mot · GO02MJ722 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ722av , Per (mp)Gifter i rötslammetFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avgränsvärden för, eller hur skatt kan tas ut på, kadmium i rötslam medsyftet att styra bort det giftiga slammet från åkrarna.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ilagstiftningen som understöder systemskiftet för källsorterande va-system och återskapad växtnäringsbalans inom jordbruket.MotiveringUnder har mp i motioner upprepat kravet på attregeringen med större allvar och långsiktighet måste hanteraproblemet med förgiftningen av vår åkerjord. Även i åråterkommer vi. Det finns nämligen inga tecken som tyder påen förbättring av situationen, tvärtom, och med de senasterönen är frågan mer aktuell än någonsin och kräverskyndsam handling.Det giftiga slammetSlammet, som används till att gödsla åkrarna, innehålleralldeles för höga halter av kadmium. Det är ett problem sommåste åtgärdas. Om slam överhuvudtaget ska användas somgödselmedel och inte spridas enbart av kortsiktigakvittblivningsskäl, måste det givetvis vara fritt fråntungmetaller och miljögifter och inte kunna konkurreras utav konstgödsel, som absolut inte hör hemma i ett ekologisktinriktat jordbruk bl.a. på grund av kadmiumhalt och innehållav ändligt fosfor.En rad nya rapporter visar att befolkningen nu beräknas ha njurstörningar istor omfattning, ca 10.000 personer. Detta märks genomläckage av äggvita och förlust av kalcium. Riskgrupper är kvinnor med lågajärndepåer och de som äter mycket grönsaker, samt de som är särskiltkänsliga. Detta är synnerligen allvarligt och kräver drastiska förändringarinom livsmedelsproduktionen.En artikel i , nr 3/99, tar upp det allvarliga läget.En undersökning av 23 olika sorters modersmjölksersättning, välling och gröttill barn, visar att kadmiumhalterna i dessa mjölbaserade produkter är 1,5 till17 gånger högre än i de mjölkbaserade. påpekas attdjurexperimentella studier visar att kadmium kan orsaka skador på hjärnanredan vid lågdosexponering.Det svenska slambergetI det svenska slamberget finns ca kadmium. Slammetsprids på mark nära tätorterna på några procent avåkerarealen, inte för att jordbruket betraktar det som ettidealiskt gödselmedel och sprider det med optimalfosforgiva, utan för att kommunerna har ett problem och oftat.o.m. betalar för att bli av med slammet. Slamgivornaanpassas då istället efter hur mycket som kan spridas inomramen för gränsvärden för tungmetaller, bl.a. koppar ochkadmium. Följden blir både övergödsling och anrikning avtungmetaller i den tätortsnära åkermarken.Vad kommer kadmiumetifrånDet kadmium som omsätts i människans värld kommer fråndet ständigt ökande uttaget av material från jordskorpan. del kommer från fosforit via konstgödsel ochjordbruksprodukter.Men huvuddelen av allt kadmium i slammet eroderar på alla möjliga sättfrån samhällskroppen, där ca kadmium finns inbyggt och hamnar islammet genom avloppssystemen. Från rör och ledningar, från disk ochtvättmaskiner, kläder som tvättas, varmvattenberedare, skurvatten, förzinkadejärndetaljer som beslag, spikar och skruvar. T.o.m. kranvattnets egen halt avmetaller räcker för att spoliera möjligheterna att upprätta ett kretslopp utanförstörelse av miljö och hälsa.Naturvårdsverket har angivit att mängden kadmium från kranvattnet är ca3 ggr större än det som kommer med urin och avföring. Slutsatsen är helt klar.Slammet från vårt avloppsnät kan aldrig inpassas i ett uthålligt kretslopp - detär ett istället fråga om ett ohjälpligt systemfel.Koppar och zinkKoppar är vid sidan av kadmium det stora problemet medslammet. Allt slam har mycket höga kopparhalter - även i entrekammarbrunn på landet. Metallen kommer i huvudsakfrån ledningsnätet som korroderar, dels p.g.a. vattnetskemiska egenskaper, dels p.g.a. slitage. Kopparhalterna ivårt slam minskar inte heller, eftersom detta inte kanåtgärdas utan att byta ut delar av det svenska ledningsnätettill exempelvis rostfritt. Metallen zink är också en toxiskmetall för markfloran och zink i slammet kommer frånförzinkade vattenledningar, offeranoder av zink ivarmvattenberedare, förzinkade inredningsdetaljer samträcken, tak, lyktstolpar m.m. utomhus.Silver och andra farligametaller mäts inte ensDet har visat sig att många riskabla metaller i slam inte mätsupp eller regleras. Det handlar om silver, , platinaoch uran. Bara silverhalten i åkerjord kan dubbleras påmindre än , vilket är ytterst oroande, då silver ärextremt toxiskt för mikroorganismerna i åkern.Naturvårdsverket bekräftar nu i en ny undersökning attresultaten var riktiga. Det allvarliga är attverket fortfarande inte anser sig ha resurser för att vidtanågra åtgärder. Vid en SCB-jämförelse av metallhalterna idet svenska slammet 1995 och 1998 visar sig att 4 av 7uppmätta metaller ökar. Förhoppningen om attmetallhalterna skulle sjunka har alltså ingengrund. Istället ser problemet ut att förvärras.Smitta kan spridas medslammetDagens vattenburna avloppssystem kan i värsta fall fungerasom en storskalig spridare av smittoämnen om inte dessa ärhelt avdödade. Tyvärr är t.ex. infektionsklinikernas avloppanslutna till reningsverken och det är tveksamt omsjukhusens smittreningsutrustning är permanent i funktion.I desinficeras inte slam som sprids i livsmedelsproduktionen. Denosäkerhet som detta leder till kan få bekymmersamma konsekvenser.Vad kan vi göra?Om vi vill fortsätta en framgångsrik kamp mot spridning avkoppar, zink, silver, , platina, uran och inte minstden ökande kadmiumhalten i våra njurar, är det nödvändigtatt styra bort det giftiga slammet från åkern. I stället måstevåra näringsämnen källsepareras från annat avloppsvatten.Då sjunker kadmiumhalten kraftigt och näringsämnena kaninpassas i ett kretslopp värt namnet. Fram för källsorteringoch inget annat! Det bästa sättet att slippa rena är att aldrigblanda. Och blandar man inte näringsämnen i urin medavloppsvatten finns det inga miljögifter att vara rädd för.Ju tidigare alla inser detta, desto mindre skada sker. Samhället måste taansvar och hindra nya onödiga fall av njurskada på grund av kadmium. Det ärviktigt att kretsloppet i livsmedelsproduktionen - om det skall fungera - intefår påspädning av olika gifter utifrån. Då får principen motsatt verkan.Användförsiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen!Enligt produktvalsprincipen skall vi välja det gödselmedelsom är det "renaste" och bl.a. ger det minsta bidraget tillkadmiumökningen i och njurar. I ett ekologisktinriktat jordbruk är detta inget större problem, eftersom däranvänds de naturliga metoderna att gödsla, vilket ocksåunderlättas av balans mellan spannmålsproduktion ochdjurhållning.Dagens situation inom jordbruket är tyvärr en annan ochkonstgödselanvändningen är fortfarande utbredd, vilket till stor del är en följdav lågt pris på energi och konstgödsel och högbeskattning av arbete och andraekologiska metoder. I egen utredning om kadmiumkonstateras att slam innehåller /kg fosfor jämfört med /kg fosforför handelsgödsel. Det är en olycklig utveckling om konstgödsel, just pågrund av t.ex. lägre kadmiumhalt, är att föredra framför naturlig näring ikretsloppet. För att få en ekologiskt anpassad inriktning borde man därförsläppa fokus på att slammet från våra reningsverk långsiktigt ska användas ivårt jordbruk. Näringen till åkern är inte detsamma som slammet till åkern.Till dess vi antagit en långsiktigt hållbar hållning till problemet, i enlighetmed de av beslutade övergripande miljömålen för det framtidamiljöarbetet (1999) och genomfört ett systemskifte mot systemfelet, är detbättre att deponera eller bränna rötslammet. Ett slutförvaringsproblem måstebetraktas som ett sådant och inte prånglas ut på jordar och ilivsmedelsförsörjningen för att det är politiskt obehagligt att se det växandeslamberg som just är beviset eller symtomet på en otidsenlig teknik, utanmöjlighet till kretsloppsinpassning. Försiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen måste gälla. Det är hög tid att införa kadmiumskattockså på avloppsslammet, som varit befriat.Stockholm den 27 september 2000Per ()()()()()()