ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ213av de , ()Transport av levande djurFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa exporten av levande djur.Motiv till mitt förslagOfta upprörs vi med all rätt av bilder av de fasansfulladjurtransporterna inom EU och på andra håll runt om ivärlden. Dessa transporter utmärker en handel med djur därdjurens behov reducerats till något obefintligt.Även från förekommer det en icke oansenlig export av levandedjur till EU och till andra områden. Enligt uppgift exporterades drygt11.000 kalvar från till andra länder inom EU. Svenska myndigheterhar ingen som helst möjlighet att utöva kontroll över vad som händer medkalvarna utanför gränser. Det förekommer också enligt uppgift enicke oansenlig export av hästar från Sverige.Exporten av levande djur är ett djurskyddsproblem, då de långatransporterna är plågsamma för djuren. Svenska myndigheter kan dessutomomöjligen följa vad som händer med djuren utanför landets gränser. Därför ärdet angeläget att åtgärder vidtas för att exporten minimeras. Helst skulle denavvecklas helt.Jag har erfarit att det saknas sammanställningar över årlig export avlevande djur från och till vilka länder djuren exporteras. Det saknasockså analyser av hur djurskyddsbestämmelserna är i de länder som svenskadjur exporteras till och vilka konsekvenser exporten får ur ettdjurskyddsperspektiv.Enligt min uppfattning borde exporten av svenska djur kartläggas. Utifrånen gjord kartläggning borde sedan förslag tas fram för hur exporten skallkunna minimeras, helst helt undvikas. Man bör även i det sammanhanget seöver de nuvarande reglerna, till exempel när det gäller vid vilken ålder kalvarska få exporteras.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ214av de , ()TaggtrådFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om restriktioner mot användning av taggtråd samt rensning avgammal taggtråd.Motiv till mitt förslagSedan början av har de ideelladjurskyddsorganisationerna riktat uppmärksamhet mot defaror som taggtråd innebär för såväl tama som vilda djur.Djurskyddsorganisationerna har också i varierande gradbekostat avlägsnandet av gammal taggtråd ute i naturen.Under 1998 lämnade in enhemställan till regeringen angående en översyn av lagstiftningen beträffandestängsel och ett förbud mot användningen av taggtråd. Jordbruksverketyttrade sig över hemställan . angav som sinuppfattning att regeringen borde överväga ett förbud mot användningen avtaggtråd.Flera organisationer har uttryckt sitt stöd för ett förbud mot användning avtaggtråd. stängslas många hagar med taggtråd trots att det finns andrastängsel på marknaden. Uppskattningsvis stängslas till exempel var femtehästhage med taggtråd, med stor risk för allvarliga skador såväl för hästarnasom för andra djur.Att taggtråd åsamkar djur plågsamma och onödiga skador visar inte minstvittnesmål från hundägare och andra djurägare. Enligt min uppfattning ärtaggtråd ett mycket otidsenligt stängsel. Det är därför angeläget att ett förbudmot användning av taggtråd införs och att resurser avsätts för att marker skallrensas på gammal taggtråd.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ215av , ()Mobila slakterierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förändra regelverket för mobila slakterier.Motiv till mitt förslagAvancerade mobila slakterier finns i ; dessa ärockså godkända enligt norm i EU. används mobilaslakterier i vid renslakt, men enligt Livsmedelsverketbör de ej användas i övriga Sverige.Statens livsmedelsverks föreskrifter (SLVFS 1996:32) reglerarverksamheten vid slakterier. Reglerna omfattar t.ex. utformningen avslakteriets lokaler med bl.a. indelning i orena och rena zoner, hygien hospersonalen, tillgång till vatten av god kvalitet samt tillgång tillkylanläggningar. Dessutom finns regler för veterinärbesiktning och tillsyn,hantering av kasserat kött och biprodukter m.m.På öarna runt våra kuster fanns tidigare öppna landskap, fria från sly ochskog. På flera håll finns intresserade boende som, för att behålla landskapetssärart, håller kor eller får.Djurhållare på öar har stora svårigheter i samband med slakt. Ägarentvingas lasta djuren först på traktor, sedan i båt och därefter på lastbil.Djurenkörs sedan till ett avlägset slakteri, sedan transporteras köttet tillbaks tillön.Flera djurhållare har bestämt sig för att inte avla djur, eftersom bekymrenmed transporter och slakt är så stora. Detta är ett stort problem för landskaps-vården på öarna.I finns långt framskridna planer på att starta ett mobilt slakteri.På grund av dagens rigorösa bestämmelser är det svårt att förverkliga dessaplaner. Jag anser att ett nytt regelverk för mobila slakterier måste tas fram.Stockholm den 2 oktober 2000Berit ()
mot · GO02MJ216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ216av , ()JordbruksnäringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om villkoren för det svenska jordbruket.Motiven för våra förslagI tidigare regeringsdeklarationer har det framhållits attjordbruket är en framtidsnäring. När man senare kommit tillförslag i propositioner har orden om framtidsnäring visat sig istort sett sakna förankring i verkligheten för det svenskajordbruket.Regeringen säger nu åter att man vill skapa ett konkurrenskraftigt ochuthålligt jordbruk, men i budgetpropositionen kom istället nya pålagor med enhöjning av dieselskatten som det mest anmärkningsvärda. Man säger sig nuvilja återkomma i vårpropositionen, men innan några förslag läggs fram förriksdagen och beslut fattas är det viktigt att understryka vad som verkligenkrävs för att dessa ord skall kunna tas på allvar.Antalet aktiva jordbrukare minskar i snabb takt och eftersom många intefår ersättare blir medelåldern för aktiva bönder allt högre. Särskilt markant ärminskningen av antalet mjölkbönder, men trots att antalet mjölkkor iSkaraborg har minskat med 9 000 harmjölkproduktionen inte minskat. Detta betyder alltså en mycket stor ökningav produktiviteten. är det inte möjligt attrationalisera verksamheten i lika stor utsträckning, varför det nu måste ske enmarkant ökning av lönsamheten.De åtgärder som snabbt måste vidtas, om det svenska jordbruket skallkunna konkurrera med jordbruket i övriga EU-länder är välkända ochåterfanns samlade i den Björkska utredningen: det gäller slopandet av skattenpå handelsgödsel, en sänkning - inte en höjning - av dieselskatten liksom enminskning av beskattningen på arbetsmaskiner. Utbetalningen avarealersättningar skall ske under jordbrukarens eget budgetår och inte kommaunder påföljande budgetår. Att i efterhand kompensera jordbruket medräntekostnaden för den sena utbetalningen verkar vara en onödig omväg.En särskild fråga gäller de allt sämre vägarna som har blivit ett stortbekymmer för jordbruksnäringen, som är i starkt behov av ett acceptabeltvägnät. Underhållet är eftersatt och satsningarmed 30 extra miljarder för att förbättra vägstandarden i hela ärnödvändiga, om man skall komma tillrätta med problemen.Att dessa frågor inte blir lösta i den budget som läggs fram är givetvisdjupt otillfredsställande. För att få en lösning på lång sikt som möjliggörinvesteringar för framtiden gäller nu att åstadkomma en balans i Sverigesförhållande till i första hand övriga EU-länder, när det gällerförutsättningarnaatt på lika villkor bedriva ett rationellt jordbruk i Sverige.Stockholm den 28 september 2000Lars ()()
mot · GO02MJ217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ217av de , ()DjurtransporterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om djurtransporter inom EU.Motiv till mitt förslagDe flesta av oss har fortfarande kvar i minnet bildsekvenserfrån fruktansvärda djurtransporter inom EU. Det finns ingensom inte anser att kraftfulla åtgärder måste vidtagas inom EUså att det rådande transportdirektivet efterlevs och rent avskärps. Det råder också en bred enighet bakom kravet att EUändrar sitt bidragssystem så att man inte premierar export avlevande djur.Jag vill påstå att den breda politiska samstämmighet som finns blandriksdagens ledamöter innebär unika möjligheter att påverka frågan framöver,inte minst under ordförandeskap inom EU. Denna enighet speglarockså vad svenska folket anser om transporter av levande djur, nämligen attgällande transportdirektiv skall skärpas.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ219av , ()Reglerna för arealuttagFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om komplettering av reglerna för arealuttag.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avregelsystemet för arealuttag i enlighet med vad som i motionen anförs.Motiv för våra förslagEtt sätt att kombinera modernt lantbruk med föredömligmiljövård är att verka för införande av "beträdor" inom EU:sregler för arealersättning inom jordbruket. I stora delar avSkåne liksom i andra delar av landets slättbygder ärtillgången på allemansrättslig mark starkt begränsad. Detinnebär att det råder brist på mark för allmänheten att kunnaanvända bland annat till rekreation. I kommunfinns ett exempel på en lantmästare och hans son, som på ettföredömligt sätt försökt att göra något åt saken. För tolv årsedan, 1987, införde de begreppet "beträdor". "Beträdor"innebär att mark som skulle läggas i träda gräsbesåddes i fyrameter breda remsor längs fältkanter och uppläts för blandannat ridning och promenader. uppgår dessa remsor tillcirka , eller fem hektar. Dessa "beträdor" uppfyller påett föredömligt sätt modern miljövård. De är i storutsträckning placerade längs våtmarker och vattendrag, runtgårdens skiften och längs allmänna vägar.Fördelarna är flera, men vi vill gärna peka på några speciella punkter:kväveurlakningen minskar, igenslamning av vattendrag minskar, besprutningoch gödsling sker ej intill våtmarker, vattendrag samt allmänna vägar.Landskapet blir tillgängligt för promenader och viltet får skydd och föda. "Beträdorna" har dessutom ett mycket stort rekreationsvärde för medborgarnai närheten, eftersom de öppnar naturen för bland annat promenader, ridtureroch cykelturer, och de används mycket flitigt. Vi vill väcka denna motion föratt få till stånd en förändring av reglerna för hur EU:s arealersättningberäknas. Enligt reglerna kan mark endast räknas som uttagen (i träda) ochberättiga till arealstöd om den är . Det betyder attnuvarande regler inte kan användas för denna mark.För att rädda detta "pilotprojekt" har naturfond samtkommunen bidragit med ersättning. saknas finansiering varför"beträdorna" riskerar att bli upplöjda. Det vore en mycket stor förlust förkommunens medborgare och för miljön. En spridning av "beträda"-idén tillfler platser, inom och utom , är synnerligen önskvärd. Detta skullevara både möjligt och troligt om ersättningsreglerna för arealstödet ändradesså att "beträdor" kunde räknas som uttagen areal och därmed åtnjutaarealersättning från EU. bör uppdra åt regeringen att se överprogrammet för arealuttag då ett system med "beträdor" skulle leda tillbetydande miljövinster inom slättbygdernas odlingslandskap.Stockholm den 27 september 2000Ewa ()()
mot · GO02MJ221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ221av , ()Fastighetsstruktur i DalarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bidraget för jordbrukets rationalisering, utgiftsområde 23anslag 44:4, också får användas till nya omarronderingsprojekt i Dalarna.Boende för öppet landskapI har diskussioner om och arbete medatt förbättra ägostrukturen genom omarronderingar pågått.Tanken är att denna verksamhet skall leda till en förbättradägostruktur och därmed bättre förutsättningar för ett öppetlandskap, en levande landsbygd och ett aktivt skogsbruk.Denna strukturförbättrande verksamhet har ambitionen attleda till en ökad miljöhänsyn både vad gäller kultur- ochnaturmiljö.I är av tradition ägostrukturen mycket uppsplittrad. Antaletfastigheter och samfälligheter i relation till areal och folkmängd är mycketstort i förhållande till andra län. Detta innebär givetvis merkostnader försåvälde enskilda som samhället. Det påverkar kort sagt möjligheterna till etteffektivt markutnyttjande. Därför kan omarronderingar vara intressant attgenomföra när fastighetsägarna frivilligt tar initiativ till detta. För attverksamheten skall kunna genomföras krävs dock ekonomiskt stöd frånsamhället. Omarronderingsverksamheten kostar perår för samhället, som de samhällsekonomiska effekterna avgenomförda projekt bedöms till betydligt större belopp. Visst stöd kan utgåtill projekt genom bland annat tillväxtavtalet för . Det statliga stödsom utgått har endast gått till tidigare beslutade projekt. Inför kommande årfinns det dock ett behov av fortsatt statligt stöd i form av medfinansiering.Det finns också ett behov av stöd så att nya projekt kan erhålla statligt stöd.Därför bör det inom utgiftsområde 23 anslag 44:4 Stöd till jordbruketsrationalisering tillses att erforderliga medel avsätts så att fortsatt stöd kangestill omarronderingsprojekt i län.Stockholm den 3 oktober 2000Kenneth ()
mot · GO02MJ222 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ222av , ()EU:s folkhälsomål och subventioner till tobaksodlingarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa EU:s subventioner till tobaksodling i Sydeuropa.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att motionens intentioner skall ingå i regeringens arbete medmiljöfrågorna under det svenska EU-ordförandeskapet.MotiveringÅr 1994 blev folkhälsa ett formellt samarbetsområde inomEuropeiska gemenskapen i och med antagandet avUnionsfördraget. Då beslöts att insatser skall riktas på attförebygga sjukdomar, särskilt de stora folksjukdomarna, menäven insatser mot droger.År 1994 antogs även ett femårigt ramprogram för hälsoområdet, där åttaprioriterade områden definierades. Ett av dessa program omfattar dem sombetecknas som miljörelaterade sjukdomar, t ex rökning. Ett annataktionsprogram arbetar mot spridning av cancer genom att minskatobaksbruket. Ett imponerande arbete pågår på flera plan inom EU för attfrämja livskvalitet och förbättra det allmänna hälsoläget.Samtidigt som alla dessa ambitiösa program och hälsofrämjande åtgärderpågår så ger EU subventioner genom jordbruksstödet till tobaksodlingen iSydeuropa. Ca 970 miljoner ecu . Enbart bidrar med . Vi anser att dessa subventioner inte är förenliga medEU:s hälsomål. Vi föreslår därför att riksdag ger regeringen iuppdrag att arbeta för att avskaffa dessa subventioner.De negativa hälsoeffekterna av tobaksbruk är väl kända i hela världen.Stora lidanden och höga sjukvårdskostnader följer i tobakens spår. EnligtWHO räknar man med att ca 3 miljoner människor dör i rökrelateradesjukdomar . Inom EU beräknas omkring 120 000 människor avlida p ga rökning. WHO:s medlemsstater har efter alarmerande rapporter antagit fleraresolutioner i syfte att minska tobaksbruket. Men tyvärr har det visat sig svårtatt driva igenom dem på hemmaplan.Varje år börjar ca 30 000 ungdomar att röka i vårt land. För att vända dentrenden krävs det en genomtänkt plan på många olika nivåer. En stor uppgiftär att se till att ungdomarna aldrig börjar att röka, t ex genom förebyggandeinsatser riktade till barn och ungdomar i skolan. Undervisning om riskernamed tobak, alkohol och droger bör intensifieras. Informatörer, kunniga omriskerna med tobaksbruk bör komplettera lärarnas insatser inom skolan.Det finns ett stort medvetande om riskerna med rökning. Under 90-talethar vi fått en skärpt lagstiftning rörande tobak. T ex förbud mot alltobaksreklam i tidningar och utomhus där man säljer tobak, 18-årsgräns föratt få köpa tobak m.m. Ett av de länder som mest driver kampen mot tobak ärUSA.För att uppfylla EU:s hälsopolitik anser vi att subventionerna till tobaks-odlingen ska avskaffas. Det är angeläget att en avvecklingsplan för tobaks-odlingen presenteras som ett omställningsprogram erbjuds, detta föratt inom rimlig tid kunna se ett resultat.Vi föreslår att detta arbete ska ingå i regeringens arbete med miljöfrågornaunder ordförandeskapet våren 2001.Stockholm den 2 oktober 2000Viviann ()()
mot · GO02MJ224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ224av , ()BiodlingenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den svenska binäringens situation.2. begär att regeringen lägger fram förslag till verkningsfullaåtgärder för att rädda den svenska binäringen.Motiv för vårt förslagFör inlämnade vi en motion (1998/99:MJ249)där vi tog upp åderlåtningen som drabbat svenska bigårdaroch svensk biodling sedan näringen drabbats av bisjukdomenvarroa i början av 1990-talet.Sedan 1985 har antalet bisamhällen i halverats från 140.000samhällen till cirka 70.000. För att klara pollineringsbehovet krävs minst140.000 bisamhällen och tvingas landet importera huvuddelenav konsumtionsbehovet av honung. Trots ständiga påpekanden i motioner ochinterpellationer under dessa år har mycket litet gjorts för att komma till rättamed problemen.Med anledning av att den motion vi väckte ännu intebehandlats, vill vi som komplement till denna understryka allvaret i denkatastrofala utvecklingen som varit, och behovet av snabba åtgärder för attkunna vända utvecklingen inom den svenska binäringen.Vi kan tyvärr konstatera att föreskrift, SJVFS 1992:38paragraf 42, inte har följts. Den lyder: I bigård där varroakvalster förekommerskall bitillsynsmannen förelägga innehavaren av bisamhällena att vidtagabekämpningsåtgärder mot varroakvalster i bigårdens samtliga bisamhällen.Det är på många håll frågan om dålig uppföljning av gällande krav ochbristande myndighetsansvar.Stockholm den 2 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02MJ225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ225av Egervärn, ()Kadaverhantering i NorrlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en destruktionsanläggning för djur i Norrland.MotiveringInsamlingen av självdöda djur bygger på ett EG-direktiv, sominte är relevant för norra . EU-direktivet tar på intetsätt hänsyn till de långa avstånden mellan gårdarna och denlåga djurtätheten. Systemet med långa, miljömässigttveksamma transporter inger inte heller något förtroende förlandets bönder.Enligt EU-direktiv får självdöda djur inte grävas ner. Föreskrifter omhantering av djurkadaver och annat animaliskt avfall regleras i SJVFS1998:34. Materialet skall hanteras i en steriliseringsanläggning, därupphettning sker till en temperatur av . Fram till 98-12-01fanns en generell dispens från insamlingskravet i norra . harendast vissa socknar med mycket låg djurtäthet generell dispens.Materialet indelas i två grupper, högriskavfall och lågriskavfall. Tillhögriskavfallet räknas bl.a. självdöda djur och till lågriskavfallet hör bl.a.slaktrester från slakterier. När kravet på insamling kom planerades enanläggning i och därefter i . För en anläggning iNordmaling har miljötillstånd erhållits.Hittills har högriskavfallet transporterats till till en anläggning36 km söder om . Lågriskavfallet transporteras till en anläggning iFinland söder om . Kostnaden för att hämta ett storboskapär i per styck. För mindre djur, som väger maximalt300 kg är kostnaden per styck. Denna kostnad är betydligt högre fören bonde i vårt län än en i . Det finns ingen rättvisa i dennafråga!! upphör transporterna av högriskavfall till på grundav att regelverket ändras. Det är för dagen oklart vad som då händer.Mot bakgrund av detta är det motiverat att frågan utreds i akt och meningatt etablera en destruktionsanläggning för döda djur i , så atthanteringen av dessa kan ske på ett kostnadsneutralt sätt för djurägare oavsettvar man bor i landet.Stockholm den 28 september 2000Erik ()
mot · GO02MJ227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ227av , ()Administration av jordbruksstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om förenkling och effektivisering av administrationenav jordbruksstöd.MotiveringLänsstyrelsernas kostnad för att administrera jordbruksstödethar ökat bland annat p g a att miljöstödetbyggts ut . Måluppfyllelsen i verksamhetenhar varit hög. De finansiella sanktionerna har varit marginellaoch anslutningen till stöden har varit hög. Detta innebär attden nuvarande organisationsmodellen fungerat.Jordbruksadministrationen har emellertid inneburit en påfrestning förlänsstyrelserna såväl ur ekonomisk som arbetsmässig synpunkt. Det kankonstateras att alla uppgifter som länsstyrelserna ålagts ijordbruksadministrationen inte finansierats fullt ut. En hög ambitionsnivå vadavser anslutning till stöd och undvikande av finansiella sanktioner kostarnaturligtvis administrativa resurser. Det är mycket viktigt att arbeta vidaremed förenklingar av regelverk och administrativa lösningar. De nyamiljöstöden kommer troligen att innebära en del förenklingar men antagligeninte förrän tidigast 2003.Sverige bör på ett aktivt sätt också ta till vara de möjligheter som finns attförenkla egna regler för jordbruksadministrationen. finns potential till effektivisering och förenkling som ger den nuvarandeorganisationsmodellen en möjlighet att vara en långsiktig och stabil lösningmed effektiv administration och hög måluppfyllelse.Närhetsprincipen i jordbruksadministrationen är viktig. Det ärbetydelsefullt för lantbruket och miljömålen. Stödadministrationen harkopplingar till flera andra verksamheter inom miljö- och kulturmiljöarbetet.Att dessa verksamheter finns samlade på länsstyrelserna innebär en högeffektivitet i arbetet med att utveckla landsbygden och lantbruket och attstärka kulturmiljövärdena och den biologiska mångfalden i odlingslandskapet.Det regionala arbetet med tillväxtavtal och landsbygdsfrågor stärks med ensamlad regional kompetens.Det kan av regionalpolitiska och administrativa skäl vara värt att diskuteraen ytterligare decentralisering av administrationen. När det nya stödet förmiljö och landsbygdsutveckling har "satt sig" finns det goda skäl för att flyttaså mycket som möjligt av verksamheten från tilllänsstyrelserna, allt för att ge bästa möjliga service till jordbruksföretagensånära som möjligt.Stockholm den 29 september 2000Per-Olof ()