ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub14 · 2000-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub14av , ()med anledning av skr. 2000/01:28 Resursfördelningen inom VetenskapsrådetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till Vetenskapsrådet.VetenskapsrådetFolkpartiet liberalerna efterlyste i sin motion med anledningav propositionen Forskning och förnyelse en redovisning avhur medlen för skulle fördelas. I efterhandhar regeringen nu inlämnat en skrivelse som redogör förfördelningen endast för . I en gemensam motion harFolkpartiet, , och Moderaternaframfört sin principiella kritik mot denna skrivelse. I dennamotion nöjer vi oss med att presentera konkretaanslagsyrkanden.Folkpartiet liberalerna föreslår i sin motion med anledning avforskningspropositionen att förs över från Vetenskapsrådetdirekt till universiteten för forskning och forskarutbildning. Dessutom tarFolkpartiet avstånd från detaljförslagen i skrivelsen som begränsarämnesrådens möjlighet att göra forskningsprioriteringar. Enligt Folkpartietska politiker fatta principbeslut om prioriteringar mellan vetenskapsområden,medan forskare ska besluta över mer detaljerade prioriteringar. Därför villFolkpartiet att mer medel ska fördelas direkt till de tre ämnesråden och flyttasfrån anslagen 4. Utbildningsvetenskaplig forskning, 5. Dyrbar vetenskapligutrustning m m och 6. Ämnesrådens uppgift ärsedan att göra prioriteringar utifrån bedömningar av vetenskaplig kvalitet.Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning har i fått alltsämre förutsättningar. Därför föreslår att det humanistisk-sam-hällsvetenskapliga ämnesrådet får den procentuellt största ökningen.Folkpartiet liberalernas förslag till förändring av regeringens förslagframgår av följande uppställning:TkrTabell 1: (Anslagspost Regeringens förslag förslag )
mot · GO02Ub16 · 2000-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub16av , ()med anledning av skr. 2000/01:28 Resursfördelningen inom VetenskapsrådetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning inom anslaget 26:1 : Forskning ochforskningsinformation.MotiveringCenterpartiet anser att forskningspolitiken ska syfta till attstärka det fria kunskapssökandet genom att stärka forskarnasoch lärosätenas makt över resurserna. Forskningen ska ha enfri roll, vara kritiskt tänkande och granskande. God ochvälfinansierad forskning är ett nödvändigt, om intetillräckligt, villkor för ett lands ekonomiska utveckling, menkanske än viktigare ger forskning möjlighet till personligutveckling. Forskningen är ett omistligt inslag i det öppnasamhället. anser därför att resurserna tillforskningen ska stärkas (se motion 2000/01:Ub809utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning).Regeringens förslag i skrivelsen 2000/01:28 innebär att humanistisk och samhällsvetenskaplig forskningsamt medicinvetenskaplig forskning förstärks något jämfört med år 2000.Resurserna till natur- och teknikvetenskaplig forskning minskas dock med 10miljoner kronor. Förstärkning av forskningsresurser till samhällsvetenskapoch humaniora är positivt och har i sin motion med anledning avprop. 2000/01:3 Forskning och förnyelse begärt att regeringen ska återkommamed förslag på hur denna forskning ska stärkas långsiktigt. Centerpartietanser dock att resurserna till samtliga tre ämnesråd ska förstärkas och atthumanistisk och samhällsvetenskaplig forskning samt medicinvetenskapligforskning ska ges mer resurser än i regeringens förslag.Avseende anslagspost 4. Utbildningsvetenskaplig forskning ställer sigCenterpartiet, i enlighet med proposition 1999/2000:135 En förnyadlärarutbildning, bakom tanken att medel för detta ska fördelas genomVetenskapsrådet. Enligt mening bör dock medel för dettaberäknas genom en omfördelning av resurser som ligger under andraanslag inom utgiftsområdet, varför vi föreslår att medel inte skaberäknas under . Det får ankomma på regeringen att införkommande budgetår beräkna ökade medel till förutbildningsvetenskaplig forskning genom omfördelning inom utgiftsområdet.Anslagsposterna 5. Dyrbar vetenskaplig utrustning m.m. och 6. Övrigforskningsfinansiering m.m. bör tilldelas oförändrade resurser jämfört medanslagen för år 2000.Följaktligen bör resurser fördelas enligt följande:Tabell 1: (Anslagspost )Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 27 oktober 2000Sofia ()()()()()()
mot · GO02Ub2 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub2av , ()med anledning av prop. 2000/01:03 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av forskning om människors miljöbeteendeForskning om människors miljöbeteendeRiksdagen har i bred enighet belutat att anta femton miljökvalitetsmål.Utmaningen har varit att till nästa generation överlämna ett samhälle ihållbar utveckling där de stora miljöfrågorna är lösta. Då måste delångsiktiga målen få påverka dagens beslut. Det är nu som åtgärder måstevidtas. Förutsättningen för att de formulerade målen verkligen skall nås äratt alla ger sitt bidrag till detta mål. Kunskapen om vad en hållbarutveckling kräver måste öka.En god utbildning i frågor som leder till en hållbar utveckling är viktig,dels för att höja den allmänna kunskapsnivån, dels för att förbereda för högreutbildning på området. Forskning av hög kvalitet är av avgörande betydelseför att upptäcka problem och för att kunna följa upp effekterna på människanoch miljön och därigenom ge möjlighet att pröva valda lösningar och uppsattamål. En högkvalitativ forskning är också avgörande för att skallkunna vara pådrivande i det internationella arbetet.Det pågår ett antal forskningsprojekt i om vad som krävs för attmänniskor skall ändra sitt beteende och uppträda miljömedvetet. Svårighetenär att få uppfattning om hur människorna upplever själva begreppet livsstil.Det finns inga etablerade teorier inom socialvetenskapen som förklarar hurfolk reagerar på olika försök att påverka deras livsstil.Enligt forskare krävs det tydliga, ofta dramatiska förändringar i omvärldenför att människor skall ändra sitt beteende. Många anser att inte ensinformation har den påverkan på människan. Det enda forskarna verkar varaöverens om är att det krävs tydliga förändringar i vår omvärld för att vi skalländra vårt beteende i en mer miljövänlig riktning.Vår miljöpolitik kan inte bygga på teorin att vi skall åstadkomma positivamiljöförändringar först när katastrofen är framme. Forskningen ommänniskors benägenhet att ändra sin livsstil och sitt miljöbeteende måste haen central roll i vårt framtida miljöarbete och det är viktigt att studera vilkabarriärer det finns som hindrar beteendeförändringar.Stockholm den 30 september 2000Sinikka ()
mot · GO02Ub202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub202av Tolgfors, ()Incitament för kvalitetsutvecklingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa ekonomiska incitament för landets skolor genom ettresurstillskott för ambitiösa skolor, i ett system med nationell skolpeng.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa ekonomiska incitament för landets skolor genom ettresurstillskott för skolor som inte möter de nationellakvalitetskraven, varefter rätten att ta emot skolpeng försvinner omproblemen inte åtgärdas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och det nationella institutet förkvalitetsgranskning i skolan löpande bör publicera såväl de skolor sominte uppfyller de nationella kvalitetsmålen som de skolor som väluppfyller kraven.Höj kvaliteten i den svenska skolanDet måste skapas ett tydligt samband mellan skolornas kvalitet ochekonomi.Det grundläggande är att låta elevernas val av skola styraresursfördelningen. En bra skola får med ett skolpengssystem godelevtillströmning och därmed god ekonomi. Illa skötta skolor tappar eleveroch får genom detta en signal om behovet av att trappa upp kvalitetsarbetet.Riktigt dåligt skötta skolor - både kommunala och enskilt drivna - förlorarrätten att ta emot skolpeng och måste därmed stängas.Men det finns också i ett system med nationell skolpeng möjlighet attpremiera framgångsrika skolor, genom inrättande av extraanslag somfungerar som en morot för utveckling. Det finns vidare också möjlighet attanslå extra pengar till skolor som inte uppfyller de nationella kraven, för attunderlätta de ytterligare kvalitetsinsatser som krävs på dessa skolor.En tänkbar modell är att första året en skola inte klarar att uppfyllakvalitetskraven betala ut extra medel som hjälp för att förbättra skolanskvalitet. Andra liksom tredje året utgår också ytterligare medel för detta.Om skolan trots denna extra medelstilldelning det fjärde året inte klarar attmöta de nationella kvalitetskraven, bör dess rätt att ta emot den nationellaskolpengen dras in. Det blir då upp till huvudmannen - oavsett om detta ärkommunen, en föräldraförening, en enskild eller ett bolag - att omorganiseraverksamheten i grunden. När detta är gjort och när det kan göras troligt attskolans problem undanröjts och att kvaliteten därmed kan höjas, skan skolanånyo komma ifråga för prövning och eventuellt godkännande för mottagandeav nationell skolpeng.Som nämnts i annan motion bör - i det korta perspektivet -och det nationella institutets för kvalitetsgranskning i skolan i det längreperspektivet - granskningar av landets skolor löpande publiceras. Detta för attunderlätta elevers och föräldrars val av skola, men också för att huvudmänoch skolledare skall få information om hur skolan klarar sig.Det nationella kvalitetsgranskningsinstitutet skall likaså ges i uppgift attpublicera framgångsexempel och skolor som lyckas väl med att uppfylla denationella kvalitetsmålen.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)
mot · GO02Ub208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub208av , ()Historieundervisning med lokal anknytningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av allsidig historieundervisning i de delar av landetsom inte alltid tillhört Sverige.Motiv för mitt förslagDet är givetvis värdefullt och av stor vikt att historia lärs ut iskolorna. Lika viktigt är att man i de delar av landet som inte alltid tillhörtSverige erhåller undervisning om vad som hände och avhandlades i derasrespektive landsdelar, innan nu fastställda nationsgränser etablerades.I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historia som inträffadeföre . Det är då inte deras landsdels historia. Den under 1500-taletdanske kungen var i , som då tillhörde , känd somKristian "den gode". Enligt svensk historieundervisning undervisas om enhelt motsatt uppfattning. Ett annat exempel på historieförvanskning är den 6november då alla, även i , högtidlighåller frånfälle vidLützen 1632. Men nämnde kung var inte regent över ! Samma gäller förKarl X intill 1658. Dennes son , känd som "Gråkappan",rationell och effektiv var han sannerligen inte heller känd som någon skånskförkämpe. Tvärtom orsakade han likt sina förfäder enorma tragedier förmånga skåningar! Utgången av 1676 betraktades inte pånågot vis som något positivt av dåtidens skåningar.Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skall undanhållas eller neg-ligeras. Men däremot bör lokal historia få en mer framträdande behandling.Stockholm den 22 september 2000Sten ()
mot · GO02Ub209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub209av de , ()Funktionshindrade ungdomars valfrihetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten för svårt funktionshindrade ungdomar att väljaindividuella program på riksrekryterande gymnasieutbildningar.Motivet till mitt förslagI dag kan elever som väljer Rh-anpassade gymnasieutbildningar endastvälja nationella program och specialutformade program. Det är självklartatt elever som väljer riksrekryterande gymnasieutbildningar för svårtfunktionshindrade ungdomar också skall kunna välja individuellaprogram precis som de kan göra om de väljer ett vanligt gymnasium.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Ub214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub214av Tolgfors, ()Ledarskapet i skolanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ledarskapsutbildning bör föras in i lärarutbildningen,utbildningen av skolledare och fortbildningen av lärare och skolledare.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyelse av rektorsrollen.Skolan behöver ett tydligare ledarskapAlla skolans medarbetare har någon form av ledarskapsuppgift. Rektormot lärare och elever. Lärare och alla skolans vuxna gentemot eleverna.I denna ledarskapsuppgift ingår att föregå med gott exempel, leda ochinspirera, lösa konflikter och problem, stöda människor som är ur balans,stärka andras självförtroende, samt att delegera och utkräva ansvar.Få av skolans medarbetare har genomgått någon form avledarskapsutbildning . Ledarskapsutbildning bör föras in i bådelärarutbildningen, i utbildning av skolledare samt i kommunernas fortbildningav lärare och skolledare.Inte minst är lösningen på skolans ledarskapsproblem en fråga om attförändra och utveckla rektorsrollen. Rektorsrollen har förändrats . kräver den stora ekonomiska, administrativa och organisatoriskakunskaper och fallenheter.Många skolledare vittnar om att alldeles för mycket av rektorernas tid gåråt till möten och administration. Tiden som är tillgänglig för lärare, eleverochpedagogiskt ledarskap är starkt begränsad. Många rektorer berättar om enkänsla av otillräcklighet och om brist på tid att vara närvarande på sin egenskola.Den traditionella rekryteringsbasen för rektorer kan ifrågasättas. En bralärare blir inte nödvändigtvis en bra rektor. En bra rektor måste heller intenödvändigtvis ha varit en bra lärare. Det är skilda kompetenser som behövs.En väg att förnya rektorsrollen är att dela upp den i två delar: För det förstaen VD-roll som svarar för skolans ekonomi, administration, personal ochorganisation. Den tjänsten kan med fördel rekryteras utanför skolan. För detandra en pedagogisk ledarroll, som rekryteras bland skolans goda pedagoger.En verksamhet som har till uppgift att förmedla kunskap och höjamänniskors kompetens måste ha respekt för just kunskap och kompetens.Också för det kunnande som finns utanför skolans värld, t.ex. i näringslivet.Skolan skulle må väl av att tillföras ledarskapskunnande utifrån.Rimligen skulle professionella ledare, rekryterade utifrån, kunna tillföraden kommunala skolan nya impulser och dessutom utföra arbetet så mycketeffektivare att ekonomin förbättrades. Genom att den pedagogiska ledarenfick tid över till att verkligen utöva det ledarskap som mest finns påpapperet skulle stödet till lärare och elever stärkas, vilket också skulle verkakvalitetshöjande.För att dessa effekter skall uppnås förutsätts dock att det sker enavbyråkratisering av kommunernas hantering av skolan.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)
mot · GO02Ub220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub220av Tolgfors, ()Placering av barn i särskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utreda hur skolans placering av barni särskola fungerar, vilka behov barn som placeras där har och hur dessabehov möts.Valfrihet särskilt viktigt för barn med behovav särskilt stödStatistik från visar att allt fler elever placeras i särskola. har antalet elever i särskolan ökat . Särskolan är enskolform för barn som inte bedöms kunna nå kunskapsmålpå grund av att de är utvecklingsstörda. Andra orsaker kan vara att barnethar fått en hjärnskada som orsakat funktionshinder eller att barnet ärautistiskt.Den kraftiga ökningen av antalet särskoleelever kan betyda att även andrabarn placerats i särskolan. Det finns en risk att barn som anses "besvärliga"eller av andra skäl inte fungerar i skolan placerats där.Särskolan kan för de barn den är tänkt för ge möjligheter till en bättreskolgång. Men för andra barn än den egentliga målgruppen kan en placering isärskolan vara förödande. En felaktig placering i särskolan innebär ett ökatutanförskap och en icke ändamålsenlig undervisning, något som påverkarsåväl prestationer som självbild.Alla barn har rätt till bästa möjliga skolgång givet sina egnaförutsättningar. Det är djupt kränkande om barn placeras i särskola av andraskäl än att barnet har reellt behov av detta.Särskolan får aldrig anvisas därför att det är den bästa lösningen förkommunen i situationer när kommunerna inte klarar av sin uppgift att ge allabarn den undervisning de behöver och har rätt till enligt skollagen.Oron för att elever som egentligen inte hör hemma i eller gynnas av enplacering i särskolan ändå placeras där, när skolan saknar resurser ellerkunnande för att på andra sätt ge dem det stöd de har rätt till, måsteundanröjas. Regeringen bör därför låta utreda hur skolans placering av barn isärskola fungerar, vilka behov barn som placeras där har och hur dessa behovmöts.Vidare bör regeringen utreda hur särskolan fungerar för olika elevgrupperoch hur skolan klarar att ge elever med särskilda behov som inte finns isärskolan den hjälp och det stöd dessa barn behöver.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)
mot · GO02Ub222 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub222av , ()Nationella skolprovFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att reglerna för nationella prov i sesöver.Gör de nationella skolproven rättvisa!Nationella prov i olika ämnen genomförs i klasser 5 och 9.De fyller utan tvekan en viktig roll när det gäller att kontrollera dengenerella kunskapsnivån, men tyvärr beaktas inte att undervisningen ärannorlunda upplagd i skolor inrättade för elever med handikapp av olikaslag.Som ett exempel kan nämnas Silviaskolan i . Där får dehörselskadade eleverna börja läsa engelska i årkurs 4 medan man igrundskolan i övrigt startar redan i årskurs 3. Som en konsekvens härav bordeSilviaskolans elever få göra provet när de går i årslurs 6.För att få en rättvisare jämförelse är det angeläget att reglerna ses över såatt alla elever ges samma undervisningsmässiga förutsättningar att klarauppgiften.Stockholm den 25 september 2000Maud ()
mot · GO02Ub223 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub223av , ()NaturbruksgymnasiernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av att säkerställa utbildning vidnaturbruksgymnasierna.MotiveringLantbruksskolorna runt om i står inför ett ökande problem. Trotsatt kurserna är fullbelagda tvingas skolledningarna allt oftare att ställa inkurser och har det varit mer regel än undantag. Anledningenär att elevernas hemkommuner vägrar att betala för eleverna. Särskiltbekymmersamt är det då det kan vara så omfattande kurser som 40veckor. Det är också bekymmersamt när de s.k. karaktärskursernadrabbas, d.v.s. då grunderna för specialisering mot naturbruk läggs.Problemet gäller i huvudsak de utbildningar som ryms under komvux,vilket är allvarligt då det minskar möjligheten för denna grupp medborgaresom kanske redan misslyckats i gymnasieskolan med att inhämta kunskaperoch självförtroende.Argumentet för detta är enligt hemkommunerna att det inte finns någotarbetskraftsbehov inom lantbruksnäringen, ett resonemang grundat på statistikfrån arbetsförmedlingen. Enbart statistik ger en missvisande bild avarbetskraftsbehovet inom lantbruksnäringen, och kan nuvarandeförfarande ge stora problem när det gäller att rekrytera mer kvalificeradpersonal till lantbruket, avbytartjänster m.m. Det hotar ocksånaturbruksgymnasiernas trovärdighet och i värsta fall deras existens, vilket ärallvarligt då naturbruksgymnasierna också bidrar till lantbruks- ochlandsbygdsutvecklingen.En bättre genomlysning än enbart arbetsmarknadsstatistik behövs alltså föratt få en helhetsbild av lantbrukets behov. Man bör också undersökahur man skall garantera att naturbruksgymnasierna inte utsätts förkommunernas godtycke eller goda vilja, utan att en viss långsiktighetgaranteras i verksamheten.Stockholm den 21 september 2000Maria ()
mot · GO02Ub224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub224av , ()Sexuella trakasserier i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det juridiska skydd som återfinns i jämställdhetslagenockså skall gälla elever i grundskola och gymnasium.MotiveringDet har blivit förfärande vanligt med sexuella trakasserier i skolorna. Inteminst drabbas unga tjejer i . Detta är inte acceptabelt. Mednuvarande regelverk finns inte tillräckliga verktyg för förändring.Tvärtom kan man konstatera att jämställdhetslagens förbud mot sexuellatrakasserier omfattar lärare och annan skolpersonal, men inte elever. Dettaär inte rimligt.Sexuella trakasserier av lärare och annat skolpersonal är förbjuden enligtjämställdhetslagen (SFS 1991:433). Denna lag omfattar emellertid inte elever.Detta innebär att t.ex. kvinnliga lärare har ett större juridiskt skydd änkvinnliga elever. Ett förhållande som bl.a. ifrågasatts av JämO.För elever gäller främst skollagen (SFS 1985:1100) och arbetsmiljölagen(SFS 1977:1160), vilka emellertid inte ger det juridiska skydd mot sexuellatrakasserier som jämställdhetslagen ger.Skollagen betonar att verksamheten i skolan skall utformas i enlighet meddemokratiska värderingar och att den som verkar inom skolan skall främjajämställdhet mellan könen samt aktivt motverka kränkande behandling såsommobbning och rasistiska beteenden.Arbetsmiljölagen medför att arbetsgivaren är skyldig att vidta åtgärder föratt åstadkomma god arbetsmiljö och att organisera arbetet så att kränkandesärbehandling så långt som möjligt förebyggs. Detta skydd medför dock inteatt arbetstagare undantas från jämställdhetslagens förbud mot sexuellatrakasserier. Det finns ingen anledning att elever i skolan behandlasannorlunda.Den kommitté som har i uppdrag att göra en översyn av skollagen m.m.(dir. 1999:15) har i uppgift att utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhetföreleverna kan uppnås. Kommittén skall vid behov föreslå förändringar för attstärka barns och ungdomars rättssäkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs-och skolverksamheten. Detta arbete bör inte lägga hinder i vägen förriksdagen att besluta om ett principiellt ställningstagande vad gäller attjämställdhetslagens innebörd skall gälla även elever. (Förslag: Kommitténsarbete bör inte lägga hinder i vägen för ett principiellt ställningstagande frånriksdagens sida om att jämställdhetslagens bestämmelser även skall gällaelever. )(JämO) har uttryckt att det finns brister i detjuridiska regelverket mot sexuella trakasserier i skolan och att innebörden avjämställdhetslagens bestämmelser också bör gälla elever. Trots detta harskolminister uttalat att hon inte har för avsikt att föreslålagstiftning i denna riktning (frågesvar 1999/2000:1320). Elever skall såledesinte ha samma skydd som lärare. Något som borde vara självklart, inte minstmed tanke på att det råder skolplikt.Stockholm den 22 september 2000Birger ()()()