mot · GO02N224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N224av , ()NaturgasFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omprövning av inställningen till naturgas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för energipolitiken.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av energiskatterna.14.1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.Naturgas för bättre miljöoch tillväxtSverige har haft ett av världens bäst fungerandesystem för produktion och överföring av elenergi. Nästan allel som förbrukats har producerats av oss själva. Andelenfossila bränslen har varit liten, vilket gjort utsläppen småjämfört med nästan alla andra länder.Mot denna bakgrund har det inte varit intressant för att introduceranaturgasen i den takt som skett i övriga . I 26 kommuner i södra ochvästra används visserligen naturgas i nästan samma omfattning som iresten av , men i större delen av saknas detta energialternativhelt på marknaden.I dag har dock ett nytt läge uppstått på energimarknaden. Delvis berordetta nya läge på den socialdemokratiska regeringens miljö- ochtillväxtfientliga beslut att avveckla fullt fungerande kärnkraftsreaktorer. Denredan genomförda stängningen av har lett till ett ökat beroende avimporterad, kolkraftsbaserad elkraft. Om beslutet att stänga även IIgenomförs ökar detta beroende ytterligare. Därmed har fått skäl attstudera möjligheterna att finna effektiva alternativ till kolkraften.I det nya läget ingår också en avreglerad, friare energimarknad i ,såväl för elkraft som för naturgas, vilket snabbt leder till en europeisk inte-gration på energiområdet. Det finns skäl för att delta i dennaintegration och inte längre betrakta vårt eget land som en slutenenergimarknad. Såväl miljö- som effektivitetsvinster finns att inhämta om ettregionalt, nordeuropeiskt perspektiv anläggs på energipolitiken. Med dettaperspektiv för ögonen har anledning att fundera över hur det svenskafjärrvärmeunderlaget kan komma till nytta för elproduktion. Att ersättadagens nordeuropeiska, kolbränsleeldade kondenskraftverk genom att utnyttjadetta värmeunderlag för kraftvärmeproduktion med högt elutbyte voreönskvärt ur både miljömässig och ekonomisk synpunkt.Dessa och flera andra skäl talar för att bör ompröva inställningentill naturgas. Naturgas är det bränsle som ger allra högst elutbyte ikraftvärmeproduktion och de lägsta utsläppen av hälsofarligaämnen. När det gäller försurande utsläpp av svaveldioxid är dessa lika mednoll. Koldioxidutsläppen är markant lägre med naturgas än med kol eller olja.Med rätt skattevillkor är naturgasen tillräckligt kostnadseffektiv för atttrycka tillbaka kolkraften. Det är därför viktigt att energiskatterna ses översåatt ren energiproduktion i inte missgynnas till förmån för import avelkraft från anläggningar och energislag med dåliga miljöegenskaper, vilket ärresultatet med dagens energiskattesystem.Ytterligare skäl för en omprövning av naturgasen är att detta bränsleefterfrågas alltmer även inom trafik- och industrisektorerna. ochGöteborg, där naturgasen funnits , är tydliga exempel pådetta. går exempelvis nästan alla innerstadsbussar i på naturgasistället för diesel. Miljöfördelarna är tydliga. I har kolanvändningenminskat sedan naturgasen introducerades. Användningen aveldningsolja har minskat med . Utsläppen av koldioxid,kväveoxider, svaveldioxid, stoft och tungmetaller har minskat kraftigt.I svarar naturgasen för av totalavärmeproduktion. Övriga energikällor är bland annat avfall och biobränsle.Naturgasen har i värmeproduktionen i huvudsak ersatt eldningsolja.Utsläppen av koldioxid i har minskat med sedannaturgasen introducerades. Kväveoxidutsläppen har minskat med ca 70procent och svaveldioxidutsläppen har minskat med ca 95 procent.De flesta av de företag i och som har anledning attefterfråga naturgas har också anslutit sig till naturgasnätet. Inom exempelvislivsmedelsindustrin finns stora fördelar att vinna genom att gå över från andrabränslen till den rena och lätthanterliga naturgasen.I , och övriga kommuner längs den svenskanaturgasledningen finns en större mångfald och en gynnsammare situation påenergimarknaden jämfört med övriga . Biobränsle, naturgas och andraenergislag kompletterar varandra, som de svarar upp mot deuppsatta miljö- och klimatmålen. Detta borde tala för att riksdagenunderstryker vikten av att landet i övrigt också får tillgång till naturgas.Dettaborde vara viktigare än de ideologiska och taktiska låsningar som präglarenergidebatten.Särskilt angeläget borde vara att övriga storstadsregioner samt industritätaregioner i exempelvis Bergslagen och längs får tillgång tilldet europeiska naturgasnätet. I exempelvis finns såväl ett stortvärmeunderlag för elproduktion som en hårt belastad trafikmiljö därnaturgasen på olika sätt kan bidra med goda lösningar.I och i finns en stor basindustri som bland annathar behov av att ersätta olja, kol och gasol med naturgas. är dessaindustriregioner snart ensamma i om att sakna anslutning tillnaturgasnätet. Med tanke på att industrin i övriga anser att naturgasenär effektivare och konkurrenskraftigare än andra bränslen är det oroande atten stor del av svensk industri inte ens kan efterfråga naturgas.Energipolitiken borde vara ett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Enskilda energislag är därmed intenågot självändamål. Varje energislag bör istället användas där det är mesteffektivt, vilket bäst sker på en fri, konkurrensutsatt energimarknad.Principerna för en sådan energipolitik bör vara:Staten skall inte detaljreglera energisystemet, utan i stället fastställalångsiktiga och tydliga ramar som underlättar för olika aktörer att investera ien mångfald av anläggningar för produktion och distribution av energi.Energipolitiken skall ha höga miljöambitioner. Importerad kolkraft skallinte gå före miljömässigt lämpligare produktionsalternativ i Sverige.Energipolitiken skall vara förenlig med god konkurrenskraft och fullsysselsättning. Industrin i skall ha samma goda tillgång till olikaenergialternativ som i övriga Europa.Stockholm den 22 september 2000Christel ()()()