mot · GO02Ub260 · 2000-10-05 00:00:00 — Matematiska färdigheter skapar basen förproblemlösning.Skolans obligatoriska undervisning är viktig, men eleverna måste ocksåges möjlighet att fördjupa sina kunskaper i ämnen de är särskilt intresseradeav.Att ingen elev skall tvingas lämna skolan utan gedigna baskunskaperförutsätter stor flexibilitet. Undervisningen måste utgå från varje elevspersonliga förutsättningar och behov. Utbildningen skall få ta den tid varjeelev behöver. Skolan måste bli bättre på att använda tiden i ettindividperspektiv. Otillräckliga resultat rättas inte nödvändigtvis till genomökad lärartäthet. Ofta handlar det om att elever behöver mer tid för atttillgodogöra sig kunskap. Vi vill att studietiden skall anpassas efter individen- exempelvis borde elevernas kunskapsnivå avgöra hur många års grundskolade skall erbjudas.Vi vill skapa ett nytt sätt att se på utbildningen genom ett ömsesidigtansvarsåtagande mellan eleven och skolan. Man kan kalla det för ett"kunskapskontrakt" mellan skolan, eleven och föräldrarna. Eleven åtar sig attta studierna på allvar medan skolan åtar sig att ge eleven de bästamöjligheterna att lära. Föräldrarna ges också större ansvar för elevernasarbete. På detta sätt skapar man ett uttalat gemensamt mål för alla berördaparter; lärare, föräldrar och elever. Detta gemensamma engagemang skapartilltro och motivation, vilket är en förutsättning för en god inlärningsmiljö.Gymnasieutbildning för allaGymnasieskolans uppgift är att förbereda för vidare studiervid universitet och högskolor och att genomyrkesförberedande program ge elever de kunskaper och denkompetens som behövs på en arbetsmarknad stadd i ständigförändring.Gymnasieutbildningen måste bättre än ta tillvara den enskildeelevens förutsättningar och mål med studierna. I stället för enhetlighet ochlikriktning skall gymnasieskolan ge individanpassad undervisning och storvalfrihet avseende både studieinriktning och svårighetsgrad. Elever medstudieluckor skall kunna få gedigna stödinsatser och de som har lättare förstudier få den stimulans de behöver. Våra synpunkter på gymnasieskolanpresenteras i detalj i vår motion 1998/2000:Ub210 En gymnasieskola medkunskap och kvalitet.Många avbryter sina studier därför att de saknar tillräckliga förkunskaperoch/eller motivation för alla de gemensamma kurser som ärobligatoriska. Vi vill begränsa kärnämnena till engelska, svenska, matematik,samhällskunskap samt idrott och hälsa. Kärnämneskurser skall kunna ges iolika svårighetsgrad. Vi anser inte att alla behöver engymnasieutbildning som ger behörighet till universitets- och högskolestudier.Olika intressen måste kunna tillgodoses med goda möjligheter att kunnakomplettera utbildningen. Elevernas egna val av ämneskurser skall också gesökad tyngd.Det betygsrelaterade antagningssystemet till den högre utbildningen ledertill ytterligare problem för gymnasieeleverna i form av "taktikläsning".Eleverna leds till att välja kurser där det är lätt att få höga betyg, snarareän attstudera ämnen som skulle kunna vara till större nytta för den tänktahögskoleutbildningen.En översyn av betygssystemet behövs. Vi vill införa fler betygssteg ochklara, tydliga kriterier för vad som krävs för varje betygsnivå. Betygssystemetskall vara överblickbart och förutsebart för att eleverna skall kännarättssäkerhet och veta vad som krävs av dem. I likhet med Skolverketsinspektörer förordar vi att möjligheten att tentera upp betyg skall återinföras.Vi vill också införa en modern gymnasieexamen. Denna skall utgörabeviset på den kunskap eleverna tillgodogjort sig under studierna. Den sominte klarar examen skall ha möjlighet att komplettera sina studier. Ingen skalllämnas utanför.Vi vill att gymnasieskolan skall kunna erbjuda gedigna yrkesförberedandeprogram och en genomtänkt och modern lärlingsutbildning. Samarbetet mednäringslivet måste utvecklas. Ökad entreprenadupphandling av utbildning ochfler fristående gymnasier verkar i den riktningen. Lärlingsutbildningen imoderat tappning presenteras utförligare i motion 1999/2000:Ub17 medanledning av proposition 1999/2000:68 Angående vissa skolfrågor.Alla skolor skall vara fria skolorDet finns en inneboende kraft i den svenska skolan som kanfrigöras genom större frihet, konstruktiv konkurrens ochständigt förbättringsarbete i kombination med oberoendekvalitetsgranskning.Olika typer av skolor skapar kvalitet och mångfald. Ett monopoliseratutbildningssystem klarar inte av den nya tidens krav. Utbildningsstrukturenmåste vara flexibel för att varje elev skall kunna komma till sin rätt och förattskolans professionella skall kunna utveckla undervisning och organisationefter nya behov. Det måste finnas utrymme för självständiga skolledare ochlärare att utarbeta och utveckla skolarbetet utan byråkratiska och politiskapekpinnar. Det är i de enskilda skolorna huvudansvaret för hur arbetet iskolan genomförs skall ligga.Skolsystemet skall ge elever den frihet de behöver för att kunna främjastudier som passar den egna begåvningsprofilen och läslusten! Vi vill att allaelever skall ha rätt att fritt välja skola. Att kunna välja skola, kommunalellerfristående i hemkommunen eller i en annan kommun, är viktigt för att kännamotivation och entusiasm inför sitt lärande och sin utveckling.I syfte att säkra elevers och föräldrars möjlighet att fritt välja skola vill viatt staten skall överta finansieringsansvaret för frånkommunerna. Vi vill införa en nationell skolpeng, motsvarande kostnaden förutbildningen - som går direkt från staten till den skola eleven själv valt.Skolledaren får ansvaret för att disponera resurserna. Alla skolor blirdärigenom fria skolor.Våra närmare förslag till ökad valfrihet presenteras i motion2000/01:Ub258 En frigörelse av skolan.Ett fristående utvärderingsinstitutStaten skall ange de nationella målen för skolan och följa uppresultaten. Uppföljning, utvärdering och tillsyn är eftersattaområden . Därtill kommer att , med dubblaroller, varken haft förutsättningar eller förmågan att utvecklagranskningen av skolornas resultat och kvaliteter på det sättsom krävs.Utbildningens kvalitet måste säkras. Vi vill inrätta ett fristående, nationelltkvalitetsinstitut, med uppdrag att utvärdera alla skolors verksamhet. kan utgöra ett viktigt stöd för elever och föräldrar när deskallvälja skola som det kan ge regering, riksdag och allmänhet viktiginformation om utbildningsväsendet och enskilda skolors resultat.Kvalitetsinstitutet skall inte vara en koncentrerad struktur för utvärdering.Institutet måste ges resurser för utvärdering enligt givna kriterier och hautrymme för egeninitierade analyser. Skolor bör kunna hyra in inspektörer föratt utföra utvärdering på objektiva, nationellt fastställda grunder. Lärare medgedigen arbetslivserfarenhet kan tjänstgöra som inspektörer vidkvalitetsinstitutet. Vid kvalitetsgranskning är transparens av största vikt.Resultaten skall offentliggöras så att föräldrar och elever kan ta del avskolornas kvalitet och basera sina val på detta.Institutet kan med fördel ta vara på erfarenheter bl.a. från (Qualification and Curriculum Authority samt Office for Standards inEducation), där kvalitetsmätning och redovisning är mycket väl utvecklat.Förnya lärarutbildningen ochförbättra lärarnas arbetsförhållandenLärarna har avgörande betydelse för att utbildningssystemetskall kunna utvecklas kvalitativt. De krav som vi förväntaross att framtiden ställer på skolan innebär behov avförändring av undervisningen. Därmed berörs i allra högstagrad lärarna. Det skall ankomma på dem att välja innehålloch arbetssätt i skolan för att eleverna skall kunna uppnå defastställda målen. Våra förslag på lärarutbildningensutformning återfinns i motion 1999/2000:Ub34 medanledning av proposition 1999/2000:135 En förnyadlärarutbildning.Lärare måste vara flexibla och utvecklingsbenägna i en föränderlig värld.Detta ställer krav på lärarutbildningen. Ämneskunskaperna måste förstärkas,inte försvagas. Den pedagogiska utbildning som behövs varierar beroende påvilken sorts utbildning som skall bedrivas. Modern lärarutbildning måstebyggas på vetenskaplig grund avseende frågor om barns utveckling, inlärningoch pedagogik. Alla lärare behöver gedigna kunskaper i kommunikation ochmodern informationsteknik, likväl som förankring i den klassiska bildningen.Vi anser också att alla blivande lärare bör studera ledarskap, samt uppföljningoch utvärdering.Det måste finnas flera inriktningar inom lärarutbildningen, anpassade tillde olika krav som arbete inom skolans olika nivåer ställer. Vi vill förlängautbildningen för tidiga år. Det måste finnas olika vägar tillläraryrket. "Enhetslärare" klarar inte kraven skolan ställs inför.Lärarutbildningen är central för att skapa goda lärare, men vi måste ocksåse till att människor med goda förutsättningar söker sig till lärarutbildningen.Lärarbristen är ett faktum och har de ansvariga i regeringsställningendast visat obetydliga tecken på att ha förstått vidden av problemet. JanBjörklund (Fp) skriver i 18/8-00 om regeringens lärarutbildningsreform:Det står utom rimligt tvivel att de sammantagna förändringarna innebärkraftigt sänkta akademiska ämneskrav...i den föreslagnalärarutbildningen. Sänkta akademiska krav kommer att leda tillytterligare sänkt status och därmed ännu (större svårigheter att) rekrytera.Det är oerhört viktigt att bibehålla och stärka läraryrketsstatus och detta kan vi delvis göra genom att höja denakademiska ribban. Vi måste dock också se till att människorsom tidigare läst in en akademisk examen kan anställas somlärare för att tillföra skolan nya impulser och kunskaper. , kunskapsinriktad skolpolitik och högre löner för lärare ärockså goda medel mot lärarbristen ochrekryteringssvårigheterna.Antagningskraven till lärarutbildningen bör skärpas. Vi vill införa ettlärarcertifikat som bevis på genomgången utbildning, vilket bör förnyas vartfemte år. Detta underlättar en kontinuerlig kvalitetskontroll ochkompetenshöjning.Lärarutbildningen och den pedagogiska forskningen måste knytas närmarevarandra. Forskningsinsatserna inom lärarutbildningen bör stärkas. Viförordar dessutom införandet av fler lektorat i skolan för att knyta forskningoch undervisning närmare varandra och för att bredda lärarnaskarriärmöjligheter.Befria den högre utbildningenDen akademiska friheten måste stärkas. Det är i en frikunskapsmiljö människor kan växa och utvecklas tillsjälvständiga individer, med möjligheter att forma sitt livefter egna val. Enhetstänkandet måste brytas och det behövsen större mångfald inom den högre utbildningen. Vi utvecklarvår syn på den högre utbildningen i motion 1998/1999:Ub424Kvalitet i den högre utbildningen.Universiteten och högskolorna har många olika uppgifter, alltifrånyrkesutbildning till förberedelse för forskning. Därför behövs många olikatyper av högskolor och en varierad universitetsstruktur. Vi anser att man börinrätta fler oberoende universitet och högskolor i stiftelseform. Lärosätenaskall kunna profilera sig inom olika specialområden. skullekunna inriktas enbart mot masters- och doktorsexamen. Högskolor med enhuvuduppgift i grundutbildning och/eller tillgodoseende av regionala behovkan också tänkas.En större mångfald skulle skapa den hälsosamma konkurrensmiljö somkrävs för utveckling av den högre utbildningen. Det är positivt att låtalärosätena marknadsföra sina utbildningsprogram genom att lyfta framhögkvalitativa alternativ. Utvecklingen av såväl enskilda utbildningar somutbildningsväsendet i stort stimuleras av detta.Självbestämmande och konkurrens driver fram ett ansvarstagande förutbildningens kvalitet varför vi förordar en decentralisering avbeslutsfattandet. Ansvaret för utformning, tolkning och tillämpning avantagningsregler bör därför anförtros de enskilda universiteten ochhögskolorna. Ett modernt antagningsförfarande är decentraliserat, varierat ochanpassat till de olika utbildningsalternativens krav på förkunskaper ochfärdigheter.Låt studenternas fria val avgöra varden högre utbildningen skall byggas utVad och var man skall läsa efter gymnasiet tillhör ett av deviktigaste valen i en ung människas liv. Det är inteacceptabelt att studenternas val av utbildning och lärosäteunderordnas regionalpolitiska hänsyn.Sverige skulle vara betjänt av att låta konkurrensen om studenterna varadrivkraften för utbyggnaden av den högre utbildningen. I måsteuniversiteten mäta och förbättra sin kvalitet samt marknadsföra sig gentemotstudenter som skall söka sig vidare. Konkurrensen har både lett till höga kravpå den högre utbildningens kvalitet och till god information till framtidastudenter.En sådan ordning skulle undanröja de orimligheter som är så tydliga iform av tomma platser på en del högskolor och långa köer till andra.Platsfördelning efter politiska mål strider mot respekten för enskildastudenters ambitioner som erfarenheterna av misslyckad planeringär väl dokumenterad. Vi förordar att resurstilldelningen till den högreutbildningen främst skall ske efter studenternas val.Inför ett flexibelt studiestödssystemInget studiestödssystem kan fungera väl i ett land med högaskatter och en oflexibel lönebildning. Låsta skatter och enmera dynamisk lönestruktur är en grundläggandeförutsättning för ett fungerande studiestödssystem.Studiefinansieringen skall vara ekonomiskt rimlig för den enskildes behovpå kort och lång sikt. Utgångspunkten för ett nytt system förstudiefinansiering måste vara att det skall fungera för människor i olikasituationer och ändå vara rättvist. Den enskildes vilja att investera i sin egenkunskapsutveckling måste främjas. Våra krav specificeras ytterligare i motion1999/2000:Ub10 med anledning av proposition 1999/2000:10 Ett reformeratstudiestödssystem.Vi vill avskaffa fribeloppet för att ge studenterna större frihet vad detgäller finansieringen av studierna. Dagens system inbjuder till svartjobb ochtillåter knappt någon flexibilitet med studieupplägget. (Vi anser att räntornapå studielånet skall vara avdragsgilla.) Studiefinansieringssystemet bör varainternationellt anpassat och i större utsträckning möjliggöra studierutomlands.CSN bör konkurrensutsättas, inte bara av finansiella skäl utan också för attmyndigheten visat tydliga prov på att inte kunna sköta sin uppgift.Handläggningstiderna är för långa och det är inte realistiskt att försöka skötakontakterna med dem per telefon. "Tolvterminersregeln" har fått olyckligaeffekter. Långa utbildningar och påbyggnadsutbildningar måste kunnagenomföras utan störningar. Regeringen och CSN måste skyndsamtföranstalta om nödvändiga förändringar av regelverket. Individuellafinansieringsmöjligheter, i form av exempelvis individuellakompetenskonton, behövs för att säkerställa ett kontinuerligt lärande.Ta tillvara informationsteknikensmöjligheterGenom de möjligheter som öppnats av informationsteknikensframsteg blir all kunskap lättare nåbar för alla elever,studenter och forskare. Tekniken förstärker möjligheterna tillindividuell utbildning, anpassad efter egna behov ochintressen.Ett virtuellt universitet, med tillgång till kurser från universitet ochlärosäten i hela världen online, kan spela en stor roll för utvecklingen avkunskapssamhället, både på grundutbildningsnivå och högre upp iutbildningsväsendet. Vi anser att ett virtuellt universitet bör inrättas iSverige.Vi förordar också en utbyggnad av digital distansutbildning vid varjehögskola och universitet.Informationstekniken kan också betyda större möjligheter för elever medhandikapp eller inlärningssvårigheter att studera i egen takt och efter egnaförutsättningar. Satsningarna på informationstekniken i skolan bör därförfortsätta och utvecklas ytterligare.Gör en storsatsning på den nyabiologinForskningen får aldrig göras till en del av en kortsiktigarbetsmarknads- och regionalpolitik. En strategiskt inriktadforskningspolitik bygger på följande hörnstenar: Fokus påforskningens kvalitet, satsningar på det nydanade ochexcellenta, internationellt samarbete, stabil grundforskning,korsande av kunskap mellan olika forskningsområden och ettnära samarbete mellan akademi och näringsliv.Ett kunskapssamhälle fordrar unika miljöer för det allra mest avanceradekunnandet. Den moderata synen på forskningsorganisationen redovisas merdetaljerat i vår motion 1999/2000:Ub25 med anledning av proposition1999/2000:81 Forskning för framtiden.För att skall kunna hävda en position som en ledandekunskapsnation måste forskningen byggas ut. Det gäller på flertalet områdenmen särskilt där vårt land har speciella förutsättningar, personellt eller avandra skäl.En hörnsten i en framgångsrik forskningspolitik är tilltron till forskningensförmåga och förutsättningar att söka det excellenta. Staten får inte, vare sig iretorik eller praktik, kringskära forskningen på ett sådant sätt att det irealiteten blir statens önskemål snarare än forskningens möjligheter somavgör åt vilket håll den mest avancerade kunskapsutvecklingen går.Ett av de områden där har särskilt goda förutsättningar, förutom IToch telekom, är inom biotekniken, varför satsningar bör göras särskilt inomdetta vetenskapsområde. Den svenska biomedicinska forskningen hållermycket hög klass internationellt sett. Vi vill inrätta ett nationellt institutförhälsa och medicin, med särskilt ansvar för bioteknik - en svensk motsvarighettill det amerikanska . Ett sådant institut skullekunna tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- ochsjukvård, beteendevetenskap, social omsorg, arbetsmiljö ochinformationsteknik. Det blir en stark forskningsfinansiär med ansvar för heladet samlade hälsovetenskapliga spektrat.Ge humaniora en renässansDe har den humanistiska forskningen fått allthårdare villkor. Det beror bland annat på en centralstyrdstudiefinansiering för doktorander och på statens tilldelningav forsknings- och utbildningsresurser.Ett samhälle som vill vara framgångsrikt kan inte nedrusta humaniora. Dåvittrar själva basen för den goda framtiden sönder. försämras vårtlands möjligheter att förstå och samverka med en värld av många kulturer ochtraditioner. Vid olika lärosäten återbesätts inte professurer i klassiska språk,och i gymnasieskolan har begrepp som humanistiskt och humanioraförsvunnit. Det behövs en renässans för kulturvetenskaperna i både utbildningoch forskning.Per capita-ersättningen till humaniora och samhällsvetenskap måste höjas.Det är inte bara naturvetenskap och teknik som behöver avancerad utrustning.Forskningsfinansieringsreformen bör rivas upp. Förutsättningen för tillträdetill doktorandstudierna skall inte vara någon utfäst studiefinansiering utanmöjlighet att klara studierna.Stockholm den 29 september 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()