mot · GO02K378 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K378av , ()Samerna och 169Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste leva upp till förpliktelserna i Rio-deklarationen, Konventionen om Biologisk Mångfald, ochArtikel 27 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättighetervad gäller ursprungsfolkens rättigheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vidta särskilda åtgärder för att värna samernas språk ochkultur (rennäringen är en vital del av den samiska kulturen).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall ratificera 169.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansieringen av en informationskampanj om samer ochsamisk kultur.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det syd- och lulesamiska språket samt hur dessa språk kanstärkas i framtiden.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av samisk teve i samband med den digitalautvecklingen i marknätet, samt att samiskt producerade teveprogramvisas i public service.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av ett särskilt presstöd för tidningen ienlighet med minoritetsspråkskommitténs betänkande.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av ett samiskt kulturcentrum i Stockholm.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge samerna representation i riksdag.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ytterligare konkreta åtgärder för att öka samernasrepresentation inom övriga folkvalda svenska organ.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättning av en för attgränsbestämma renskötselområdet i enlighet med ILO-utredningensförslag.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den i betänkandet över 169 bör vara internationellt sammansatt för attsäkerställa en rättvis hantering av frågan och för att undvika kopplingartill intressegrupper i området.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rättegångskostnaderna i pågående sedvanerättsprocessermåste garanteras för bägge parter.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en omprövning av samernas jakt- och fiskerätt måste skeenligt det löfte som ansvarig minister avgivit och utifrån pågåendeutvärderingar.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en särskild metodik för akut och långsiktigkonflikthantering bör fogas till åtgärderna för implementering avkonventionen.InledningSveriges beslutsoförmåga vad gäller samiska frågor måsteupphöra. Samerna kräver nu att regering och riksdag tar sittnationella såväl som sitt internationella ansvar för landetsursprungsfolks, samernas, legitima rättigheter samt fullgörsina skyldigheter i enlighet med internationellakonventioner. präglades av ständiga utredningarom samerna och samernas rättigheter utan att regeringenkom till beslut i de grundläggande frågorna kring samernasrättsliga ställning.Tvärtom tog det uppmärksammade beslutet attgöra småviltjakten och fisket på de samiska markerna fritt för alla människor.Riksdagen respekterade inte samernas jakt- och fiskerätt. Detta står i stridmed de internationella dokument antog i Rio.Ända sedan den första rennäringslagens tillkomst 1886, har det varitstridigheter kring samernas sedvanerätt till vinterbete för sina renar på privatmark. Staten har inte tagit sitt ansvar för att lösa frågan.Sedan 1990 pågår rättsliga processer, sju stycken, därprivata markägare stämt samerna angående vinterbetesrätten.Rättsprocesserna riskerar att ruinera samebyarna och flera samebyar har interåd att försvara sig inför domstolen. deltog aktivt i skapandet av 169 till skydd för ursprungsfolk. Den blev klar ochSverige har ännu inte ratificerat den. Våra grannländer och Danmarkdäremot har ratificerat 169 vilket varit till gagn för derasrespektive ursprungsfolk samerna och inuiterna.Låt innebära en ny era i relationen mellan och samerna!Internationellakonventioner ochuttalandenFN:s konferens om miljö och utveckling ägde rum i deJaneiro . Vid konferensen antogs tre grundläggandedokument, nämligen Rio-deklarationen om miljö ochutveckling, samt skogsprinciperna.Agenda 21, som innehåller 40 kapitel, har i kapitel 26 ägnat särskilduppmärksamhet åt betydelsen av ursprungsbefolkningarnas värderingar,kunskaper och metoder för hantering av naturresurser. Den samiskanäringsverksamheten, särskilt rennäringen, är beroende av naturresurserna,varför en förbättrad resurshushållning behövs för att säkerställa en positivutveckling för samisk kultur och samhällsliv. de gröna anser attSverige måste leva upp till förpliktelserna i Riodeklarationen, (Art. 8j om traditionell kunskap) och vadgäller ursprungsfolkens rättigheter.Artikel 27 i FN:s konvention om medborgerliga och politiskarättigheter, som ratificerats av , innehåller en regel om skydd förminoriteters rätt till sin kultur, sitt språk och sin religion. I artikel 27 harfolkrätten tolkats så att den ställer krav på positiv särbehandling av deminoriteter som omfattas av den. Stater som har sådana minoriteter uppfyllerföljaktligen inte sina åtaganden enligt artikeln genom att endast sörja för attmedborgarna behandlas lika.Miljöpartiet anser att måste vidta särskilda åtgärder för att värnasamernas språk och kultur (rennäringen är en vital del av den samiskakulturen).I början på augusti höll mot rasdiskriminering förhörmed för att få reda på vad gör för att bekämpa diskrimineringoch främlingsfientlighet. Samernas situation berördes av flera ledamöter ochfrågor ställdes bland annat om förmodade begränsningar i traditionellnyttjanderätt av betesmark för rennäringen, den svenska anslutningen tillILO-konventionen 169 och anslutningen till den europeiska ramkonventionenom skydd av minoriteter. Efter förhöret skriver i en rapport attSverige måste erkänna samernas traditionella landrättigheter, särskilt vadgäller jakt och fiske, och ansluta sig till 169 (se även ne-dan). rekommenderar att införa en lagstiftning somerkänner samernas traditionella landrättigheter och som återspeglarrennäringens centrala roll för urfolks levnadssätt. att den nya språklagen borde gälla i hela det samiska området ochinte bara i de fyra kommuner som är fallet. Språklagen tillkom ochger samisktalande rätt att använda sitt eget språk i kontakter medmyndigheter.ILO och dess konventionnr 169ILO står för . Det är ett avFN:s s k fackorgan med uppgift att bevaka frågor omarbetsvillkor, diskriminering m.m. Inom ramen för dennauppgift har bevakat ursprungsfolkensarbets- och levnadsvillkor.ILO utarbetar bl a konventioner. Konvention 169 innehåller ett antalbestämmelser och åtaganden till skydd för ursprungsfolken. I konventionenbetonas särskilt markens betydelse för ursprungsfolken. Därför finns ikonventionen bestämmelser som skall säkra deras rätt till sådan mark som deunder har innehaft eller brukat. Konventionen trädde i kraft ochhittills har 14 länder anslutit sig, däribland och . Det störstahindret för en svensk ratificering har tidigare ansetts vara att inteuppfyller konventionens krav på markrättigheter.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredaremed uppgift att utreda frågan om kan ratificera 169 och vilkaåtgärder som i sådana fall är nödvändiga för att ska kunna efterlevabestämmelserna. I direktiven framhåller regeringen också att det är önskvärtatt kunna tillträda en konvention som har varit med om att utarbeta.Ratificeringen av 169SOU 1999:25 (Samerna - ett ursprungsfolk i -Frågan om anslutning till konvention nr 169)anger en miniminivå för ett svenskt undertecknande avkonventionen. Att ratificerar konventionen fårdärmed betydelse inte enbart för samerna som folk, utanfrämjar på ett positivt och aktivt sätt möjligheterna attförbättra situationen för ursprungsfolk i hela världen.Sverige måste visa i handling och inte bara i ord är beredd att lösa den samiska frågan.Miljöpartiet anser att skall ratificera konventionen, ienlighet med rekommendationer i rapporten från motrasdiskriminering. Genom att ratificera konventionen förenar sig medde stater som för en framåtsyftande politik i frågor som berör ursprungsfolk.En ratificering av 169 betyder i första hand ett officiellterkännande av samerna som ursprungsfolk.Särskild lagstiftning och andra åtgärder som är viktiga för att skallkunna efterleva bestämmelserna i konventionen kan ut successivt. Vi ärväl medvetna om de konflikter som finns, men vi anser att de snarare kan ökaän lösas om frågan förhalas genom ytterligare långbänkar. En särskildmetodik för både akut lokal och långsiktig konflikthantering bör dessutomfogas till åtgärderna för implementering av konventionen. Det finns nu ingenanledning att dra ut på tiden.Regeringen planerar nu en informationskampanj om samer och samiskkultur. välkomnar detta initiativ. Däremot är man inte enig omhur denna informationssatsning skall finansieras: Regeringen vill nämligenanvända en del av de överblivna i rennäringsanslaget -som inte har använts till rennäringens främjande - tillfinansiering av sin informationssatsning om samer. Hur mycket det blir angesinte. Från rennäringens håll hade man gärna velat använda pengarna till attlösa den krissituation som rennäringen befinner sig i och man är mycketkritisk mot regeringens förslag. , ordförande i , menar att det blir konstigt om staten använder pengarsom från början var avsatta för rennäringen till att informera svenskar omsamer. Enligt regeringens förslag skall de renägande samerna alltså finansierainformationskampanjen om samer och samisk kultur.Miljöpartiet anser att regeringen bidrar - genom att på så sätt spela ut ren-ägande samer mot icke-renägande samer - till en ökad splittring mellan dessatvå grupper. välkomnar således initiativet med eninformationskampanj, men accepterar inte att sparandet under anslaget"främjande av rennäringen" skall användas för detta, med hänvisning tillovanstående konsekvenser.Samerna - ursprungsfolkMot bakgrund av definition avursprungsfolk är det tveklöst så att samerna i Sverigeomfattas av konvention nr 169. Samerna själva identifierarsig som ursprungsfolk och en samisk befolkning levde i detsom nu är norra innan landet fick sina statsgränser.Riksdagen har också bekräftat samernas ställning somursprungsfolk . uttalade då att samerna iegenskap av ursprunglig befolkning i intar ensärställning.Samer har levt och bott i norra så länge det funnitsmänniskor här. I Sápmi - Sameland - har hedar, myrar, fjäll och sjöar varderas hembygd. Varje plats har sitt namn och sin berättelse. Fångstsamhälletär den ursprungliga kulturformen i Sápmi och det finns en kontinuitet från deförsta spåren efter människor till jägar- och fiskarfolket som med säkerhet ärsamernas förfäder. I grova drag har Sápmi varit bebott i10 . Den samiska befolkningen i uppgår till omkring20 000 personer.Samernas kulturSamernas kultur, i likhet med andra kulturer, kännetecknasav att det finns egna idéer, värden och normer samt ett egetsätt att se på omgivningen, skapa sammanhang och uttryckadessa på. Samerna var länge en bortglömd del avbefolkningen i uppbyggnaden av det generella svenskavälfärdssamhället. Självklart har den samiska befolkningentagit del av det sociala och ekonomiska välståndet, mensamernas kulturella behov och önskningar negligerades,som en generellt ökad jämlikhet förespråkades.Miljöpartiet välkomnar att har anslutit sig Europarådetskonventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det innebär attsamiska erkänns som ett minoritetsspråk i och att en speciell samiskspråklag har inrättats i fyra kommuner. Däremot har man lämnat det syd- ochlulesamiska språket i kylan. Det är viktigt att även dessa språk fårtillräckligtmed resurser för att ha en framtid i (se även kap. 4 om rapporten frånFN:s kommitté mot rasdiskriminering).Miljöpartiet anser att det måste ske en uppföljning av vilka resurser somsatsas på det syd- och lulesamiska språket, samt hur dessa språk kan stärkas iframtiden.Det är viktigt att uppmärksamma samernas behov av tillgång till egensändningstid när det digitala marknätet utvecklas över hela landet.Miljöpartiet vill också påtala vikten av att hela landet har tillgång tillsamiskaprogram vilket borde vara verklighet utifrån detmångfaldsbegrepp som är stipulerat i avtalet mellan staten och public service-media. Vi vill även påtala nödvändigheten av att medel måste avsättas frånpublic service till produktion av samiska program producerade av samernasjälva. Därutöver borde underlätta inrättandet av minst en TV-kanalpå samiska.Miljöpartiet anser att behovet av samisk teve bör uppmärksammas isamband med den digitala utvecklingen i marknätet, samt att ett samisktproducerat TV-program visas i public service.Enligt minoritetsspråkskommitténs betänkande och regeringens senareproposition påtalas att tidningen i princip faller inom ramen förpresstöd. finansieras tidningen via kulturanslag. Miljöpartietanser att det bör inrättas ett särskilt presstöd för tidningen ienlighet med minoritetsspråkskommitténs betänkande, samt att regeringenborde tillsätta en utredning med uppgift att klarlägga hur presstödet tilltidningen ska utformas.Samernas egna analyser av den samiska kulturens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter måste vara en utgångspunkt i det svensk-samiskakultursamarbetet. Myndigheterna måste tillsammans med samerna utforma deriktlinjer som skall gälla för samhällets stöd till samernas kultur.Stockholms sameförening, som är en av de största, arbetar för attetablera ett samiskt kulturcentrum i huvudstaden. stödjerhelhjärtat detta initiativ: anser att det är dags att regeringen,och tillsammans med de berörda samiskaorganisationerna inrättar ett samiskt kulturcentrum i Stockholm.Samernasrepresentativitet ibeslutsfattandeförsamlingarI riksdag och regering finns inte en enda same. För 300 årsedan, när hörde till , fanns ensame representerad i . Det finns fortfarande ingensamisk expert i sameministerns enhet. Norska regeringenssameenhet är mycket större: Nio personer arbetar medsamiska frågor. Tre av dem är samer. Enhetschefen är ocksåsame. Fyra länsstyrelser förvaltar mark i områden där deflesta samer bor. , från Tåssåsens sameby, ärden första samen som valts in i en länsstyrelse. Han kom inpå läns på mandat. I endast 7 av 44kommuner sitter samer med i styrelsen eller fullmäktige:Kiruna och i , , ochVilhelmina i och och iJämtland.Samer finns inte med i annat än som observatörer.Danmark har gett representation i rådet men vi har inte gett samernaden rätten. har en statssekreterare ansvarig för samiska frågor iregeringskansliet. Det finns däremot inga samer med i beslutandeförsamlingar på nationell nivå i . Det är trots allt där som deviktigastesamefrågorna avgörs.Miljöpartiet anser att frågan om samisk representation och deltagande iden demokratiska processen i folkvalda svenska organ måste bli föremål fören politisk omprövning grundad på samernas ställning som ursprungsfolk iSverige. (SOU 2000:1 - En uthållig demokrati)konstaterar att inrättandet av inte har "inneburit den ökning avsamernas reella möjligheter till inflytande som samerna hade hoppats på".Utredningen konstaterar vidare att "majoritetssamhällets lyhördhet gentemotsamernas krav måste förbättras ytterligare". På samma sätt som en svenskanslutning till 169 är en nödvändig och oundviklig del i enfortsatt politisk process är en samisk representation i svenska folkvalda organen konsekvens av inte enbart ett förhållningssätt till konventionen ochfolkrätten utan också till en nationell svensk utveckling av demokratin på detsätt konstaterar.Miljöpartiet anser att borde ge samerna representation i , samt att regeringen borde vidta ytterligare konkreta åtgärder för attöka samernas representation inom övriga folkvalda svenska organ.Renskötselområdet ochrätten till vinterbeteEnligt rennäringslagen har samebyarna rätt att undervintertid låta sina renar beta även på privat mark. Lagenpekar dock inte ut var dessa marker är belägna. Någon yttregräns finns ej fastställd. 12 samebyar är stämda i 7rättsprocesser av privata markägare, som inte vill tillåtatraditionellt renbete på sina marker. I den första processensom startade förlorade de fyra samebyarna fullständigti tingsrätten 1996. Domen är överklagad och ligger förnärvarande hos hovrätten.Enligt måste den mark som samerna har brukanderätt påförst identifieras. Det gäller dels mark som samerna i konventionens meningtraditionellt innehar, dels mark som de traditionellt har rätt att nyttjatillsammans med andra brukare (se även kap. 4 om rapporten från mot rasdiskriminering).Miljöpartiet anser att måste säkerställa rätten till vinterbete församernas renar på privat mark, genom att gränsbestämma renskötselområdet.ILO-utredningen anser att en bör tillsättas somfår till uppgift att klara ut dessa frågor. Åtgärder bör vidtas för attsäkerställaatt samerna har tillräckligt med mark för att kunna fortsätta bedriva rennäring.Miljöpartiet anser att den i betänkandet över 169föreslagna bör vara internationellt sammansattför att säkerställa en rättvis hantering av frågan och för att undvikakopplingartill intressegrupper i området. gränsdragningskommissionenarbetar bör domstolsprocesserna angående samebyars vinterbetesrättvilandeförklaras.RättegångskostnaderSamernas kostnader i den första processen där samernaförlorade fullständigt, är . Pengarsom de varit tvungna att låna upp. Flera samebyar har ej rådatt försvara sig i pågående processer, och man har ocksåunderlåtit att göra rättssak av tvister inför utsikten att förloraoch därmed få betala. Enligt bör det finnasmöjlighet till ersättning från staten för rättegångskostnader iprincipiellt viktiga mål rörande samernas markrättigheter.Som det är finns det risk för att samerna av ekonomiskaskäl inte kan få sina anspråk på mark rättsligt prövade ochklarlagda.Miljöpartiet anser att rättegångskostnaderna måste garanteras för bäggeparter i pågående processer.Den fria småviltjaktenoch fisket i fjällenRiksdagen beslutade , trots starka samiskaprotester, att småviltjakten och fisket på samernas markerskulle upplåtas av staten till var och en som vill jaga ochfiska. Ansvarig minister lovade att det bara skulle ske påprov och sedan utvärderas. har gått ochsamerna har protesterat vid jaktstarten mot beslutetsom var ett övergrepp på samernas jakt- och fiskerätt. måste omfattningen av samernas jakt- ochfiskerätt klarläggas, inom den mark som de traditionelltinnehar. anser att en omprövning av samernasjakt- och fiskerätt måste ske enligt det löfte som ansvarigminister avgivit och utifrån pågående utvärderingar (se ävenkap. 4 om rapporten från motrasdiskriminering).Stockholm den 3 oktober 2000Matz ()Per ()()()()()()()()()()()()()()()