ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub248av , ()Veganmat i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunerna bör åläggas att erbjuda veganer veganskskolmat.MotiveringAllt fler ungdomar väljer att bli vegetarianer eller veganer.De gör det oftast utifrån etiska skäl, för att visa sitt motståndmot djurförtryck och en dålig djurhållning, eller utifrånresurshushållningsskäl. Det innebär för många ungdomar attde inte får någon fullvärdig skolmat eftersom mångakommuner vägrar att servera en helt vegetabilisk kost. Somskäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabiliskkost som fullvärdig. Ett annat skäl som förekommer är att detblir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Dettainnebär att de elever som inte vill äta animaliskt får nöja sigmed den del av maten som är vegetabilisk. Det lederofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig dennäring och energi de så väl behöver och det påverkar derasförmåga att orka med långa skoldagar. Detta gör att eleverutifrån ett etiskt ställningstagande missgynnas jämfört medandra elever. Det är inte kommunens sak att avgöra vilkaetiska val enskilda elever gör. En etisk diskriminering avelever i skolan är inte acceptabel och kommunerna bör därföråläggas att erbjuda veganer vegansk skolmat. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 29 september 2000Jonas ()
mot · GO02Ub253 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub253av , ()ANT-kunskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ANT-kunskap inom den högre utbildningen av lärare och ipedagogutbildningar samt inom läkar-, socionom- ochvårdhögskoleutbildningarna.MotiveringUndersökningar genomförda av CAN (föralkohol- och narkotikaupplysning) bland elever i åk 9 undersenare år visar att tonåringarna känner stort missnöje med deninformation de fått om (alkohol, narkotika och tobak).Elevernas konsumtion av alkohol, narkotika och tobaktenderar att öka.En bidragande orsak är den bristfälliga utbildning som lärarkåren får iANT under lärarutbildningen och den numera närmast uteblivnafortbildningen, som tidigare höll god kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulter kunde påverka lärarnas fortbildning. Till detta kommer att eleversom blir föremål för sociala myndigheters eller skolkuratorers agerande ocksåmöter en yrkeskår som fått en bristfällig information om i anslutning tillsocionomutbildningen.Under har detta missförhållande påtalats i genomolika motioner och på andra vägar. har dock konstaterat att denhaft föga möjlighet att direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegeratstill utbildningsenheterna.Det har numera fastslagits att statsbidraget till den högre utbildningen skallrelateras till den utvärdering som de studerande gör i anslutning till kursernaoch myndigheternas granskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvidskulle kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckats.Det finns numera utomordentligt bra material och moderna metoder för enkvalitativt god undervisning om . Inom har detutbildats goda pedagoger, och olika ANT-projekt inom ramen förfolkhälsoinstitutets projektbidrag har ökat antalet informatörer. Det ärpositivtmed unga informatörer som står för en livsstil utan droger och som kanpåverka elevernas attityder. Därför torde det finnas goda förutsättningar föratt en kvalitativt god utbildning och information kan sättas in med omedelbarverkan. Det är ansvar att ge en tydlig signal om att ANT-undervisningen inte får försummas i skola och högskoleutbildningar.Stockholm den 2 oktober 2000Fanny ()()
mot · GO02Ub255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub255av , ()Granskning av sexualundervisningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning om hur ungdomarser på skolans sexualundervisning.MotiveringSpråket blir råare i många skolor, unga tjejer får stå ut medatt bli kallade för både det ena och det andra. Det är inteförvånande att sexuella övergrepp förekommer i en miljö därord som "hora" och "luder" inte är ovanliga. Ord är viktigt,det språkbruk som används säger en del om stämningen iskolan och vart utvecklingen är på väg. Att något brister äruppenbart. En viktig bit i ett större pussel för att vändautvecklingen i skolorna tror jag är att skolan har en aktuelloch för eleverna meningsfull sexualundervisning.De sexuella övergrepp som sker är ett skäl att se över hur unga uppleversexualundervisningen i skolan. Är sexualundervisningen bra och meningsfulleller upplevs den pressande till en alltför tidig sexualdebut? Ger den enallsidig upplysning så ungdomar oavsett livssituation, religiös övertygelseeller sexuell läggning känner att de får ut något av undervisningen?Innehåller sexualundervisningen för mycket teknik och biologi och för liteom relationer?Förutom att själva sexualundervisningen bör granskas är det viktigt attskolan står för värden som grundas i den kristna etiken. Den kristna etikenbetonar allas lika och okränkbara värde. Eller sagt med andra ord, "vad du villatt någon skall göra mot dig skall du också göra mot dem". Det är därförviktigt att man i flera ämnen såsom historia, religion och samhällskunskapdiskuterar kring frågor som rätt och fel och hur det goda samhället börbyggas.Stockholm den 2 oktober 2000Magnus ()
mot · GO02Ub256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub256av Skånberg, (kd)BetygssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett studievänligare betygssystem.MotiveringFörändringen av betygen från de fem betygsstegen 1-5, tillde tre betygsstegen Godkänt (G), Väl Godkänt (VG) ochMycket Väl Godkänt (MVG) har inneburit en försämring föreleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring,feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidarestudier. De tre betygsstegen, samt möjligheten att inte fåbetyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stormellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, menden framgår inte av betyget, och incitamentet för att försökahöja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med tätatrappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg,såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, så är ettbetygssystem med fler steg mer studievänligt såväl för densom har lätt för sig som för den som har det svårare.Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störstför den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utanatt en förändring i grunden av betygssystemet vorenödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg,eller ett minus för svagt, till exempel VG - eller G+. För densom inte kvalificerat sig för G, borde läraren ha möjlighet attskriftligt kunna dokumentera de kunskaper som eleven ändåbesitter, just för den positiva återföringens skull, och för attge ett tydligt incitament för att ta nya tag.Enligt lärare verksamma i olika delar av landet är det ett allmänt ochaccepterat bruk inom lärarkåren att göra egna noteringar med plus och minusvid betygen. Merarbetet skulle med andra ord bli obefintligt eller mycketbegränsat. I själva verket kan man säga att frånvaron av utskrivna plus ochminus innebär att eleverna undanhålls att skriftligt få en värdefull feedbackdokumenterad som de facto finns i lärarens noteringar, och som ofta meddelasmuntligt. En muntlig redogörelse kan naturligtvis inte heller åberopas införarbetsgivare eller vid ansökan för vidare studier.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)()
mot · GO02Ub257 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub257av Skånberg, (kd)Rätten till skolskjuts för särskolebarn i friskolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag som innebär attsärskolebarn i friskola får behålla rätten till skolskjuts.MotiveringSärskolebarn som går i den kommunala skolan har rätt tillskolskjuts, men många föräldrar upplever istället annanskolform som bästa alternativet för sina barn, t.ex. enMontessoriskola, eller annan friskola med särskild pedagogikför barn med dessa behov.Särskolebarn som går i en friskola förlorar rätten till skolskjuts. Det kaninnebära mycket höga kostnader för familjerna. Ett exempel är FäreMontessoriskola i , vars 43 elever kommer från tre kommuner, ochdär skolskjutsorganisationen kostar mer än . Det innebär enutgift för varje elevs hem på . Man kan ifrågasätta om detfinns en reell valfrihet för särskoleföräldrar att placera sina barn i den skoladär de får den bästa starten i livet, när skolskjutskostnaden är så betydande,och de kommunala alternativen för särskolebarn är så bristfälliga.Det är angeläget att öppnar möjligheten att låta särskolebarn ifriskola få behålla rätten till skolskjuts.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)
mot · GO02Ub259 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub259av , ()Körkort i gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att gymnasieskolan i samverkan med körskolorna börunderlätta för ungdomar att ta körkort.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning tillsätts för att redovisa konsekvenserna av enskattesänkning.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att försöksverksamhet med yrkesförarutbildning igymnasieskolan prövas.4.1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.MotiveringDet minskade körkortstagandet bland ungdomar i Sverigehandlar inte enbart om bekvämlighet, miljöengagemang ellernya resemönster. Det finns en risk för att en ny ekonomiskklassfråga är på intågande i ungdomsvärlden, där vissa harråd att skaffa sig körkort medan vissa inte har det. Andelkörkortsinnehavare, i åldersgrupperna 18, 19 och , desenaste fem åren visar följande statistik.Antal personer med gällande körkort i klass B vid utgångenav respektive år 20 år1994 33 729 63 770 77 4471995 31 449 56 996 71 4141996 28 603 53 649 64 9071997 26 398 49 861 61 2391998 28 195 49 425 58 338Andel i respektive åldersgrupp med gällande körkort i klass Bvid utgången av respektive år 20 år1994 66,9 %1995 65,1 %1996 62,3 %1997 60,3 %1998 59,0 %Det märks en tydlig nedgång år för såväl 18-åringarsom 19-20-åringar. En jämförelse visar av 18-åringarna i hade tagit körkort,medan siffrorna för var och 75procent. Ungdomars arbetsmarknad kan lätt begränsas omresurserna att ta ett körkort saknas. Dessutom krävs oftakörkort för att resa till och från arbetet, inte minst i glesbygd.Idag sker cirka en fjärdedel av körkortsproven privat. Det ärviktigt att unga förares debut i trafiken sker under trygga ochsäkra former. Det finns också alltför många ungdomar sominte heller har någon vuxen att vända sig till för att kunnaköra upp privat.Sveriges Trafikskolors riksförbund redovisar att avkostnaden för en körlektion går till stat och kommun i form av skatter,avgifter och moms. Ett sätt att underlätta körkortstagandet är att hateoriundervisningen i gymnasieskolan. Ett annat sätt är att minska skatter ochavgifter för trafikskolorna, så att priserna kan sänkas.I flera kommuner har vissa av gymnasieskolans program redan idagkörkortsutbildning på schemat. Det gäller till exempel fordons-, naturbruks-och omvårdnadsprogrammet. Argumenten är ofta att bilkörning erfordras iarbetet eller att det är en marknadsföringsdel för att locka elever tillprogrammen. Om gymnasieskolan ska ta hänsyn till elevens och samhälletsbehov, borde dock körkortsundervisning vara ett prioriterat område. Ensamverkan med körskolorna kan förstärka kvalitén på av undervisningen denpedagogiska delen samt underlätta ungdomars möjligheter.En ytterligare intressant uppgift är att tillsammansmed sju andra aktörer önskar en taxiförarutbildning på gymnasieskolansfordonsprogram. Orsaken är den brist på taxiförare som uppstått.Stockholm den 26 september 2000Dan ()()
mot · GO02Ub261 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub261av , ()Konfessionella skolor och läroplanenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av fristående skolor och med särskild tonvikt påfristående skolor på konfessionell grund.MotiveringDen svenska skolan är en sammanhållen skola som skall gelikvärdig utbildning till alla barn och ungdomar. Barn börjarskolan med skilda sociala och kulturella förutsättningar. Detgår inte att överskatta betydelsen av att barn och ungdomarmed olika erfarenheter, kulturer, bakgrund och socialtillhörighet är tillsammans under skoltid.Det är mot denna bakgrund man ska se strävan mot likvärdig och enhetligutbildning som är tillgänglig för alla. Det är detta demokratiska ochhumanistiska ideal som är grunden för det skolväsen vi har byggt upp i vårtland. Att ställa detta ideal mot valfrihet är en orimlighet. Att ge alla barnochungdomar lika förutsättningar till en god skolunderbyggnad på lika villkor ärsjälvklart ingen inskränkning av valfriheten.Statligt stöd till enskilda eller privata skolor har med det synsättet varitmycket restriktivt fram till friskolereformen . De nya reglernaför fristående skolor som infördes innebar en explosionsartad utvecklingav fristående skolor. Skolor med konfessionell inriktning tillhörde de skolorsom ökade mest.Fristående skolor kan i vissa fall utgöra ett värdefullt komplement till denkommunala skolan genom exempelvis nya pedagogiska idéer. Menproblemen med fristående skolor diskuteras i alltför liten utsträckning. Densvenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdig utbildningtill alla barn och ungdomar. Det finns därför anledning att övervägaförändringar i statens stöd till framför allt skolor som bygger på eller harkonfessionell inriktning. Detta eftersom de skolornas undervisning i grundenstrider mot bärande delar i det som är grunden för vår gemensamma skola.Regeringen bör därför göra en översyn av fristående skolors utveckling. översynen är det särskilt viktigt att se över om skolor på konfessionellgrund lever upp till läroplanens skrivningar om skolans värdegrund.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Ub262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub262av Wegendal, ()Droginformation i skolornaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyad droginformation i landets skolor.MotiveringMissbruket av droger är ett växande problem blandungdomar. Ecstasy, amfetamin, rökheroin och alkohol är idagde vanligaste drogerna. Det totala missbruket når sammanivå som . Mycket talar för att alla typer avdroger är mer lättillgängliga. Ett öppnare harinneburit att tillgängligheten till droger har ökat.En annan delförklaring, och kanske den viktigaste, kan vara att man iskolorna inte har en konsekvent anti-droginformation. Forna tiders hade det goda med sig att skolan stod som central anordnare avinformation till lärare, elever och föräldrar.Alla som hade med barn och ungdomar att göra lärde sigdroganvändandets signaler och kunde ingripa på ett tidigt stadium. Just dettaatt ingripa tidigt i ett missbruk har en avgörande betydelse för ett lyckatresultat. Det är tydligt att det finns ett behov av att genomföra en massivoch bred informationskampanj i landets skolor. Initiativ till detta bör tas avregeringen och omfatta och gymnasieskolan.Stockholm den 2 oktober 2000Lars Wegendal (s)()
mot · GO02Ub263 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub263av , ()Flickors utsatthetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationellt ansvar för att motverka sexuella trakasserier ochövergrepp.Flickors utsatthetEn oroande tendens i samhället är att flickor utsätts försexuella trakasserier och övergrepp både och iskolmiljön. Det har blivit en hårdare miljö, ett sexualiseratspråkbruk med nedvärderande och kränkande beteckningarför unga kvinnor och även för killar används.Rapporten 1996 bygger på enenkätundersökning bland 714 flickor på högstadie- och gymnasieskolorna iStockholm. av flickorna angav att de blivit utsatta förnågon form av sexuella trakasserier; runda ord, pornografiska bilder,ovälkomna sexuella anspelningar, tafsande eller annan ovälkommenmedveten kroppsberöring.Redan på mellanstadiet kommer signaler om att flickor utsätts avjämngamla pojkar - vi står inte ut med killarna längre, de håller på med osshela tiden, slutar inte fast vi säger till dem - sådana nödrop kommer frånflickor i mellanstadiet.Det är en skrämmande utveckling som måste brytas. Det är viktigt att ungaflickor och pojkar växer upp med en respekt för varandra som människor.Redan på ett tidigt stadium måste ämnen som identitet, sexualitet, kärlek,jämställdhet diskuteras. Vikten av att tala om värderingar, människosyn ochspråkbruk måste betonas. Det behövs en demokratisk medvetenhet och endiskussion om människovärde.Jämställdhetsombudsmannens särskilda metodprojekt för skolan - Vågabryta mönster - verkar vara ett lyckat projekt, och erfarenheter fråndetta projekt har omsatts i metodkurser för skolpersonal.Det behövs ett nationellt ansvar för att sprida erfarenheter och se till attalla skolor formulerar en policy för skolans jämställdhetsarbete och utarbetarjämställdhetsplaner och handlingsplaner mot sexuella trakasserier samtutbildar sin personal i könsfrågor och jämställhet.Stockholm den 29 september 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02Ub264 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub264av , ()Körkortsutbildning i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs omkörkortsutbildning i skolan.MotiveringAtt inneha körkort har blivit alltmer oundgängligt i detmoderna samhället. Utan körkort inskränks individensvalfrihet både vad gäller yrkesval och bostadsort. Om vi t.ex.menar allvar med talet om en levande landsbygd är detnödvändigt att stimulera människor att ta körkort och skaffabil. Det går aldrig att klara en levande landsbygd enbartgenom att satsa på kollektivtrafiken.Tyvärr har det blivit mycket dyrt att ta körkort. Den sorgliga sanningen äratt körkortet är på väg att bli en klassfråga. Klassklyftorna har många orsaker.Det måste vara samhällets skyldighet att minska dem i så stor utsträckningsom möjligt.De ojämlika möjligheterna att ta körkort är ett typexempel på hursamhället genom aktiva insatser kan rätta till ett missförhållande. Det skerlämpligen genom att en körkortskurs erbjuds alla elever i gymnasieskolan.Regeringen bör ges i uppdrag att till framlägga förslag om hur ensådan undervisning ska utformas.Stockholm den 3 oktober 2000Agneta ()()()
mot · GO02Ub265 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub265av , ()Läs- och skrivsvårigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser för elever med läs- och skrivsvårigheter.MotiveringDet beräknas att 300 000-500 000 människor i Sverigesaknar funktionell förmåga att läsa och skriva. Kanske såmånga som av de barn som börjar skolan harallvarliga svårigheter att lära sig läsa och skriva. Betydligtfler är lindrigare drabbade.Om man betänker hur viktigt det är att kunna läsa och skriva för att klarasig i samhället och för att kunna ta till vara sina demokratiska rättigheter ärdessa siffror givetvis oerhört alarmerande. Det är till exempel ett faktum attmånga av dem som utan närmare eftertanke betecknas som värstingar tillhörden grupp som har läs- och skrivsvårigheter. I många fall är det alltså skolansmisslyckande som är om inte hela så i varje fall en viktig förklaring till derasbeteende.Det är därför av största vikt att skolan kan ställadiagnos och upptäcka elevernas problem att läsa och skriva.Bland de åtgärder som bör övervägas är:- obligatorisk utbildning om dyslexi bör ingå i lärarutbildningen- skolan måste ha speciallärare som i sin tur har tillgång till experter somkan ställa diagnos och utarbeta individuella åtgärdsprogram- obligatoriska undersökningar bör göras som innebär att diagnosen dyslexikan ställas.Stockholm den 2 oktober 2000Agneta ()()()
mot · GO02Ub267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub267av Husmark , ()Kvalificerad yrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid bestämmande av den kvalificerade yrkesutbildningenbeakta behovet av utbildning för kvinnodominerade områden.KY-utbildning med kvinnligstatusNär det gäller åtgärder för att stimulera otraditionella val avutbildning fokuseras dessa oftast på att detunderrepresenterade könet uppmanas att söka dessautbildningar.Framgången med en sådan strategi har resulterat i att kvinnor alltmer söktsig till tekniska utbildningar med hög status medan männen inte imotsvarande grad sökt sig till områden som vård och omsorg ellerutbildningar som rör friskvård och fritid. Alla områden med stora möjligheteratt skapa framtida växande tjänsteföretag och med goda utsikter påarbetsmarknaden om yrkesutbildningen inriktas på arbetsdelning,entreprenörskap och ämnesfördjupning.Det är av största vikt att ansvariga vid planering och godkännande av dessakvalificerade yrkesutbildningar också beaktar detta behov, som intevarit föremål för någon större satsning.Genom att anordna kvalificerad yrkesutbildning inom dessa områden ökarockså med stor sannolikhet attraktionskraften och härigenom antalet manligasökande.Stockholm den 26 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02Ub268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub268av , ()Idrottstimmar i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fler undervisningstimmar i skolan bör ägnas åt idrott.Ungdomar mår dåligt av förlite idrottEnligt min mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett störreutrymme i skolan. Detta är inte minst viktigt eftersom antaletfriluftsdagar har minskat i skolorna och möjligheterna tillfysiska fritidsaktiviteter därmed minskats. Den svenskaskolan är bland de sämsta i när det gäller satsning påidrott i skolan.Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarnatillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheter att pröva påettbrett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt egetidrottande.Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar på fritid får fysiskaktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighetatt leva ett sunt liv.Flera larmrapporter har visat på att den starkaste förklaringsfaktorn till attbarn och ungdomar i allt större utsträckning drabbas av astma, allergier ochett flertal välfärdssjukdomar beror på att de sitter stilla för mycket. För attförbättra folkhälsan bör därför idrotten få ett större utrymme i skolan.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()