mot · GN02Sk25 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk25av , ()med anledning av prop. 1999/2000:105 Vissa punktskattefrågor1 InledningPropositionen behandlar flera områden såsom exportbutiker ochproviantering, skatter på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, punktskatte-verksamhetens organisatoriska inlacering i skatteförvaltningen,trafikbeskattning samt omläggning av energibeskattning.Punktskatter är ett för konsumenterna kostnadsdrivande skattesystem.Momsen läggs ovanpå punktskatten vilket medför att kostnaderna drar ivägpå ett ogynnsamt sätt. Även om vi haft denna beskattningsmodell i många årfinns det inget värde i sig att behålla och utöka dessa skatter på ett orimligtsätt.2 Justering i regelsystemet för exportbutikerEffekterna av lagstiftningen som gjordes angåendetaxfreehandel blev något märkliga. Det är därför rimligt med enkorrigering av regelverket. Vad som är värt att notera är att regeringenspropositioner borde vara så pass väl förberedda att man inte tvingas tillrättande propositioner inom så som detta exempel givit vidhanden. anser att regeringen skall påminnas omvärdet av väl beredda förslag som blir möjliga att följa även i enkommersiell marknadsekonomi.I propositionen redovisas två olika alternativ för hur man ska ta ut punkt-skatten. Problem uppstår när man ska sälja varor till EU-resenärer. Krist-demokraterna anser i likhet med regeringen att alternativ 1 är det mestrealistiska, med hänsyn till att alternativ 2 kan skapa svåra likviditetsproblemför exportbutiksinnehavaren. I alternativ 2 inträder nämligen skattskyldig-heten när en vara flyttas från upplaget till butiken medan rätten till avdragföreligger först när varan levereras till tredjelandsresenär.3 Omläggning till energiskattI propositionen föreslås att den nuvarande produktionsskatten påkärnkraftsel läggs om till en effektskatt. Skatt skall tas ut för den högstatillåtna effekten.Regeringen menar att kostnaderna för kärnkraftsföretagen i stort skall blioförändrade. Detta är en lovvärd avsikt, men producenterna kommer atttvingas leva med en teoretisk maxtaxa baserad på maximal produktion. Ävenom kapaciteten inte skulle tillåta hög effekt, kommer kravet att framstå omen hög beskattning baserad på möjlig maxproduktion. När kärnkrafts-aggregaten åldras, kommer effekten att minskas påtagligt, vilket får till följdatt skatten skulle ligga kvar på tidigare nivå.Det är märkligt, men är då ensamt om att ta ut en effektskattmånadsvis per megawatt. Det blir betydande skatteintäkter, närmare 2miljarder . Det blir en hög skatt som till och med kan bli permanentadeftersom ett kärnkraftverk kan bli bestående. Vidare skulle denna effektskattmötas av en ofördelaktig tröskeleffekt i händelse av oplanerade avställningar.Regeringen borde få i uppdrag att se över om detta är förenligt medgrundlagsskyddet. Det är inte självklart att det stämmer överens med lag-stiftningen.Alltså bör ge regeringen till känna vad som ovan sagts om atteffektskatten kan komma att missa sitt syfte och avvisa förslaget.4 TrafikbeskattningKristdemokraterna anser att bilparken ständigt bör förnyas och därmedskapa förutsättningar för en bättre miljö. Nyproducerade fordon har enlägre miljöpåverkan och detta skall uppmuntras. Därför är det naturligtmed någon form av ekonomisk kompensation eller styrmedel för attsåväl utveckla som att lansera miljövänliga fordon.I propositionen föreslås att det för vissa fordon i miljöklass 1 införsskattelättnader i fordonsskattelagen. Det talas om två alternativa vägar att taut skatten: via skattelättnader i fordonsskatten eller via en försäljningsskatt.Kristdemokraterna delar regeringens syn att en differentiering av befintligfordonsskatt torde vara en effektivare modell som bör vara enkel attadministrera och därmed mer kostnadseffektiv än en försäljningsskatt.5 Omläggning av jordbrukets energibeskattning5.1 Regeringen bör stå för sina löftenI budgetpropositionen för utlovade regeringen attjordbruksnäringen skulle likställas med tillverkningsindustrin urenergibeskattningshänseende. Det skulle enligt regeringens egnaberäkningar innebära en skattelättnad för jordbruksnäringen med 330miljoner kronor. Detta är något som senare har bekräftats avjordbruksministern och regeringspartiets representanter i dejordbruksdebatter som förevarit sedan budgetpropositionenpresenterades.Att som regeringen nu föreslår minska den utlovade skattesänkningen med1/3 till är otillständigt. Det är nu nödvändigt att uppfyllade löften som jordbruksnäringen fått innebärande en skattelättnad med 330miljoner räknat på helår.5.2 Begreppet jordbruksnäringen m.m.Propositionen tar ej hänsyn till de kooperativa företagsformer som finnsinom trädgårdsnäringen. Detta kan leda till ett missgynnande av vissaföretag vilket inte kan vara avsikten. Regeringen bör i denna del snaraståterkomma med förslag till lagstiftning som innebär att de här avseddakooperativa företagen ej missgynnas ur energiskattehänseende. Och attverksamhet i jordbruks- och trädgårdsföretag som ärenergiskattenedsättningsberättigad också skall varanedsättningsberättigad när den sker i kooperativa samverkansföretag elleri motsvarande företag innan produkten sätts i omlopp i reguljär handel.5.3 Valet mellan försäkranssystem och återbetalningssystemRegeringen väljer att införa ett återbetalningssystem för de föreslagnaskattelättnaderna. För de berörda företagarna måste det dock vara enfördel med ett försäkranssystem och lagstiftningen bör i allt väsentligtutgå från vad som är bäst och enklast för medborgarna och företagarna.Vi föreslår att beslutar om ett försäkranssystem i denna del.5.4 Närmare regler för återbetalning av skatt på bränslen somförbrukats inom jordbruketI det fall beslutar om en modell med återbetalningssystem harvi synpunkter också i denna del. Regeringen föreslår en begränsning irätten till skattelättnad liksom i rätten att återfå inbetald skatt kvartalsvis.Detta missgynnar uppenbart de mindre jordbruksföretagen vilket inte kananses vara till gagn för bibehållande av lantbruksproduktion i hela vårtland. Vi föreslår att ingen beloppsgräns ska gälla och att de som såönskar ska få återbetalning varje kvartal.5.5 Skattelättnaderna på el och val av system förskatteåterföringenEtt problem som propositionen tar upp är fördelningen mellan hushålls-förbrukningen av el och den el som förbrukas i näringsverksamheten.Här vore det mest naturliga att företag som vill komma i åtnjutande avskattelättnaden installerar en mätare för hushållet och en för näringsverk-samheten. Här borde lantbruksnäringens organisationer ochelleverantörerna hitta en modell för att enkelt genomföra effektivmätning.5.6 Regler för återbetalning av energiskatten på el somförbrukats inom jordbruketPropositionstexten har här på ett tydligt sätt helt fel utgångspunkt. Iställetför att utgå från vad som är bäst för myndigheterna måste lagen skrivasutifrån vad som är bäst för medborgarna och företagen. Här frångår nuockså regeringen vad man sagt om likställighet medtillverkningsindustrin och föreslår en beloppsgräns på innanskattebefrielse medges. Dessutom föreslås en väldigt hög gräns för att fåkvartalsvis återbetalning. Utöver detta aviserar man också redan nu enhöjning av beloppsgränsen på el-sidan. Vi föreslår här att beloppsgräns ejska finnas och att de som så önskar ska få återbetalning kvartalsvis. Omriksdagen beslutar om beloppsgräns avvisar vi redan nu tänkta höjningarav denna gräns.6 Den övriga skatteryggsäcken för jordbruketEl- och bränslebeskattningen är en liten del av lantbrukarnas s k skatte-ryggsäck. I enlighet med vad vi framfört tidigare bör beslutaom att ta bort övriga delar i denna skatteryggsäck, d v s diesel-beskattningen och avgiften på handelsgödsel i det fall återföringssystemför avgiften ej införs. Sammantaget bör skatteryggsäcken helårsvisutöver nu föreslagen skattesänkning lättas med ytterligare 110 miljonerkronor i el- och bränslebeskattning, ca i minskaddieselbeskattning och de som tas in i avgift förhandelsgödsel föreslår vi skall återgå till jordbruksnäringen. Totaltföreslår i en motion med anledning av 2000 årsekonomiska vårproposition en skattelättnad utöver regeringen med 1,6miljarder kronor. Lagförslag i denna del bör utarbetas av ansvarigtriksdagsutskott.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avvisa förslaget om effektskatt på kärn-kraftsel,2. att beslutar om en skattelättnad för jordbruksnäringenmed 330 miljoner räknat på helår avseende el- och eldningsolje-beskattningen i enlighet med beräkningarna i budgetpropositionen förår 2000,3. att begär att regeringen återkommer med lagförslag isyfte att kooperativa företag inom trädgårdsnäringen ej skall miss-gynnas ur energiskattehänseende,4. att , med avseende på skattelättnader på bränslen,beslutar om ett försäkranssystem i stället för det föreslagna återbetal-ningssystemet,5. att , i det fall återbetalningssystem införs, beslutar ienlighet med vad som anförts i motionen att ej införa någon belopps-gräns och att de som så önskar skall få återbetalning kvartalsvis,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beloppsgräns,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lätta på lantbrukets övriga skatteryggsäck.8.Stockholm den 28 april 2000Kenneth ()Per ()()()()()()()()()()()()()()