mot · GO02MJ246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ246av , ()Jordbruket i NorrlandFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn av de nationella stöden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom ramen för framförhandlade medel höja ersättningenför suggor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av stöd till det fjällnära jordbruket.InledningFörutsättningarna att bedriva ett hållbart jordbruk ochproduktion av livsmedel med hög kvalitet är goda i norraSverige. Att ha tillgång till lokalt producerade livsmedel, nöt-, svin- och fårkött, mjölkprodukter, ägg och ost liksomgrönsaker och rotfrukter är en av flera livskvalitetshöjandefaktorer för Norrlandslänens invånare. Genom att förädlanorra viktigaste gröda, , till kött och mjölk harnorra konsumenter tillgång till högklassiganärproducerade livsmedel.Jordbruket, det öppna landskapet, med växande grödor och betande djurspelar också en central roll i arbetet med att skapa ett kretsloppssamhälle.Utan ett jordbruk i norra kommer förutsättningarna för att skapa detsamhället att vara mycket svårare.EU-inträdet förändradelivsmedelsproduktionenI och med EU-inträdet förändrades villkoren för jordbruket.Ett stort antal stödformer och en omfattande byråkratiinfördes för jordbruket i hela landet. fick ocksåmöjlighet att behålla de särskilda nationella stöden tillNorrlandsjordbruket. Ett antal utvärderingar frånJordbruksverket visar att utfallet varit relativt sett mindregynnsamt för Norrlandsjordbruket än för övriga delar avlandet.Den viktigaste produktionsgrenen i norra är mjölkproduktionen. Irapporten /1122 har redovisat effekterna av dennationella ersättningen till norra . Av den framgår attmjölkproduktionen i stödområdena ett till tre har minskat 1999 iförhållande till den referensnivå som fastställdes i kommissionsbeslut97/557/EG. I stödområde ett är motsvarande minskning störst eller hela9,25 %.Till detta skall också konstateras att de nationella ersättningarna inteutnyttjats fullt ut. har i Rapport om effekterna av dennationella ersättningen till jordbruket i norra 1999 redovisat att dentotalt utbetalda nationella merkostnadsersättningen till norra 1999 var305 . Detta skall jämföras med det beslutade referensbeloppetpå . Dessa medel är också anslagna ibudgetpropositionen.Klimatmässiga och arronderingsmässiga förutsättningar ser emellertidannorlunda ut än i andra delar av . Vegetationsperioden är avsevärtkortare än i resten av landet, produktionskostnaderna betydligt högre och istora delar av regionen är markförhållandena sådana att storleksrationaliseringinte är möjlig.Jordbruksverket har i sin rapport 1998:2 beräknat att den genomsnittligahämtningskostnaden för mjölk i område ett ligger på ca /kg och iområde två på /kg högre än på andra håll i landet. Merkostnadenför intransport av kött till slakterierna ligger på mellan ca /kg och 1kr/kg.För intransporten av ägg är kostnaden i genomsnitt ca /kg högre änhos andra packerier vilket främst beror på att äggproducenterna ärjämförelsevis små och att insamlingen av ägg sker i ett geografiskt stortområde.Mot bakgrund av den negativa utvecklingen och det faktum att denbeslutade ramen inte utnyttjas bör de nationella stöden ses över för att bättresvara mot de faktiska merkostnaderna. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Svinproduktionen minskarTrots att konsumenterna i norra efterfrågar lokaltproducerat svinkött finns inte lönsamhet i produktionen.Framför allt är det den integrerade produktionen somminskat. Antalet suggor har minskat med närmare enfjärdedel. Både ur djurskyddssynpunkt och för att minskariskerna för sjukdomsspridning är det bättre att ha integreradproduktion med både suggor och smågrisar. En kalkyl försuggproduktionen visar dock ett underskott. Den avregeringen beslutade tillämpningen av Agenda 2000 medbland annat sänkta ersättningar för spannmål i stödområdenaett till tre kommer också att särskilt drabba svinproduktionen.Totalt har antalet slaktsvin minskat med 11,3 %.En minskad svinproduktion innebär ett hot även i förädlingsledet. Bådeslakteri- och charkuteriverksamhet är beroende av svinproduktionen för sinverksamhet och viktiga ur sysselsättningssynpunkt. Regeringen bör därförpröva möjligheten att inom den framförhandlade ramen höja ersättningen försuggor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Fjällnära jordbrukSärskilt allvarlig är situationen för jordbruket i det fjällnäraområdet. Hotet mot landskapsbilden i norra är att detöppna landskapet växer igen med barrskog. Detta är i sin turett hot mot möjligheterna att skapa förutsättningar för annanverksamhet som t.ex. turism och fritidsverksamhet.Jordbruksverksamhet är en viktig kulturbärare och kan utgöraen bas som man kan bygga vidare på genom kombineradeoch kompletterande verksamheter.Det är därför nödvändigt att fortsätta driva jordbruk för att på så sättbevara den mindre intensiva odlingen i dessa områden samt att bevara detöppna och varierade odlingslandskapet med den biologiska mångfald som ärknuten till detta landskap.Riksdagen gav regeringen i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket i fjällnära områden för att kompensera det sämreutfallet efter EU-inträdet i stödområde ett. Trots detta har det ännu inteinförtsnågon särskild ersättning riktad mot att förbättra lönsamheten i jordbruket idetta område, vilket är vad som behövs för att kompensera den relativasmåskalighet som är oundgänglig i detta område.I en rapport från , Utvärdering av de regionalaersättningarna till jordbruket, rapport 1998:2, har bruttoförädlingsvärdet perårsarbetsinsats 1994 och 1995 jämförts. För riket hade bruttoförädlingsvärdetökat och alla stödområden kunde uppvisa en ökning utomstödområde 1 där bruttoförädlingsvärdet per årsarbetsinsats minskat med0,. Utifrån det kan man konstatera att stödområde ett var det område i vårtland som fick det sämsta utfallet av det svenska EU-medlemskapet, särskiltmarkant har det utfallet varit i den del av stödområde ett som kan sägas utgöradet fjällnära området.Med den vikande tendens som finns i jordbruksproduktionen inomstödområde ett och framförallt i fjällnära områden, är det av yttersta vikt attsnarast höja den regionala ersättningsnivån till jordbruket i detta område omman har för avsikt att leva upp till den politiskt beslutade målsättningen attbibehålla ett jordbruk i hela landet. Vad som ovan anförts om behovet av stödtill det fjällnära jordbruket bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Maggi ()