mot · GO02Ub421 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub421av , ()Antagningsregler till högskola och universitetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betygssystemet och betygssättningen i skolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antagningssystemet till högskola och universitet.Unga utestängs från högre studierAntagningssystemet till svenska högskolor och universitet innebär attsvenska ungdomar inleder sina högskolestudier i en högre ålder än vadsom är normalt i andra länder. Ett ökande antal studenter frångymnasieskolan belastar både sin egen och samhällets ekonomi med ettextra studieår på gymnasial nivå för att kunna konkurrera omhögskoleplatserna. har antalet unga elever i komvuxflerdubblats. De nuvarande antagningsreglerna till högre studier ochuniversitet framstår som alltmer godtyckliga och orättfärdiga.Betygssystemet i skolan dåligturvalsinstrumentNär de nuvarande betygen i skolan utarbetades var inte syftet att de skulleanvändas som urvalsinstrument. Att använda dem för rangordning ochurval till högre utbildning går därför stick i stäv med ursprungstankarnamed de nya betygen. Det är därför det finns så uppenbara brister i demsom urvalsinstrument. Många av de längsta kurserna ligger i årskurs ett.Därmed har de en stor betydelse för slutbetyget, fastän kurserna i årskurstre är på en mycket mer avancerad nivå. Betygets jämförelsetal ger alltsåinte en riktig bild av den kunskapsnivå eleven har när han eller hon slutargymnasiet.Det är mycket diffusa och svårtolkade kriterier som ligger till grund för deolika betygsstegen. Det ger därför en falsk bild av exakthet när dessa betyggenomgår s.k. meritvärdering till högskolan och förvandlas till exaktajämförelsetal som t o m förses med två decimaler.Ytterligare bekymmer i nuvarande system är att det enligt reglerna inte ärtillåtet att höja godkända betyg under själva gymnasietiden, däremotomedelbart efter. Resultatet av detta är att det förekommer taktiskt agerandefrån elever , som går ut på att inte bli godkänd i ett ämneför att på så sätt senare göra en prövning för att få etthögre betyg. Eleverna lär sig att det gäller att trixa och välja taktiskt.Det finns många fler exempel som kan illustrera den rättsosäkerhet som ärföljden av otydliga, svårtolkade och ibland obegripliga regler ibetygsutfärdandet i gymnasieskolan.Samhällsekonomiskt slöseriEn växande andel studenter som antas på högskolorna har kompletteratdet ursprungliga betyget med nya betyg i ett eller flera ämnen. Merpartenav dessa studenter har gjort en s k konkurrenskomplettering ochtillbringat det gångna läsåret i komvuxkurser eller i ochdär höjt sina godkända betyg till en högre nivå.Möjligheterna att klara högskolestudier torde inte öka nämnvärt av att höjat ex sina betyg i sådana kurser där man har betyg i kurser på en högrenivå. I princip handlar det om att konkurrera ut andra nybakade studenter somi sin tur måste påbörja konkurrenskomplettering.Se över antagningssystemetDet är nödvändigt att följa upp och reformera regelsystemet runt skolansbetygssättning. Detta är ett grundläggande krav för att det överhuvudtagetska gå att använda betygen på ett ändamålsenligt sätt för antagning tillhögre studier.Antagningssystem till högskola och universitet måste också ses över. Ettalternativ är att betygens roll begränsas till att ge grundläggande och särskildbehörighet. Urvalet görs sedan på grundval av nationella högskoleprov somutformas olika för dem som söker naturvetenskaplig respektivesamhällsvetenskaplig utbildning, kanske med ytterligare inriktningar motläkarutbildning, juridik, journalistik osv. Ett annat alternativ skulle kunnavara att betygen vägde och ett test vägde när det gälldeatt bedöma meriter för intagning. Möjligheten för varje enskild högskola attsjälv bestämma antagningsregler bör övervägas.Inför ställningstagandet till den proposition om rekryteringen tillhögskolan som aviseras till bör överväga vadsom ovan anförts.Stockholm den 29 september 2000Catharina ()