ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K300 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K300av , Per (m)Användandet av bärbara datorer i riksdagsarbetetFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att det i samtliga utskott blir tillåtet att använda sigavbärbara datorer under pågående sammanträde.2. beslutar att det blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer ikammaren under pågående förhandlingar.Motiv för mitt förslagRiksdagens ledamöter har tilldelats varsin bärbar dator vilket är mycketbra. Modernisering och utveckling vad gäller arbetsformer ären positiv utveckling som bör fortsätta. Tyvärr finns det inskränkningar ianvändandet av ledamöternas bärbara datorer. Det är nämligen förbjudetatt använda bärbara datorer i vissa utskott och under förhandlingar ikammaren.Datorn borde vara ett lika självklart hjälpmedel i riksdagsarbetet sompenna och papper är för en del. För en del av riksdagsledamöterna är datorndet självklara hjälpmedlet. Datorn är ett ypperligt hjälpmedel someffektiviserar då den är utmärkt för att lagra, förvara och hantera information.I samband med att nästan alla handlingar finns i elektronisk formborde ledamöterna fullt ut få utnyttja teknikens möjligheter. Handlingar somkommer elektroniskt borde inte behöva skrivas ut i pappersform utan skaenkelt kunna tas med i den bärbara datorn. blir resultatet att datornendast blir ett snabbt internt postsystem. Allt annat än att fullt ut få användade bärbara datorernas möjligheter vore resursslöseri med de välinvesteradepengar som satsat. Datorn blir inget annat än avanceradeskrivmaskiner vilket förhoppningsvis inte var tanken när dessa köptes in. Detvore tråkigt om datorn och den nya tekniken möttes med samma skepticismsom så många andra nya tekniker har mötts av genom historien. Möjlighetenatt utnyttja datorn fullt ut i riksdagsarbetet vore ett bra steg och en brasignalom att denna teknikfientliga skepticism inte finns i . Det är dags attriksdagen omfamnar den nya tekniken på riktigt och inte bara pratar om dessförträfflighet. Detta skulle även kunna bidra till att öka förståelsen för dennyatekniken hos ledamöter.Stockholm den 3 oktober 2000Per ()
mot · GO02K301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K301av , ()näringsverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om näringsverksamhet.Motiv för mitt förslagNär kommuner äger företag eller bedriver olika typer avnäringsverksamhet konkurrerar man på en marknad med privata företag.Detta leder ofelbart till problem eftersom kommunala företag ochnäringsverksamheter har konkurrensfördelar. Genom beskattningsmaktenkan en kommun garantera ett eget bolag aktieägartillskott, eller tillräckligtmed pengar till eget drivna näringsverksamheter. Detta kan gälla allt frånlunchrestauranger, bostadsbolag och bussbolag till tapetserarverkstäder.Vidare kan banker och kreditinstitut erbjuda kommunala företag medkommunal borgen lägre räntor eftersom riskerna är mindre, och dettasamtidigt som kommunen som ägare inte behöver ställa avkastningskravpå verksamheterna.Privata företag har ofta sämre finansiell styrka. De kan inte räkna medlägre räntor och de måste ha avkastning på sin verksamhet. I fallet medkommunala bolag kan kommuninvånarna med skatt skjuta till det kapital sombehövs vid reinvesteringar eller förluster. Detta leder till att kommunalaföretag har möjlighet att politiskt bestämma priser till en nivå som ettprivatägt företag inte har möjlighet att erbjuda. Man konkurrerar inte på likavillkor, utan undandrar kundunderlag på marknaden för privata företag.Kommunal näringsverksamhet medför risker för att kommunerna i stridmed kommunallagen ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvriderkonkurrensen på en marknad där lokala småföretag skall kunna utvecklas,vilket bland andra också poängterat. För att balansera deprivata företagens konkurrenssituation behövs en skärpning avkommunallagen.Stockholm den 29 september 2000Ewa ()()
mot · GO02K302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K302av , ()PersonvalFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa enmansvalkretsar i val till riksdagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall bli ett försöksområde förenmansvalkretsar.Motiven för mitt förslagUnder valet fick folk ökade möjligheter att välja vilka somskall företräda dem i riksdag, landsting och kommuner, en bra tanke somalla partier var helt överens om. Tyvärr gavs inte idén om personval någotstörre utrymme i valrörelsen. Endast tolv personer lyckades kryssa sigförbi partiernas listordning på valsedlarna i senaste riksdagsvalet. Ca 30procent personröstade i valet , en låg siffra, och målet borde vara 100procent personvalda företrädare. Denna låga personvalssiffra berodde påallt från dålig information från de politiska partierna och vidhållande avgamla interna omröstningsregler till dåliga exempel på hur mernamnkunniga personer ställde upp i landets alla valkretsar. Ett av destörsta hindren var indelningarna av valkretserna. Avståndet mellanväljare och deras företrädare är för stort. De flesta vet inte vem somföreträder dem i riksdagen.I flera valkretsar är det nästintill omöjligt att kunna bli personvald.Framförallt i storstadsregionerna såsom , och ärdet svårt och nästintill "Mission Impossible" att kunna bli personvald.Orsaken är helt enkelt att det krävs otroligt många röster för att kunna blipersonvald. I t ex rör det sig om uppåt 20 000 kryss för destörre partiernas kandidater.Det måste vara väljaren och inte partiorganisationen som äruppdragsgivaren. Enmansvalkretsar skulle innebära att representanterna ärvalda i första hand som personer med ett eget personligt mandat och ett likatydligt ansvar inför sina väljare. Så är det tyvärr inte med folkvalda somi praktiken inte är folkvalda utan partivalda. Med de ålderdomliga ochkonserverande nomineringssystemen är det en liten klick sombestämmer vilka som ska representera respektive parti. De försök tillpersonvalsinslag som gjorts är inte på långa vägar tillräckliga om man vill haverkligt personvalda företrädare. Jag tror att detta skulle leda till högreintresse för valen i och ett ökat förtroende för politiker. Stockholmslän som på grund av sin befolkningsstorlek är ett av de mest tydliga exemplenpå svårigheterna att få genomslag för personval borde bli ett försöksområdeför enmansvalkretsar.Stockholm den 3 oktober 2000Karin ()
mot · GO02K307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K307av , ()ambassaders MR-rapporter1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening atthemligstämplingen av vårt lands ambassadrapporter om mänskligarättigheter hävs.2 BakgrundVarje år rapporterar vårt lands ambassadörer världen över tillUtrikesdepartementet om läget när det gäller mänskliga rättigheter i deländer där de är ackrediterade. Dessa rapporter sammanställs i någratjocka häftade böcker. Dessa sammanställningar är i daghemligstämplade.Självklart är en del av dessa rapporter inte alltid smickrande för en del avvärldens länder. Brotten mot mänskliga rättigheter är i flera länder grova ochomfattande. I andra är de mer sällsynta, men kan likafullt förekomma.De flesta länder har undertecknat FN:s konvention om mänskligarättigheter, men bryter likafullt grovt mot dem, trots att man undertecknatdem. Förbrytelser är knappast något som skall hemlighållas. Den normala ochrimliga hanteringen av brott är att de beivras; att brotten utreds och att någonform av tillrättavisning eller bestraffning utmäts. Hemlighållandet av brotttorde knappast vara något som befrämjar kampen för mänskliga rättigheter.Argumentet att ett offentliggörande av de svenska ambassadrapporternaskulle innebära skada när det gäller förhållande till andra stater,vilket inte sällan används i samband med hemligstämpling, kan knappastanses som godtagbart när det gäller rapportering av brott mot mänskligarättigheter. Snarare är det hemlighetsmakeriet och benägenheten att sopa brottmot mänskliga rättigheter under mattan som skadar anseende iinternationella sammanhang.Dessutom torde ovannämnda argument mot publiceringen avambassadrapporterna bli allt svagare, eftersom man i internationellasammanhang i allt mindre grad betraktar brott mot mänskliga rättigheter somstaters interna angelägenheter.Skulle det i rapporterna förekomma uppgifter som kan leda till att personersom är politiskt oppositionella eller på annat sätt förföljda röjs, skall dessadelar givetvis avidentifieras, så att risk för skada inte uppstår.Vi anser sålunda att hemligstämpeln av vårt lands ambassadrapporter ommänskliga rättigheter skall hävas så att den svenska allmänheten ochandra intresserade ute i världen kan ta del av dem.Stockholm den 26 september 2000Murad ()()()()()()()
mot · GO02K310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K310av , ()Alkoholfritt under ordförandeskap1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att all representation skall vara alkoholfri under dentid som är ordförandeland i EU.2 BakgrundAnna , svensk utrikesminister, presenterade de företag somska sponsra det svenska ordförandeskapet i EU. Bland dessa finns ettbryggeriföretag. Journalister som besöker ska få presenter ochtillgång till alkohol . Motivet för representation medalkoholdrycker sägs vara att utländska gäster från framför allt Sydeuropakräver det. Den växande medvetenheten i de sydeuropeiska länderna harlett till en sänkning av den totala alkoholkonsumtionen. Konsumtionen avmineralvatten och alkoholfria drycker har däremot ökat.Sverige försöker hålla vissa zoner fria från alkohol. Dit hör trafiken,graviditet, barn och uppväxttid och arbetstid. Politiska förtroendeuppdrag kanmycket väl jämställas med arbetstid. Eftersom det krävs skärpa och en starkmedvetenhet borde det vara självklart att all politisk representation äralkoholfri. för en restriktiv alkoholpolitik som får gehör inte bara iEuropa utan även utanför gränser. Vi har därför en unik möjlighet atti handling visa att vi menar allvar med vår medvetna politik. Det finns mångafrivilliga organisationer som kan bistå med råd och tips på alkoholfriadrycker.Sverige lever som vi lär och genomför därför ordförandeskapet i EU medalkoholfri representation. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02K311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K311av , ()Svenska flagganFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar i fråga om plenisalens talarstol och flaggan i enlighetmed vad som i motionen anförs.Stärk nationalsymbolens ställning i riksdagenSvenskar har i likhet med människor av andra nationaliteter genomförbättrade kommunikationer, ökat internationellt beroende och genommedlemskap i många nationella organ satt vårt land på de flestavärldskartor. Strävan att ofta uppträda, inte i första hand som svenskarutan som världsmedborgare, har lett till att nationalismen ofta medvetethålls tillbaka som något provinsiellt som inte får skylavärldsmedborgarskapet. En ökad internationalisering medför ofta attnationella särdrag och symboler hamnar utanför fokus och till skillnadfrån många andra länder prioriterar inte vi svenskar att framträda omgivnaav svenska fanan. När amerikanska presidenten framträder i TV-rutan servi honom ofta i en talarstol som är draperad i nationens fana eller meddenna som bakgrund.Vid rapportering från och andra internationella organkan man ofta se en nationsskylt, , medan den svenska flaggan, vårfrämsta nationalsymbol, mera sällan exponeras i dessa sammanhang. finns numera, efter initiativ från några moderater, fananupphängd i plenisalens fond. Den är dock inte så placerad att den framträdernär medierna sänder ut bilder på någon ledamot eller regeringsföreträdareeller ens när Hans Majestät Konungen använder talarstol. En starknationell förankring är en viktig förutsättning för den som med kraft skallkunna företräda sitt eget land i internationella sammanhang. Det är därförviktigt att vi i på alla områden medvetet odlar och stärker vårnationalkänsla. Diskussionen om nationaldag som helgdag har lett till att vinumera firar nationaldagen i stället för som tidigare svenska flaggans dag.Detta är ett steg i rätt riktning och bör följas av fler.Det fortsatta arbetet att stärka nationalismen kan och bör inledas i , och en möjlig väg är att förse talarstol med en inskription,RIKSDAG, och placera en svensk flagga så att dennaturligt inramar talaren och hamnar inom TV- kamerornas fokusnär sändningar från kammaren pågår.Stockholm den 4 oktober 2000Lars ()()
mot · GO02K312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K312av , ()Tidningen till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utreda presstöd till tidningen ställning som urbefolkning i innebär att särskilda kravmåste ställas på statsmakten när det gäller att skapa möjligheter församerna till delaktighet och deltagande i den demokratiska processen,såväl i det samiska samhället som i det svenska storsamhället.Alla människors lika och unika värde är en självklar ledstjärna i dagensSverige.Ord kan vara vackra men måste också följas av nya friska attityder ochbeslut som tydligt visar vår vilja att också stärka de demokratiskarättigheterna och möjligherna för den samiska befolkningen.En stor och viktig uppgift i det demokratiska informations- ochnyhetsflödet har tidskriften . Den är oersättlig som informations-och debattorgan i det samiska samhället. utges tidningen ochhar en upplaga på ca 2 000 exemplar. Det enda stöd som erhålls kommer frånSametingets kulturråd och täcker av kostnaderna.Det som skiljer Samefolket från andra tidningar är att den är hårt vinkladpå samiska frågor och dessutom ensam på marknaden i . I och medSametingets tillkomst har behovet av en bredare plattform för den samiskasamhällsbebatten gjort sig gällande. Att samerna endast förfogar över enmånadstidning med begränsat utrymme är inte tillräckligt för att hantera dennya samiska samhällssituationen.En översyn av presstödet har av olika skäl aktualiserats under senare år.Om inte Samefolket kan omfattas av nuvarande regler finns behov av attutreda ett särskilt samiskt presstöd. Det skulle exempelvis kunna utformassom ett utvecklingsstöd för att inordnas inom de ordinariepresstödsreglerna.Vägledande i utformningen av särskilda bestämmelser kan vara vad somgäller för motsvarande samiskt presstöd i , där anslaget uppgår till 8miljoner kronor.Det är en försvagning av demokratin om samisk pressmedia ska tvingasatt marginaliseras när debatt och information i verkligheten kräver ökadeinsatser.För den demokratiska processens skull behövs en mobilisering av allagoda krafter för att säkerställa det offentliga stödet till den samiska pressensmöjligheter att hålla jämna steg med det demokratiska nyhetsflödet i detsvenska storsamhället.Stockholm den 27 september 2000Ulf ()()
mot · GO02K313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K313av Attefall, ()Lokala folkomröstningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över reglerna kring lokala folkomröstningar i syfte attöka möjligheten att få till stånd sådana.MotiveringDet är av stor vikt att öka deltagandet i den lokala demokratin, inte minstför att erkänna det engagemang som medborgarna visar i olika frågor.Olika mötesplatser och rörelser utanför det organiserade representativasystemet måste ses som en positiv resurs i en levande demokrati. Detmedborgerliga deltagandet i en process som leder fram till ett beslut kanvara betydelsefullt av flera skäl: dels är det viktigt att det ges möjligheteratt påverka ett skeende också mellan valen , dels kan detknappast vara av ondo att en fråga belyses av fler människor och frånflera håll. Det är ju ett förfarande som vunnit stor acceptans i ,exempelvis vid remissrundor till olika organisationer inför viktigalagförslag.Möjligheten till deltagande och inflytande stärker alltså medborgarensansvarskänsla.Mer av direkt demokrati och möjlighet för människor enskilt och isamverkan att påverka den lokala politiken i olika forum gör också den lokalapolitikern bättre, då han eller hon inte kommer undan med slentrianmässigaformuleringar. Möjligheten att fatta dåligt beredda beslut minskar.I vissa frågor, där det finns ett stort engagemang hos kommuninvånarna,finns det anledning att formalisera de påverkanskanaler som finns utanför denorganiserade representativa demokratin och genomföra lokalafolkomröstningar. Denna möjlighet finns formellt , menmedborgares initiativ till folkomröstningar vinner sällan fullmäktiges gehör.Den statliga demokratiutredningen, (SOU 2000:1), skriver med anledning avdetta i sitt slutbetänkande: "Det är inte trovärdigt att ha ett så klentinstrumentför medborgarnas påverkan." För att komma till rätta med detta problem såmåste det bli svårare för fullmäktige att vägra ordna lokala folkomröstningar.Idag kan medborgare tvinga fullmäktige att ta ställning till ettfolkomröstningsinitiativ om av kommuninnevånarna skrivit underett sådant krav. Men av de 60 initiativ som väckts har bara ett enda resulteratien folkomröstning. Lämpligen bör en regel som innebär att om en viss andelav kommunmedborgarna kräver en folkomröstning så måste den genomföras.Stockholm den 27 september 2000Stefan Attefall (kd)
mot · GO02K314 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K314av , ()Information om de brott mot mänskligheten som begåtts i kommunismens namnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av information om de brott mot mänskligheten sombegåtts i kommunismens namn.Motiv för mitt förslag"Om detta må ni berätta" är en föredömlig information om nazismensbrott mot mänskligheten - tillkommen efter ett av samtliga partierunderstött riksdagsbeslut. har all heder av denna manifestation.Motsvarande upplysningskampanj beträffande kommunismens illdåd haricke kommit till stånd trots att dessa är av mångfalt större omfattning ändem nazisterna gjorde sig skyldiga till.Det är en skam att en redogörelse för den omänskliga verksamhet som ägtrum i kommunismens namn icke åstadkommits och publicerats och jag harsvårt att acceptera den uppgivenhet i frågan som synes råda.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02K315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K315av , ()Grova porrfilmerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att lagförslag motporrindustrin bör utredas med motivet att koppleri är straffbart.MotiveringFilmen med flera filmer visar verkligen synen påkvinnan som ett objekt, en produkt som helt saknar egen integritet. Ingenskulle önska att någon nära anhörig fanns med i en film med våldsporr.Frivillighet förutsätter fria val, att kunna säga nej när man vill. En kvinnasom hamnat i porrindustrin har ingen väg därifrån. Ofta handlar det omkvinnor som utnyttjats tidigare i livet och som tappat spärrarna i förakt försig själva. Frivilligheten i detta sammanhang är därför en stor myt. Det ärmycket märkligt att , som har att förbjuda sekvensermed sexuellt våld och tvång, kunnat godkänna denna film. Såväl Englandsom har strängare lagstiftning än Sverige.Motverkar skolans läroplanerDagens porrfilmer förleder ungdomar till större sexuell nyfikenhet ochstörre sexuella krav på varandra. Filmerna visar olika former av oral- ochanalsex. Känslomässig avstängning leder till könslösa, mekaniskaövningar, som är milslångt skilt från kärlek. Det finns inga lyckliga horor.Porren bygger på förnedring och kvinnohatande. Gruppvåldtäkter somuppmärksammats allt mera , visas vara exakta kopior avdessa våldsfilmer.Det är inte underligt att arbetsmiljön i skolan påverkas negativt. Det ärockså orimligt att lärarna skall klara att ta över föräldrars och vuxenvärldensfostrande roll. måste givetvis den mycket bristfälligasexualundervisningen i många skolor tas mera på allvar.Ekonomisk marknadEnligt FN omsätter porrbranschen av världens samladeBNP. Enligt en uppskattning av densvenska tidningen antar man att den svenskaporrindustrin omsätter 10 miljarder. Av det står prostitution för cirka ensjättedel. Enligt nyhetsbrevet drar de båda TV-kanalernaCanal+ och TV1000 in 250 till på porren i Sverigevarje år. Det är nu bara att hoppas på att aktieägarna drar sig ur, tillexempel äger , och cirka 10procent av aktierna i lagstiftningenLagarna måste skärpas för att skydda våra familjer mot våldsporr. Ettövergrepp är alltid ett övergrepp oavsett om det sker framför en kameraeller ej. Ingenstans i lagen står det något om kränkning. Ett lagförslagsom skulle slå hårt mot den svenska porrindustrin skulle kunna baseras påatt koppleri är straffbart. Det är inte tillåtet att tjäna pengar på att någonannan "har tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning". Det är helleringet försvar att dessa filmer sänds . Kvinnor kan också utsättasför våld efter porrfilmer. Hemmet måste få vara den trygga plats förgemenskap och harmoni som så väl behövs i en stressig arbetsvardag.Stockholm den 3 oktober 2000Ulla-Britt ()()()
mot · GO02K316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K316av , ()Offentliga registerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skydda poliser i offentliga register.Skydda poliser i offentliga register!I dag är uppgifter i passregister och i många andra register offentliga -vilket i det stora hela är mycket bra - men i dessa offentliga register kanmedborgare även hämta uppgifter som foto, namnteckning och andrauppgifter om enskild person. Uppgifterna kan emellertid användas ibrottsligt syfte, exempelvis mot polisman eller dennes familj.Den som lämnar ut uppgifter från exempelvis passregistret ser inte attpassunderlaget gäller en polisman och kan därmed inte se eller avgöra vaduppgifterna skall användas till.Tyvärr finns det exempel på när personer kommit överens om att rikta ettflertal anmälningar mot en och samma polisman i syfte att göraokynnesanmälningar.Det lagliga skyddet för polisman och dennes anhöriga måste stärkas för attminska möjligheten att genom hot eller på annat sätt skrämma polisman ellerhans/hennes anhöriga till tystnad.Uppgifter i offentliga register som tillhör en polisman borde omgärdas aven större sekretess än vad som är fallet . Kontroll bör ske, ochpolismannen bör underrättas när någon begär uppgifter om polismannen frånett offentligt register.Stockholm den 4 oktober 2000Maud ()