mot · GO02So451 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So451av , ()UngdomsfridFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en samlad diskrimineringslag.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satsning på ungdomars hälsa.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppdrag till . 24.1 Yrkande 1 hänvisat till KU.2 Yrkande 3 hänvisat till SfU.MotiveringAtt unga människor särbehandlas på grund av sin ungdom är snarareregel än undantag. går det så långt att man kan tala omdiskriminering på grund av ålder! Att en grupp diskrimineras enbart pågrund av ålder är naturligtvis inte godtagbart i dagens . Förslagsom slår mot ungdomar skall stoppas. Det kallas Ungdomsfrid.Men det räcker inte med att jobba mot förslag som slår mot unga. Ett av destörsta problemen är att det kommer alldeles för få förslag som aktivtgynnar unga. Och de förslag som kommer går sällan eller aldrig till bottenmed problemen. Istället för att se vad som är orsaken till ett problem, tittarregeringen på symptomen och försöker dölja dem. Det håller inte. Det krävsen helhetssyn, att man försöker förstå varför vi har problem och gör något åtproblemens grund, om vi skall kunna få Ungdomsfrid!Gemensam diskrimineringslagOlika grupper av människor diskrimineras av olika anledningar. Det kanhandla om hudfärg, kön, sexuell läggning, ålder o.s.v. Oavsett varför enmänniska diskrimineras är det lika oacceptabelt. Detta måste motarbetas.En samlad diskrimineringslag vore ett bra sätt att få ett helhetsgrepp omdessa problem. Ålder bör då ingå i denna diskrimineringslag. Vi ser attålder är en av anledningarna till diskriminering. Det senaste exemplet ärdå man i inte vill tillåta ungdomar att vistas i stanpå kvällen.Ungdomars hälsaIdag satsas inte tillräckligt på ungas hälsosituation. Det fattas pengar tillskolhälsovården, vilket leder till att unga människor inte har någon attvända sig till på sin arbetsplats. När det varken finns skolsköterska ellerskolpsykolog, vart skall unga då vända sig för att få professionell hjälp?Till sina kamrater?Även i andra fall av sjuk- och hälsovård underprioriteras unga och derassjukdomar. Det finns bland annat väldigt lite forskning kring ätstörningar, ochdet finns ännu ingen forskning som kan visa på hur de resurser som samhälletlägger ner på sjukdomen faller ut. Anorexi, bulimi och "megarexi" (en viljaatt uppnå den perfekta kroppen med hård träning och eventuellt anabolasteroider) måste få de resurser sjukdomarna kräver. Det är helt oacceptabeltatt det inte finns tillräckligt med vårdplatser eller tillräckligkunskapute i landet för att behandla dessa sjukdomar.Unga människor skall orka att ta ansvar för sig själva. För att införaUngdomsfrid på hälsoområdet måste staten se över anslagen till vård ochforskning kring ungas hälsa.Ungdomars arbetsmiljö - utbildningFör att unga skall engagera sig i samhället måste vi se till att de har en såpass bra arbetsmiljö att de kan engagera sig på sin fritid. För de flesta ärså inte fallet . För i välfärdslandet vaknar många unga påmorgnarna med huvudvärk, ont i magen och olustkänslor för att gå till enmiljö som ingen vuxen människa skulle acceptera. Sparkar, slag,okvädingsord och hot om våld är i dagens skola en verklighet för mångaelever. Vilken vuxen människa skulle orka engagera sig på sin fritid efteren sådan dag? Vilken vuxen människa skulle acceptera att på sinarbetsplats bli kallad hora, flata eller bögjävel? Svaret är ingen, för i devuxnas värld är detta inte tillåtet. I de vuxnas värld blundar man inte försådant som i skolan betraktas som pojkstreck och ungdomligt oförstånd.Arbetsmiljölagen tillämpas i stor utsträckning i skolan. Dockgäller inte 6 kap. som berör samverkan mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Det är angeläget att eleverna redan under de tidiga åren istörre utsträckning ges möjlighet att faktiskt vara delaktiga i att utformaarbetsmiljön. Detta skulle kunna göras genom att se över 6 kap.arbetsmiljölagen för att se vilka bestämmelser som bör kunna tillämpas iskolan. Detta bör ges regeringen till känna.Mycket viktig är skolan, de ungas arbetsplats, där en stor del av derasvärderingar grundas, för att sedan finnas med hela livet. Vi upplever attskolan måste bli bättre på att skapa möjligheter för unga att, genom dialogoch reflektion, få sunda värderingar. Skolan får inte uteslutande handla ominmatning av kunskap. Du ska som ung kunna känna att du blir tagen påallvar och lyssnad på, att du får ta ansvar o.s.v.JämställdhetI dagens samhälle hårdnar attityderna och klimatet blir råare. Vi hör omgruppvåldtäkter, t.ex. den på där diskussionenkring 18-årsgräns för charterresa genast drogs igång. Naturligtvis handlarinte problemet om åldersgräns på charterresor eller inte. Du löser inteheller problemet genom att införa en sådan. Nej, frågan är naturligtvis vaddet är som gör att dessa killar gör något så avskyvärt, att de tror att det ärokej att våldta en tjej? Utifrån den problemställningen bör vi angripaproblemet.Kvinnor blir reducerade till sexiga objekt i tidningar som vänder sig tillmän, och i tidningarna som riktar sig till tonårstjejer lärs ut hur de skalllevaupp till bilden. Det är då man tycker att de unga tjejerna åtminstone i skolanskulle finna en från denna sexiga bild av dem, att unga killaråtminstone i skolan skulle tvingas inse att tjejer är mer än sexiga objekt attleva med, men så är inte verkligheten.Verkligt inflytandeMånga unga upplever att de inte kan påverka i vårt samhälle. De somtror sig kunna påverka tror att de gör det bäst och effektivast vid sidan avde politiska kanalerna. Man tror sig kunna påverka direkt, tron pårepresentativiteten är låg. Denna trend måste den politiska sfären hanteraoch nyttja. Det engagemang som finns bland unga är viktigt attkanalisera och tillvarata. Unga behöver känna att man lyssnar på dem ochatt de tas på allvar. Unga nätverk, organisationer och individer behöverfinnas med som remissinstanser, i kommittéer m.m. krävs detdå att man finner nya sätt att jobba med remisser, kommittéer m.m. Attskapa neutrala mötesplatser för unga och politiker är ett annat sätt att taungas engagemang på allvar.Unga människor måste få verkligt inflytande över beslut som fattas. Dettainflytande kan man ge unga i skolan genom att inrätta lokala skolstyrelser. Påså sätt slussas unga på ett naturligt sätt in i demokratin, får vara med ochpåverka och känna att de har riktig makt. Genom den riktiga makten tas detverkliga ansvaret. Om du inte har möjlighet att reellt påverka skolan, hur skadu då kunna tro att du kan påverka samhället? Ge unga en chans att känna attde har verkligt inflytande på demokratin!Vad gäller delaktigheten i samhället för alla ungdomar är det ocksåvärdefullt att regeringen vill öka kunskapen om villkoren för flickor medannan etnisk och kulturell bakgrund. Vi instämmer i detta, men vill framhållaatt många av de farhågor regeringen ger uttryck för också gäller pojkar medsamma bakgrund. Det har uppmärksammats att pojkar medinvandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl med kulturell tillhörighet somsin egen självbild. Ett uppdrag till måste syfta till att ökakunskaperna om alla ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund ochhur deras ställning i samhället kan stärkas. Motsvarande uppdrag bör ges tillSkolverket mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammats omresultaten i skolan för elever med invandrarbakgrund.Att satsa på ungdomar är en investering för framtiden, men även för nuet.Inför Ungdomsfrid!Stockholm den 3 oktober 2000Sofia ()