mot · GO02Sk324 · 2000-10-05 00:00:00 — För att köparen ska kunna betaladetta av sin nettolön måste köparen i sin tur lägga på inkomstskatt och(beroende hur man räknar) arbetsgivargift och moms.Resultatet av dessa skattekilar är att inte särskilt mycket sådant arbeteutförs, argumentet att det skulle bero på låg produktivitet kan enkelt motsägasav att det på grund av skattekilarna krävs orimligt hög produktivitet.Tjänstesektorn konkurrerar osunt med svartjobben. Till stor del utförs dockinte jobben alls eller sker genom "gör det själv"-verksamhet.Detta innebär dessutom att den välståndsökning individuellt ochsamhälleligt som uppstår genom arbetsfördelning och specialisering, genomatt produktion av varor och tjänster sker på effektivast möjliga sätt, intefulltut kommer till stånd.Riksrevisionsverket beräknade i sin undersökning att mellan 650 000 och800 000 personer ett visst år arbetade svart i någon utsträckning.Skattebortfallet beräknades till mellan 20 och 40 miljarder kronor.De områden där skatterna i det här avseendet utgör ett särskilt problem ärinom vissa tjänster. Det är med nuvarande skatter omöjligt att kunna köpatjänster till hemmet till lagliga priser. Detta innebär att det är omöjligt förenfamilj att kunna köpa tjänster som skulle kunna underlätta vardagslivet.Därför har diskussionen om skattelättnader på hushållstjänster uppkommit.Det är dock fel att tala om "skattesubventioner" för hushållstjänster.Skattesubventioner är en riktig beteckning om t.ex. två företag eller tvåindivider i samma situation beskattas olika, om en viss verksamhet lyckasutverka lägre skatt än jämförbar verksamhet. Men det handlar det inte om här.Det handlar i stället om att det inte finns någon realistisk möjlighet atttillhandahålla hushållstjänster med nuvarande skatter. En marknad förhushållstjänster skulle vara positiv från jämställdhetssynpunkt, det skulleunderlätta arbetet med och fördelningen av ansvaret för barn och hushåll.Det är märkligt att när det gäller arbete med reparationer och ombyggnadav hus, typiskt manliga arbeten, har det varit fullt acceptabelt medskattelättnader, s.k. ROT-stöd, men när det gäller t.ex. rengöring av sammalokaler, typiskt kvinnliga arbeten, anses det som "subventioner" om dennaverksamhet ges skattelättnader.Det är uppenbart att med det höga svenska skattetrycket, och med strävanatt arbete och kapital i varje fall i princip ska behandlas lika frånskattesynpunkt, blir beskattningen av kapital internationellt sett mycket hög.Internationaliseringen och allt rörligare skattebaser gör det mycket svårt attupprätthålla ett högt skattetryck på rörligt kapital. Detta får rimligenlångsiktiga konsekvenser där skatter som bolagsskatt, dubbelskatt påaktieutdelning, reavinstskatt, skatt på kapitalinkomster, förmögenhetsskattm.fl. måste tas upp till prövning.Men i det moderna tjänstesamhället är arbetskraften den dominerandeproduktionsfaktorn och därmed den största skattebasen, se tabell 2. (I ett litelängre perspektiv är även skatt på konsumtion skatt på arbete.) Eftersomendast en mindre del av arbetskraften traditionellt varit internationellt rörligkan detta möjligen förleda någon till slutsatsen att eftersom arbete är dendominerande skattebasen behöver vi inte bry oss om skatterna i omvärlden.Detta är fel. Om vi vill upprätthålla en ungefärlig skattemässig likabehandlingav arbets- respektive kapitalinkomster i skattereformens anda kommer deanpassningar av skatt på kapital som är nödvändiga avinternationaliseringsskäl att sätta en press - nedåt - också på beskattningen avarbete.Vidare blir i praktiken alltfler kategorier arbetande internationellt rörliga.Det innebär att arbete utomlands, särskilt för nyutexaminerade med enattraktiv utbildning, även är ekonomiskt lockande. Vi kan inte heller räknamed att dessa personer i samma utsträckning som tidigare återvänder tillSverige efter några år.I industrisamhället låg företagets tillgångar främst i en maskinutrustningsom kanske inte kunde användas på annan plats eller för andra ändamål.Rörligheten var därmed begränsad. När företagens främsta tillgång ligger i deanställdas kunnande blir detta kapital, kunskapskapitalet, mycket rörligare.Detta är mycket påtagligt i IT-företagen.De svenska skatterna fördelar sig som framgår av diagrammet, uppdeladepå skatt på arbete resp kapital 1999.Diagram 6. Skatt på olika skattebaser 1999 Miljarder kronorKälla: LU 2000Skatt på arbete är den helt dominerande skattekällan. Ävenkonsumtionsskatter - t.ex. moms - räknas i allmänhet somskatt på arbete, vidare arbetsgivaravgifter som i slutändenbärs av löntagarna.En tydlig slutsats är att de skatter som ger de stora inkomsterna för stat,landsting och kommuner är de breda skatter som alla är med och betalar. Detgår inte att klara skatteproblemen genom att övervältra skatterna på "de rika".De stora skatterna betalas av oss alla. Detta innebär just att skatternasomfördelande effekter inte fungerar, trots jämlikhetsambitioner leder denhöga skatten på arbete till att barnfamiljer och låginkomsttagare inte får ettbättre utfall.De renodlade kapitalskatterna är inte någon särskilt stor del av de totalaskatteintäkterna, ungefär en tiondel. Däremot är de viktiga därför att de i höggrad bestämmer hur företagande och sysselsättning blir. Man måste kommaihåg att det är den privata verksamheten som utgör all skattebas. Denoffentliga verksamheten kan aldrig vara en skattebas, den är ju finansieradmed skatter till 100 procent.De skatter som har stor effekt på företagandet måste därför utformas så attde stimulerar tillväxt och expansion. Det är detta vi brukar kalla strategiskaskattesänkningar. kan man konstatera att sådana skattesänkningarinte i ett slag drar undan mycket stora delar av skatteintäkterna.Tabell 2. Skattebaser och skatteintäkter 1999Tabell 1: (Skatt Intäkt, miljarderkronor Skatt på )SlutsatserDagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte ärförenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Dentilltagande internationaliseringen ökar kraven på att Sverigefår konkurrenskraftiga villkor för företag och människor.Villkoren består i de olika ländernas kombinationer av skatteroch välfärd, dvs inte bara skattenivån utan också vadmedborgarna får ut av skatterna. För den svenska poltiken ärnaturligtvis skatte- och utgiftsnivåerna i övriga EU av särskiltstor betydelse.I måste därför både skatte- och utgiftstrycket minska, liksomansträngningarna öka att se till att medborgarna får mer valuta förskattepengarna. Under innevarande mandatperiod ska skattetrycket klartunderstiga av BNP. Därefter ska både skatte- och utgiftstrycketfortsätta att minska.Viktigast är att sänka de skatter som är mest skadliga för tillväxt ochsysselsättning. Det gäller skatt på riskkapital, den högsta marginalskatten ocharbetsgivaravgifterna, särskilt i tjänstesektorn.Skattesänkningar ska genomföras som mildrar marginaleffekterna förbarnfamiljer och gör det möjligt för fler låginkomsttagare att leva på sin lön.Avgifterna till socialförsäkringarna skall vara försäkringsavgifter och friafrånskatteinslag.Skatteinkomsternas storlek bestäms inte bara av skattesatser. Betydandeenergi måste läggas på att skapa ett skattesystem som gynnar en växande ochdynamisk ekonomi. I grunden är det nämligen detsamma som en ekonomimed växande skattebaser. Med breda skattebaser kan gemensamma åtagandenfinansieras med lägre beskattning.Den demografiska utvecklingen i kombination med internationaliseringeninnebär att några enkla lösningar inte finns. De demografiska utmaningarnakan inte lösas med skattehöjningar, internationalisering kan inte enkelt mötasmed kraftiga skattesänkningar när man har långtgående ambitioner ifråga omen god utbildning och vård.Detta leder till följande förändringar:En stor socialförsäkringsreform ska genomföras med pensionsreformensom förebild, där såväl sjukförsäkring somarbetslöshetsförsäkring ingår. Dessa ska görasförsäkringsmässiga och betalas med försäkringsavgifter.De delar av arbetsgivaravgiften som inte utgör försäkringsavgifter skasuccessivt avvecklas, vilket leder till sänkt skattebelastning på arbete. Meravgränsat bör en kraftig skattereduktion på hushållsnära tjänster införas. Föratt behålla expanderande tjänsteverksamhet i , t.ex. i IT-sektorn,behöver bl.a. beskattningen av personaloptioner ses över.En inkomstskattereform genomförs vars huvudingredienser är sänktamarginalskatter genom slopad värnskatt, höjd brytpunkt, grundavdrag utanavtrappning samt en generell skatteminskning exempelvis i form avskattereduktion. Dessa förändringar ska genomföras inom en treårsperiodoch därefter bör vi gå vidare med ytterligare sänkta inkomstskatter i formersom uppmuntrar ökat arbetsutbud, utbildning och risktagande. Den statligaskattens nivåer och omfattning ingår i ett sådant övervägande.Minskad beskattning och lägre marginaleffekter på lägre inkomster bidrartill att människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att detlönar sig att arbeta. Dessa skattesänkningar måste utformas så attmarginaleffekter i lite högre inkomstlägen inte uppstår istället eller att debreda skattebaserna krymps. Skattereduktion och sänkta kommunalskatter ärdärför tekniker vi vill pröva främst.Barnfamiljernas marginaleffekter ska därutöver minskas genom generellabarnavdrag, växlat mot minskade bostadsbidrag och enhetliga barnomsorgs-taxor. Det ska löna sig att arbeta, även för småbarnsmammor, därför börbarnavdraget vara generellt, taxor enhetliga och avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas.De mest skadliga kapitalskatterna är förmögenhetsskatten ochdubbelskatten på aktievinster, där dessa successivt avskaffas inom de närmstaåren. Fastighetsskatten avskaffas och fastighetsbeskattningen utformaslikvärdigt mellan boendeformer och kapitalplaceringar, med bibehållenavdragsrätt för räntor. Detta innebär en kraftig sänkning av skatteuttaget. Ensänkning av kapitalskattesatsen för avkastning och reavinster bör framöverkombineras med det internationella arbetet mot illojal skattekonkurrens.Skatteharmonisering i form av gemensamma beslut om skattenivåeravvisas. Varje land, även inom EU, ska självt avgöra sin skattepolitik.Däremot kan systemen behöva anpassas till varandra för att underlätta handel,förbättra den inre marknaden och ytterligare riva gränser mellan människorna.Mervärdesskatten är ett sådant system där en gemensam hantering äreftersträvansvärd. bör också långsiktigt hamna på enmervärdesskattenivå som är närmare våra grannländers och som kan tillämpasmer generellt.Ekonomiska styrmedel är bra i miljöpolitiken. är därförförespråkare för att s.k. grön skatteväxling tillämpas. Under senare delen av90-talet har dock miljöskatterna höjts kraftigt, utan motsvarande sänkning avskatten på arbete. Den viktigaste gröna skattefrågan är - av miljöskäl - engemensam koldioxidbeskattning inom EU.När tillväxten är god och både BNP och de offentliga inkomsternaökar kraftigt är det extra angeläget att hålla emot önskemål om ökadeoffentliga åtaganden och utgifter. Det är i goda tider man ska hålla igen ochgenomföra sådana strukturella förändringar som rustar oss för de tider dåtillväxten inte är lika god. Strukturellt riktiga skattesänkningar somförbättrarekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagandeleder till att tillväxten långsiktigt blir bättre. Genom att begränsautgifternasökning kan en mycket stor del av de skattepolitiska målen nås vilketsamtidigt leder till minskad konjunkturkänslighet.En övergripande utgiftsöversyn bör därutöver ske. En sådan måste leda tillatt vi mer förutsättningslöst genomlyser vilka av nuvarande uppgifter för detoffentliga som skulle kvarstå som skattefinansierade, i vilken mån utökadavgiftsfinansiering kan tänkas, vad av det vi tidigare ansett skulle varaskattefinansierat kan skötas av individerna själva. Kan tidigareskattefinansierad verksamhet övergå i obligatoriska försäkringar?I det kortare perspektivet, vill vi genomföraföljande förändringar av skatterna.Folkpartiets skattereformSkatt på arbeteInkomstskattAv denna motion framgår att allt större delar av arbetskraftenidag är mycket lättrörlig över vår gränser. Regeringenargumenterar i och för sig förtjänstfullt för att stärka den s.k.utbildningspremien när man föreslår en mindre justering avskiktgränserna (s 210). Det är ett uttryck för att man tagit åtsig en del av den debatt som rör skatterna i en globaliseradvärld. Men det är naturligtvis inte tillräckligt. För att på allvaröka arbetskraftsutbudet och motverka tendenser tillflaskhalsar på arbetsmarknaden krävs det betydligtkraftfullare och bättre inriktade åtgärder.Den skattereform som här anges kan genomföras budgetentäcker. Målet skall vara att öka förutsättningarna för nya jobb, öka tillväxten,minska flaskhalsar och minska bidragsberoendet. Reformen föreslåsfinansierad genom besparingar och genom de möjligheter som denekonomiska tillväxten ger. En viktig princip är att de delar som betyder mestför tillväxten skall genomföras först och finansieras genom besparingar.Den nya skattreformen ska för individbeskattningen, det som vi ser på våregen deklaration, framförallt innehålla följande inslag: sänkta inkomstskattergenom införande av en skattereduktion, höjt barnstöd, återinförande avprincipen 30/50, slopad värnskatt, slopad dubbelbeskattning och slopadförmögenhetsskatt.Folkpartiet vill fullfölja skattereformen och står fast vid principen om"hälften kvar". Vi motsätter oss följaktligen regeringens extra värnskatt. brytpunkten för statlig skatt bör höjas så att den statliga skatteninträderförst då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör ().En sådan rejäl skattereform kan genomföras och bliravhängig av att utgiftsbegränsningar verkligen görs och att den ekonomiskatillväxten blir god. medverkar reformen i sig själv till att skapaförutsättningar för långsiktigt god ekonomisk utveckling. Reformen skainnehålla tre rejäla åtgärder mot marginalskatterna:Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifternaför att undvika att, som sker, personer som betalar bådestatlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om ca 55procent.Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellanca 150 000 och finns en marginaleffektgenom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning börsuccessivt avskaffas vilket leder till enmarginalskattesänkning för betydande grupper.Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott motskattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten med 5procentenheter i de aktuella inkomstskikten.En skattereduktion, lika för alla, ska införas för attgarantera att alla får del av en skattesänkning. Dennaskattereduktion bör till en början vara ca perperson.Därutöver tillkommer en skattesänkning som motsvarar ökade kostnaderför bilförsäkringen samt de ökade egenavgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgiftshöjningar ska motsvaras av lika storaskattesänkningar men medför att det blir tydligt för oss alla vad vi betalartillförsäkringen. "LO-puckeln" bort, 13 miljarder(avtrappning av grundavdraget)Brytpunkten höjs 6 miljarder(till 8,07 förhöjt basbelopp- )Värnskatten bort, 3 miljarderSkattereduktion, per person 20 miljarder ReseavdragI budgetpropositionen föreslås att reseavdragen höjs. Vi vill därutöver att den restiden även fårinkludera hämtning och lämning av barn vid barnomsorg.Detta är för många en förutsättning för att kunna arbeta, ochdenna tid och omväg bör räknas in vid beräkning avtidsvinsten. Detta bör ges regeringen tillkänna.Hushållsnära tjänsterSverige har den industrialiserade världens högsta skatteuttagpå arbete. Mellan och av kostnaderna för en tjänstutgörs av skatter och sociala avgifter. De stora skattekilarna -skillnaden mellan köparens pris och säljarens ersättning efterskatt - bromsar framväxten av moderna tjänsteföretag ochfler jobb i tjänstesektorn. I synnerhet gäller dettjänsteproduktion riktad till privatpersoner som betalar medredan beskattade pengar.Det finns en stor efterfrågan på hushållsnära tjänster. Totalt är nästan vartfjärde hushåll i intresserat av hjälp, ibland eller regelbundet. Dethögaskatteuttaget hindrar efterfrågan och utbud från att mötas på en vit marknad.Inkomstskatter, sociala avgifter och moms driver upp timpriset till nivåer somnästan inga hushåll med normala inkomster är beredda att betala. Mer ellermindre allt hushållsarbete som utförs mot betalning utgör svart arbete.På denna marknad arbetar många kvinnor och ungdomar. De har ingarättigheter, inga försäkringar, inga pensionspoäng, ingen sjukpenning ochingen trygghet. För många unga riskerar den första kontakten medarbetsmarknaden att bli ett svartjobb. Det är djupt olyckligt att orimligaskatteregler på detta sätt pressar människor till svart arbete. För attefterfråganpå hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom attskattekilenminskas eller slopas helt. Vi anser att det enklaste och bästa är att införa enskattereduktion för hushållens köp av den här typen av tjänster. Frågan omhur skattelättnader för hushållstjänster kan vara utformade är noga utredd ochanalyserad och det finns flera förslag. Kunskaper och erfarenheter finns ocksåatt hämta i en rad andra EU-länder, som t.ex. , och Holland.Det är värt att nämnas att den finländska regeringen i sitt budgetförslag inför2001 beslutat att utöka sitt skatteavdrag för hjälp i hemmet till att gälla helalandet.Fördelarna med en vit marknad för hushållsnära tjänster är många. Desom arbetar svart får möjlighet att inordna sig i ett legalt system ochsom alla andra få del av förmånerna i socialförsäkringssystemen:sjukförsäkring, pension m.m. Valfriheten ökar. Människor får större möjlighetatt välja mellan att arbeta mycket och köpa tjänster till hemmet, eller attarbeta mindre och i stället göra hemarbetet själv. Det blir möjligt för enarbetsgivare att erbjuda den här typen av tjänster som en beskattad förmån.Den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas upp ytterligare, vilket ur ettjämställdhetsperspektiv är starkt önskvärt.VinstandelsstiftelserOptioner är det vinstdelningssystem som ärhetast. Vinstandelsstiftelser har funnits under en längre tidoch ger de anställda ett ekonomiskt utbyte av ett företagsframgång och vinster. Vinstandelsstiftelser inom företag hargoda förutsättningar att bidra till ökat engagemang och ökaddelaktighet för de anställda. Genom att en del av företagensvinster går direkt till de anställda skapas en uppmuntrandeatmosfär. Dynamik och effektivitet stimuleras. Det ärbeklagligt att regeringen och dess stödpartier inte värdesätterden stora betydelse som det personliga engagemanget har förföretagande och tillväxt. Den särskilda löneskatten påavsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas för att stimuleratill en utvidgad användning av sådana system.En option är en möjlighet, inte en garantiSverige måste vara globalt attraktivt, inte minst vad avser attlocka till sig kompetenta personer. Annars riskerar vår godaposition att bli en kort historisk parentes. Det behövs därfören politik som förstår de nya förutsättningarna och hur IT-branschen skall få växtkraft. Visionen måste vara tydlig pånågra viktiga punkter.För växande företag, som är globala i sin själ, är det inte svårt att tänka sigatt förlägga verksamheten på annan plats än i . För att Sverigelångsiktigt skall kunna konkurrera framgångsrikt om den globalakompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor och personligautvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder bl.a. att skatte- ochoptionsregler måste vara konkurrenskraftiga, liksom att näringslivet måstevara konkurrenskraftigt nog att behålla utvecklingen i landet.Invest in () har genomfört en intervjuundersökningmed personer i VD-befattning i 35 IT-företag. Vad avser svagheternadominerar helt de områden som rör möjligheten att rekrytera och belönapersonal både från och från utlandet. Här nämns förutom högainkomstskatter bl.a. reglerna för personaloptioner. Personaloptionernabeskattas oförmånligt i beroende bl.a. på högasocialförsäkringsavgifter och höga inkomstskatter. Dessutom innebärlagstiftningen för personaloptioner att företagens kostnader förpersonaloptioner inte är tillräckligt förutsägbara. Det medför särskildaproblem för de små personalintensiva kunskapsföretag som saknar finansiellstyrka. Osäkerheten försvårar även framtida analys och påverkar negativtmarknadens värdering av företagen, exempelvis vid en börsintroduktion.Villkoren för personer med personaloptioner som tillfälligt arbetar i Sverigemåste också ses över. Konkurrensen från länder med förmånligarebeskattningsregler för personaloptioner måste tas som utgångspunkt vid enöversyn av dessa regler.Det intellektuella kapitalet i företaget blir allt viktigare i förhållande tilldetmer traditionella kapitalet i form av anläggnings- och finanskapital. Det ärdärför viktigt för svenska företag att kunna knyta till sig bärarna av dettakapital, medarbetarna. Detta är främst en utmaning inom det som brukarbeskrivas som den nya ekonomin. Men det blir efter hand ett mer omfattandeföretagsklimatsproblem eftersom alla branscher blir i högre grad beroende avmedarbetarnas intellektuella kapital. Det finns stor risk att många svenskabegåvningar försvinner till företag i andra länder eftersom de kan erbjuda enbättre möjlighet till hög avkastning för medarbetare i snabbväxandemindre företag.Regeringen har meddelat att den inte ser några skäl till att skapa ensärskild förmån för den som får inkomst via personaloption i förhållande tillden som får inkomst av tjänst. Man menar att det skulle vara att gå ifrån enviktig princip i skattelagstiftningen samt skapa en märklig differentieringmellan dem som får vanliga inkomster av tjänst och dem som får möjlighetentill optioner. Det ligger en del i detta resonemang. Men å andra sidan är detviktigt att vi i skapar förutsättningar för snabbväxandekunskapsföretag att kunna växa tillsammans med kompetent personal. Dehöga marginalskatterna i skapar ett extra ogynnsamt läge för mångaanställda. Som det har visat sig sedan börsnedgången startade äroptioner också en betydligt osäkrare förmån än vad lön är. En option är enmöjlighet, inte en garanti. Beskattningen av personaloptioner bör skyndsamtses över både för dem som är långsiktigt verksamma i och dem somarbetar här tillfälligt. Inte minst socialavgifterna skapar problem.Konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler måste tas somutgångspunkt vid översynen. Vi avsätter för att ilikhet med vårt förslag för vinstandelsstiftelserna kunna ta bortarbetsgivaravgifterna.KompetenskontoArbetslivet kommer i allt högre grad att kräva att denenskilde förnyar sina kunskaper för att bättre kunna mötaförändringar på arbetsmarknaden. En del av dennakompetenshöjning sker naturligen på arbetsplatsen. Menibland krävs insatser därutöver. vill att denenskilde ska ha större möjligheter till att förnya sittkunnande. För detta krävs ett ekonomiskt utrymme. En metodär att vidga möjligheterna till avdragsgillt pensionssparandebåde så att utrymmet blir större och medlen också kananvändas för studier som höjer kompetensen. Avdragsrättenbör därför höjas från 0,5 till 1,5 basbelopp.Sänkta arbetsgivaravgifterInriktningen är att arbetsgivaravgifternas skattedel helt tasbort. sänks därför avgiften med först2, därefter för hela den privatatjänstesektorn. Detta ger främst en ökad stimulans försysselsättningsutvecklingen i mindre företag.KapitalbeskattningDubbelbeskattningDen lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomster sominförts i är begränsad till onoterade företag.Folkpartiet har länge argumenterat för att införa regler somavskaffar dubbelbeskattningen i alla företag. De nya reglernaskall utformas i enlighet med de regler som gällde under år1994 och som infördes på initiativ av den dåvarandeborgerliga regeringen. Dubbelskatten gör det inte barasvårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrardessutom de små företagen att växa med eget kapital.Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre änatt växa med lånat kapital. Det naturliga för en företagare äratt expandera med eget kapital.