mot · GO02Bo233 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta kan ske genom att använda den så kallade "Växjö-modellen", det vill säga bidrag lämnas på av bidragsunderlaget förräntebidraget enligt förordningen 1999:986. Den bidragsgrundande ytan blirstörre, cirka 35 kvm istället för cirka 25 kvm, med vår modell.Det är av största vikt att byggnationen av studentlägenheter tar fart.Boverket har gjort en översyn av föreskrifter och allmänna råd när det gällerstudentbostadsbyggnationen och föreslagit förändringar. Dessa förändraderegler trädde i kraft innevarande år. Förändringarna gäller bl a enlägre utrustningsnivå i både egna och gemensamma kök, slopade krav påfönster direkt i matlagningsdelen samt möjlighet att helt utesluta ettgemensamt kök till fördel för det enskilda köket.Ett bra sätt att få tillgång till nya studentbostäder är att återinförauthyrningav del av bostad skattefritt.11 Lagstiftning11.1 HyreslagstiftningHyreslagen innehåller en bestämmelse om besittningsskydd förhyresgästen med syftet att värna den enskilde hyresgästens rätt till sitthem. Bruksvärdessystemet ger hyresgäster och hyresvärdar rätten att frittträffa avtal om hyresvillkor. När hyresvärden begärde hyreshöjning skullehyresgästen kunna vända sig till hyresnämnden. En jämförelseprövningmed hyran för likvärdiga lägenheter görs. Denna jämförelseprovninggäller inte vid förstagångshyra. Det betyder att en fastighetsägare till ennybyggd fastighet kan bli tvungen att sänka hyran för alla boende, omnågon överklagar . För att åstadkomma en merarörlig bostadsmarknad och komma igång med nybyggnation avhyresrätter, måste hyresgästen och fastighetsägaren kunna avtala om enhyra som är relaterad till efterfrågan på bostäder. För att intefastighetsägaren skall kunna kringgå besittningsskyddet skall hyrestvisteralltid kunna prövas i domstol. Boendekostnaderna måste kunna varaförutsägbara . Mångåriga kontrakt måste kunna skrivas och villkorvid omförhandling regleras. Hyresgäster och hyresvärdar bör t ex gesmöjlighet att avtala om en långsiktig hyra genom indexreglering.Översynen bör omfatta prövningslägenhetens hyra jämförd med hyran fören i grova drag likvärdig lägenhet. Den variation som kännetecknar en meramodern bostadshyresmarknad måste bättre kunna beaktas för service,underhåll och hyresvillkor vid en bruksvärdesprövning. Konkurrensnackdelarmed bestämmelsen om allmännyttan som förstahandsnorm måste försvinna.Allmännyttan måste avskaffas som förstahandsnorm av två skäl - delskonkurrensbegränsningarna, dels för kraven att lämna ut allahyressättningsuppgifter för bruksvärdesprövning.11.2 Tredimensionell fastighetsbildningEnligt jordabalken är fast egendom jord. Jorden eller marken kan sedandelas in i fastigheter. Dagens lagregler gör det omöjligt att förvärva en avlägenheterna i ett flerbostadshus med äganderätt. Man kan heller intebygga en ny, fristående fastighet ovanpå en befintlig, eftersom den då intestår på jord. I betänkandet "Tredimensionell fastighetsindelning, SOU1996:87", föreslås att tredimensionellt avgränsade fastigheter utan egnamarkområden skall kunna bildas genom horisontella och vertikalagränser.Med tredimensionell fastighetsbildning blir det möjligt att kunna stycka avfastigheter inte enbart på marken utan också i höjdled. Centralt belägnafastigheter skulle kunna byggas på med bostadsrätter eller ägarlägenheter. Detskulle då också kunna bli möjligt för till exempel en bostadsrättsförening attäga bostadsdelen av en fastighet medan en annan äger de kommersiellalokalerna i bottenvåningen. Vi anser att tredimensionell fastighetsbildningskall kunna användas och att man utreder vilka åtgärder som måstevidtas lagstiftningsmässigt för att detta skall bli verklighet.12 BoendesegregationenUnder byggdes 100 000 lägenheter , det s kmiljonprogrammet. Detta var från början ett svar på den bostadsbrist somuppstod i samband med inflyttningen till storstäderna. Få och storaaktörer stod för en mycket rationaliserad produktion på bekostnad avestetiska, sociala och kulturella världen. Detta har lett till en historielöshetför människor där de sociala banden klippts av och delaktighetenundergrävts. En omfattande anonymitet har blivit följden i flertaletbostadsområden av detta slag. Det skall dock tilläggas attbostadsstandarden i dessa miljonprogramsområden byggdes på en godtradition och att de fortfarande håller vad gäller planlösningen.Under slutet av perioden byggdes också stora mängder småhus som blevtillgängliga för en bred allmänhet. Inflation, skattesubventioner ochräntebidrag gjorde att det var mycket förmånligt att köpa sinbostad. Kostnaden ledde till en mer tydlig segregation med familjer med småekonomiska möjligheter och invandrarfamiljer i hyreslägenheter utan insats.Trenden har varit svår att bryta och bostadssegregationen kulminerade pååttiotalet och har sedan mer eller mindre permanentats. Stagnationen påbostadsmarknaden har gjort det svårare att lämna de områden som råkat ut försegregering. Segregation och anonymitet ökar risken för social utslagning ochdrogproblem. Ett utmärkande drag är också brist på delaktighet i den lokalautvecklingen.De negativa följderna av denna bostadspolitik måste motarbetas.Storstadskommittén konstaterar att stat och kommun har satsat mycket storabelopp för att motverka segregationen under de senaste tre decennierna.Kommittén konstaterar att resultaten inte står i proportion tillinsatserna. handlar det om att bygga mera estetiskt ochgenomtänkt. Behovet av statushöjande insatser är påfallande. Ett gott exempelpå detta är och i . Där har man i samverkanmellan myndigheter, frivilliga krafter och de boende lyckats uppnå godaresultat i närmiljön. Incitament måste skapas för företag, institutioner ochmyndigheter att etablera sig i dessa områden. Detta måste kombineras medpositiv skol- och fritidsmiljö samt ökat boendeinflytande. Kvinnors kunskaperoch erfarenheter måste tas tillvara liksom forskning om bostadsmiljöer avsåväl kvinnor som män. Lokala investeringsprogram förmiljonprogramsområdena och andra utsatta områden måste prioriteras. Dettakan dock inte styras av staten, utan måste växa fram tillsammans med deboende och den ansvariga kommunen.Vi anser att de bidrag som ges i första hand skall styras till den enskildapersonen. Att renovera bostaden och därigenom införa miljövänlig energi-sparteknik (värmepump m m) borde kunna vara förenat med ekonomiskaincitament, t ex rabatt på fastighetsskatten, investeringsbidrag m m.Investeringsbidraget på av arbetskraften var bra.Kristdemokraterna avvisar därför investeringsbidraget för merkostnader somfrämjar ekologisk hållbarhet vid ny-, och ombyggnad av hyres- ochbostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. I stället tillförs samt respektive 1 500 miljonerkronor i allmänna bidrag till kommuner i enlighet medden kommunala självstyrelseprincipen.13 Bostadsbidragen13.1 Bostadsbidragets konstruktion och gällandereglerBoverket skriver i sin rapport "Bostadsbidragen ", att drygthälften av landets barnfamiljer 1992 bodde med bostadsbidrag ihyreslägenheter, medan bodde i ett eget hem. Dennasituation har drastiskt ändrats , och bor enöverväldigande majoritet, ; av barnfamiljerna medbostadsbidrag i hyreslägenheter. Majoriteten av dessa är ensamföräldraroch har i genomsnitt 1,6 barn.Den sammantagna förändringen av bostadsbidragenvisar, att bidraget fått en prägel av stöd till ensamförälder boende ihyresrätt.Andelen ensamförälder med bostadsbidrag, främst bland dem som bor ihyreslägenhet, är så hög att det tyder på ett överutnyttjande. Om antaletbarnfamiljer med bostadsbidrag jämförs med det totala antalet barnfamiljer ilandet enligt den statistik som finns att tillgå, har fler bostadsbidragstagareuppgivit sig vara ensamstående fast de inte var det. Exempelvis hade 101procent av alla ensamföräldrar som bodde i hyreslägenhet bostadsbidrag1995, vilket är en orimlighet.Reglerna för bostadsbidrag ändrades 1997 och de innebar följande:Bidraget är i beviljningsskedet preliminärt och justeras efter den årligainkomstdeklarationen.Tidigare utgjorde den samlade familjeinkomsten den bidragsgrundandeinkomsten. Gränsen för när bostadsbidraget reducerades gick vid 117 000kronor för båda makarna tillsammans. gäller individuellainkomstgränser och bidraget reduceras när någon av makarnas inkomstöverstiger den individuella gränsen per år.En begränsning av den bidragsgrundande bostadsytan har införts. För densom har ett barn ges bidrag endast upp till 80 kvm, vid två barn 100 kvm, vidtre barn 120 kvm, vid fyra barn 140 kvm och med minst fem barn i familjenutges bostadsbidraget för maximalt 160 kvm.Dessutom finns en lägsta gräns för bidragsgrundande boendekostnad. Förfamiljer med ett barn kan boendekostnaden inte bli lägre än permånad. Därefter höjs beloppet med per barn upp till fem barn därlägsta kostnadsgräns blir per månad.Från en nivå på cirka 9 miljarder till 4,8 miljarder , har närmarehälften av bostadsbidragsanslaget dragits in. Naturligtvis får sådant kon-sekvenser. Anmärkningsvärt är att regeringen inte bättre beräknat konse-kvenserna av de samlade nedskärningar som dessa år drabbat främstbarnfamiljer.Senare års regelförändringar innebär ett trendbrott i den bemärkelsen attbostadsbidragen inte längre svarar mot de uppställda målen. Med de kraftigabidragsminskningar som många barnfamiljer nu får vidkännas torde målet attdessa familjer skall kunna efterfråga en bostad där varje barn har eget rumkomma att vara mycket avlägset.Hela det system som nuvarande regering byggt upp har haft fleraanmärkningsvärda brister ur fördelningspolitisk synvinkel.Barnomsorgssubventionerna har i stor utsträckning tillfallit redan resursstarkahushåll. Föräldrapenningen är lägre ju lägre inkomst kvinnan har innan honfår barn, och omvänt högre för redan högavlönade kvinnor. Barnbidragetutbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas ha gynnatresurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Tyvärr genomförde regeringentillsammans med under förra mandatperioden förändringar ävenpå detta område som missgynnade barnfamiljer.De nya bostadsbidragsreglerna är ytterligare ett steg i riktning mot enfamiljefientlig politik. Med individuella inkomstgränser som grund förbidraget markeras tydligt ett ideologiskt inslag som vi mött tidigare frånsocialdemokratiskt håll. Den sista möjligheten för de föräldrar som vill väljaatt, under några viktiga år , stanna hemma med barnen,dras nu undan.Detsamma gäller reglerna om begränsning av boendeytan. Det slår hårtmot barnfamiljer som ofta, av naturliga skäl, bor på större ytor. Reglerna förstatliga subventioner, liksom de bostadspolitiska målsättningarna, har tidigarestimulerat till rimliga boendeytor, både vid nybyggnad och när man erhöll deså kallade förvärvslånen. För boende på landsbygden finns ofta inget annat atttillgå vid förvärv av befintliga bebyggda fastigheter.Det handlar om rejäla begränsningar av valfriheten för:- Ensamstående med barn som vill bo kvar i sitt egnahem.- Familjer där en valt att vara hemma eller arbeta deltid för barnens skull.- Familjer där en studerar.- Familjer som erhållit förvärvslån.- Boende på landsbygden med stora boytor.Barnfamiljer kommer mot sin vilja att styras från sitt egnahem tillhyresfastigheter med lika höga boendekostnader. Det går stick i stäv medambitionen att minska de generella bostadssubventionerna och i ställetrikta stödet till särskilt utsatta grupper. Detta är naturligtvis oacceptabelt.En översyn bör göras av bostadsbidragsreglerna samt de konse-kvenser senare års beslut lett till och inte minst måste man komma till rättamed överutnyttjandet av bidragssystemet.Kristdemokraterna föreslår en höjning med per barn till dehushåll som är berättigade till bostadsbidrag. Vi föreslår vidare att denbostadsbidragsgrundande ytan får vara större.Där föräldrar har försörjningsansvar för hemmaboende barn upp till 21 årbör regelverket ändras så att även denna grupp kan göras berättigade tillbostadsbidrag.14 Tillväxtregionernas behov av bostäderTillväxtregionerna , , , , Växjösoch arbetsmarknadsregioner motsvarar 77 kommuner. I dessaberäknas sysselsättningen öka kraftigt. Befolkningen förväntas öka medcirka 250 000 personer fram , som den totalaökningen i beräknas bli endast 155 000 personer. I dessa regionerkrävs ett högt bostadsbyggande under perioden.Situationen på bostadsmarknaden i är nu så alarmerande attkrafttag måste vidtas. Vi håller på att skapa en bostadsskuld för kommandegenerationer. Vi utnyttjar och sliter de bostäder som tidigare generationerbyggt upp utan att göra de investeringar som krävs, för att vi skall kunnalämna efter oss ett bättre eller ens likvärdigt bostadsbestånd åt dem somkommer efter. Svartjobb inom reparationer och underhåll av privatbostäder ärmycket omfattande. Siffror om för Stockholmsregionenfigurerar. En åtgärd för att bromsa denna utveckling är att införa sänkt skattpå hushållsnära tjänster. Även ägare av hyresfastigheter kan få möjlighet attutnyttja en sådan.Bostadsbyggandet ökar långsamt. Främst byggs småhus ochspecialbostäder, men mycket få vanliga hyresrätter. Kommunerna uppgerhinder för bostadsbyggande som höga produktionskostnader, bristandeplanberedskap, osäkerhet om det framtida ränteläget, osäkerhet om framtidasubventionsvillkor m m. I vissa kommuner spelar det kommunalautjämningssystemet en negativ roll. Planberedskapen måste höjas ikommunerna. Planprocessen behöver också reformeras.Handläggningstiderna förefaller orimligt långa för många bostadsprojekt idag.En tvingande boendeplaneringslag skulle dock verka negativt på de flestakommuner i landet.14.1 Bostadsförmedlingar och sociala kontraktDet är bostadsbrist i 45 av 289 kommuner i och i våratillväxtkommuner kan vi se ett ackumulerat behov av nya bostäder.Innevarande år har endast 28 kommuner uppgett att kommunfullmäktigeantar ett årligt bostadsförsörjningsprogram. Regeringen avser kommamed en proposition som genom en ny lag tvingar kommunerna attplanera för bostadsförsörjningen i sin kommun och även anordna enbostadsförmedling. innevarande år fanns eller delviskommunägd bostadsförmedling i 15 kommuner enligt . anser att det är en kommunalangelägenhet att tillgodose bostadsförsörjningen i sin kommun.Tvingande lagstiftning hindrar kommunernas självstyrelse och innebär enextra arbetsbelastning för kommuner som saknar den tillväxt som ledertill behov av nya bostäder. För att få fart på bostadsbyggandet krävs detandra åtgärder. Regeringen kan till exempel bidra med minskade skatterpå byggmaterial, med infrastruktursatsningar, med att förenkla plan- ochbygglagstiftningen med mera.Det är viktigt att kommunerna arbetar med sociala kontrakt för att kunnaerbjuda bostad åt familjer som inte själva klarar att ta sig ut på den öppnabostadsmarknaden. Kommunen kan antingen äga kontraktet eller lämnahyresgaranti till värden. Vi anser att det är ett bra hjälpmedel i planeringenattha en bostadsförsörjningsplan. Dock är det upp till varje enskild kommun attfatta beslut om vilka styrinstrument man vill använda. Det är inte en statligangelägenhet. Vi avvisar därför kravet på obligatoriskaboendeplaneringsprogram för kommunerna.15 Landsbygdens bostads- ochboendesituationObalansen i landet tilltar. I stora delar upplevs en stadigbefolkningsminskning. Rivningstakten kvarstår men dock i färrekommuner. av landets kommuner har sökt stöd hosBostadsdelegationen. Möjligheter att skaffa ett attraktivt boende, eget hus,eller kanske en liten gård med jord och skog, är faktorer som på ettpositivt sätt kan locka till att ta steget till boende på landsbygden. Bättremöjligheter att erhålla lån vid ny- och ombyggnad borde garanteras. Dettaskulle kunna ske genom en särskild statlig kreditgaranti. En landsbygdensegen "egnahemsrörelse" skulle på detta sätt kunna skapas.Strandnära bebyggelse som med nuvarande lagstiftning omöjliggörsgenerellt i hela landet är ett stort hinder på landsbygden, där tillgången tillstrandnära tomter är riklig. En omarbetning av strandskyddslagstiftningenmed möjligheter för kommunen att själv bevilja dispenser från dagensstelbenta regler, är ett sätt att locka människor och företag att etablera sigpålandsbygden.När det gäller förvärv, fastighetsbildning och fastighetsägande bordejordförvärvslagstiftningen liksom skogsvårdslagen på ett bättre sätt stärka defastboendes situation i förhållande till utboägandet. Regler som boplikt börändras så att taktiskt boende kan undvikas.16 Miljö16.1 Kulturmiljöer, arkitektur ochsamhällsgemenskapOmbyggnad och förtätningsverksamhet berör ofta miljöer som många villbevara. Värdefulla kulturmiljöer och byggnader, som utgör prov på olikatiders arkitektur, skall bevaras för kommande generationer.Arkitektoniska värden vid om- och nybyggnad måste stimuleras och ingåi en levande miljö. Arkitekturen är ett uttryck för skiftande tiders livsstiloch förhållanden. Den utgör en viktig del av vårt kulturarv och ger osssjälva och vårt samhälle en identitet. Goda estetiska värden bidrar till vårtmentala välbefinnande. Den konstnärliga utsmyckningen kan leda till attminska förstörelse, klotter och vandalisering. Fler kvinnor måsteengageras inom arkitekturen. Tekniker måste arbeta tillsammans medläkare, beteendevetare och miljöexperter.I har man kommit längre i att förbättra tillgängligheten förfunktionshindrade. Det gäller byggnader, hissar, gator och andra platser.Detta beror på att man har rättighetslagstiftning. Många svenska kommunerhar gjort en sammanställning, en s k handikappguide, som angertillgängligheten i olika byggnader och platser inom kommunen. Allakommuner borde ha en sådan.De olika handikapporganisationerna har specifika kunskaper omtillgänglighet. Enligt nuvarande regler skall deras yttrande inhämtas vidbyggnation av allmänna byggnader. Utöver det bör de få yttra sig vid övrigabyggärenden, om det inte gäller privat enfamiljsbostad, men det finns ocksågenerella byggregler för hänsyn till funktionsnedsättning. Vid begäran ombygglov skall det framgå av handlingarna, att hänsyn tagits till dessa regler.Arkitekter, byggherrar, byggingenjörer och beslutsfattare skall ha utbildning ihandikappkunskap.Byalag och liknande sammanslutningar är värdefulla församhällsgemenskapen och skall beredas goda arbetsvillkor. Lokaler förkulturella aktiviteter skall integreras i bostadsområdena. Utrymmen bör finnasi närmiljön för de boendes hobby och reparationsverksamhet.Gemensamhetslokaler för olika mötesformer och festbetonade tillfällen börfinnas i närmiljön. Stödet till samlingslokaler är betydelsefullt.Åtgärder för ekologisk hållbarhet skall genomföras på ett sådant sätt attbebyggelsens arkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tas tillvara. Vårt boende har en central betydelse för vårt sätt att brukanaturresurserna. Exempelvis går en betydande del av vår energiförbrukning åtför uppvärmning av byggnader. Olika typer av utsläpp måste elimineras.Avloppshanteringen bör effektiviseras. Återanvändningen av byggmaterialmåste öka väsentligt. Europaharmonisering av byggprodukter är angelägen.Krav måste finnas på fullständiga innehållsdeklarationer och varningstexterav byggnadsmaterial. Bostäder skall kvalitetssäkras.I detta perspektiv är det anmärkningsvärt, att dagens system vidfastighetstaxeringen bestraffar fastighetsägaren genom ökad fastighetsskatt,då denne gör en satsning för att vara med och skapa ett ekologiskt samhälle.Incitament måste skapas för att stimulera ekologiska satsningar.Fastighetstaxeringssystemet måste ta hänsyn till de miljö- ochenergisparåtgärder en fastighetsägare gör. På samma sätt som poängen ifastighetsdeklarationen avseende energi- och miljöåtgärder höjermarknadsvärdet på fastigheten, borde samma poäng fastställa ettbeskattningsvärde med miljöprofil för att reducera fastighetsskatten.Regeringen måste vända inriktningen så att miljömedvetenhetbelönas. Vidare måste PBL () arbetas om för attförtydliga rollen hos kvalitetsansvariga.För att skall bli en start för en breddad kunskap och ettökat intresse för god arkitektur anslår 25 miljoner kronorår 2001. Byggnader, gårdar, gator, torg, parker och vatten är alla stadensbyggstenar och formar stadens olika rum. Vi människor ger staden dessinnehåll. När staden är en del av vårt livsrum blir den dynamisk, full av liv,skönhet och mänsklighet. är en uppstart för skapandet aven hållbar stad, estetiskt, socialt och ekologiskt. Många skall vara delaktigaoch känna ansvar för sin stadsbygd. Nya samarbetsformer och nya nätverkskall stimulera ett varaktigt intresse och en ny utveckling i landsbygden.16.2 InnemiljöSambanden mellan innemiljö och hälsa är komplexa. De flesta av sin tid inomhus. Stora lidanden kan uppstå på grund avinnemiljörelaterade hälsoproblem. Innemiljö omfattar teknisk komfort,luftkvalitet, materialfrågor (emissioner), ventilation, buller, fukt, ljusm m. Undermålig ventilation, nya oprövade bygg- ochinredningsmaterial, fukt- och mögelskador har bidragit till att nära en halvmiljon människor upplever besvär orsakade av inneklimatet. Därförbehövs miljömärknings- och värderings-system, byggvarudeklarationer samt olika typer av miljöcertifiering.Allergiframkallande ämnen bör klassificeras på liknande sätt somcancerframkallande blev startpunkten för en långsiktig satsning i kampen motallergi och annan överkänslighet. beslutade i november 1994att låta göra en uppföljning av riksdagsbeslut och statliga insatser avseendeproblem med byggnaders inomhusmiljö. "Det sunda huset", ett insatsområdestartat av tillsammans med andraforskningsfinansiärer, är en mycket viktig del av det fortsatta arbetet inomområdet. Detta bör utvecklas till ett nationellt handlingsprogram förinnemiljö. Vidare måste det tydliggöras vem som kan avkrävas ansvar förolika produkter inom byggprocessen, så att rätt part kan svara för sin del.Bostadsutskottet gjorde i sin uppföljning av vissa frågor om byggnadersinomhusmiljö en antydan om att av felen i byggnaderskulle kunna undvikas genom rätt tillämpning av kunskaper. De resterande 20procenten är fel, där orsaken inte är känd, t ex oväntade effekter av nyabyggmetoder, nya material m m. Experimentbyggande för att utveckla säkertbyggande är mycket värdefullt. Uppföljningen av projektet i visar efter10 år att inga vattenskador uppstått.Arbetsmiljölagen omfattar alla skolelever. Innemiljön i skolor är på mångahåll mycket sämre än i kontorsmiljöer och industrilokaler. , påvisade i en redovisning av enundersökning på 220 olika skolbyggnader att ventilationen var dålig och attdet fanns fuktskador i ett flertal skolor. Det är mycket angeläget att våra barnhar möjlighet att vistas i sunda och hälsosamma förskolor och skolor.Regeringen har påbörjat ett arbete för att få stöd hos för förändringar av den förordning som gäller, så att medelfrån statliga bidrag till lokala investeringsprogram också kan användas förförbättrad inomhusmiljö. anser, att del av stödet till delokala investeringsprogrammen skall användas som stimulansmedel föråtgärder i förskolor och skolor. anslås för detta ändamål år2001 samt trappas upp till 75 respektive och2003.16.3 Lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhetStödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet om 6,5miljarder , har inte slagit väl ut. Bl a harRiksrevisionsverket konstaterat att det finns åtskilliga brister. Kritik harframställts för det sätt bidragen administrerats. Programmen har för litetagit fasta på nytänkande och innovationer. Stödet bör avskaffas.Kristdemokraterna nöjer sig därför med en minskning av stödet med 800miljoner kronor för att inte störa redan utlovade, pågåendeprojekt. om ekologisk hållbarhet skall vara kvar.17 Tvärvetenskaplig byggforskningRegeringens insatser på byggforskningens område har präglats avryckighet och otydlighet. Direktiven om vad industrin själv, respektivesamhället skall bekosta är inte tydliga. Staten måste stärka byggforskning,kvinnoforskning om bostäders utformning, handikappforskning m m. "Det sunda huset" är ett mycket viktigt forskningsområde för att påverkaboende- och skolmiljöer från ett folkhälsoperspektiv.