ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju501av , ()Drogfria fängelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att som ett första led verka för minst en drogfri anstalt irespektive kriminalvårdsregion.Nu får det vara slut på allt prat! - Fängelsernamåste bli drogfria!Gång på gång har jag motionerat om att de svenska anstalterna måste blidrogfria. Ett förslag som lämnades innebar att en anstalti respektive kriminalvårdsregion skulle vara helt drogfri. Men hela tidenhänvisas till pågående försök samt en avvaktan på kommer fram till. Man kan inte vänta ochavvakta när narkotikamissbruket bara fortsätter att öka inomfängelsemurarna!Brist på resurser gör att varken vården eller kontroller kan genomföras påett tillfredsställande sätt. får det vara slut på allt prat! - Fängelsernamåstebli drogfria!Det är en stor skam att man inte inom kriminalvården har haft viljan ellerorken att ta tag i problemen på ett bättre sätt. måste det fattas ett klartbeslut om hur kriminalvården skall kunna klara av drogmissbruket påanstalterna.Stockholm den 19 september 2000Maud ()
mot · GO02Ju503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju503av , ()Unga i häkteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringensnarast skall återkomma till med förslag till regleringar vadbeträffar unga i häkte i enlighet med vad i motionen anförs.Bakgrund"Varje frihetsberövat barn skall behandlas humant och med respekt förmänniskans inneboende värdighet och på ett sätt som beaktar behovenhos personer i dess ålder. Särskilt skall varje frihetsberövat barn hållasåtskilt från vuxna, om det inte anses vara till barnets bästa att inte göradetta, och skall, utom i undantagsfall, ha rätt att hålla kontakt med sinfamilj genom brevväxling och besök." (art. 37 (c)).Svensk lagstiftning innehåller många bestämmelser om hur barn skallbehandlas och bemötas. Ett exempel på detta är lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Av 23 § denna lag framgåratt den som inte fyllt endast får sättas i häkte om det finns synnerligaskäl. Utöver denna reglering innehåller lagen inga bestämmelser om unga ihäkte.Ett barn som sätts i häkte på grund av synnerliga skäl omfattas således avsamma bestämmelser som vuxna enligt 24:e kapitel. Dettainnebär att det inte finns några begränsningar för åklagarens möjligheter attmeddela beslut om restriktioner för barnet. Ett sådant beslut kan få tillkonsekvens att barnet bland annat förvägras rätten att hakontakt med sina föräldrar och andra anhöriga.I lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt framgår att barn under 18 årinte får placeras i en anstalt där han eller hon vistas tillsammans med intagnaöver , om det inte kan antas vara till hans eller hennes bästa. När detgäller barn i häkte finns inga sådana regler. Inte heller finns särskilda reglerom sysselsättning eller undervisning för barn i häkte. Givetvis måste flickorsoch pojkars olika behov beaktas.Med hänvisning till ovanstående anser att det måsteinföras särskilda regleringar för unga i häkte. Dessa skall behandlaförutsättningarna för åklagares rätt att meddela restriktioner för barn i häkte,förbud mot placering tillsammans med vuxna och regler förfritidssysselsättning och undervisning för barn i häkte. Regleringarna skallutgå ifrån portalparagraf om barnets bästa och i övrigtfölja intentioner.Stockholm den 19 september 2000Alice ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02Ju504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju504av Eldensjö, ()Utökad intensivövervakningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet med intensivövervakning med s.k.elektronisk fotboja enligt "back door"-modellen.MotiveringDen permanentades intensivövervakning med s kelektronisk fotboja som påföljd för kortare fängelsestraff efter att sedan1994 ha bedrivits som försöksverksamhet.Samtidigt som intensivövervakning med elektronisk kontroll är enbetydligt mindre kostsam påföljdsform än fängelse så fyller den också viktigafunktioner av humanitär karaktär. Bland annat ges de som är dömda till dennapåföljd en helt annan möjlighet att upprätthålla social, familje- ocharbetsmässig kontinuitet, vilket är oerhört betydelsefullt för deras fortsattalivoch för deras familjer.I betänkande "Ett reformerat straffsystem", SOU1995:91, diskuterades möjligheten att även dömda till längre fängelsestraffsom en övergång inför villkorlig frigivning skulle kunna få avfängelsestraffet omvandlat till intensivövervakning med elektronik.Fördelarna med ett sådant förfarande är flera. Ett skäl är att den dömde på såsätt får en stegvis övergång till full frihet, vilket skulle ge bättremöjlighetertill social och annan anpassning till livet utanför fängelset. Ett annat skäl är attsamhällets kostnader även vid sådan tillämpning skulle minska.I utredningen diskuterades vidare möjligheten att verkställighet utanföranstalt vid fängelsestraff skulle kunna ske efter tre månaderfram till villkorlig frigivning . Vid längre fängelsestraffskulle verkställighet utanför anstalt öka fram till dess att skillnaden mellanhalvtid och tvåtredjedelstid är , dvs vid fängelsestraff på tre år.För ännu längre fängelsestraff skulle gälla att verkställighet utanför anstaltalltid skulle vara . ansåg det angeläget atti införa denna typ av intensivövervakning med elektronisk kontroll islutet av ett fängelsestraff, benämnd "back door"-modell, men avstod från atti betänkandet lägga något konkret förslag.Efter flera år med påföljden elektronisk fotboja som korttidspåföljd är detav samhällsintresse, men också med tanke på ökade möjligheter tillåteranpassning och ur human synpunkt, angeläget att försöksverksamhet medelektronisk fotboja enligt "back door"-modellen påbörjas i Sverige.Stockholm den 26 september 2000Kjell Eldensjö (kd)()
mot · GO02Ju505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju505av , ()Permissionsregler för långtidsdömdaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skärpta permissionsregler för livstidsdömda och dömda tilllängre fängelsestraff.Skärpta permissionsregler för livstidsdömdaUnder har flera fall uppmärksammats där livstidsdömdafångar på permission fått ha med sig såväl pass som kontantkort. Dettahar satt kriminalvårdens permissionsregler i fokus på ett alldeles särskiltsätt.Riksdagen har tidigare uttalat att möjligheterna till permission är ett viktigtled i den intagnes återanpassning till samhället. Man kan ställa sig frågan omen fånges rätt att få inneha och bära på sig pass på permission underlättaråteranpassningen till samhället eller om det enbart underlättar och kanske tilloch med - uppmuntrar - till rymning. På samma sätt kan man ställa sig fråganom det berättigade i att en person som är dömd till ett långvarigt straff fårlovatt inneha ett kontantkort eller ett kontokort.Riksdagen har vid tidigare ställningstaganden inte ansett att det funnitsbehov av att strama upp permissionsreglerna. Mot bakgrund av deuppmärksammade rymningar och i samband därmed grova brott som fångarbegått borde en översyn av reglerna, i avsikt attdifferentiera reglerna för långtidsdömda fångar, genomföras.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Ju506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju506av , ()Svensk rättspsykiatrisk vårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av den rättspsykiatriska vården.Motivering1995 gjordes en inventering av de cirka 700 män och kvinnor som dåfanns inom den rättspsykiatriska vården och som hade så kallad särskildutskrivningsprövning. har publicerat enstudie i vad som har hänt med dem.Under undersökningens gång upptäckte man flera fall där personer somdömts till rättspsykiatrisk vård aldrig skrivits in på sjukhus. Ett exempel ärenman som dömdes för mord . finns inga mer uppgifter. Ingenvet om han vårdats på sjukhus, om han fått permission eller om han ärpå fri fot.En annan man hade dömts till vård men släppts. Under en nyrättspsykiatrisk undersökning som han genomgick efter ett annat brottuttryckte han önskemål om samma "straff" igen. Det handlar om allvarliga feleftersom flera dömda brottslingar aldrig hamnat på sjukhus.Allvarliga brister i kriminalregistretDet verkar som om belastningsregistret innehåller allvarliga brister. I vartfjärde fall har sjukhusen slarvat med att rapportera till ,som sköter registret, vad som händer med personerna som dömts till vård.Vissa sjukhus har struntat helt i att rapportera medan andra följerreglerna. Det handlar om mycket viktiga uppgifter som ibland saknas omdömda mördare.Ofta är det omöjligt att följa vad som har hänt personen: "De har baraförsvunnit ur registret." Därför händer det att polisen inte får veta om enfarligperson skrivits ut eller fått permission. Dessa brister får allvarligakonsekvenser. Om en människa inte finns i belastningsregistret utgår enåklagare från att han eller hon är ostraffad. Då kanske man låter bli att vidtaåtgärder trots att det är befogat.De dåligt fungerande rutinerna får även konsekvenser för brottsoffren.Enligt lag ska till exempel förföljda kvinnor få veta när mannen fåttpermission eller skrivits ut. I många fall fungerar dock ej detta. Följden bliratt många brottsoffer inte får den information och de besked de har rätt till.Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02Ju507 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju507av , ()Permission för interner dömda för grova brottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av hanteringen av permissioner för interner dömdaför grova brott.MotiveringEnligt en rapport från () som presenterades ijanuari 2000 får många fångar på svenska anstalter så mångapermissioner att anstalterna inte hinner kontrollera dem. Frågan ompermissionsreglerna väcktes efter polismorden i , där en av demisstänkta var på permission när brotten begicks. KVS har därförgranskat hur permissionsreglerna tillämpas när det gäller brottslingar somdömts till fängelse. 300 interner har studerats och hälften avdem fick mellan 50 och 80 permissioner januari tilloktober. Tio av dem fick minst 100 permissioner.Det förekommer att brottslingar fortsätter att göra brott deavtjänar straff. Exempel på detta finns på anstalten Åby utanför dären välkänd ekobrottsling dömd till fängelse har begått nya brottsamtidigt som han avtjänade sitt fängelsestraff. Vid en husrannsakan i hanscell upptäckte polisen tre mobiltelefoner, en bärbar dator, en handdator ochmöjlighet att koppla upp sig på Internet. Polisen fann också kvitton frånrestaurangbesök i . Polisen tror att mannen under sina permissionerrest utomlands och träffat sina tidigare brottskumpaner. Under permissionernahar mannen också rest till olika orter i och sysslat med brottsligverksamhet.Nu är det hög tid att göra en översyn av hur fångvårdsanstalter hanterarpermissioner. Medborgarnas förtroende för det svenska rättssystemet är sattpå spel.Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02Ju509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju509av , ()UtvisningsdömdaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvarhållande av medel som täcker kostnaderna för denavvisades hemresa.Självklart skall utvisningsdömda betala sinhemresa!Under fängelsetiden har internerna möjlighet att mot arbetsprestationerhålla skattefri ersättning. Sparsamma fångar som avtjänar ett längrestraff kan få på sitt konto.När det gäller fängelsedömda med utvisningsbeslut i sin dom är det inteovanligt att verderbörande tiden före frigivningen sänder intjänade medel tillsitt hemland. Det medför att när frigivningen skall verkställas saknas pengartill hemresan. Därmed tvingas den svenska staten stå för resekostnaderna.Detta förfaringssätt rimmar mycket illa med tanke på att det iutlänningslagens kapitel 9 § 1 står följande: "Om en utlänning avvisas ellerutvisas är han skyldig att betala kostnaderna för sin egen resa. "Det är stötande att Kriminalvården inte har befogenhet att kvarhålla såmycket pengar som behövs för att täcka kostnaderna för hemresan. Manskulle mycket enkelt kunna spärra internens konto innanverkställighetstiden gått ut. För det är självklart att utvisningsdömda skallbetala sin hemresa!Stockholm den 2 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02Ju510 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju510av Marcelind, ()Bristen på övervakareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ser över lekmannaarvodet för övervakarei enlighet med vad i motionen anförs.MotiveringInom frivården råder stor brist på lekmannaövervakare. Ineffektivaadministrativa system och en alltför låg ersättning anses vara några avorsakerna bakom detta problem. Den ersättning som betalas ut till enlekmannaövervakare är . Halva summan ärskattepliktig och halva ska användas till den frivårdsdömdes aktiviteter.Det som blir kvar av ersättningen för uppdraget är mycket lite. Mångalekmannaövervakare betalar i stället i praktiken för att få utföra sittuppdrag.Lekmannaövervakare har en viktig uppgift i samhället. De ska både delta iden sociala gemenskapen och utöva kontroll. Deras uppgift är att fungera somett stöd för den dömde att skapa en normal livssituation, en förutsättning förett liv utan kriminalitet. Lekmannaövervakaren är en positiv förebild somfinns tillgänglig dygnet runt. Denna insats måste tas till vara och statusen påuppgiften höjas. Det låga arvodet ger en signal om att uppdraget inte ansesvara viktigt. måste utvecklingen vändas innan det är för sent.Problemet med för få lekmannaövervakare har diskuterats i frågeformmellan den tidigare justitieministern och olika frågeställare under våren 2000.Laila har svarat att hon "är övertygad om att det även ifortsättningen måste vara så att den som tar på sig uppdrag somlekmannaövervakare gör det på grund av sitt sociala engagemang och intresseför andra människor".Av frivårdens cirka 8 000 klienter får endast hälften enlekmannaövervakare. 1999 var andelen klienter med lekmannaövervakare 46procent.I ett frågesvar skriver den förra justitieministern attkriminalvårdens mål är att öka antalet lekmannaövervakare. Men hur skadetta bli möjligt utan att ersättningsnivån höjs? Vi anser att detta är enkortsiktig politik som inte stödjer kriminalvårdens uppgift: att förebyggaåterfall i brott. Kriminalvårdens arbete måste vara inriktat på att stödja ochhjälpa den dömde och främja anpassningen i samhället. Med anledning avovanstående anser vi att ersättningen behöver ses över och höjas så attsumman upplevs som en rimlig ersättning för uppdraget.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()
mot · GO02Ju513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju513av Juholt, ()Nya lösningar i kriminalvårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om systemet med "brandmansfångar".Motivering"Jag vet att jag bara är en fånge, men jag känner mig behövd sedan jagblev frivillig brandman." Det säger , en av de"brandmansfångar" som intervjuas i tidningen från Hays-fängelset i , . Den här verksamhetenstartade . deltar 17 fängelser i . De intagna får enutbildning och gör i snitt 20 utryckningar i månaden.Det framgår av reportaget att systemet med brandmansfångar ärframgångsrikt både vad gäller att ge de intagna meningsfull sysselsättning ochatt ge allmänheten en mer nyanserad syn på de intagna och kriminalvården.Detta är ett exempel på hur kriminalvården genom att tänka iokonventionella banor ökar möjligheterna att uppnå det som är det primärasyftet med de intagnas vistelse i kriminalvården - återanpassning till enlaglydig tillvaro.Regeringen bör ta initiativ till att kriminalvården studerar nyabehandlingsformer och ny verksamhet som ökar de intagnas chanser tillåteranpassning. Erfarenheter från andra länder bör särskilt studeras.Stockholm den 2 oktober 2000Håkan Juholt (s)()()
mot · GO02Ju514 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju514av , ()Åtgärder för personer som blir frigivna från fängelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för personer som blir frigivna från fängelse.Motiv för mitt förslagMed på fickan lämnar en frigiven person anstalten. Ofta finnsingen bostad, inget arbete, kort sagt ingenting att komma ut till. Personeni fråga är ofta skuldsatt och har svårt att få hyra bostad. Personen i frågaär alltså fångad i följande dilemma: Ingen bostad, inget arbete, och ingetarbete, ingen bostad.Det är inte lätt att komma på fötter igen i en sådan situation, och därför blirdet lätt återgång till missbruk och ny kriminalitet. Dessa människor får ingenchans att börja ett nytt liv efter avtjänat straff, utan många återgår så gottsomomedelbart i gamla ovanor igen.Ett sätt att bryta denna negativa trend skulle vara att inrätta ett boende förnyligen frigivna personer där de fick husrum och en utgångspunkt i livet.Därifrån skulle de sedan kunna söka arbete eller utbildning och så småningomkanske kunna flytta till eget boende. Strävan måste vara att denna form avboende skall vara drogfritt och med villkor att den boende skall sluta medkriminalitet och droger. Boende av detta slag skulle inrättas på flera ställen ilandet, till exempel på en plats i varje län.Fängelsetiden bör användas för att den straffade ska återanpassas till ettnormalt liv. Detta kräver program mot droger, träning i vanligt socialt liv fören del, planering för den villkorliga frigivningen genom kontakter med denkommunala . Därutöver när det gäller bostad m. m. skallfrivården inom kriminalvården komma in.Problemet är främst att kriminalvården både på våra fängelser ochinom frivården saknar resurser. Arbete och bostad är inte hela lösningen påproblemet, men en stor del av det. Det bör understrykas att ett drogfrittboende för frigivna är ett måste. Ökade insatser enligt ovanståendeskulle rädda många från att begå nya brott och också rädda många människorfrån att bli brottsoffer.Förutom dessa nog så viktiga synpunkter skulle man i och med dessaåtgärder också minska kostnaderna för samhället. Det är i alla fall bättre attbekosta ett boende ett tag för en före detta anstaltsintagen än att vara tvungenatt återigen placera denna person i fängelse.Stockholm den 30 september 2000Roy ()
mot · GO02Ju515 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju515av , ()Medling och revanschFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medlingsprojekt i Värmland.MotiveringUnder 1999 har det pågått medlingsprojekt i kommun iVärmland. Till detta projekt tog () initiativgenom att utse ett antal kommuner runt om i landet som projektorter.Projekten har löpt olika väl ut, men i har det varit väldigt lyckat.Sedan starten har 28 ungdomar alla varit med imedlingen och resultatet har varit gott. upprättar en rapportom ungdomar som har varit inblandade t.ex. i snatterier och skadegörelseroch sedan går fallet över till dem som jobbar med medlingen.Nu har detta projekt fått en förlängning som kallas "Medling - Revansch".De lite äldre ungdomarna; , erbjuds att vara med iprojektet. Gärningsmannen ges möjlighet till en medlingsituation medbrottsoffret, men till skillnad mot en vanlig medlingsituation skall det byggaspå med djupare insikter och kunskap. Till exempel skall den unge få görastudiebesök hos en läkare som berättar om skador vid misshandel eller omalkoholens påverkan. Samtal med polis genomförs för att diskuterakonsekvenserna av brott . Dessutom erbjuds ettstudiebesök hos organisationer där f.d. missbrukare arbetar för att få pratamed nån som varit med "i svängen".Programmet avslutas med att den unge, tillsammans med sina föräldrareller närstående, programansvarig och ansvarig socialsekreterare ser på enadekvat videofilm och sedan diskuterar de igenom den och med minst enuppföljande träff med den unge och föräldrarna. Detta program skräddarsysefter brottets art. Tanken med det hela är att gärningsmannen skall ges endjupare insikt om konsekvenserna av det han/hon gjort. Det är viktigt att dettakommer in i ett tidigt skede och helst vid första brottstillfället för att gestörstaeffekt. De unga gärningsmännen ser ofta inga konsekvenser av den kriminellahandlingen och därför behöver de mötas och konfronteras med vad de gjort.Mötet med brottsoffret är oftast väldigt starkt och de får tankeställare om vadde gjort. Sen fortsätter programmet med att bygga på insikten och visar på enväg ut från brottets bana. "Det var bra! Man skall stå för vad man gör och det är bra att få en andrachans", säger en av dem som deltagit. "Man växer inombords när man vågarmöta den man misshandlat och be om ursäkt, våga erkänna att det man gjortär fel. "Det är viktigt att dessa försök får fortsätta och helst sprida sig över helaVärmland och det övriga landet. Det behövs ökad kunskap om hur man skajobba vid medling, vad polisen, skall tänka på, vad de som haruppdraget som medlare skall göra osv.Därför vill vi att får bli försökslän med att jobba med medling istörre skala. Där finns som kan vara en viktigpart i arbetet och även de som varit involverade i Forshagaprojektet.Stockholm den 3 oktober 2000Ann-Kristine ()()()()()
mot · GO02Ju516 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju516av , ()Brist på lekmannaövervakareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristen på lekmannaövervakare.MotiveringFrivården vid kriminalvårdsmyndigheterna lider brist pålekmannaövervakare. Målet är att av de som döms inomfrivården ska ha en övervakare som är lekman. På flera håll är andelenlekmannaövervakare betydligt färre.Många intagna känner ett mycket lågt förtroende för myndigheter sompolis och kriminalvård. Lekmannaövervakaren fyller därför en mycket viktigfunktion som social kontakt ute i samhället, både för fängelsedömda underanstaltstiden och efteråt samt för frivårdsdömda. Inte sällan kan de utgöra enmöjlighet att få kontakter med människor utanför den kriminella världen.Systemet med lekmannaövervakare är något som kriminalvården måstemöjliggöras att fortsätta med så långt det går.Övervakarna gör ofta ett beundransvärt arbete. Många övervakare drivs avett socialt patos för att få människor som hamnat på glid att komma tillbaka iett liv fritt från kriminalitet. Deras låga ersättning om kanvara en orsak till bristen på övervakare. Många övervakare uppger att delägger ut mer pengar än vad de får i ersättning vid de tillfällen de träffar denfrivårdsdömde.Regeringen måste med hänvisning det anförda se överlekmannaövervakarnas situation med beaktande av de låga ersättningarna.Stockholm den 5 oktober 2000Johan ()