ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub722 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub722av , ()Studiefinansiering för gymnasiesärskolans eleverFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om attbevilja elever i gymnasiesärskolan ungdomsstudiebidrag i stället förförlängt barnbidrag.MotiveringGymnasiesärskolan är inte förtecknad bland de läroanstalter somberättigar till statligt studiestöd. Eftersom det inkomstprövade extratillägget är kopplat till studiebidraget kan eleverna heller inte söka detta.Ungdomar som går på gymnasiesärskolans treutbildningsnivåer är endast berättigade till förlängt barnbidrag somgenerellt stöd under gymnasietiden.Förlängt barnbidrag utgår till elever i den obligatoriska ochmotsvarande skolformer från och med kvartalet efter det att eleven fyllt 16 åroch alltså inte längre får barnbidrag. , då utbildningen iyrkessärskolan var obligatorisk, kan det ha varit naturligt att ge förlängtbarnbidrag till dessa elever. Då utbildningen blev frivillig är det naturligtattge studiehjälp till dessa elever på samma sätt som till andra ungdomar ifrivilliga gymnasiala utbildningar.Undervisningen på gymnasiesärskolan är uppdelad i tre nivåer, beroendepå graden av handikapp, individuellt program (indelat i verksamhetsträningoch yrkesträning) och nationellt program. Eleverna på individuellt programhar grava till måttliga handikapp som berättigar till insatser enligt LSS (lagenom stöd och service) och sjukbidrag. De elever som går på nationellt programhar ett lätt förståndshandikapp och ligger ofta på gränsen tillnormalbegåvning. De har inte alltid önskan att söka insatser enligt LSS ellersöka sjukbidrag. Från skolans sida ger man eleverna på denna nivå möjlighetatt praktisera på olika arbetsplatser, och skolan försöker med hjälp av insatserfrån att bereda eleverna arbete efter skolan med stöd avarbetsmarknadsinsatser. Ett sjukbidrag kan ibland sänkaelevens motivation att söka arbete. Många familjer ser sig dock nödgade attsöka sjukbidrag för sina ungdomar på grund av svag ekonomi. Elever igymnasiesärskolan kan alltså inte söka andra stödformer inom studiehjälpen.De får exempelvis inte inackorderingstillägg. En elev i särskolan som måstebo utanför föräldrahemmet har visserligen enligt omsorgslagen rätt tillelevhemsboende, som i princip är kostnadsfritt, men många ungdomar inomsärskolans yrkesutbildning vill inte bli registrerade som omsorgstagare ochfår därmed ingen ersättning för inackorderingskostnader.Särskoleeleverna kämpar med sin självbild och har ofta låg självkänsla. Deär medvetna om att de betraktas som "sämre" för att de inte klarar att kommain på det vanliga gymnasiet. Studiebidragssystemet bekräftar den bilden. Detär otillfredsställande att ge barnbidrag till myndiga elever i en frivilligutbildning. Istället borde alla möjligheter tas tillvara för att jämställasärskolan och dess elever med övriga delar av det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom.Stockholm den 4 oktober 2000Kia ()()()
mot · GO02Ub725 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub725av , ()StudiestödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningCenterpartiet vill införa ett nytt studiemedelssystem som bygger på delatansvar mellan staten och studenterna där principen bör vara hälften bidragoch hälften lån. För sista och ökar Centerpartietutrymmet för en reform av studiemedelssystemet med 1 respektive 2miljarder kronor på anslag 25:2 Studiemedel. Från anslag 25:4 är överflyttade till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet.Stockholm den 4 oktober 2000Sofia ()()()()()()
mot · GO02Ub726 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub726av , ()Studielån för utlandsboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av möjligheterna till dispens för utlandsboende vadgäller stöd från CSN.MotiveringMånga svenska ungdomar som arbetat utomlands hartvingats skriva sig i det land där de bott. För att de ska få arbetstillståndkräver ofta det mottagande landet (t ex ) att de är skrivna i ochbetalar skatt i det land där de arbetar.Om en sådan ungdom sedan vill börja studera efter arbetets avslutandefinns ingen möjlighet att få studielån genom CSN, med motiveringen att honeller han inte är skriven i Sverige.Det bör finnas möjlighet för svenska medborgare att få dispens från ensådan regel, i synnerhet som det ofta är omöjligt att få studielån i annat land.När vi gick med i EU uppfattade många, särskilt ungdomar som ännu intebundit sig i , detta som en öppning mot större möjligheter att bo,arbeta och studera i annat EU-land. Då är det inte rimligt att vi sätter strängaregler som de facto lägger hinder i vägen för en sådan rörlighet.Stockholm den 5 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02Ub727 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub727av Staaf-Igelström, ()Studiemedel för naprapatutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda förutsättningarna för studiemedel förnaprapatutbildning.MotiveringEnligt nuvarande bestämmelser kan naprapater inte erhålla studiemedelutan de får själva bekosta sin utbildning. Naprapathögskolan har bedrivitsin utbildning , och studierna sker under fyra årsamt praktiktjänstgöring. Naprapathögskolan står under statligtillsyn och utbildningen till naprapat leder till legitimation, och det finnsidag drygt 600 utbildade naprapater i Sverige.Fler och fler människor söker sig till naprapater för behandling, utifrån attallt fler drabbas av besvär inom rörelseorganen, och man räknar med att detgenomförs c:a två miljoner behandlingar . Detta pekar på att det är efterfrågan av naprapattjänster. Naprapaterna kompletterar den övrigasjukvården och fyller en viktig funktion. Naprapaterna har också fått etterkännande i och med att många landsting i nuläge tecknar avtal med dem.Vi vet att många ungdomar är intresserade av att utbilda sig till naprapatermen de måste avstå på grund av att inget studiemedel utgår underutbildningstiden. De har helt enkelt inte råd att betala terminsavgifter,läromedel samt levnadskostnaderna helt själva och långt ifrån alla harföräldrar som kan betala. Många har också små möjligheter att ta ett banklån.Vi anser, utifrån att samhället har godkänt yrkesgruppen samt att samhälletintar en generös hållning gentemot andra studenter som skaffar sig enutbildning, att även naprapatutbildningen ska berättiga till studiemedel.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02Ub728 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub728av , ()Vårdbidragets påvekan på studiestödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av hur vårdbidraget påverkarstudiestödet.MotiveringEn förälder till ett barn med funktionshinder har rätt till vårdbidrag förvård i hemmet om barnet är . Vårdbidrag utgår om barnet ärsjukt eller funktionshindrat och behöver särskild tillsyn och vård, eller omdet finns merkostnader på grund av barnets funktionshinder.Barnet ska ha ett behov av särskild tillsyn ochvård på grund av sin sjukdom eller sitt funktionshinder. Den del avvårdbidraget som betalas till följd av barnets vårdbehov är skattepliktigt, ochutgör pensionsgrundande inkomst för den förälder som vårdar barnet.Ersättningen för merkostnader är skattefri om merkostnaderna uppgår tillminst av basbeloppet. Merkostnadsersättningen är intepensionsgrundande.För att få vårdbidrag görs en ansökan till där man bor. flesta fall får föräldrar vänta alldeles för länge på besked om huruvidaman ska erhålla vårdbidrag eller inte. När föräldern senare får pengarretroaktivt påverkar det t.ex. nivån av studielånen.En sådan behandling är diskriminerande. En förälder som vill fortsätta attstudera kan inte avstå från studielån om inte ekonomin tillåter det. Får enförälder då besked om retroaktiv utbetalning av bidraget för sitt barns extravårdbehov, anses vårdbidraget som inkomst av tjänst. Om det retroaktivabeloppet är för högt så räknas studielånet av.Om föräldern däremot inte hade studerat så skulle hon eller han ha kunnattillgodogöra sig vårdbidraget till vad det var avsett för, nämligen att täckaextra kostnader för vård av ett barn som behöver större omvårdnad än ettfriskt barn.Detta system är orättvist då några kan tillgodogöra sig sina rättighetermedan andra ställs inför ett svårt dilemma. Är det rätt att en studerandeförälder måste finansiera sina studier med pengar som skulle ha använts föratt täcka kostnaderna för att ta hand om sitt funktionshindrade barn? Riskenfinns att den studerande föräldern väljer eller tvingas att hoppa av sinastudier. Det kan inte vara tanken att en utbetalning av vårdbidrag skall fådenna effekt. Även om den kommande höjningen av fribeloppet innebär attdet sannolikt blir betydligt färre som får sina studiemedel minskade på grundav andra inkomster , är det angeläget att en översyn görs avhur vårdbidraget påverkar studiemedelstilldelningen.Stockholm den 5 oktober 2000Lars U ()()
mot · GO02Ub729 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub729av , ()Studiemedel för utbildning som berättigar till legitimationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda förutsättningarna för att legitimeradnaprapatutbildning kan berättiga till studiemedel under helautbildningstiden.MotiveringStudiemedelssystemet har diskuteras livligt. Däremot ärfrågan om vilka utbildningar som berättigar till studiemedel oklar.Naprapathögskolan har drivit utbildning . Utbildningen är påhögskolenivå och bedrivs på heltid, men studenterna får dock själva betala sinutbildning. Genom ett riksdagsbeslut infördes legitimation förnaprapater från . Genom detta beslut förlängdesutbildningstiden från fyra till , eftersom ett obligatoriskt praktikårinfördes. Detta genomfördes utan att studiemedel eller något annat samtidigtinfördes, för att underlätta naprapatstudenternas ekonomiska situation.Många ungdomar, framför allt de med invandrarbakgrund, är intresseradeav naprapatutbildningen men tvingas avstå från utbildningen eftersom deninte berättigar till studiemedel. Enbart terminsavgiften och övriga kostnaderför naprapatutbildningen uppgår till . Utöver dettatillkommer de faktiska levnadskostnaderna.Många uteblir från utbildning eftersom studierna oftast måste finansierasmed banklån. Dessa banklån kräver säkerhet, och då blir föräldrarnasekonomi avgörande för vem som kan påbörja utbildningen eller inte. Elevermed invandrarbakgrund har stora svårigheter att få banklånvilket innebär att de inte kan påbörja utbildningen.Det finns drygt 600 legitimerade naprapater i varav ett 80-talär registrerade i , och många söker sig nu också till Norge.Naprapaterna utgör ett värdefullt komplement till den övriga sjukvårdeneftersom deras arbete innebär en avlastning för den ansträngdasjukvården.Hanteringen av Naprapathögskolans studenter förefaller något inkonse-kvent. Mot bakgrund av att samhället i övrigt intar en generös hållning gent-emot andra studenter som vill skaffa sig en yrkesutbildning är detta svårt attförstå. Eftersom samhället infogat utbildningen i sitt kontrollsystem, vialegitimationen, borde utbildningen vara berättigad till studiemedel.Stockholm den 4 oktober 2000Nikos ()()
mot · GO02Ub731 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub731av Beiming, ()Samhällets trygghetssystem och studenterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredande av trygghetsystemens funktionssätt och effekter förSveriges studenter.MotiveringStudenter vid universitet och högskola är inte längre sammahomogena grupp som varit fallet. Nya grupper såsomfunktionshindrade, invandrare och människor från studieovana miljöerhar ökat. Fler är äldre, inte minst bland de kvinnliga studenterna.Detta är naturligtvis positivt i den meningen att dels fler får chansen attförverkliga sina livsprojekt, dels att kvaliteten på utbildningen naturligtvisökar då den sociala mångfalden bland studenterna gör det.Samtidigt innebär det att nya problem hamnar i fokus. Studenterna ståridag till stor del utanför den generella välfärspolitikens sociala skyddsnät.Uppmärksammat är den låga föräldrapenning på somstudenter får. Men problemen är mer komplicerade än så och hänger oftasamman inbördes. Dagens försäkringssystem kräver att individen uppfyllerolika villkor för att kvalificera sig till systemet. Dessa regler är inteanpassadeefter studenter som under olika skeden av livet varvar studier med arbete.Vi måste anta att olika perioder av studier är något som de allra flestakommer att genomgå under sina liv. har fattat beslut omett nytt studiestödssystem som tar ett samlat grepp om studiefinansieringenoch för in så gott som alla former av studier under samma tak. Det är nu dagsatt gå igenom samhällets trygghetssystem för att på motsvarande sätt anpassadess regler efter kunskapssamhällets verklighet. För att komma till rätta medsituationen krävs att regeringen nu tar ett samlat grepp.Regeringen har slagit fast att är och bör vara en kunskapsnation.Det är också en uttalad ambition att minska, med målet att avskaffa, såväl densociala snedrekryteringen som könsmässiga snedfördelningar till högrestudier. Om dessa målsättningar ska gå att uppnå krävs det att även Sverigesstudenter har rätt till samma trygghet som resten av befolkningen. Då måstedet exempelvis vara möjligt att skaffa barn som manstuderar. I den nya verklighet som dagens akademiska värld utgör krävs detnya lösningar för att uppnå detta mål.Kunskapen om exakt vilka effekter den samlade verkan från ett otal olikasamhälleliga trygghetssystem får är alltför liten eftersom dessa inteskapats för att svara upp mot de krav som utvecklingen rest. Exempel påfaktorer som måste belysas utifrån ett sammanhållet perspektiv är studentersbostadssituation, föräldraförsäkring, pension, a-kassa och möjlighet tillrehabilitering efter sjukdom.Stockholm den 5 oktober 2000Cinnika Beiming (s)()()()(s)()()()()()
mot · GO02Ub732 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub732av Andnor, ()StudiestödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiestöd.MotiveringEn bred och bra utbildning är en av de viktigaste förutsättningarna för enpositiv utveckling i vårt land. Därför är lika möjligheter för högre studier,oavsett familjens ekonomiska situation, en angelägen jämlikhetsfråga.Gjorda undersökningar visar att det trots omfattande reformer inomområdet är stor skillnad på vilka elever som fortsätter medhögre studier. Det är fortfarande familjens ekonomiska situation ochstudiebakgrund som avgör om ungdomar fortsätter att studera eftergymnasiet.I dagens högteknologiska samhälle måste arbetet kontinuerligtkompletteras med utbildning. Därför är risken stor att skillnaderna i olikamänniskors möjligheter till studier och utveckling ytterligare växer.Studiestödssystemet har skapas för att ge alla elever möjligheter till högrestudier. Men det finns många ungdomar som av rädsla för hög skuldsättningändå avstår från att studera vidare efter grundutbildningen. harnyligen beslutat om en ny studiemedelsproposition där bidragsdelen höjs justför att minska skuldsättningen. Dessutom höjs fribeloppet i syfte att ökastudenternas handlingsfrihet när det gäller ansvaret för den egna ekonomin,och bidragsdelen kommer att bli pensionsgrundande för att tryggastudenternas framtid. Även reglerna för återbetalning har ändrats på olika sätt.Det är angeläget att följa upp på vilket sätt denna reform påverkarrekryteringen till högskolorna. Det finns dock anledning att tro att detta inteär tillräckligt för att öka andelen studerande från arbetarhem. Därför måstevillkoren för de studerande förbättras ytterligare så att vi har tillgång tilldenutbildade arbetskraft som framtidens arbetsmarknad behöver.Stockholm den 28 september 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02Ub733 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub733av Brendt, ()StudiemedelsreformenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen följer upp studiemedelsreformen, ienlighet med vad som anförs i motionen.Studiemedelsreformen - en uppföljningArbetsmarknaden genomgår numera snabba förändringar och behovet avutbildning och kompetensutveckling av arbetskraften är stort. Ingen kannumera räkna med att en utbildning som man skaffar sig som ungkommer att vara tillräcklig för ett helt yrkesverksamt liv. De satsningarsom gjorts på bl.a. har visat att viljan ochintresset för utbildning och kompetensutveckling är stort hos det svenskafolket.Enligt de regler som beslutats av och som gäller från och medden kan studerande beviljas studiemedel till och med detkalenderår de fyller , och i särskilda fall kan tiden utsträckas till detår defyller . Det är en välkommen höjning av åldersgränsen i förhållande tillnuvarande regler. Rätten till studielån kommer däremot successivt attbegränsas från och med det år den studerande fyller genom införandetav ett lånetak. Även om syftet är vällovligt - att motverka stora studieskulder- är det ändå angeläget att förändringen inte blir ett alltför stort hinder förhögskolestudier senare i livet.Ska livslångt lärande kunna bli en realitet måste alla ha möjlighet attfinansiera sina studier. Det är därför angeläget att regeringen noga följer uppvilka konsekvenser de nya reglerna kommer att få för personer somvill och behöver studera för att fortfarande ha en plats på arbetsmarknaden.Stockholm den 5 oktober 2000Agneta Brendt (s)
mot · GO02Ub801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub801av Husmark , ()KostkunskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se de få kvarvarande hushållsskolorna som en resurs i ettfolkhälsoperspektiv.Kostkunskap - enfolkhälsofrågaDet är en familjs ansvar att förmedla en hälsosam uppfostran,men i dagens samhälle där båda parter tvingas arbeta hårt ochlänge, för att kunna ha råd att leva, finns det inte långastunder för matlagning och inköp. Därför behövs kunskap,gärna inbakad tillsammans med annan undervisning, redan ide tidiga skolåren och gärna ännu tidigare.För att klara av att laga en näringsrik, god och billig måltid krävs kunskap- inte tid i första hand. Därför behövs en inspirerande undervisning i skolan,och därför behöver vi också värna de få kvarvarande hushållsskolor som finnsi landet. Det handlar om såväl de eftergymnasiala kurserna som degymnasielinjer som är inriktade på kost, hälsa och friskvård och som bör gesstatus av riksintag, allt för att underlätta för fler att tillgodogöra sig ensundoch ekonomisk livsföring - också efter studenten.Det finns trots allt de som lämnat skoltiden bakom sig och som inser att demissat denna kunskap och gärna vill komplettera sin utbildning inom dettaområdet. Inom kärnämnen kan man komplettera sitt kunnande men inte inomkost-hälsa och friskvård, vilket är en klar brist inom det eftergymnasialautbudet. Det handlar inte enbart om en yrkesförberedande utbildning utan omett hälsokunnande som bör finnas på alla områden i samhället, inom allayrken och egenföretagande. Det handlar om baskunskaper som ger hälsa ochekonomi men som håller på att försvinna i vårt samhälle, vilket kan fåkatastrofala följder för folkhälsan.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02Ub804 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub804av , ()Hem- och konsumentkunskapFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utökning av ämnet hem- och konsumentkunskap igrundskolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ämnet hem- och konsumentkunskap bör vara obligatorisktäven i gymnasieskolan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utbilda fler lärare i ämnet hem- ochkonsumentkunskap.MotiveringEn målsättning för konsumentpolitiken är bland annat attkonsumenterna genom information och utbildning ska kännatill sina rättigheter och skyldigheter, kunna göra kloka valoch hävda sina intressen.Hem- och konsumentkunskap är ett kunskapsområde om mat, boende ochprivatekonomi som ger ungdomar möjlighet och inspiration till att hanteraden alltmer komplexa vardagen. Det är ett kunskapsområde som handlar omelevens dagliga situation och som också förbereder för vuxenlivet. De viktigavardagskunskaperna som uppövas här är värdefulla inte minst urfolkhälsosynpunkt och för att öka unga människors förståelse av sambandetmat och hälsa.Under våren kom Konsumentpolitiska kommitténs betänkande "Starkakonsumenter i en gränslös värld". I betänkandet föreslås en utökning avämnet hem- och konsumentkunskap i och att ämnet blirobligatoriskt i gymnasieskolan.Vi är mycket positiva till kommitténs förslag om en utökning av antaletundervisningstimmar i i ämnet hem- och konsumentkunskap.Samtidigt vill vi understryka vikten av att det är behörig lärare somundervisar i ämnet.Med hänvisning till vad som föreslagits ovan föreslår vi att fler lärareutbildas i ämnet hem- och konsumentkunskap för att tillgodose det behov somkommer att uppstå när ämnet utökas i och införs igymnasieskolan.Vi delar också uppfattningen att konsumentutbildning ska ges ett tydligtutrymme i gymnasieskolan i form av ett obligatoriskt ämne och att ämnetäven i gymnasieskolan bör heta hem- och konsumentkunskap.Konsumentkunskap uppfattas ofta som rena faktakunskaper medanhemkunskap antyder en mer praktisk profil, vilket är viktigt för detlångsiktiga lärandet. Det handlar om att göra val som gäller mat och måltider,boende och privatekonomi som är bra både för en själv, familjen och församhället samt för naturen.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()