ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub440 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub440av , ()Tillgång till högre utbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tillgång till högre utbildning.Tillgång till högreutbildningMellan 1987 och 1998 har nästan 4 000 studenter deltagit ihögskolekurser och program vid de lokala studiecentrumsom kommuner anordnat. Vid dessastudiecentrum bedrivs undervisning anordnad av skildahögskolor och universitet. Det handlar om olika former avdistansutbildning där ny teknik såsom telebildssändningaroch internetbaserad kommunikation blir allt viktigare.Studiecentrumet fungerar som en mötesplats mellan destuderande där gruppövningar, tentamina etc kan äga rum.Av allt att döma är närheten till utbildningsorten viktigare ju äldre man är.Ett studiecentrum i den egna kommunen ökar möjligheten för de studerandeatt förena studier med ett familje- och yrkesliv. Undersökningar visar ocksåatt närheten till studierna och möjligheten till distansstudier är viktigare förbåde äldre och yngre studerande som hyser tveksamhet till om de skallbedriva högskolestudier. Sannolikt bidrar distansundervisning och studier inärmiljön till att göra tillgången till högre utbildning mer jämlik påindividnivå.Varje år satsar många av landets kommuner åtskilliga påolika former av studiecentrum likartade exemplet från . Skälet tilldetta kan variera från kommun till kommun. Gemensamt torde vara enambition att höja den formella utbildningsnivån bland kommuninnevånarna.Inte sällan försöker man tillgodose behovet av en utbildning som passar denlokala eller regionala näringslivsstrukturen. Kommunerna genomför därförstora satsningar i form av köp av högskoleutbildning från landets universitetoch högskolor. vet vi att på många av de reguljära universitets- ochhögskoleutbildningarna finns tusentals lediga platser. Ett viktigt skäl tilldettaär bristen på små och billiga bostäder på de stora universitets- ochhögskoleorterna. Ett annat är att de tänkta studenterna på grund av familj,arbete eller andra ortsanknutna skäl befinner sig på andra platser änutbildningsorterna. Denna situation är otillfredsställande ur ett nationelltperspektiv.Många kommuner har höga ambitioner för att deras invånare ska fåtillgång till högre utbildning i närmiljön. Särskilt gäller detta kommuner somsaknar egen högskola eller eget universitet. Den kommunala ekonomin sätteremellertid gränser för hur stora de lokala insatserna på detta område kan bli.Flera offentliga aktörer som bekostar den högre utbildningen medfördessutom att ansvaret riskerar att bli otydligt.I syfte att förstärka tillgången till högre utbildning runt om i landet bördistansutbildning i ökad omfattning användas. På så sätt kan högskole- ochuniversitetsplatserna nyttjas rationellt som det statliga ekonomiskaansvaret för att bedriva högre utbildning tydliggörs.Stockholm den 1 oktober 2000Per-Olof ()()
mot · GO02Ub441 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub441av , ()FarmaceutbristFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en utökad farmaceututbildning.MotiveringTill farmaceuter räknas både apotekare och receptarier. Denpåtalade bristen avser främst receptarier. De ökandepensionsavgångarna är delvis skäl till bristen på receptarier.Vidare har löst ställda besparingskravdelvis genom avtalspensioneringar. Under 1997 och 1998lämnade 560 personer sina anställningar med avtalspension.Av dessa var ca 200 receptarier.Det är den enskilda högskolan som har ansvaret för att i samverkan meddet omgivande samhället besluta om omfattning och inriktning av deutbildningar som högskolan anordnar. Receptarieutbildning ges förnärvarande endast vid , men med anledning av denbefarade bristen på receptarier har utbildningar startat vid iKalmar och och kommer snart att starta även vid Umeåuniversitet.Enligt uppgift är det stor risk att flera apotek tvingas stänga på grund avfarmaceutbristen. Värst drabbad är apoteksgruppVästernorrland där 2 till 3 apotek tvingas stänga om inte fler farmaceuter,främst receptarier, kan rekryteras. Orter som i första hand berörs är ,och . Situationen är ytterst allvarlig särskilt för innevånarepå orter där det endast finns ett apotek att tillgå. Att medborgare ska kunna fåut sin medicin där man bor är mycket viktigt.Jag menar mot bakgrund av detta att den stora satsningen i de södradelarna av landet är olycklig, och det verkar tveksamt om man sett tillplaceringen av utbildningen som både en rekryterings- och avnämarfaktor.Det är därför viktigt ur ett regionalt perspektiv att säkerställa Umeåuniversitets satsning på en receptarieutbildning eftersom den norralandsänden har svårt att rekrytera utexaminerade studenter från den södralandsänden. Visar det sig att en överetablering i antalet studieplatser förreceptarier har skett bör universitets satsning ges ett försteg medanledning av det ovan anförda.Stockholm den 26 september 2000Chatrine ()
mot · GO02Ub443 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub443av , ()KårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa förordningen (1983:18) omstuderandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet ochhögskolor.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 2 oktober 2000Gunnar ()
mot · GO02Ub447 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub447av , ()som universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall få statusen av universitet till år2005 med benämningen Dalauniversitetet.Dalauniversitetet -kunskapsmiljöer för regionalutvecklingHögskolan har som målsättning att få statusen avuniversitet med benämningen Dalauniversitetet.Jag ställer mig helt bakom denna målsättning. Jag harframfört samma krav tidigare i , bland annat i enflerpartimotion (1999/2000:N6). Tanken på att skapa ettDalauniversitet stöds också i tillväxtavtal.Erfarenhetsmässigt är kvaliteten på en kunskapsmiljöavgörande för en regions utvecklingsmöjligheter. Att få tillstånd ett universitet i är därför en av de viktigasteuppgifterna för vår region under de närmaste åren.Det är av största vikt för hela och regionen att högskolanväxer både volymmässigt och vad gäller kvaliteten på sina utbildningar. Detkrävs dessutom att flera professurer inrättas, att betydligt större fastaforskningsresurser tillkommer och att högskolan också ges fleraexaminationsrättigheter inom ekonomi, humaniora och teknik.Särskild betydelse har detta inom de profilområden som högskolanfastslagit - transport och kommunikation, industri och teknik samt media.Samspelet mellan utvecklingen av spetskompetensen inom dessaprofilområden, i näringslivet och den kunskap inom FoU som finns inombland annat högskolan, är av största vikt. Till detta kommer högskolans s.k.tredje uppgift.Dalauniversitetet kan bli en stark symbol för ett framgångsrikt län. Ettuniversitet är en plats där vetenskapen och samhället möts. Kunskapsmiljönblir en viktig drivkraft för regionens utveckling. Kunskapsmiljöerna, somHögskolan talar om, är ett T-Campus för Teknik i , ett K-Campus för Kultur i och ett virtuellt Dalacampus för resten av länet.Genom en satsning på ett Dalauniversitet, där samverkande discipliner bidrartill att vitalisera miljön för forskning och utbildning, ökar regionensmöjligheter att med kunskapsmiljön som drivkraft uppnå den övergripandemålsättningen att bli en av de ledande regionerna i landet avseendenäringslivsutveckling och attraktionskraft.Jag anser att regeringen aktivt skall medverka till att få statusen av universitet , i enlighet med den projektplansomhögskolestyrelsen fastställt . Förverkligandet avDalauniversitetet kan inte ske inom ramen för den reguljära statligafinansieringen. Regeringen behöver tillföra "nya resurser".Stockholm den 3 oktober 2000Kenneth ()
mot · GO02Ub450 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub450av , ()Antagning till högskola och universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag till åtgärder som gör det möjligt för fler studerande attantas till högskole- och universitetsutbildningar efter avslutade gymna-siestudier, dvs. utan att tvingas till komvuxstudier trots fullt godkändaavgångsbetyg.MotiveringSedan 1996 och fram till har antalet studerande påkomvux, som är , ökat femfaldigt! Defrämsta orsakerna till detta är sannolikt det "nya"betygssystemet på gymnasieskolan och de mycket högaintagningspoäng som krävs för antagning till högskole- ochuniversitetsstudier.Betygssystemet, där betyg sätts på ett stort antal kurser i olika ämnen avolika längd och med stor variation vad gäller antalet poäng, leder tilltaktikläsning. Det gäller att läsa kurser som ger maximal utdelning i form avhöga betyg på så många poäng som möjligt. Det är inte troligt att detta gynnargoda kunskaper i de karaktärsämnen som ingår i de utbildningar som senaresöks på högskolor och universitet.De elever som inte uppnår önskat resultat får sedan ägna sig åt påkomvux för att försöka läsa upp betyg, som de redan har betygen G(=godkänd) eller VG (=väl godkänd) i. Det talas mycket att det finns tommaplatser på olika kurser/program på högskolor/universitet, men i verklighetenkrävs mycket höga betyg för att komma in på högskole- ochuniversitetsutbildningar direkt efter avslutad gymnasieutbildning. Det talasinom högskolevärlden om det "obligatoriska komvuxåret", dvs. att de flesta ärinställda på att det krävs på komvux för att läsa upp ett antal betyginnandet kan bli tal om eftergymnasiala studier.Detta måste anses vara ett stort slöseri med tid och pengar, både förenskilda studerande och för samhället. Den studerande tappar och måstedessutom dra på sig med studielån. Det är med all sannolik såatt betygen G och VG innebär att en studerande också klarar avhögskoleutbildning utan ett extra år på komvux.Det sägs ofta att vi behöver fler högskoleutbildade, att vi vill bryta densociala snedrekryteringen till högskolor och universitet. Om vi menar allvarmed detta är det hög tid att underlätta för fler att ges möjlighet till dessastudier, t.ex. genom att fler utbildningsplatser tillskapas, attantagningssystemet reformeras och att betygssystemet på gymnasieskolananalyseras. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Skolverket har konstaterat att betygen i princip spelat ut sin rollsom urvalsinstrument vad gäller antagningen från till gymnasiet,eftersom av de sökande kommer in på sitt förstahandsval. Vi böreftersträva en likartad utveckling vad gäller den eftergymnasiala utbildningenoch utgå från att de studerande gör rationella val, dvs. att de vid ansökanutgårfrån egna brister och styrkor. Målsättningen att av en årskull skallstudera vidare på högskolor/universitet borde sättas betydligt högre.Stockholm den 3 oktober 2000Peter ()
mot · GO02Ub451 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub451av Tjernberg, ()Merkostnad för decentraliserad utbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om merkostnader vid decentraliserad utbildning.MotiveringUnder har såväl individens möjligheter tillhögskoleutbildning och livslångt lärande som näringslivetsoch övriga samhällssektorers möjligheter tillkompetensutveckling av personal förbättrats. Det har sketten kraftig utbyggnad av den högre utbildningen i landet. Demindre och medelstora högskolorna har fått en betydandeandel av de nya platser som tilldelats högskoleområdet.Universiteten har också i olika grad decentraliserat delar avsin utbildningsverksamhet. Den geografiska tillgänglighetentill högre utbildning har därmed blivit större. För merpartenav landets innevånare finns numera en högskoleort eller ortmed decentraliserad utbildning inom pendlingsavstånd påfem mil eller mindre. Även lärare vid de flesta av landetshögskolor och universitet har relativt korta avstånd tillförrättningsställen utanför den egentliga högskoleorten.Läget är dock helt annorlunda i . Många människor har långaavstånd till universitets- och högskoleorter. För att öka tillgängligheten tillhögskoleutbildning har de norrländska lärosätena en betydande omfattning avdecentraliserad utbildningsverksamhet. Som exempel kan nämnas att Umeåuniversitet har ett utbildningsutbud som vänder sig till 35 kommuner iNorrland från i norr till i söder.Genom de stora avstånd som finns i medför decentraliseradutbildning betydande merkostnader i form av resor, övernattningskostnader,dubbla kostnader för tjänsterum för lärare, administration, bibliotek ochstuderandeservice. Som exempel på omfattningen av sådana merkostnaderkan nämnas att universitets beräknade kostnader för dessa var 4,5 Mkrunder år 1999.Dukom-utredningen (SOU 1998:84)framhåller för sin del att det resurstilldelningssystem som finns förhögskoleutbildning är så konstruerat att distanskurser drar störrekostnader än de intäkter de genererar.För att möjliggöra en fortsatt utveckling av decentraliserad utbildning iNorrland krävs att det utvecklas en bra modell för hur merkostnader skatäckas. Förutom de olika lärosätena är det de aktuella kommunerna ochlänsstyrelserna som är medaktörer i finansieringen av den decentraliseradeutbildningen.Stockholm den 3 oktober 2000Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GO02Ub452 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub452av Tjernberg, ()Behovet av utbildning om barn och deras situationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att personal inom förskola och skola får denutbildning som krävs i att tidigt se och kunna tolka barns situation.MotiveringBarn har grundläggande behov som måste tillgodoses. Allamänniskor har säkert en uppfattning om vilka dessa behovär. Beroende på var i världen vi finns och verkar skiljer sigvår uppfattning om vilka de grundläggande behoven är. Våregen föräldrabalk talar om barnens rätt till omvårdnad,trygghet och en god fostran samt att barnen ska behandlasmed aktning för sin person och sin egenart. Barn får inteutsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkandebehandling. och tilltrots kan vi konstatera att barn och unga är utsatta i vårtmoderna samhälle.Våldet mellan barn och mot barn ökar. (Barnens Rätt i Samhället)anser till exempel att det finns tydliga tendenser till ökad mobbning.Mobbningen uppges dessutom ha blivit mer våldsam. gör också en,enligt egen uppgift, försiktig räkning av våldet mot barn och beräknar attcirka 40 000 barn i misshandlades i hemmen under året 1995.Ytterst är ansvaret för att barn och unga får en trygg och harmoniskuppväxt föräldrarnas/vårdnadshavarnas. Föräldrarna vet bäst hur omsorgenom deras barn ska utformas och hur barnet bäst kan skyddas mot att fara illabåde kroppsligt och själsligt. Det är också så att de allra flesta föräldrarfaktiskt tar ansvar för att deras barn får denna trygga uppväxt.Först när föräldrar av olika anledningar inte klarar att ge sina barn dentrygghet de har rätt till, träder samhället in på ett mer genomgripande sätt.Samhällsansvaret för att barn har det bra har vi alla, men det ytterstaansvaret har . För att ska kunna ta sitt ansvarfordras att samarbetet fungerar med andra som möter barn och unga i sinyrkesverksamhet. måste bli informerad om att barn far illa ochom hur de far illa.Anmälningsplikt vid misstanke om att barn far illa/och eller riskerar attutvecklas ogynnsamt är lagreglerad och uppenbar. Anmälningsplikten gällerall personal som arbetar i skolan och barnomsorgen. Anmälningsskyldighetenär ett personligt ansvar.Det finns en omfattande kunskap om barn och deras behov, liksomkunskap om brister i uppväxtvillkor och vilka skador sådana brister kan föramed sig. Det finns i de allra flesta fall ett oerhört engagemang och en viljaattgöra mer än det man redan gör. Det finns också en tyngd i de kval och devalsituationer dessa personer ställs inför. Det handlar om svårigheter att seoch att kunna tolka barns situation. Behovet av kompetens hos berörda vuxnaär avgörande. Därför är det av största vikt att all personal inomförskola och skola i sin utbildning samt fortbildning får de kunskaper somkrävs för att se och kunna tolka barns situation, att tolka de signaler sombarnet visar.Stockholm den 26 september 2000Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GO02Ub453 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub453av , ()Resursfördelningen till universitet och högskolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att studenternas förstahandsval i ökad utsträckning måste fåpåverka resursfördelningen till universitet och högskolor.Motiv för mitt förslagIntagningarna till universitet och högskolor det senaste årethar ånyo demonstrerat att resursfördelningen inte avspeglarstudenternas förstahandsval. Innebörden har blivit att det ärlång kö till vissa utbildningsorter medan andra högskolorinte kan fylla sina utbildningsplatser med studenter. Detfinns en tydlig tendens att studenter avstår från att utnyttjaen plats där man kommit in för att i stället avvakta tills manförhoppningsvis senare erhåller plats på en mer attraktivhögskola. Resultatet blir samhällsekonomiska förluster iform av utebliven utbildning trots att studenter efterfrågatdenna men sökt till universitet/högskolor som bedöms varabäst för den sökande. Inte minst illa är det närnaturvetenskaplig/teknisk utbildning då inte kommer tillstånd p.g.a. att den fellokaliserats eller hålls under armarnatrots att den inte bedöms hålla tillräcklig kvalitet. Det kaninte vara rätt med en resursfördelning som inte alls låter destuderandes förstahandsval spela roll. Det är sålundanödvändigt med en ny resursfördelningsmodell föruniversitet och högskolor.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart ()
mot · GO02Ub454 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub454av , (-mp)Ungdomars sexualundervisningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att sex- ochsamlevnadsundervisning bör ingå som obligatoriskt ämne pålärarhögskolor.MotiveringI har vi haft obligatorisk sex- ochsamlevnadsundervisning . Elever i den svenskagrundskolan får undervisning i ämnet utifrån enskildalärares och skolans eget engagemang, ingen nationell policyfinns , , bedriver ett informativtarbete på detta område. Den har vid ett flertal tillfällen påpekat vikten av attsexualundervisningen i skolorna behöver förbättras och även konsekvensernaav en dålig sådan. Ungdomsmottagningarnas, skolsköterskans,skolpsykologens och kuratorns arbete skulle underlättas.Vi anser att det är av stor vikt att stödja och hjälpa ungdomar som är påväg in i den vuxna sexualiteten genom att ge en bra och tolerantsexualundervisning i skolan. En sexualundervisning där inte endastpreventivmedel demonstreras utan där kvinnors och mäns lust och sexualitethamnar i fokus och både hetero- och homosexualitet diskuteras. Inte endastsex utan även samlevnad bör ägnas uppmärksamhet.Trots att sex- och samlevnadsundervisning har varit ett obligatoriskt ämnei ingår det inte som ämne på . Mot denbakgrunden gör lärare ändå ett arbete långt över förväntan. Men attdiskutera sexualitet kan vara svårt för lärarna, och därmed behövs det braförberedelser på . Med anledning av detta anser vi att sex- ochsamlevnadsundervisning ska vara ett obligatorisk ämne på lärarhögskolan.Stockholm den 28 september 2000Ewa ()()()()()()()
mot · GO02Ub455 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub455av , ()LärarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn beträffande platser inomlärarutbildningen.Behovet av antalet platserinom lärarutbildningenI samband med årets skolstart kunde det konstateras att detpå många skolor i vårt land saknas många utbildade lärare.Uppkomna vakanser måste ersättas med outbildad personal.Många av dessa gör naturligtvis en bra arbete, men på siktmåste man nog ändå känna oro inte fårtillgång till utbildad lärarpersonal i sin undervisning.Lärarbrist är inte något nytt fenomen i det svenskaskolväsendet. Från och till har detta varit ett återkommandeproblem . Att så har varit falletinnebär inte att vi får slå oss till ro och acceptera uppkommetfaktum. Ingen möda får naturligtvis sparas i arbetet attförsöka skapa en så bra balans som möjligt mellan tillgångoch efterfrågan beträffande utbildade lärare. Våra barn måstefå den bästa start i livet genom hög kvalité iskolundervisningen. En viktig förutsättning för att nå dettamål är att det finns utbildad arbetskraft i skolans värld atttillgå.Med anledning därav anser jag att en övergripande översyn bör göras föratt långsiktigt kunna erbjuda rätt antal utbildningsplatser inomlärarutbildningen för att undvika nuvarande bristsituation.Stockholm den 27 september 2000Sven-Erik ()
mot · GO02Ub456 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub456av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer till med förslagom innehåll och finansiering av lärarutbildningen vid RudolfSteinerhögskolan.Motiv för mitt förslagSverige måste sätta kunskapsutvecklingen i centrum. Det ärkunskap som lägger grunden för ökad ekonomisk tillväxtoch välstånd. Det är också kunskap som lägger grunden förkulturell utveckling.Det är viktigt att stimulera utvecklingen av alternativa lärarutbildningar.Staten bör noga pröva förutsättningarna för att ställa sådana utbildningarunder statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag. Däremot finns det ingenanledning att ställa samma krav på innehållet som görs visavi statligautbildningar.Ambitionen med fria lärarutbildningar är att stimulera nödvändigutveckling inom undervisningssektorn. Enligt regeringens tidigare uttalandeär det ett uttryck för valfrihet att erbjuda pedagogisk profilering ilärarutbildningen. Jag förordar att regeringen tar ett steg längre och tillåterfristående lärarhögskolor med pedagogisk och specialpedagogisk profilering.Det finns alternativa lärarutbildningar, exempelvis medMontessori- och Waldorfinriktning. Utbildningen bedrivs både i enskild regioch i samverkan med statliga universitet och högskolor. Detta är etterkännande från samhällets sida att olika pedagogiska profileringar erbjuderfullgoda alternativ för ungdomsutbildning. Ett problem i sammanhanget äremellertid att lärarutbildning till dessa pedagogiska alternativ inte alltidomfattas av statlig finansiering. Givet att utbildningen enligt Högskoleverketsbedömning håller god kvalitet borde sådan utbildning kunna ges inom rimligaekonomiska villkor. Så är det inte i dag.Vad beträffar alternativa lärarutbildningar kan nämnas att Kanslersämbetetredan 1994 föreslog att skulle beviljas examensrättför ett antal waldorflärarutbildningar. Därutöver har majoritetredan tidigare givit regeringen i uppdrag att återkomma till medförslag om innehåll och finansiering av denna lärarutbildning. Trots dettaföreligger ännu inget förslag från regeringen om hur en sådan fullständigutbildning skall komma till stånd. I stället har regeringen förhalat ochfördröjtfrågan om statligt stöd.Skolutvecklingen gagnas av alternativ pedagogik. Det ligger ett allmäntintresse i att bidra till pedagogisk utveckling, och det är rimligt attetableradkompetens tas till vara. Därför bör regeringen pröva frågan om att ge RudolfSteinerhögskolan ett särskilt uppdrag vad beträffar utbildning och forskning iwaldorfpedagogik.Stockholm den 3 oktober 2000Catharina ()