är avstörsta betydelse för , eftersom intehar en fullständig med bärighetsklass 1, det vill säga attSimrishamn inte kan ta emot tunga transporter enligt gällandeEuropabestämmelse. har delvis sin sträckning genom historiskamarkområden vilket har medfört att projektet belastas med antikvariskautrednings- och utgrävningskostnader.Vägutbyggnaden pågår men har senarelagts och varit nära att slås utett flertal gånger på grund av bland annat att projektets totala kostnad är högoch därför får en mycket låg nettonuvärdeskvot som är direkt hänförlig till attprojektet belastas med antikvariska utrednings- och utgrävningskostnader.Vid planering och prioritering av projekt måste därför beräkningen avnettonuvärdeskvoten för vägar endast belastas med anläggningskostnad.Eventuella antikvariska utrednings- och utgrävningskostnader måsteprioriteras efter det nationella och internationella behovet av genomförandesom beslutas centralt utan att påverka vägprojektets genomförandebehov.Stockholm den 4 oktober 2000Kaj ()()()()
mot · GO02T399 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T399av , ()Skyltning av turistmål och småföretagarverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om uppskyltning vid allmänna vägar för turism ochsmåföretagarverksamhet.MotiveringDet finns mycket av småföretagaranda i dagens Sverige.Detta är något som på alla sätt måste stimuleras.Ett område som både vållar problem för småföretagaren och för osssom söker efter dessa är uppskyltningen vid vägarna.För att få tillåtelse att sätta upp en skylt utefter den allmänna vägen,det må vara till brukscaféet eller till hantverksboden, så är minst fyrainstanser inblandade. Markägaren skall naturligtvis ge sitt godkännande(vilket han oftast gör), så ska ge sitt godkännande.Vägverket skall säga sitt och ska pröva frågan. taräven om man inte får tillstånd att sätta upp skylten ut en prövningsavgift påupp till , en alltför hög avgift som motarbetar sitt syfte. Mansätter upp skylten utan tillstånd.Vägverket anför vid sina avslagsyrkanden att skyltarna är trafikfarliga.Skyltarna drar bort uppmärksamheten från körningen i trafiken. Något somäven drar bort uppmärksamheten från bilkörning är de många fordonen,medtrafikanterna som åker omkring med allehanda uppskyltning om varoroch tjänster målade direkt på fordonet. Ännu har ingen kommit på attförbjuda detta.Om vi menar allvar med att underlätta för småföretagen att utvecklas iSverige så måste vi bli mer tillåtande. Det säger sig självt att justuppskyltning av turismservice av allehanda slag samt upplysning var man kanfinna speciella företag kräver en uppskyltning av dessa.För att vi i ska lyckas med att på ett positivt sätt komma tillrättamed detta problem så bör ett uppdrag ges till lämplig instans inomNäringsdepartementet att arbeta fram en enhetlig modell av dessa skyltar. Deska vara lätta att känna igen var man än färdas i landet. Det ska kännasvälkomnande att turista i vårt land och småföretagare ska känna att vi värnarom dem även i praktisk handling. Det behövs mer av tillstånd än förbud fördenna verksamhet. Det behövs ett positivt samarbete mellan alla inblandadeparter för att komma igång med en positiv enhetlig uppskyltning och engenerell positiv tillståndsgivning.Stockholm den 4 oktober 2000Rigmor ()()
mot · GO02T401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T401av , ()Problem för åkeribranschenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensvillkoren för åkerinäringen.MotiveringDen svenska åkerinäringen anser sig orättvist behandlad avregeringen och den politik den bedriver. Det gäller, som mansäger, osund konkurrens med utländska åkerier. Det är främstDanmark, , och som åberopas.Nu har vi ytterligare flera konkreta bevis på att de utländska åkerierna tarmarknadsandelar från de svenska. Det som teoretiskt bevisats avuniversitetet i och stadens eget utredningsinstitut () visar signu också i verkligheten.Så säger , VD i , i enkommentar. Det är en mätning som gjorts på de svenskavägarna.Det svenska kostnadsläget är över konkurrenternas. Dettager utslag i form av ökad andel utlandsregistrerade lastbilar. Skillnaden ikostnadsläget är de höga svenska lönebikostnaderna i form avarbetsgivaravgifter och sociala avgifter. Också de fasta fordonsskatternaligger högre än i omvärlden.Då jag tidigare, i skriftliga frågor, tagit upp åkarnas problem så har detalltid hänvisats till "samtalsgrupper och möten".Handlingsprogram, möten och samtal hjälper inte mot tappade uppdrag föråkerierna.Det senaste dråpslaget är förslaget om höjning av dieselskatten!Stockholm den 19 september 2000Rolf ()
mot · GO02T402 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T402av , ()Mobiltelefoner i bilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagstifta om handsfree i bil.Lagstifta om handsfree i bilDet har inte forskats mycket kring bilister ochbiltelefoner. Det finns dock några undersökningar som ärgjorda.En svensk undersökning i simulator visade att äldre bilister vid samtal ibiltelefon fick längre reaktionstider vid en plötslig, oväntad,händelse, fick en större mental belastning, vinglade mer på körbanan ochsänkte farten med i genomsnitt /tim.En motsvarande undersökning på yngre bilister visade även den på 0,4sekunder längre reaktionstid. Medan de äldre bilisterna ville vingla ut ikörbanan och komma ur kurs höll de yngre bilisterna ut mer till höger ochhade en stadigare kurs.Givetvis ökar riskerna med biltelefon mer om man inte har handsfree änmed en sådan anordning. Det kommer också att bli möjligt medsystem som kan hjälpa bilisterna. Det har exempelvis redan utvecklats sy-stem, som kan meddela motparten, att man p g a gällande trafiksituation intekan tala i telefon exakt i det ögonblicket.Mobiltelefonens användning i bilen går inte att förbjuda. Deförsöksresultat som kommit fram visar att det kan öka olycksrisken.Det gäller givetvis att göra så mycket som möjligt för att undvika risker.Handsfree borde därför vara ett obligatorium vid telefonerande i bil.Stockholm den 26 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02T403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T403av Rådhström, ()FordonskontrollenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en konkurrensutsatt fordonskontroll.KonkurrensutsättfordonskontrollenI den regionalpolitiska utredningen, som lägger sittslutbetänkande innevarande år, betonas vikten av"en god tillgänglighet till grundläggande service i alla delarav landet". Till detta måste med all säkerhet räknastillgängligheten till kontrollbesiktning av fordon. yttrande (dnr 833/1998) övergranskningen av AB:s monopol avkontrollbesiktning av fordon framhölls att enkonkurrensutsättning av skulle ökatillgängligheten till kontrollbesiktning i glesbygd. Blandannat med detta argument föreslog att detnuvarande monopolet på fordonskontroll skulle avvecklas.Andra länder inom har avreglerat denna marknad. Där skerkontrollbesiktningen normalt i konkurrens mellan parallellt verksammaföretag. I något fall förekommer det att ett företag har monopol efterupphandling i konkurrens. Genom att under betryggandeackrediteringskontroll tillåta kontrollbesiktning hos välutrustade bilverkstäderskulle stora fördelar kunna uppnås. Tätheten och tillgängligheten tillkontrollställen skulle kunna ökas väsentligt. De kortare avstånden skulle gestora vinster i mindre tidsåtgång och mindre produktionsbortfall samtminskad belastning på miljön. Konkurrensen skulle sannolikt också leda tillmera kundanpassade lösningar på de orter där köerna är som längst.Ägare av såväl privata bilar som yrkesfordon skulle få fördelar av enavreglerad och konkurrensutsatt marknad för all fordonskontroll. Därutöverskulle det inverka positivt på miljön och säkerheten.Stockholm den 21 september 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02T404 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T404av , ()ChipstrimningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om chipstrimning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett certifieringssystem av trimningsprodukter.Chipstrimning av fordonAvgasutredningen, som avlämnade sitt slutbetänkande våren2000, har fått stark kritik för sitt förslag att kriminaliserachipstrimning av fordon. "Lämpliga åtgärder bör vidtas föratt förhindra denna verksamhet", skrev utredningen ochföreslog att chipstrimning skall kunna straffas med upp tillsex månaders fängelse.Det vore olyckligt om chipstrimning av fordon skulle kriminaliseras. Detskulle hejda en utveckling av metoder som eventuellt kan bidra till att minskafarliga utsläpp. I kommun har man exempelvis som mål att blioberoende av fossila bränslen, som olja och bensin. Till att börja med skallkoldioxidutsläppen från förbränning av fossila bränslen ha minskat till hälftenår 2010, års nivå. Därför har man på försök låtit konverteramotorerna på två vanliga bilar till att köras på , ett bränsle som består etanol och bensin. Konverteringen krävde attstyrchipsen byttes ut och skulle alltså vara straffbar om utredningsförslagetgenomförs.I dag krävs det dock dispens för att få bygga om bilar på det sätt man gjorti . Det är ett krångligt förfarande, som inte gynnar utvecklingen. Ändåmindre gynnas den givetvis av ett totalförbud. Detta påpekas bl.a. avKonkurrensverket i dess remissvar på utredningen. "Konkurrensensdynamiska effekter kan därigenom inte fullt tillvaratas, vilket kan göradet svårare och dyrare att uppnå de av uppsatta miljömålen",skriver Konkurrensverket.I har man, i stället för förbud, ett certifieringssystem förtrimningsprodukter. Detta vore rimligtvis en bättre väg att gå, även förSverige.Stockholm den 22 september 2000Lars ()(m)
mot · GO02T405 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T405av , ()MopedkörningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mopedåldern.Se över mopedåldernAtt fylla moped, d.v.s. är något som de flesta ungdomarser fram emot. När kompisen som är född får köradet åtråvärda fordonet är det svårt för kamraten som är född ioktober att stå och titta på. Det sätter kamratskapet på svåraprov och leder inte sällan till olovlig körning.Tillåt i stället mopedkörning det år barnet fyller15 år. Det vore en praktisk anpassning till verkligheten.Stockholm den 26 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02T406 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T406av , ()EU-nationalitetsskyltningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU-nationalitetsskyltar på bilarna.MotiveringSverige är medlem i EU. Men det ser befolkningen intemycket av. Identifikationsprocessen skulle må väl av att manhär - som i andra EU-länder - använde EU-markeringaroftare. Särskilt angeläget är en övergång till EU:s blåanationalitetsmarkeringar på bilarnas nummerskyltar.Vi bör därför säga upp nuvarande avtal om nationalitetsmarkering påbilarna, och övergå till EU-markering, vilket dessutom också medfören automatisk nationalitetsmarkering av alla svenska bilar.Stockholm den 15 september 2000Bertil ()
mot · GO02T407 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T407av de , ()Körkort för äldreFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en lagändring som gör det möjligt för äldre atterhålla körkort med en begränsad behörighet.Motivet till mitt förslagDrygt en miljon körkortsinnehavare har uppnått åldern 65 åreller äldre. Att fråntas körkortet på grund av hög ålder sessom ett mycket stort ingripande i den enskildes liv. Förmånga är bilen ett nödvändigt kommunikationsmedel pågrund av brister i de allmänna kommunikationerna. De ärdessutom kanske inte tillräckligt sjuka för att komma iåtnjutande av färdtjänst.Vi kan inte blunda för att gruppen utgör en femtedel av allakörkortsinnehavare samt en tredjedel av alla i trafiken dödade bilförare. Ivilken utsträckning de varit vållande till trafikolyckorna framgår inte avstatistiken, men vi vet att de mest typiska "äldreolyckorna" ärkorsningsolycka, vänstersväng in på korsande väg och att man missatväjnings- eller stopplikt. Påkörning bakifrån och att man finner sig på felkörfält är andra orsaker.Bakom olyckorna ligger hälsoproblem som nedsatthjärnfunktion och hjärt-kärlsjukdom, epilepsi, diabetes, alkoholberoende ochvakenhetsstörningar. Ett särskilt problem utgör läkemedel som kan påverkakörförmågan.De allra flesta äldre bilförare anpassar sitt bilkörande efter sin förmåga ochkör försiktigt och trafiksäkert. Åtgärder behöver dock vidtas för att minskaantalet fordonsolyckor där äldre bilförare är inblandade. En sådan är attinformera åldersgruppen om olycksfallsriskerna vid förnyelseav körkort. En annan är att stimulera fordonstillverkarna att anpassa bilarnatill äldres speciella behov, t.ex. att utforma kontrollfunktioner på ett tydligtoch enkelt sätt så att de inte distraherar föraren. En tredje att ändralagstiftningen så att det blir enkelt att erhålla körkort med begränsadbehörighet, till exempel körning endast i dagsljus.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02T409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T409av , ()Åldersgräns för rätt att köra mopedFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny åldersgräns för möjligheten att framföra moped.MotiveringI dag gäller som åldersgräns. Åldersnivån verkar varaväl avvägd men jag anser att det är en rättvisefråga att låtaalla som man fyller få framföra moped. anses gränsen som orättvis och klasskamrater, alltsåungdomar i samma skolklass, får alltså börja köra moped vidolika tidpunkter. Det här är också en åldersgräns som"inbjuder" till olovlig körning.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02T410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T410av , ()VägskyltningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att skapa en vägskyltning som visar alternativaavstånd till en destination.MotiveringI samband med den fasta Öresundsförbindelsens öppnandeuppkom en diskussion om vägskyltningen till Danmark.Företrädare för näringsliv och kommuner i norra villeatt skulle skylta avståndet till bådevia den fasta förbindelsen i och via färjeförbindelsenmellan och . sade först nejtill en sådan skyltning. Dessbättre har man nu ändrat sig.Verkets första beslut var beklagligt då det finns ett stort värde i attresenärerna får reda på det faktiska avståndet till en destination, i det härfalletKöpenhamn. Att skylta avståndet till en destination via två olika vägar äringet nytt eller unikt. Det finns redan i . I står avståndetskyltat till oavsett om man väljer att åka E18 via ellerE20 via . Enligt vår mening borde det därför vara enkelt attgenomföra liknande skyltningar längs andra vägstråk både i och iövriga delar av . Inte minst skulle det kunna gälla vid "turistomvägar".Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att se hur vägskyltningen kangöras flexiblare så att problem liknande de i inte uppkommer igen.Stockholm den 21 september 2000Elver ()()
mot · GO02T413 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T413av , ()Trafikens miljöansvarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn av miljöavgifterna bör göras i syfte attåstadkomma ett mer miljöeffektivt transportarbete.MotiveringFolkpartiet har verkat för att ekonomiskastyrmedel skall användas för att motverka miljöskador.Utsläpp och andra miljöeffekter från transporter skallminskas genom ett effektivt användande av olika ekonomiskastyrmedel och med hjälp av teknikutveckling. harmiljöaspekter, trafikolyckor och trängselkostnader intetillåtits slå igenom i prissättningen vare sig nationellt iSverige eller internationellt.För att skapa en effektivt fungerande marknad, där den enskilde kundeneller resenären fritt beslutar om val av transportmedel, skall principen förtaxesättningen vara att man betalar den samhällsekonomiskamarginalkostnaden. Trots att trafikpolitiska beslut , 1979,1988 och 1998 i stort sett har fastställt denna princip, har man intetillräckligtdragit konsekvenserna av den. Man har i stället tillsatt ett antal utredningar,som har arbetat med trafikbeskattning och andra trafikpolitiska frågor, så har lyckats skjuta upp ställningstaganden, som är angelägna för miljön,men är impopulära hos vissa starka intressenter.Även skillnaderna i miljöbelastningen för bilismen på landsbygden ochstorstaden måste beaktas. Det räcker således inte att användabränslebeskattningen för att få ett effektivt trafiksystem. Den skulle slåorättvist hårt mot glesbygden, där bilismen inte alls ger upphov till så storamiljöskador.Inom EU pågår ett arbete för en rättvis trafikbeskattning, som skulle ledatill ett effektivt utnyttjande av de olika trafikslagen, bl.a. genominternalisering av externa kostnader. Detta bör kraftfullt understödjas,eftersom orimliga situationer uppstår när konkurrensen sker på avsevärt olikavillkor. Vi har sett problemen med utflaggningen inom sjöfarten.Åkerinäringen har likartade problem. Som alternativ till ökadedieselskatter bör utredas former för införande av kilometerskatt pålastbilar. Vi som vill öka friheten att konkurrera över nationsgränserna inomjärnvägssektorn måste också vara medvetna om behovet av lika villkor fördenna konkurrens.Stockholm den 27 september 2000Harald ()
mot · GO02T415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T415av Falkmer, ()Åkeriägarnas rättssäkerhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagen om överlastavgift i enlighet med vad som anförs i motionen.Lagen om överlast måsteändras så att åkeriägaresrättssäkerhet tryggasEn anställd åkare, som hade lastat massaved avgran, kunde på grund av stark kyla inte använda den kranvågsom satt monterad på lastbilen. Chauffören som arbetat medatt köra virke och som känner väl till de gällandebestämmelserna gällande överlast genom sin arbetsgivare,använde då helt regelrätt vid den aktuella lastningenSkogsstyrelsens vikttabell för rundvirke och massaflis ochlastade ett normalt virkeslass om . AvSkogsstyrelsens tabell framgår att nyavverkad massaved avgran väger per kubikmeter. Enligt en opartisk mätarevid pappersbruk hade chauffören beräknat lasset rätt ochinom gränsen för tillåten vikt.Vid en poliskontroll gjordes en viktkontroll av fordonet som visade atttillåten bruttovikt överskridits. Vägning gjordes på en våg benämnd "AvestaSheffield".Chauffören åtalades.Tingsrätten i som prövade ärendet konstaterade att det avutredningen i målet inte framgår vilken slags våg som använts vidviktkontrollen eller huruvida denna genomgått någon kontrollmätning.Tingsrätten kunde inte fästa sådan tilltro till mätresultaten att dessa kundeligga till grund för en fällande dom. Åtalet ogillades och chauffören friadesdärmed.Polisen kallade åkeriägaren till förhör beträffande ägaransvar, vilketresulterade i att åklagaren beslutade att inte åtala ägaren av fordonet.Åkeriägaren ansågs ha gjort vad han kunnat för att förhindra överlast ochnågot brott kunde inte styrkas.Trots att chauffören genom lagakraftvunnen dom i tingsrätten har blivithelt frikänd för den påstådda förseelsen och trots att polis och åklagare harbeslutat att ej åtala åkeriägaren har länsrätten i med stöd avÖVL påfört åkeriägaren en överlastavgift om 32 800 kronor.Den behandling av åkeriägaren som ovan beskrivits innebär etträttsövergrepp mot en småföretagare som är ovärdigt en rättsstat. Det ärorimligt att en företagare som äger ett åkeri kan åläggas en bestraffning fören förseelse som ej kunnat styrkas.Lagen om överlast ÖVL måste ändras så att åkeriägares rättsskydd stärks.Länsrätten skall ej kunna påföra fordonsägaren en avgift för överlast förpåstådd förseelse som ej kunnat styrkas av tingsrätt, polis och åklagare.Stockholm den 25 september 2000Karin Falkmer (m)