ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fi21 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi21av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionVårpropositionens innehåll när det gäller en nödvändig förbättring avvägnätet blev en stor besvikelse. Vi kan konstatera att det bristandeunderhåll av vägarna som präglat nu kommer att fortsättai ett accelererande tempo. och drabbas hårt aven sådan brist på politisk vilja. Underhållet av vägnätet i vår region ärredan kraftigt eftersatt, vilket bland annat visar sig i att högstahastigheten har sänkts på en mängd vägar och vägavsnitt. I Skaraborgfinns som högsta tillåtna hastighet,inte ens på det avsnitt av som passerar regionen, och i flera tätortermed stor genomfartstrafik sänks nu hastigheten från 50 till 30 kilometerper timme. generaldirektör har redan aviserat ytterligaresänkningar av hastigheterna på grund av otillräckliga underhållsresurser.Till detta skall läggas att åtskilliga vägsträckor i stängsunder tjällossningen. Nedskärningarna i vägunderhållet har redan gått förlångt. Den nedskärning som föreslås i vårpropositionen är därför heltoacceptabel.Skaraborg är mycket beroende av en acceptabel vägstandard. De negativaeffekterna för företag och varutransporter är uppenbara, ochframtiden ser mörk ut med utgångspunkt i vårpropositionens uteblivnasatsning på underhåll av vägarna. Vi kan tyvärr räkna med en fortsattbefolkningsminskning i större delen av landet, där bra vägar är en viktigförutsättning för att bosätta sig och att bo kvar. Ett väl fungerande vägnät ärnödvändigt för att det skall skapas reella möjligheter för att näringslivet ividbemärkelse kan etablera sig i hela vår region och att redan verksammaföretag kan satsa på att utvecklas vidare.I en nyårsintervju med statsministern uttalade han sig kraftfullt ombetydelsen av satsning på infrastruktur, särskilt vägar, ett uttalande som hanupprepade på . Attregeringen fått backa från regeringschefens uppfattning när man förhandlatmed och , partier som motarbetar en acceptabelvägstandard i hela landet, är nu uppenbart men detta får givetvis inte hindrariksdagen från att fatta ett beslut som visar att riksdagsmajoriteten önskar atthela skall leva.Bredband är bra. Moderata samlingspartiet var först att tala om och föreslåen massiv satsning på bredband i hela landet men ett väl fungerande vägnätär en absolut förutsättning för att många regioner, inte minst , skallöverleva. En fortsatt nedrustning av vägarna måste därför avvisas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ges de resurser som krävs för ettacceptabelt vägunderhåll, vilket också är en förutsättning för fortsattboende och företagsamhet i hela landet.Stockholm den 25 april 2000Lars ()()
mot · GN02Fi22 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi22av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionRegeringen föreslår att CSN skall ges extra med hän-visning till att prognoserna i budgetpropositionen för var osäker.Vi tillstyrker förslaget men vill understryka att vi fortfarande anser att detär angeläget att frågan om studiemedelsadministrationen i sin helhet sesöver.Regeringen föreslår dessutom att CSN skall få disponera de avgiftsintäktersom tas ut för uppläggning av lån. Det är uppenbart attregeringen satt i system att genom den här typen av trixande låta utgifternalöpa iväg vid sidan om angivna utgiftstak. Den föreslagna ordningen gerregeringen ensidiga möjligheter att "diskret" tillföra CSN ytterligare resursertrots att myndighetens administrativa kostnader redan är höga. En sådanpolitik kan vi inte ställa upp på. Statliga myndigheters inkomster skall varasynliga. Vill man ha en annan ordning, vilket vi förordar, måste studie-medelsadministrationen konkurrensutsättas och delar av CSN bolagiseras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att medge att avgifter föruppläggning av lån vid CSN i fortsättningen inte skall redovisas somstatliga inkomster.Stockholm den 26 april 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()
mot · GN02Fi27 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi27av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionUtgiftsområde 22 i den ekonomiska vårpropositionen visar att regeringennonchalerar alla påpekanden om det bristfälliga vägnätet.I propositionen talas det om satsningar, som det står klart att manfår en total avvikelse som är negativ , jämfört medprognosen . blir avvikelsen hela - ochår för att först visa en positiv avvikelseom . Totalavvikelsen blir minus 195 miljoner kronor.Flera riksvägar i län är byggda . De är smala, krokigaoch i stort behov av underhåll. På en gammal, omodern väg är en åtgärd somförstärkning, breddning och siktförbättring i befintlig sträckning ofta enbättre investering än upprepat, dyrt underhåll.I vårpropositionen uttrycker regeringen en intention att satsa påtrafiksäkerhet. Området är förvisso angeläget, men med de föreslagna ned-skärningarna stärks säkerheten på ett oönskat vis. Fordonen tvingas p.g.a. avde usla vägarna att på vissa sträckor köra så sakta att risken för olyckorminskar. Sydöstra får svårt att klara konkurrensen när transporterskall äga rum på dylika vägar.E22 och flera riksvägar i län har avsnitt av så låg standard attomfattande investeringar erfordras. har av trafik-säkerhetsskäl sänkt hastigheten på dessa avsnitt.Med föreslagen budget har man helt sonika inget annat val än att saktaned, såväl hastigheten som utvecklingen i län! Sannolikt gynnas inteheller trafiksäkerheten, eftersom sänkningarna lär få svårt att vinna allmänacceptans.Regeringen talar med fagra ord om att hela skall leva. Livskraftenundertrycks väsentligt av bristfälliga kommunikationer. I propositionen ståratt "anvisade medel för genomförandet av dessa planer [den nationella väg-hållningsplanen, stomnätplanen för järnvägar och länsplaner för regionaltransportinfrastruktur] har helt förbrukats och såväl Banverketsom har dessutom nyttjat delar av sina anslagskrediter. Regering-ens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärder i de fast-ställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras ".Vidare skriver man i propositionen att regeringen ändå har ambitionen attupprätthålla en god vägstandard.Ambition räcker föga om ekonomiska medel saknas. I regionen södraSverige bör dessa vägar prioriteras:- E22 söder om och vid ,- mot väster om ,- och från mot Jönköping.Enda sättet att komma tillrätta med de påtalade problemen är att öka deekonomiska ramarna för utgiftsområde 22 Kommunikationer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade anslag till vägar inom utgiftsområde 22.Stockholm den 27 april 2000Nils ()()
mot · GN02Fi28 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi28av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionRegeringen föreslår införande av ett s k utökat förstärkt anställningsstödoch särskilt anställningsstöd fr.o.m. . Enligtregeringens egna uppgifter är reformen inte fullt ut finansierad. Det gårinte heller att utläsa av förslaget vilka regler som skall gälla avseendeanställningsformer eller vilken ersättning som skall utgå till den enskilde.Regeringen anger inte heller vilka anvisningsregler som skall gälla ellerom åtgärden kommer att generera rätt till återkvalificering av A-kasseersättning. Kort sagt är underlaget för denna reform undermånligt. propositionen "Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt"(1999/2000:98) föreslagna finansieringen strider dessutom, enligt våruppfattning, mot avsikten bakom den nya lagen om statsbudgeten(1996:1059).Regeringen använder sig av en finansieringsteknik som innebär krediteringav företagens skattekonton, vilket ger en inkomstminskning på stats-budgetens inkomstsida i stället för en ökning på statsbudgetens utgiftssida.Detta medför ett kringgående av budgetlagen och inkomsttaken. Vi anser attriksdagen skall avvisa den av regeringen föreslagna finansieringstekniken förs.k. utökat förstärkt anställningsstöd och särskilt anställningsstöd.Regeringens trixande gällande utformningen av anställningsstöden äranmärkningsvärt. Enbart har regeringen vid tre olika tillfällenavgivit tre olika förslag till utformning och finansiering av anställnings-stöden.Förslagen om s.k. utökat förstärkt anställningsstöd och särskilt anställ-ningsstöd utgör dessutom i realiteten en direkt subvention i syfte att sänkakostnaderna för anställning av individer som är långtidsarbetslösa. I ställetför att inrikta förslagen på att åtgärda strukturproblemen i svensk ekonomiriskerar regeringen att permanenta problemen med långtidsarbetslösa genomatt ge tillfälliga rabatter för anställning av vissa arbetslösa under en be-gränsad tidsperiod.Moderaterna avser att under den allmänna motionsperioden återkommamed förslag som syftar till att underlätta för långtidsarbetslösa att erhållajobb inom den ordinarie arbetsmarknaden. Vi anser vidare att skallge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag för att underlättaåterinträde på arbetsmarknaden som är fullt ut finansierade. Dessa förslagskall omfattas av regler som är klara och tydliga. Vi menar vidare attregeringen skall låta utvärdera tidigare arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochanalysera resultaten av dessa noga innan nya åtgärder föreläggs riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om reformering av detutökade förstärkta anställningsstödet i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 26 april 2000Mikael ()()()()()()()()()
mot · GN02Fi29 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi29av Molén, ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionRegeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärderi de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomförasunder . Det är mycket anmärkningsvärt attregeringen, trots stora löften om satsningar på infrastruktur, väljer attvarken investera i ny infrastruktur i någon storstadsregion eller iglesbygd. Regeringen aviserar dock att lägga 2003 påökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet,då främst i . Vi anser att denna satsning är för liten och liggerallt för sent.Moderat trafikpolitik innebär stora satsningar på väginfrastrukturen ochvårt alternativ ligger långt över regeringens budget. Vi väljer dock attåterkomma i dessa frågor i höstens anslagsmotion. I denna motion tar vi uppett antal frågor som rör tilläggsbudgeten under utgiftsområde 22.C1 : förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter.Regeringen har uppfört ett ramanslag på och vill attanslaget även skall kunna användas till åtgärder i form av projekt ochstöd till utbyggnad av IT-infrastrukturen.Vi avvisar denna intention och gör bedömningen att marknaden mycketväl kan stå för dessa kostnader.D2 RikstrafikenRegeringen ökar anslaget med . Vi avvisar inte förslagetmen önskar att regeringen återkommer med mer information om hurdessa medel skall användas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget C1 under tilläggsbudgeten inom utgifts-område 22: Kommunikationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget D2 under tilläggsbudgeten inom utgifts-område 22: Kommunikationer.Stockholm den 27 april 2000Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()
mot · GN02Fi34 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi34av Heister, ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionI vårpropositionen föreslår regeringen under utgiftsområde 9 (hälsovård,sjukvård och social omsorg) ett stort antal förändringar gällandeinnevarande budgetår 2000. De anslag som föreslås justerade är A2, A9,A13, A14, B1, B2, B3, B4, B5, B9, B12, B15, B16, C1 och C2. Deovanligt många förändringar som föreslås tyder enligt vår uppfattning påatt regeringen allmänt sett brister i planering och framförhållning ellerhar bristande grepp på utvecklingen.Vi vänder oss särskilt mot att regeringen ställer olika utsatta grupper motvarandra genom att delvis finansiera ersättning till tvångssteriliserade (anslagA13) genom en överföring av från anslaget för personligaombud (anslag A14).Vi har tidigare kritiserat regeringens politik vad beträffar det enligt våruppfattning bristfälliga stödet till de psykiskt funktionshindrade. I avvaktanpå eventuella förslag till förbättringar från regeringens sida har vi tidigare ivårt budgetalternativ föreslagit ett stimulansbidrag på 300 miljoner kronortill kommunerna. Detta för att möjliggöra bl.a. att psykiskt funktionshindradefår personliga ombud och assistans.Det var därför med tillfredsställelse som vi noterade att regeringeni någon mån börjat gå oss till mötes, genom att i budgeten för avsätta45 till personliga ombud. Vi har ställt oss bakom dettaförslag och i konsekvens med detta även sänkt anslagsnivån för det stimu-lansbidrag vi föreslår till för . Det är med stor förvåning vi konstaterar att regeringen ännu inte har tagitde nödvändiga initiativen för att realisera de angelägna mål som låg bakomanslaget för personliga ombud. Ännu mera förvånande är det att regeringen -innan de psykiskt funktionshindrade har fått någon som helst förbättring -minskar de avsatta resurserna med . Eftersom regeringen i tilläggsbudgeten inte med ett ord förklarar vad somär bevekelsegrunden för att anslaget minskas kan vi bara spekulera kringdetta. Kanske anser inte regeringen att frågan om de psykiskt funktions-hindrades situation skall prioriteras. Det är i så fall en politik som vi mode-rater inte kan ställa upp på.Mot den bakgrunden avvisar vi regeringens förslag att minska anslag A14personligt ombud.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att inom utgiftsområde 9minska anslaget A14 Personligt ombud, i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 27 april 2000Chris Heister (m)()()()()()()()de ()()
mot · GN02Fi36 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi36av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionBrobyggen med "förtjänst"Regeringen har öppnat för att vissa infrastrukturprojekt i skallkunna finansieras med hjälp av andra finansiärer, s.k. PPP-projekt(Public and Private Partnership). har denna finansieringsformnästan enbart diskuterats när det gäller stora motorvägsprojekt som t ex E6 genom . Men PPP öppnar upp för lösningar påinfrastrukturproblemen också på mindre vägsträckor.Ett intressant område att prova PPP-lösningar på är att på vissa håll ersättaVägverkets färjelinjer med fasta förbindelser i form av broar och tunnlar.Färjeverksamheten inom har f.n. en särkostnad på cirka 300miljoner kronor . Antalet färjeleder i regi är för närvarande41 stycken, men detta antal borde gå att minska genom att man ersätterfärjeleder med broar eller tunnlar där så är möjligt.Då utnyttjandet av färjorna är avgiftsfritt erhåller Färjerederiet inte någraövriga intäkter än de som utgår från den statliga vägbudgeten för drift ochunderhåll. Från statlig synpunkt bör det därför vara en affärsmässigt viktiguppgift att ersätta dessa färjelinjer med fasta för-bindelser där så är möjligt. Som exempel kan man ta de mest frekventalederna i och på vid och Tjörn.Eftersom anslagen i den statliga vägbudgeten långt ifrån täcker behovenför att hålla det svenska vägnätet i ett trafikvärdigt skick bör man kunnaprova att finansiera denna typ av investeringar genom att tillskjuta medelgenom PPP eller genom samfinansiering med byggentreprenören.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ersätta statliga färjelinjer i regimed broar och tunnlar finansierade enligt PPP-principen.tockholm den 28 april 2000Elver ()
mot · GN02Fi37 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi37av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionAv grusväg i , finns i norra . IVästerbotten har vi en större andel av grusväg än belagd väg. Vi som borhär är hänvisade till grusvägar för att ta oss till och från vårt arbete,skola, service etc. Den samhällsservice som sker i hemmen, exempelvishemsjukvård, hemtjänst, postutdelning etc, är i motsvarande omfattninghänvisad till grusvägar. Därtill är den skogsbaserade industrin och tillstor del besöksnäringen direkt beroende av ett väl fungerandegrusvägnät.För att det ska vara möjligt att bo här måste vägnätet vara framkomligt ochsäkert. Framkomligheten har dramatiskt minskat iVästerbotten. Studier visar att det är bristande satsningar på drift och under-håll i kombination med fler tunga transporter som är en anledning. Dåligavägar som är blöta, leriga och ojämna leder också till högre bränsle-förbrukning per mil. Studier visar att det kan vara dyrare att körabil på nedslitna grusvägar än på normal belagd väg.En annan mycket viktig näring är turismen. De dåliga vägarna kan i för-längningen, om inget görs, innebära att speciellt den småskaliga turismenförlorar så mycket i intäkter att en del verksamheter tvingas läggas ner. Detär därför oerhört viktigt både för skogslänens utveckling och för landetsexportinkomster med en god vägstandard i skogslänen. har vi passerat enskamgräns. krävs det en kraftig omfördelning av väganslagen till re-konstruktion, tjälsäkring och bärighet för att rätta till de synder vi har frånårav bristande underhåll.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka vägunderhållet.Stockholm den 28 april 2000Carin ()()
mot · GN02Fi38 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi38av , ()med anledning av prop. 2000/2001:100 ekonomiska vårpropositionÄndra ersättningsreglerna i sjukförsäkringenRiksförsäkringsverket har äskat om i tilläggsbudgetför att möta den dramatiska kostnadsökningen i sjukförsäkringen.Regeringen föreslår en tilldelning på itilläggsbudgeten men är medveten om att det sannolikt inte kommer atträcka. Man ämnar därför återkomma när man har analyserat utvecklingenbättre.Vi har varnat för den negativa utveckling vi nu ser, både iriksdagsmotioner och i styrelse, och föreslagit åt-gärder för att hejda den.Vi föreslår att ersättningen i sjukförsäkringen sänks till , attytterligare en karensdag införs och att den sjukpenninggrundande inkomstenberäknas på de 24 senaste månaderna.Tillsammans med våra skattesänkningar innebär förändringarna att netto-ersättningen till den sjukskrivne blir ungefär densamma som men attskillnaden i ersättningen från att arbeta blir större. Detta är åtgärder som kanbidra till att minska både antalet sjukskrivningsdagar och det genomsnittligaersättningsbeloppet.Vi föreslår att dessa åtgärder börjar gälla från ochdärmed hinner få effekt på kostnaderna redan under innevarande år.Mot denna bakgrund avslår vi regeringens förslag att tilldela anslaget försjukpenning och rehabilitering ytterligare i tilläggs-budget. Skulle kostnaderna , trots våra åtgärder, överstiganuvarande anslag får regeringen återkomma i en senare tilläggsbudget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i sjuk-försäkringen, i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag att under utgiftsområde10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ge anslaget A1Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1 i tilläggs-budget.Stockholm den 28 april 2000Margit ()()()()()()()()()
mot · GN02Fi40 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi40av , Per (m)med anledning av prop. 1999/2000:100 2000års ekonomiska vårpropositionStaten skall inte med skattesubventioner konkurrera med de bredbands-aktörer som redan har etablerat sig på marknaden. Angelägnautbyggnader, som inte är kommersiellt möjliga, kan komma till ståndgenom att staten upphandlar bredbandstjänster.Vi har inget att invända mot att regeringen för detta ändamål under utgifts-område 19 inför det nya ramanslaget A13 IT-infrastruktur: Regionalatransportnät. Dock motsätter vi oss att anslaget A4 Ersättning för nedsättningav socialavgifter minskas med . Istället bör nya pengartillföras.Regeringen vill minska anslaget F1 med 500 000kronor. Detta motsätter vi oss, och menar att erforderliga medel bör anslåsdomstolen så länge dess uppgifter ej sköts av någon annan instans.Regeringen vill öka anslaget F2 med 250 000 kronor.Detta motsätter vi oss av statsfinansiella skäl. Verket bör genomförarationaliseringar och i ökad utsträckning täcka sina kostnader genom avgifts-finansiering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget A13 IT-infrastruktur: Regionala trans-portnät,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget A4 Ersättning för nedsättning av social-avgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget F1 ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget F2 Konsumentverket.Stockholm den 28 april 2000Per ()()()()()()()()()()
mot · GN02Fi41 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi41av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionTeknisk justering av utgiftstaket för år 2000På regeringens förslag beslutade en majoritet av ibudgetbeslutet budget att de 100-procentigt EU-finansieradearealersättningarna till jordbrukarna för skall betalas ut först år2001. I budgetmotion framfördes stark kritik av dettaförfarande och anslogs kompensation för jordbruksnäringensränteförluster. Detta avvisades då av riksdagsmajoriteten.Nu framgår av vårpropositionen att ett ökat återflöde av medel från EU ärönskvärt. Det skrivs att ett ökat återflöde utgör en över tiden saldoneutralförändring för statsbudgeten. Mot denna bakgrund föreslås för vissa EU-stöden teknisk justering av utgiftstaket.Man kan konstatera att regeringen anser att ett ökat återflöde av EU-medelär önskvärt. Arealersättningarna som till finansieras av EU-medelökar . Ju snabbare dessa ersättningar betalas ut till Sverigesbönder, desto snabbare sker återflödet av EU-medel. Betalningarna kanenligt betalas ut fr o m . Ur folkhushålls-synpunkt och ur jordbrukarsynpunkt är således det bästa en snabb ut-betalning. Lantbrukarna har anpassat sin ekonomiska planering efter no-vemberutbetalningar som varit fallet . En senareläggninginnebär stora problem och en likviditetspåfrestning då inbetalningar för lån,arrenden och andra stora inköp normalt ligger . Man måsteockså fråga sig hur arealersättningarna ska deklareras om utbetalningenskjuts till kommande år.Eftersom en teknisk justering av utgiftstaket är möjlig för EU-stöd där det t o m krävs medfinansiering måste det i rimlighetens namn vara möjligt meden teknisk justering där EU-stöden är finansierade från EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en teknisk justering av utgiftstaket för att möjlig-göra utbetalning av EU:s arealersättningar möjligt under år2000.Stockholm den 28 april 2000Dan ()()()Skånberg (kd)()()()()()()()()