mot · GN02Fi23 · 2000-04-28 00:00:00 — Fi23 1Â VÃ¥rd nÃ¤r den bÃ¤st behÃ¶vs Den svenska sjukvÃ¥rden klarar inte lÃ¤ngre av sin mest elementÃ¤ra uppgift â att ge mÃ¤nniskor vÃ¥rd . MÃ¥nga individer och familjer far illa i kampen fÃ¶r att fÃ¶rsÃ¶ka fÃ¥ den vÃ¥rd som de trodde skulle finnas dÃ¤r nÃ¤r de behÃ¶vde den. En del hinner inte ens komma fram i kÃ¶n innan det Ã¤r fÃ¶r sent. OcksÃ¥ personalen far illa. I frustrationen Ã¶ver att ha ansvar men inte befogenhet att utnyttja sina kunskaper tilltar utbrÃ¤ndheten. Man vill allt oftare ha en annan arbetsgivare Ã¤n och mÃ¥nga har under det senaste Ã¥ret allvarligt funderat pÃ¥ att sluta. Allt fÃ¤rre ungdomar vill arbeta inom den offentliga vÃ¥rden, vilket gÃ¶r att landstingen fÃ¥r det allt svÃ¥rare att rekrytera ny personal. SÃ¥ fÃ¥r det inte vara. Vi vill gÃ¶ra sjukvÃ¥rden till en viktig del i den nya ekonomin och byta perspektiv frÃ¥n kostnadsperspektivet till det resursskapande; en tillvÃ¤xtmotor som Ã¤r hÃ¶gteknologisk, forskningsintensiv, kompetensrik och som har en mycket stor andel vÃ¤lutbildad personal. En sÃ¥dan vÃ¥rd skulle kunna erbjuda alla. Det skulle betyda mycket fÃ¶r alla dem som inte fÃ¥r vÃ¥rd nÃ¤r den bÃ¤st behÃ¶vs. vill infÃ¶ra en vÃ¥rdgaranti och pÃ¥ sikt ocksÃ¥ en hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring som ger tydliga rÃ¤ttigheter Ã¥t patienterna. Det innebÃ¤r lÃ¶sningar som ger bÃ¤ttre utrymme fÃ¶r utveckling och fÃ¶rnyelse av vÃ¥rden. Alternativ till den offentliga sjukvÃ¥rden fÃ¥r utrymme vilket skapar incitament till effektivitet och bÃ¤ttre samordning av samhÃ¤llets resurser. VÃ¥ra reformer kommer fÃ¶rst och frÃ¤mst att innebÃ¤ra att mÃ¤nniskor fÃ¥r bÃ¤ttre vÃ¥rd med mindre vÃ¤ntan. Reformerna ger utrymme fÃ¶r en lÃ¥ngsiktig satsning pÃ¥ sjukvÃ¥rden som en dynamisk framtidsbransch, och fÃ¶r att sÃ¤rskilt fÃ¶rbÃ¤ttra situationen fÃ¶r t.ex. de Ã¤ldre och handikappade som bÃ¤st behÃ¶ver den offentliga sektorns stÃ¶d. 2Â HÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring och vÃ¥rdgaranti ger rÃ¤ttigheter Ã¥t patienten en nationell vÃ¥rdgaranti som innebÃ¤r att ingen skall behÃ¶va vÃ¤nta lÃ¤ngre Ã¤n tre mÃ¥nader pÃ¥ operation eller behandling. InfÃ¶r en obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring som omfattar alla, oavsett betalningsÂfÃ¶rmÃ¥ga eller hÃ¤lsotillstÃ¥nd. I vÃ¥rpropositionen skriver regeringen att kvaliteten i skolan, vÃ¥rden och omsorgen i allt vÃ¤sentligt Ã¤r god, Ã¤ven om det fÃ¶rekommer skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Det Ã¤r ett anmÃ¤rkningsvÃ¤rt pÃ¥stÃ¥ende. VÃ¥rdkÃ¶erna utgÃ¶r en av de mest pÃ¥tagliga bristerna i vÃ¤lfÃ¤rden. I LandstingsfÃ¶rbundets nya databas om kÃ¶tider i vÃ¥rden Ã¤r det fÃ¶r hela 21 av 27 diagnoser mindre Ã¤n hÃ¤lften av mottagningarna som klarar av att ge vÃ¥rd inom tre mÃ¥nader. Det Ã¤r fÃ¶rvisso angelÃ¤get att patienter ges mÃ¶jlighet till Ã¶verblick av kÃ¶tider pÃ¥ olika sjukhus samt ocksÃ¥ att betygssÃ¤ttning av olika kliniker mÃ¶jliggÃ¶rs. FÃ¶rbÃ¤ttrad statistik Ã¤r dock ingen lÃ¶sning pÃ¥ probleÂmet med vÃ¥rdkÃ¶er. VÃ¤ntan innebÃ¤r i mÃ¥nga fall mycket lidande och oro. Den kan ocksÃ¥ innebÃ¤ra att sjukdomstillstÃ¥nd fÃ¶rvÃ¤rras, vilket gÃ¶r att bÃ¥de behandling och rehabilitering fÃ¶rsvÃ¥ras och fÃ¶rdyras. VÃ¤ntan Ã¤r dessutom kostsam. Det Ã¤r dyrare att lÃ¥ta mÃ¤nniskor vÃ¤nta pÃ¥ vÃ¥rd Ã¤n att ge vÃ¥rd. Att fÃ¥ vÃ¥rd av god kvalitet, nÃ¤r man behÃ¶ver den, Ã¤r en fundamental rÃ¤ttighet i ett vÃ¤lfÃ¤rdssamhÃ¤lle. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r vi fÃ¶reslÃ¥r att alla medborgare skall omfattas av en obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring. Dagens situation Ã¤r inte acceptabel. Eftersom landstingen i stor utstrÃ¤ckning fungerar som myndigÂheter hamnar patienten i en beroendesituation i vilken hon varken kan pÃ¥verka eller stÃ¤lla krav. Patienten stark fÃ¶rst i den stund hon styr resurserna och har mÃ¶jlighet att aktivt vÃ¤lja god vÃ¥rd och vÃ¤lja bort dÃ¥lig vÃ¥rd. Patienten mÃ¥ste fÃ¥ en starkare stÃ¤llning i sjukvÃ¥rden. Ã¤r hennes rÃ¤ttigheter enbart politiska, indirekta och kollektiva. Internationellt sett gÃ¥r trenden just mot att allt fler lÃ¤nder infÃ¶r obligaÂtoÂriska hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kringar. SÃ¥vÃ¤l lÃ¤nder med skattefinansierad sjukvÃ¥rd som lÃ¤nder med privatfinansierad sjukvÃ¥rd Ã¶vergÃ¥r till obligatoriska fÃ¶rsÃ¤kringar. Den obligatoriska hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring vi fÃ¶reslÃ¥r skulle omfatta alla, oavsett betalningsfÃ¶rmÃ¥ga eller hÃ¤lsotillstÃ¥nd. Att ersÃ¤tta dagens fÃ¶rÃ¥ldrade landstingsmonopol med en modern fÃ¶rÂsÃ¤kringslÃ¶sning tar dock tid. Det finns akuta problem som mÃ¥ste lÃ¶sas . Vi vill dÃ¤rfÃ¶r infÃ¶ra en nationell vÃ¥rdgaranti som innebÃ¤r att ingen skall behÃ¶va vÃ¤nta lÃ¤ngre Ã¤n tre mÃ¥nader pÃ¥ operation eller behandling. Klarar inte det egna av att ge vÃ¥rd inom , skall man kunna fÃ¥ vÃ¥rden utfÃ¶rd hos ett annat landsting eller hos en privat vÃ¥rdgivare. VÃ¥rdgarantin kan bidra till att riva grÃ¤nser mellan landstingen och mellan olika sjukhus pÃ¥ ett sÃ¤tt som fÃ¶rbÃ¤ttrar resursutnyttjandet. Med vÃ¥rdgarantin synliggÃ¶r man fÃ¶r landstingen â och fÃ¶r de enskilda sjukhusen â en del av de kostnader som kÃ¶erna i vÃ¥rden fÃ¶r med sig. Genom att inte ta emot patienter gÃ¥r sjukhusen miste om resurser och uppmuntras att fÃ¶rÃ¤ndra verksamheten sÃ¥ att kÃ¶er inte uppstÃ¥r. Att patienterna kan ta med sig resurserna till en annan vÃ¥rdgivare gÃ¶r att vÃ¥rdgarantin kan ses som ett fÃ¶rsta steg mot en allmÃ¤n obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring. Pengarna fÃ¶ljer patienten till den vÃ¥rdgivare hon vÃ¤ljer. delar inte regeringens bedÃ¶mning â senast annonserad i budgetÂpropositionen â att infÃ¶randet av en vÃ¥rdgaranti skulle vara mycket resursÂkrÃ¤vande och orealistiskt. Inte minst erfarenheterna frÃ¥n den tidigare borgerÂliga regeringsperioden visar att en garanti leder till minskade kÃ¶tider. Det Ã¤r heller inte sÃ¥ att man sparar pengar genom att lÃ¥ta folk stÃ¥ i kÃ¶. TvÃ¤rtom Ã¤r kÃ¶er och vÃ¤ntan ett samhÃ¤llsekonomiskt slÃ¶seri av stora mÃ¥tt. 3Â Alternativ till offentlig vÃ¥rd ger bÃ¤ttre och effektivare vÃ¥rd SlÃ¤pp fram fler privata alternativ i vÃ¥rden fÃ¶r att skapa bÃ¤ttre och effekÂtiÂvaÂre vÃ¥rd samt bÃ¤ttre arbetsmiljÃ¶ och villkor Ã¥t personalen. Avveckla apoteksmonopolet fÃ¶r att skapa bÃ¤ttre tillgÃ¤nglighet till lÃ¤keÂmedel och lÃ¤gre kostnader fÃ¶r samhÃ¤llet. Socialdemokraterna sÃ¤ger inte bara nej till en vÃ¥rdgaranti utan vill dessutom lagstifta mot vissa av de privata sjukvÃ¥rdsverksamheter som drivs sÃ¥ bra att de gÃ¥r med vinst. En sÃ¥dan lagstiftning skulle hindra alla dem som vill och kan utveckla nya verksamheter som Ã¤r bÃ¤ttre Ã¤n de offentliga. Vi tvivlade lÃ¤nge pÃ¥ att regeringen verkligen skulle driva igenom fÃ¶rslaget, men inser nu att man faktiskt menat allvar. Socialdemokraterna vill inte bara fÃ¶rbjuda privata vinstgivande akutsjukÂhus, utan har ocksÃ¥ sedan lÃ¤nge hindrat privata etableringar inom andra delar av vÃ¥rden. Utvecklingen i och utomlands gÃ¥r dock mot en Ã¶kad andel privat vÃ¥rd. Bara en knapp fjÃ¤rdedel av vÃ¤stvÃ¤rldens invÃ¥nare lever i lÃ¤nder dÃ¤r sjukvÃ¥rden i dominerande utstrÃ¤ckning tillhandahÃ¥lls av offentliga vÃ¥rdgivare. Det hÃ¤nger delvis samman med en vilja att Ã¶ka mÃ¥ngfalden inom sjukvÃ¥rden. Dessutom fÃ¥r stora sjukhus â ofta offentligt Ã¤gda â allt mindre betydelse inom sjukvÃ¥rden. Antalet vÃ¥rdplatser blir allt fÃ¤rre, bland annat som en logisk fÃ¶ljd av effektivare behandlingsmetoder. Kvaliteten och kunskapsinnehÃ¥llet pÃ¥ den enskilda kliniken blir allt viktigare. Specialiserade kliniker â ofta privata â kan i stor utstrÃ¤ckning ligga fristÃ¥ende och Ã¤ndÃ¥ samarbeta med andra kliniker. FÃ¶r sedan presenterades en Ã¥rlig undersÃ¶kning frÃ¥n Statistiska centralbyrÃ¥n (SCB) och HandelshÃ¶gskolan â Svenskt Kvalitetsindex. DÃ¤r konstateras att den privata vÃ¥rden ges fortsatt markant hÃ¶gre betyg Ã¤n den offentliga. Detta Ã¥terspeglas Ã¤ven i mÃ¤nniskors fÃ¶rvÃ¤ntningar pÃ¥ privat respektive offentlig sjukvÃ¥rd. MÃ¥nga fÃ¶rvÃ¤ntar sig inte lÃ¤ngre att offentlig sjukvÃ¥rd skall vara lika bra som privat. En Ã¶kad mÃ¥ngfald och konkurrens ger stora vÃ¤lfÃ¤rdsvinster, inte bara genom Ã¶kad tillgÃ¤nglighet och kvalitet utan ocksÃ¥ dÃ¤rfÃ¶r att resurser frigÃ¶rs genom ett bÃ¤ttre resursutnyttjande. Ãkad konkurrens mellan vÃ¥rdgivare kan att dÃ¶ma av genomfÃ¶rda studier ge mer och bÃ¤ttre vÃ¥rd motsvarande av dagens sjukvÃ¥rdskostnader. De medel som konkurrensen frigÃ¶r skall i fÃ¶rsta hand anvÃ¤ndas fÃ¶r att direkt ge nÃ¶dvÃ¤ndig vÃ¥rd till dem som behÃ¶ver, i andra hand till kvalitetsÂfÃ¶rbÃ¤ttringar, t.ex. genom mer rimliga lÃ¶ner i vÃ¥rden. Svensk sjukvÃ¥rd har till synes lÃ¥ga kostnader genom att landstingsmonopolet har drivit fram en âproletariseringâ av sjukvÃ¥rdspersonalen. De som inte vill eller vÃ¥gar ta de nÃ¶dvÃ¤ndiga stegen fÃ¶r att fÃ¶rnya vÃ¥rden har ett stort moraliskt ansvar att infÃ¶r medborgarna tala om varfÃ¶r de sÃ¤ger nej till mer sjukvÃ¥rd och bÃ¤ttre villkor fÃ¶r vÃ¥rdpersonalen. MisshushÃ¥llning genom byrÃ¥krati och ineffektivitet Ã¤r ett allvarligt proÂblem i svensk sjukvÃ¥rd, sÃ¤rskilt som regeringen sjÃ¤lv i vÃ¥rpropositionen konstaterar att den demografiska utvecklingen kommer innebÃ¤ra att behoven Ã¶kar inom framfÃ¶r allt sjukvÃ¥rd och Ã¤ldreomsorg. Framtidens utmaningar leder till krav pÃ¥ att ekonomiska resurser frigÃ¶rs, men ocksÃ¥ pÃ¥ att ny personal kan rekryteras. Enligt berÃ¤kningar frÃ¥n Kommun- och LandstingsÂfÃ¶rbunden behÃ¶ver mellan 15Â 000â20Â 000 personer per Ã¥r anstÃ¤llas . FÃ¶r att bl.a. motverka framtida brist pÃ¥ vÃ¥rd- och omsorgspersonal har regeringen trÃ¤ffat en Ã¶verenskommelse med berÃ¶rda parter pÃ¥ arbetsmarkÂnaden med utgÃ¥ngspunkt i ett utredningsarbete av den s.k. vÃ¥rd- och omsorgskommissionen. Men den tid nÃ¤r personal kunde kommenderas fram pÃ¥ detta sÃ¤tt Ã¤r fÃ¶rbi. VÃ¥rdyrken har sjunkit i popularitet bland de unga. Allt fler som arbetar i vÃ¥rden vill fÃ¶rtidspensionera sig och mÃ¥nga lÃ¤mnar den svenska vÃ¥rden fÃ¶r att jobba utomlands. SÃ¥ sker inte fÃ¶r att de vill Ã¶ka sina kunskaper och se andra miljÃ¶er och dÃ¤refter Ã¥tervÃ¤nda till med vÃ¤rdefulla erfarenheter utan dÃ¤rfÃ¶r att de inte lÃ¤ngre kan finna arbetsglÃ¤dje i den svenska sjukvÃ¥rden. MÃ¥nga undersÃ¶kningar visar att ett Ã¶kat inslag av privata alternativ inom vÃ¥rd och omsorg Ã¤r viktigt fÃ¶r att sÃ¤kra tillgÃ¥ngen pÃ¥ personal och fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra den befintliga personalens trivsel och utvecklingsmÃ¶jligheter. Ett exempel Ã¤r en intervjuundersÃ¶kning som vi lÃ¥tit Skandinavisk Opinion (SKOP) gÃ¶ra bland allmÃ¤nheten. UndersÃ¶kningen visade fÃ¶ljande: ansÃ¥g att om det fanns mer privat sjukvÃ¥rd i skulle detta leda till att Ã¤ven kvaliteten pÃ¥ landstingens egen sjukvÃ¥rd Ã¶kar. Ãnnu fler, , trodde att fler arbetsgivare inom vÃ¥rden skulle gÃ¶ra det lÃ¤ttare att rekrytera vÃ¥rdpersonal. trodde att fler arbetsgivare att vÃ¤lja mellan ger vÃ¥rdÂpersonalen bÃ¤ttre mÃ¶jligheter att utvecklas i arbetslivet. Enligt KommunalarbetarefÃ¶rbundets undersÃ¶kningar â genomfÃ¶rda vid flera tillfÃ¤llen â tycker deras medlemmar att det Ã¤r bÃ¤ttre att jobba privat. Men trots att den ena undersÃ¶kningen efter den andra visar att personal pÃ¥ alla nivÃ¥er trivs bÃ¤ttre i privat vÃ¥rd, och att mÃ¥ngfalden alltsÃ¥ Ã¤r vÃ¤sentlig fÃ¶r vÃ¥rdens funktion och utveckling, motarbetar Socialdemokraterna en friare arbetsmarknad. Inom ramen fÃ¶r den hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring som vi fÃ¶reslÃ¥r skulle det nuvarande landstingsmonopolet brytas upp till fÃ¶rmÃ¥n fÃ¶r en mÃ¥ngfald av vÃ¥rdgivare. FÃ¶rsÃ¤kringspremierna finansieras solidariskt och omfattar alla, oavsett inkomst och hÃ¤lsotillstÃ¥nd. VÃ¥ra fÃ¶rslag om obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring och vÃ¥rdgaranti ger kraftigt Ã¶kat utrymme fÃ¶r privata alternativ till den offentliga vÃ¥rden; alla kan vÃ¤lja den vÃ¥rdgivare som passar dem bÃ¤st. Det skapar drivkrater fÃ¶r fÃ¶rnyelse, mÃ¥ngfald, kreativitet och Ã¶kar inflytandet fÃ¶r personalen. TyvÃ¤rr mÃ¥ste man konstatera att landsting och kommuner nÃ¤stan aldrig har gÃ¥tt fÃ¶re och tagit egna initiativ fÃ¶r att fÃ¶rnya sin verkÂsamÂhet, annat Ã¤n nÃ¤r man har varit absolut tvungen dÃ¤rtill, tack vare konkurrens eller nÃ¥gon annan form av tydliga krav frÃ¥n omvÃ¤rlden. har tillsammans med de Ã¶vriga borgerliga partierna det politiska huvudansvaret fÃ¶r sjukvÃ¥rden fÃ¶r ungefÃ¤r hÃ¤lften av landets befolkning. Det gÃ¤ller de delar av landet dÃ¤r lÃ¤get var som vÃ¤rst 1994. Kravet pÃ¥ fÃ¶rÃ¤ndringar var mycket stort. Inom dessa omrÃ¥den har vi redan pÃ¥bÃ¶rjat â och kommer att fortsÃ¤tta â arbetet med att slÃ¤ppa fram alternativ till den offentliga vÃ¥rden. FÃ¶rnyelsen av den svenska sjukvÃ¥rdens organisation bÃ¶r fÃ¶rst av allt handla om just detta. All erfarenhet visar nÃ¤mligen att nÃ¤r alternativen prÃ¶var nya vÃ¤gar och lÃ¶sningar sÃ¥ fÃ¶rÃ¤ndras ocksÃ¥ den offentliga sjukvÃ¥rden i rÃ¤tt riktning. Visserligen gÃ¥r det sakta pÃ¥ mÃ¥nga hÃ¥ll i landet, men med flera privata alternativ och stÃ¶rre mÃ¶jligheter fÃ¶r de befintliga alternativen att utveckla sin verksamhet kan fÃ¶rnyelsen skyndas pÃ¥. Det Ã¤r en sÃ¥dan handlingsplan svensk sjukvÃ¥rd behÃ¶ver, inte en handlingsplan som syftar till att slÃ¤ta Ã¶ver befintliga missfÃ¶rhÃ¥llanden och fÃ¶rstÃ¤rka politikernas roll i sjukvÃ¥rden. Monopol kostar, inom sjukvÃ¥rden som Ã¶verallt annars. Ingen med ekonoÂmiska kunskaper hÃ¤vdar lÃ¤ngre att monopol Ã¤r effektivare Ã¤n konkurrens. Enligt regeringens egen utredare finns t.ex. mÃ¥ngmiljardbelopp att vinna pÃ¥ en avveckling av apoteksmonopolet. Ã¤r unikt i vÃ¤stvÃ¤rlden med sitt monopol pÃ¥ lÃ¤kemedelsfÃ¶rsÃ¤ljning. Ett annat viktigt skÃ¤l att avveckla apoteksmonopolet Ã¤r att tillgÃ¤ngligheten till lÃ¤kemedel â inte minst i glesbygd â Ã¶kar om receptfria mediciner kan sÃ¤ljas i vanliga affÃ¤rer samt om receptbelagda mediciner kan kÃ¶pas pÃ¥ privata apotek under farmaceutisk ledning. Det Ã¤r anmÃ¤rkningsvÃ¤rt att det i finns ett apotek pÃ¥ 2Â 150 invÃ¥nare, i ett apotek pÃ¥ 2Â 560 invÃ¥nare. och i ett apotek pÃ¥ 2Â 600 invÃ¥nare medan det i bara finns ett apotek pÃ¥ 9Â 780 invÃ¥nare. Vi fÃ¶rordar sÃ¥ledes att monopol avskaffas och ersÃ¤tts med en mÃ¶jlighet fÃ¶r licensierade privata butiker och apotek att sÃ¤lja receptfria respektive receptbelagda lÃ¤kemedel. Det fungerar utomlands och det skulle fungera i ocksÃ¥. avmonopoliserade apoteksverksamheten fÃ¶r tre Ã¥r sedan, vilket har medfÃ¶rt att priserna fÃ¶r konsumenterna nu tack vare konkurrens mellan apoteken sjunkit med . kontroll och godkÃ¤nnande skall vara en garanti fÃ¶r att sÃ¤kerhet och kvalitet upprÃ¤tthÃ¥lls. 4Â BÃ¤ttre samordning minskar lidande och frigÃ¶r resurser Bygg ut de fÃ¶rsÃ¶ksverksamheter som finns med s.k. finansiell samordning mellan olika huvudmÃ¤n inom sjukfÃ¶rsÃ¤kring, sjukÂvÃ¥rd, socialtjÃ¤nst och arbetsfÃ¶rmedling, till att omfatta hela landet. Samordna lÃ¥ngsiktigt lÃ¤kemedelsfÃ¶rsÃ¤kringen, liksom delar av sjukÂfÃ¶rÂsÃ¤kÂringen, fÃ¶rtidspensionerna och rehabiliteringen med sjukvÃ¥rden, inom ramen fÃ¶r en obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring. Enligt finansplanen ser regeringen mycket allvarligt pÃ¥ utvecklingen inom ohÃ¤lsoomrÃ¥det, frÃ¤mst ur ett mÃ¤nskligt perspektiv. Regeringen har Ã¤nnu inga fÃ¶rslag pÃ¥ hur man skall komma tillrÃ¤tta med problemet men meddelar att det finns tre olika utredningar: en utredning om den arbetslivsinriktade rehabiÂliÂteÂringen, en utredning om sjukfÃ¶rsÃ¤kringen samt dessutom ett arbete i med reformerad berÃ¤kning av fÃ¶rtidspensionen. RegeÂringen lovar i vÃ¥rpropositionen att man skall tillsÃ¤tta en arbetsgrupp inom fÃ¶r att bereda resultaten frÃ¥n utredningarna och utarbeta en handlingsplan fÃ¶r hela ohÃ¤lsoomrÃ¥det. UngefÃ¤r likadant ser det ut pÃ¥ lÃ¤kemedelsomrÃ¥det. BudgetÃ¶verdrag har nÃ¤rmast blivit legio. Vad betrÃ¤ffar lÃ¤kemedelsfÃ¶rmÃ¥nen konstateras i vÃ¥rÂpropoÂsitionen att prognosen Ã¤r osÃ¤ker men att âdet finns risk fÃ¶r utgiftsÂÃ¶kningar de kommande Ã¥renâ. Med hÃ¤nsyn till osÃ¤kerheten justeras inte de volymantaganden som legat till grund fÃ¶r de nuvarande ramarna. Regeringen har dÃ¤remot, mot bakgrund av de fortsatta kostnadsÃ¶kningarna, tillsatt en utredning som skall gÃ¶ra en Ã¶versyn av lÃ¤kemedelsfÃ¶rmÃ¥nerna. Den svenska lÃ¤kemedelsnotan fortsÃ¤tter att Ã¶ka trots regeringens panikÂartade hÃ¶jning av hÃ¶gkostnadsskyddet vÃ¥ren 1999. En huvudorsak till kostnadsÃ¶kningen Ã¤r nya, dyrare och oftast bÃ¤ttre lÃ¤kemedel. Det innebÃ¤r i och fÃ¶r sig att samhÃ¤llet fÃ¥r en minskad kostnad/Ã¶kad intÃ¤kt i form av effektivare behandling, fÃ¤rre sjukskrivningar, fÃ¤rre sjukpensioneringar och Ã¶kad produktion samt allmÃ¤nt bÃ¤ttre livskvalitet hos mÃ¥nga sjuka. Men dÃ¥ denna intÃ¤kt inte kommer landstingen till del uppstÃ¥r Ã¤ndÃ¥ ett stort kostnadsÂproblem fÃ¶r dessa och fÃ¶r staten. I vÃ¥rpropositionen erinrar regeringen om att landstingen enligt en tidigare Ã¶verenskommelse skall ta Ã¶ver kostnadsansvaret fÃ¶r lÃ¤kemedel i syfte att likstÃ¤lla lÃ¤kemedelsbehandling med andra behandlingsmetoder samt fÃ¶r att fÃ¥ kontroll Ã¶ver kostnadsutvecklingen. Denna inriktning ligger fast men fÃ¶rhandlingar om hur Ã¶vertagandet skall ske pÃ¥gÃ¥r fortfarande. De fÃ¶rhandlingar som sker och har skett mellan stat och landsting prÃ¤glas i huvudsak av ett snÃ¤vt kameralt perspektiv. Tendensen att enbart se lÃ¤keÂmedel som en kostnad visar pÃ¥ den bristande samordningen mellan landsÂtingens verksamhetsfÃ¤lt och samhÃ¤llsekonomin i Ã¶vrigt. Det gÃ¥r Ã¶ver huvud taget inte att avgÃ¶ra om 13,4 miljarder â vilket var statens kostnader fÃ¶r lÃ¤kemedel Ã¥r 1998 â Ã¤r mycket eller lite utan att vÃ¤ga in faktorer som minskat antal operationer och vÃ¥rddagar, sjukskrivningar och fÃ¶rtidsÂpensioÂner samt produktionsbortfall m.m. PÃ¥ kort sikt fÃ¶reslÃ¥r vi att kostnadsansvaret fÃ¶r lÃ¤kemedel Ã¥terfÃ¶rs till staten fÃ¶r att mÃ¶jliggÃ¶ra en bÃ¤ttre avvÃ¤gning mellan de direkta lÃ¤kemedelsÂkostnaderna och lÃ¤kemedlens Ã¶vriga effekter pÃ¥ samhÃ¤llsekonomin. LÃ¤kemedel utgÃ¶r den mest rÃ¶rliga kostnadsposten fÃ¶r landstingen och blir lÃ¤tt fÃ¶remÃ¥l fÃ¶r besparingar. SÃ¥dana besparingar Ã¤r dock oftast kortsiktiga. LÃ¤kemedelsutveckling och terapeutiska insatser riskerar att sÃ¤ttas i andra hand. I kombination med en vÃ¥rdgaranti, som innebÃ¤r att ingen skall behÃ¶va vÃ¤nta lÃ¤ngre Ã¤n tre mÃ¥nader pÃ¥ operation eller behandling, tror vi att en sÃ¥dan fÃ¶rÃ¤ndring skulle medfÃ¶ra en bÃ¤ttre lÃ¤kemedelsanvÃ¤ndning Ã¤n . Den vÃ¤g regeringen har valt, som innebÃ¤r en samordning hos landstingen, verkar inte framkomlig. Annat Ã¤r heller inte att vÃ¤nta, eftersom fÃ¶rslaget Ã¤r en halvmesyr. Stora delar av kostnaderna fÃ¶r ohÃ¤lsa skulle ju Ã¤ndÃ¥ ligga kvar pÃ¥ staten i form av sjukfÃ¶rsÃ¤kring och fÃ¶rtidspensioneringar. LÃ¥ngsiktigt ligger i stÃ¤llet nyckeln till bÃ¤ttre samordning i vÃ¥rt fÃ¶rslag om en hÃ¤lsoÂfÃ¶rsÃ¤kring. I den kan sÃ¥vÃ¤l lÃ¤kemedelsfÃ¶rsÃ¤kringen som delar av sjukÂfÃ¶rÂsÃ¤kringen, fÃ¶rtidspensionerna och rehabiliteringen inordnas. Att snabbt och effektivt bota ohÃ¤lsa Ã¤r inte bara humant utan ocksÃ¥ samhÃ¤llsekonomiskt fÃ¶rdelaktigt. FÃ¶rutom att kostnaderna fÃ¶r sjÃ¤lva vÃ¥rdÂinsatsen kan bli hÃ¶gre pÃ¥ grund av fÃ¶rvÃ¤rrade sjukdomstillstÃ¥nd, finns det ocksÃ¥ andra kostnader fÃ¶rknippade med kÃ¶erna. Det handlar bland annat om produktionsbortfall genom sjukfrÃ¥nvaro och fÃ¶rtidspensioneringar samt om de extra sociala stÃ¶dinsatser som inte minst pensionÃ¤rer kan behÃ¶va under vÃ¤ntetiden. Det Ã¤r inte bara statskassan som fÃ¶rlorar pengar pÃ¥ att mÃ¤nniskor Ã¤r sjuka. Ju fÃ¤rre som arbetar, desto fÃ¤rre mÃ¤nniskor kan vara med och producera vÃ¤lfÃ¤rd. FÃ¶r sedan kunde man lÃ¤sa i tidningen om en ung hÃ¶gskolestuderande kvinna som vÃ¤ntade pÃ¥ att fÃ¥ en hÃ¶rapparat. Efter att ha vÃ¤ntat i mÃ¥nader fick hon beskedet att det skulle drÃ¶ja ytterligare flera mÃ¥nader. Hon hÃ¶rde allt sÃ¤mre. Hon fick svÃ¥rt att hÃ¤nga med i vanliga samtal. Hon klarade till slut inte heller av att fÃ¶lja med i undervisningen pÃ¥ hÃ¶gskolan. Hon tvingades avbryta sina studier fÃ¶r att hon inte kunde fÃ¥ en enkel hÃ¶rapparat utprovad. Man frÃ¥gar sig hur stor samhÃ¤llets fÃ¶rlust genom denna ordning kom att bli, utÃ¶ver den rent personliga och mÃ¤nskliga. SPRI har tidigare berÃ¤knat de genomsnittliga samhÃ¤llsekonomiska kostÂnaderna fÃ¶r att lÃ¥ta mÃ¤nniskor stÃ¥ i kÃ¶ till 19Â per mÃ¥nad. 100Â 000 personer i kÃ¶ skulle i sÃ¥ fall innebÃ¤ra en onÃ¶dig kostnad pÃ¥ 20â25 miljarder kronor per Ã¥r, fÃ¶rutom allt det lidande och all den oro som vÃ¤ntan medfÃ¶r. Ett konkret exempel gÃ¤ller kÃ¶n fÃ¶r operation av grÃ¥starr, en tÃ¤mligen enkel operation som tar runt att genomfÃ¶ra. stÃ¥r ungefÃ¤r 35Â 000 mÃ¤nniskor i kÃ¶ till en sÃ¥dan operation. Den sammanlagda kostnaden fÃ¶r att genomfÃ¶ra dessa operationer skulle enligt PensionÃ¤rsfÃ¶rbund (SPF) vara runt . Men bara extrakostnaderna fÃ¶r att ha mÃ¤nniskor stÃ¥ende i kÃ¶, t.ex. fÃ¶r hemtjÃ¤nst, uppgÃ¥r enligt SPF till Ã¶ver . Problemen Ã¤r liknande pÃ¥ flera andra omrÃ¥den. Det Ã¤r t.ex. bÃ¤ttre att erbjuda rehabilitering Ã¤n att lÃ¥ta mÃ¤nniskor vÃ¤nta. Men i Socialdemokraternas saknas bÃ¥de individperspektiv och helhetssyn. RehabiliteringsÃ¥tgÃ¤rder utfÃ¶rs ofta inte eftersom de innebÃ¤r en merkostnad fÃ¶r en huvudman, medan vinsten visar sig hos en annan. Detta har pÃ¥talats av bland annat fÃ¶retrÃ¤dare fÃ¶r utredningen om arbetslivsinriktad rehabilitering i skrivelsen âIndividen i centrumâ. Med en allmÃ¤n obligatorisk hÃ¤lsofÃ¶rsÃ¤kring kan de offentliga resurserna utnyttjas bÃ¤ttre, eftersom avvÃ¤gningar mellan rehabilitering, vÃ¥rd, sjukÂskrivning och fÃ¶rtidspensionering kan gÃ¶ras i ett helhetsperspektiv och i ett sammanhang. Med Ã¶verblick Ã¶ver hela vÃ¥rdkedjan mÃ¶jligheter att strÃ¤va mot en bÃ¤ttre hÃ¤lsa och en bÃ¤ttre ekonomi genom fÃ¶rebyggande vÃ¥rd och bÃ¤ttre utvÃ¤rdering av vÃ¥rdinsatserna. Resurser frigÃ¶rs till vÃ¥rd nÃ¤r kostnaderna fÃ¶r bl.a. sjukskrivningar minskas genom att kÃ¶erna fÃ¶rsvinner. har pÃ¥pekat att det inte rÃ¤cker med frivilliga Ã¶verensÂkommelser och projekt, utan att all rehabilitering skall ske samordnat. Regeringen har dock â senast i budgetpropositionen â visat sig ofÃ¶rmÃ¶gen att ta stÃ¤llning i frÃ¥gan. Och fÃ¶rsÃ¤kringskassorna har logiskt nog flyttat resurser frÃ¥n arbetet mot ohÃ¤lsa till fÃ¶rmÃ¥n fÃ¶r hantering av penningutbetalningar. Den ena handen vet inte vad den andra gÃ¶r. Regeringen menar uppenbarligen inte allvar med sitt tal om samordning. Det gÃ¶r emellertid vi. Vi vill bygga ut de fÃ¶rsÃ¶ksverksamheter med finansiell samordning som finns, till att omfatta hela landet. ErfarenÂheterna ger vid handen att detta skulle frigÃ¶ra resurser i storÂleksordningen . Det Ã¤r stora resurser som kan friÂgÃ¶ras genom en bÃ¤ttre samordning mellan olika vÃ¤lfÃ¤rdssystem och verkÂsamheter. 5Â Satsa pÃ¥ sjukvÃ¥rden som en framtidsbransch Byt perspektiv pÃ¥ sjukvÃ¥rden frÃ¥n kostnad till resursskapande verksamhet, en tillvÃ¤xtmotor som Ã¤r hÃ¶gteknologisk, forskningsintensiv och kompeÂtensÂrik och som har en mycket stor andel vÃ¤lutbildad personal. Ge Ã¶kat stÃ¶d till den bÃ¤sta forskningen. InrÃ¤tta ett svenskt âNational Insitute of Healthâ efter amerikansk fÃ¶rebild. Utvecklingen av nya lÃ¤kemedel Ã¤r i grunden nÃ¥got starkt positivt. Nya och bÃ¤ttre lÃ¤kemedel har minskat lidande och gjort att fler mÃ¤nniskor har fÃ¥tt mÃ¶jlighet att leva ett bÃ¤ttre och lÃ¤ngre liv. MagsÃ¥rsmedicinen Losec har t.ex. medfÃ¶rt att kostnader fÃ¶r vissa typer av operationer med efterfÃ¶ljande sjukskrivningar i stort sett fÃ¶rsvunnit. S.k. inhalationssteroider har drastiskt minskat vÃ¥rddagarna pÃ¥ sjukhus fÃ¶r astmatiker. I mycket av det nya kunnande som bryter fram gÃ¥r det att finna lÃ¶sningar som leder till bÃ¥de billigare och effektivare behandlingsmetoder. Den medicinska utvecklingen Ã¶ppnar ocksÃ¥ mÃ¥nga nya mÃ¶jligheter att hjÃ¤lpa mÃ¤nniskor med problem som tidigare saknat lÃ¶sningar. Om dessa mÃ¶jligheter skall kunna tas tillvara fullt ut stÃ¤ller det krav pÃ¥ att resurser frigÃ¶rs och pÃ¥ att sjukvÃ¥rden fÃ¶ljer med i utvecklingen pÃ¥ forskningsfronten. Vi menar att allt detta fÃ¶rstÃ¤rker vÃ¥ra krav pÃ¥ en mera fri och till nya behov och behandlingsmetoder bÃ¤ttre anpassningsbar sjukvÃ¥rd.