mot · GO02K388 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K388av , ()Insatser för att öka valdeltagandetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov av och åtgärder för att ökavaldeltagandet och delaktigheten i demokratin.MotiveringI senaste riksdagsvalet sjönk valdeltagandet till 80,. Detär en allvarlig signal och ett hot mot demokratin närvaldeltagande minskar. Bakom dessa siffror gömmer sig ändystrare tendenser. I vissa valdistrikt i Stockholms kommunsjönk valdeltagandet i kommunalvalet ner till under 40%.Den representativa demokratin bygger på att medborgarna i allmänna valväljer sina representanter. Den politiska processen är i själva verket merkomplicerad än så, eftersom de politiska partierna och de valdarepresentanterna för en dialog med väljarna ochinvånarna om hur politiken ska utformas. Ur den utgångspunkten kan vi sevalet som ett slags kvitto, ett mått på förtroende för politiker och detpolitiskasystemet. Valet kan också ses som ett slags kvitto på förtroendet fördemokratin som sådan.I de områden där valdeltagandet kryper ner kan vi konstateraatt en stor del av invånarna lämnas utanför den politiska processen ochdärmed utanför demokratin.Eftersom siffrorna naturligt nog gäller röstberättigade är delen avinvånarna som röstar i val betydligt lägre. Vi riskerar närma oss den punkt därdet inte bara är accepterat utan även normalt att låta bli att rösta därför uppfattar att demokrati och politik är något som angår andra och somden enskilde inte kan eller bör göra så mycket åt.På sikt innebär ett sjunkande valdeltagande en förtroendekris församhället. Att inte rösta är ett tecken på att man inte känner möjlighet tilldelaktighet med mer av samhället än bara valprocessen. Det kan i grundenhandla om bristande förtroende för rättsväsendet, för skolan, för kommunensom institution etc.Valdeltagandet som varierar mellan olika valdistrikt är ett stortjämlikhetsproblem.Det skapas skevheter i den politiska representationen mellan företrädareoch medborgare. Generellt är det också de som har lägst inkomster, kortasteutbildningen och som är i störst behov av samhällets stöd som röstar minst.Omvänt är det de som har minst behov av kontakt med samhälletsinstitutioner som får starkast representation. De starka bestämmer över demest utsatta, trots systemets formella princip om att en kvinna eller man geren röst. Insatser för ökat valdeltagande måste därför sättas in och då i förstahand i de områden där valdeltagandet är som lägst.Arbetet med att stärka demokratin kan delas in i två steg. Det förstahandlar om att på kort sikt få upp valdeltagandet i områden och hos grupperdär det är katastsrofalt lågt. Utgångspunkten måste bland annat tas i detnya som vi ser. Många av de grupper som har lägstvaldeltagande nås inte heller genom traditionella kampanjer. Med hjälp av denätverk som finns, bland annat våra invandrarorganisationer, är det möjligt atti dialog med varje enskild grupp skapa förståelse för betydelsen avdemokratiskt engagemang i allmänhet. En bred folkbildningskampanj behövsför att alla ska vara medvetna om vikten av att utnyttja sin rösträtt. Speciellainsatser för vissa grupper är nödvändiga. Skolans roll måste belysas. Riktadeinsatser mot elevråd, ungdomsråd etc i demokratifrågor är ett måste.Målet måste vara att markant öka valdeltagandet, inte minst bland vårainvandrare, 2002.För oss som redan arbetar politiskt är det viktigt att från partiernasutgångspunkt hålla en tät dialog med alla grupper, men för ett allmäntlångsiktigt stöd måste samhället bidra med arenor, mötesplatser för politiskdebatt och dialog människor emellan. All fungerande demokrati skapas frångrunden av engagerade medborgare som vill ta makten i sina egna händer.Konkret innebär det stöd till föreningsliv och möteslokaler. Det är omöjligt atttro att valdeltagandet kommer att öka om man drar in stödet till bl asamlingslokaler.De invandrarungdomar vars fritidsgård läggs ner kommer sannolikt attuppfatta det som att samhället inte är något de är inbjudna att delta i.Resultatet blir att de vänder den politiska demokratin ryggen. En utvecklingsom måste stoppas!Stockholm den 4 oktober 2000Sylvia ()