mot · GN02Fi42 · 2000-04-28 00:00:00 — Fi42 TillÃ¤ggsbudgeten fÃ¶r Ã¥r 2000 I motionen kommenteras kortfattat vissa av de fÃ¶rÃ¤ndringar som regeringen fÃ¶reslÃ¥r pÃ¥ tillÃ¤ggsbudget fÃ¶r Ã¥r 2000 och dÃ¤r har en avvikande uppfattning. Avvikelserna i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag pÃ¥ tillÃ¤ggsbudget sammanfattas i en tabell i slutet av motionen. 1Â UtgiftsomrÃ¥de 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Arbetsmarknadspolitiken har en nyckelroll nÃ¤r det gÃ¤ller att stÃ¶dja en utÂhÃ¥llig och lÃ¥ngsiktig sysselsÃ¤ttningsutveckling. Utbildning, individuellt anÂpassade Ã¥tgÃ¤rder och effektiv matchning mellan arbetssÃ¶kande och arbetsÂgivare nyckeln till en effektiv arbetsmarknad. De senaste siffrorna frÃ¥n SCB visar att trots hÃ¶g efterfrÃ¥gan pÃ¥ arbetskraft sÃ¥ har andelen arbetslÃ¶sa inte minskat sÃ¥ kraftigt som den borde ha gjort. 411 000 personer stÃ¥r utanfÃ¶r arbetsmarknaden , exklusive . Siffrorna avslÃ¶jar Ã¥ter problemet med flexibiliteten pÃ¥ den svenska arbetsmarknaden. Den Ã¶ppna arbetslÃ¶sheten Ã¤r hÃ¶g och andelen Ã¶ppet arbetslÃ¶sa ungdomar har inte heller minskat. Vi kan konstatera att vÃ¥rpropositionen inte innehÃ¥ller nÃ¥gra konkreta Ã¥tgÃ¤rder som innebÃ¤r nÃ¥gon Ã¶kad flexibilitet pÃ¥ arbetsmarknaden. Exempel pÃ¥ detta Ã¤r den fortfarande vÃ¤ldigt stela arbetsrÃ¤ttslagstiftningen. Detta innebÃ¤r att den svenska ekonomin inte kan komma upp till den tillÂvÃ¤xtnivÃ¥ som skulle ha varit fallet om arbetsmarknaden fungerade bÃ¤ttre. Siffrorna talar sitt tydliga sprÃ¥k och det krÃ¤vs aktiva Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att fÃ¶rhindra att antalet lÃ¥ngtidsarbetslÃ¶sa Ã¶kar. Regeringens aktivitetsgaranti mÃ¥ste inneÂhÃ¥lla konkreta Ã¥tgÃ¤rder som innebÃ¤r att arbetsfÃ¶rmedlingarna jobbar aktivt med att se till att matcha arbetsgivare och arbetssÃ¶kande. Det Ã¤r angelÃ¤get att arbetsmarknadspolitiken i kombination med kontantÂstÃ¶det utformas pÃ¥ ett sÃ¤tt som sÃ¥ lÃ¥ngt som mÃ¶jligt fÃ¶rhindrar ârundgÃ¥ngâ i systemen. Detta fÃ¥r dock inte innebÃ¤ra att tryggheten rycks undan fÃ¶r redan hÃ¥rt drabbade grupper. SÃ¥vÃ¤l arbetsfÃ¶rmedlingen som den arbetssÃ¶kande mÃ¥ste ges incitament att ta varje mÃ¶jlighet till ordinarie arbete. ÃtgÃ¤rder och utbildning fÃ¶r att fÃ¶rhindra lÃ¥ngtidsarbetslÃ¶shet mÃ¥ste inriktas mot kompeÂtensÂÂhÃ¶jning som kan underlÃ¤tta att fÃ¥ arbete i de branscher som kan antas ha de bÃ¤sta framtidsutsikterna. Regeringen fÃ¶reslog i vÃ¥rpropositionen 1999 ett fÃ¶rstÃ¤rkt anstÃ¤llningsstÃ¶d fÃ¶r personer som Ã¤r lÃ¥ngtidsinskrivna i mer Ã¤n tre Ã¥r pÃ¥ arbetsÂfÃ¶rÂmedlingÂarna. Redan innan det nya systemet hade trÃ¤tt i kraft fÃ¶reslogs att stÃ¶det ska omfatta alla som Ã¤r lÃ¥ngtidsinskrivna i mer Ã¤n tvÃ¥ Ã¥r, och de nya reglerna ska gÃ¤lla frÃ¥n och med Ã¥r 2000. sker ytterligare tvÃ¥ fÃ¶rÃ¤ndringar, ett fÃ¶reslaget i den arbetsmarknadspolitiska propositionen, ett i vÃ¥rbudgetÂpropositionen. Detta Ã¤r fjÃ¤rde gÃ¥ngen pÃ¥ ett Ã¥r som regeringen anÂstÃ¤llningsÂstÃ¶det, vilket mÃ¥ste betraktas som ett rekord i regelkompletteringar. De tvÃ¥ senaste fÃ¶rÃ¤ndringarna innebÃ¤r dels ett utÃ¶kat fÃ¶rstÃ¤rkt anstÃ¤llningsÂstÃ¶d under 12 mÃ¥nader pÃ¥ av lÃ¶nekostnaden och dÃ¤refter under 12 mÃ¥nader av lÃ¶nekostnaden fÃ¶r den som varit arbetslÃ¶s eller har deltagit i en arbetsmarknadspolitisk Ã¥tgÃ¤rd i fyra Ã¥r, dels ett sÃ¤rskilt anstÃ¤llningsstÃ¶d under 24 mÃ¥nader pÃ¥ av lÃ¶nekostnaden fÃ¶r den som fyllt 57 Ã¥r och varit inskriven pÃ¥ arbetsfÃ¶rmedlingen i tvÃ¥ Ã¥r. Det Ã¤r positivt att regeringen med dess stÃ¶dpartier inser att sÃ¤nkta arbetsÂkraftsÂkostnader kan Ã¶ka sysselsÃ¤ttningen. har tillstyrkt det fÃ¶rstÃ¤rkta anstÃ¤llningsstÃ¶det som bÃ¶rjat fÃ¥ genomslag. I en uppÃ¥tgÃ¥ende ekonomi har ocksÃ¥ denna Ã¥tgÃ¤rd haft framgÃ¥ng. Men det Ã¤r viktigt att en Ã¥tgÃ¤rd fÃ¥r verka fullt ut och inte stÃ¶ras av stÃ¤ndiga regelÃ¤ndringar som Ã¶kar svÃ¥rÂÃ¶verskÃ¥dligheten och byrÃ¥kratin. Det Ã¤r ocksÃ¥ orimligt hÃ¶ga subÂventioner under tvÃ¥ Ã¥rs tid som de tvÃ¥ senaste fÃ¶rslagen innebÃ¤r. Individuella handlingsplaner och ett personligt anpassat stÃ¶d till den lÃ¥ngÂtidsÂarbetslÃ¶se, Ã¶kade krav pÃ¥ den arbetssÃ¶kande att vara aktiv samt det anÂstÃ¤llningsÂstÃ¶d som redan finns pÃ¥ av lÃ¶nekostnaden under de fÃ¶rsta sex mÃ¥naderna och dÃ¤refter i ytterligare 18 mÃ¥nader borde vara tillrÃ¤ckliga instrument tillsammans med de Ã¶vriga arbetsmarknadsÂpolitiska Ã¥tgÃ¤rderna som finns. Detta innebÃ¤r att avvisar det i tillÃ¤ggsbudget fÃ¶r 2000 fÃ¶reÂslagna utÃ¶kade fÃ¶rstÃ¤rkta anstÃ¤llningsstÃ¶det som skall trÃ¤da i kraft . 2Â UtgiftsomrÃ¥de 19 Regional utjÃ¤mning och utveckling Anslag A1 AllmÃ¤nna regionalpolitiska Ã¥tgÃ¤rder motsÃ¤tter sig att detta anslag minskas med . Dessa medel bÃ¶r istÃ¤llet, efter noggrann prÃ¶vning, fÃ¶rdelas som tillÃ¤ggsÂanslag till de ansvariga lÃ¤nsstyrelserna, regionala sjÃ¤lvstyrelseorganen och fÃ¶r att minska gapet mellan anslag och bemyndigande. Anslag A2 LandsbygdslÃ¥n avvisar iansprÃ¥ktagande av av anÂslagsÂsparandet. Anslag A4 ErsÃ¤ttning fÃ¶r nedsÃ¤ttning av socialavgifter kvarstÃ¥r ofÃ¶rÃ¤ndrat FÃ¶rhandlingarna med om nedsÃ¤ttning av socialavgifter Ã¤r Ã¤nnu inte slutfÃ¶rda. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r att ge helt fel signal till bÃ¥de kommission och berÃ¶rda NorrlandsfÃ¶retag att i fÃ¶rtid bekrÃ¤fta detta nederlag genom att minska anslaget med . A13 IT-infrastruktur: Regionala transportnÃ¤t Som en konsekvens av fÃ¶rslagen i prop 1999/2000:86 Ett informationsÂsamhÃ¤lle fÃ¶r alla om finansiering av kabelnedgrÃ¤vning fÃ¶reslÃ¥r regeringen ett helt nytt anslag, A13 IT-infrastruktur: Regionala transportnÃ¤t om . Anslaget fÃ¶reslÃ¥s finansieras genom omdisponering av medel frÃ¥n anslagen A1, A2 och A4 inom UO 19. Vi avvisar det nya anslaget A13 av flera skÃ¤l som redovisas i vÃ¥r komÂmittÃ©Âmotion 1999/2000:T24. Det bÃ¶r prÃ¶vas hur lÃ¥ngt privata kabelfÃ¶retag kommer att tÃ¤cka behoven av bredband innan staten eventuellt kan behÃ¶va investera stora summor. Vidare bÃ¶r inte staten redan nu bygga fast sig i ett kabelbaserat system eftersom teknikutvecklingen pÃ¥ IT- och mobiltelefoniomrÃ¥det gÃ¥r svindlande fort. anser att risken Ã¤r mycket stor att ett statligt teknikÂval redan nu inte blir lÃ¥ngsiktigt hÃ¥llbart. 3Â UtgiftsomrÃ¥de 21 Energi FÃ¶r reglering av ersÃ¤ttning fÃ¶r stÃ¤ngningen av BarsebÃ¤cks fÃ¶rsta reaktor fÃ¶reÂslÃ¥r regeringen inrÃ¤ttande av ett nytt anslag, B10, och ett belopp om . Medlen skall anvÃ¤ndas fÃ¶r ersÃ¤ttning till () fÃ¶r de sÃ¤rskilda kostnader som uppstÃ¥r vid singeldrift i , som fÃ¶ljd av avstÃ¤llning av den fÃ¶rsta reaktorn. Vidare skall ersÃ¤ttning utgÃ¥ till BKAB fÃ¶r merkostnader fÃ¶r avstÃ¤llnings- och servicedrift fÃ¶r den avstÃ¤llda reaktorn. Den totala finansiella kostnaden fÃ¶r stÃ¤ngningen av BarsebÃ¤ck 1 kommer att bli . Bara fÃ¶r innevarande Ã¥r innebÃ¤r stÃ¤ngningen en kostnad pÃ¥ 1,3 miljarder, fÃ¶r 2001 1,2 miljarder, fÃ¶r 2002 1,2 miljarder och fÃ¶r 2003 1,2 miljarder, kostnader som uppstÃ¥r pÃ¥ grund av singeldrift, avstÃ¤llnings- och servicedrift samt kostnader fÃ¶r att kompensera fÃ¶rlusten av framtida kassaflÃ¶den till fÃ¶ljd av stÃ¤ngningen av reaktor 1. anser att kÃ¤rnkraften skall avvecklas, men i takt med att fÃ¶rnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kÃ¤rnkraftsavvecklingen har enligt vÃ¥r uppfattning kommit fÃ¶r tidigt och utan grundlÃ¤ggande konsekvensÂanalyser. HÃ¤nsyn har inte tagits till miljÃ¶effekter och effekter pÃ¥ ekonomi och sysselsÃ¤ttning. Dessutom finns inte fÃ¶rnybar elproduktion i den omÂfattning som krÃ¤vs fÃ¶r en fÃ¶rnuftig utfasning av kÃ¤rnkraften. Mot den bakgrunden avvisade vi fÃ¶rslaget till stÃ¤ngning av BarsebÃ¤ck 1 och avtalet fÃ¶r den ekonomiska uppgÃ¶relsen mellan staten och kraftbolagen. Vi avvisar dÃ¤rfÃ¶r hela anslaget B10. FÃ¶r innevarande Ã¥r finns ett ramanslag pÃ¥ och ett bemyndigande om Ã¥taganden fÃ¶r 2001â2004 inom anslaget B5 EnergiteknikstÃ¶d. Regeringen begÃ¤r nu att bemyndigandet fÃ¶rlÃ¤ngs med ett Ã¥r. Medlen skall enligt regeringens fÃ¶rslag bland annat nyttjas till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram som skall bidra till att minska vÃ¤gtrafikens miljÃ¶fÃ¶rstÃ¶ring och dÃ¤rmed skapa stabila fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r en lÃ¥ngsiktigt konkurrenskraftig fordonsindustri. KristÂdemokraterna har tidigare ifrÃ¥gasatt behovet av statligt engagemang i bilindustrins utvecklingsprojekt. Det visar sig nu att regeringen redan slutit avtal med bilindustrin om ett bidrag pÃ¥ . Av de pengar staten och bilindustrin tillsammans satsar i projektet, totalt , anvÃ¤nds Ã¶ver till projekt som redan har pÃ¥gÃ¥tt i upp till tjugo Ã¥r. Detta fÃ¶rstÃ¤rker vÃ¥r skeptiska instÃ¤llning. Vi avvisar hÃ¤rmed fÃ¶rlÃ¤ngningen. 4Â UtgiftsomrÃ¥de 24 NÃ¤ringsliv Regeringen fÃ¶reslÃ¥r att anslaget A5 geologiska undersÃ¶kning Ã¶kas med . Finansiering sker bland annat genom att anslaget A8 Fortsatt program fÃ¶r smÃ¥fÃ¶retagsutveckling, fÃ¶rnyelse och tillvÃ¤xt minkas med . Regeringen fÃ¶reslÃ¥r ocksÃ¥ att ett ramanslag B6 Patent och registreringsÂverket bÃ¶r Ã¥ter fÃ¶ras upp och anvisas med . Ãven dessa pengar vill regeringen ta frÃ¥n A8 anslaget Fortsatt program fÃ¶r smÃ¥fÃ¶retagsÂutveckling, fÃ¶rnyelse och tillvÃ¤xt. Totalt vill regeringen alltsÃ¥ ta frÃ¥n smÃ¥fÃ¶retagsÂutvecklingen. Vi kristdemokrater anser detta vara en felaktig politik och yrkar dÃ¤rfÃ¶r avslag pÃ¥ dessa fÃ¶rslag. SmÃ¥fÃ¶retagarens betydelse i svensk ekonomi har Ã¶kat och kommer att Ã¶ka . Omkring 3 av 4 fÃ¶retag av de privata fÃ¶retagen i har ingen anstÃ¤lld, vilket gÃ¶r solofÃ¶retagaren till vanligaste fÃ¶retagare. Det Ã¤r i de mindre fÃ¶retag dÃ¤r de flesta nya arbetstillfÃ¤llen skapas. Det Ã¤r avgÃ¶rande fÃ¶r vÃ¥r framtid att smÃ¥ fÃ¶retag kan utvecklas och bli den breda bas av fÃ¶retag som krÃ¤vs fÃ¶r att klara framtidens vÃ¤lfÃ¤rd. Regeringen fÃ¶reslÃ¥r vidare att tas ur E5 NÃ¤ringslivsÂutveckling i fÃ¶r att finansiera utgifter fÃ¶r integrationsÂfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder i . Vi kristdemokrater har sagt nej till denna form av fÃ¶retagsstÃ¶d. Vi fÃ¶resprÃ¥kar generella Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra fÃ¶retagsklimatet i landet istÃ¤llet fÃ¶r riktade stÃ¶dÃ¥tgÃ¤rder till vissa fÃ¶retag i vissa regioner. DÃ¤rfÃ¶r yrkar vi avslag pÃ¥ detta fÃ¶rslag. Vi fÃ¶reslÃ¥r istÃ¤llet att dessa skall fÃ¶rdelas med till A5 geologiska undersÃ¶kning (SGU) samt med till B6 Patent och registreringsverket. 5Â Sammanfattning av budgetavvikelser pÃ¥ tillÃ¤ggsbudget Tabell 5.1 Budgetavvikelser pÃ¥ tillÃ¤ggsbudget 1 fÃ¶r Ã¥r 2000. Tusental kronor UtgiftsomrÃ¥de Anslag Avvikelse frÃ¥n regeringens fÃ¶rslag 19 A1 +75 000 A4 +150 000 A13 -400 000 Summa ramfÃ¶rÃ¤ndring Uo19 -175 000 21 B10 -430 000 Summa ramfÃ¶rÃ¤ndring Uo21 -430 000 24 A8 +14 100 E5 -15 000 Summa ramfÃ¶rÃ¤ndring Uo24 -900 Summa totalt -605 900 6Â HemstÃ¤llan Med hÃ¤nvisning till det anfÃ¶rda hemstÃ¤lls att avslÃ¥r fÃ¶rslaget till utÃ¶kat fÃ¶rstÃ¤rkt anstÃ¤llningsÂstÃ¶d i enlighet med vad som anfÃ¶rts i motionen, att avslÃ¥r regeringens fÃ¶rslag att ta i ansprÃ¥k frÃ¥n anslaget A2 LandsbygdslÃ¥n, att pÃ¥ tillÃ¤ggsbudget till statsbudgeten fÃ¶r budgetÃ¥ret 2000 godkÃ¤nner Ã¤ndrade ramar fÃ¶r utgiftsomrÃ¥den samt anvisar Ã¤ndrade anslag i enlighet med specifikation i tabell 5.1. () Per () GÃ¶ran HÃ¤gglund (kd) () () DesirÃ©e () () () () () () () () ()