ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A239av , Hans (s)möjligheter att lägga vite på statliga myndigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändringar som är nödvändiga för att Yrkes-inspektionen skall kunna förelägga viten även för statliga arbetsgivare.MotiveringGenom ändringar i arbetsmiljölagen, , har helhetssynenpå arbetsmiljön kraftigt markerats. Lagen är inte längre en renarbetarskyddslag utan omfattar nu allt från arbetsorganisation tillpsykosociala frågor.Ansvaret för att intentionerna i lagstiftningen följs åvilar än tydligarearbetsgivaren.Tillsynsmyndigheten, , har vissa sanktionsmöjlighetermot de arbetsgivare som bryter mot lagen och de föreskrifter som mer i detaljreglerar minimikraven när det gäller arbetsmiljön. Mot alla arbetsgivare inomdet privata näringslivet, kommunal- och landstingsverksamhet kan s.k.vitesföreläggande utfärdas. Det vill säga om åtgärder inte vidtas lämnasärendet till åklagare för utdömande av vite som nytt krav pååtgärder ställs. Detta redskap har på hela arbetsmarknadenmen inte när det gäller statlig verksamhet. Detta är självfallet en stor brist ilagstiftningen som bör rättas till.Stockholm den 27 september 2000Hans Hoff ()()
mot · GO02A240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A240av , ()VuxenmobbningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökad forskning om vuxenmobbning.MotiveringMobbning är ett av våra allvarligaste arbetsmiljöproblem. 1999 angavsmobbning, utfrysning och trakasserier som orsak till sjukskrivning vid798 fall (183 män och 615 kvinnor). Mobbning är den tredje vanligastangivna orsaken till arbetssjukdomar av social eller organisatorisk art medcirka av fallen. Stressat arbetstempo och hög arbetsbelastningär de två vanligaste orsakerna.Andelen av de sysselsatta som 1999 anger att de är utsatta för mobbning avchefer eller arbetskamrater var för män och förkvinnor. För sexuella trakasserier är siffran för män och 2,3procent för kvinnor.Näringsdepartementet har en arbetsgrupp för åtgärder påarbetsmiljöområdet som bland annat arbetar med de frågor som utreddes avArbetslivsdelegationen. Arbetsgruppen har precis lämnat en delrapport tillstatsrådet (Ds 2000:54). Rapporten tar inte uppmobbningsfrågan specifikt men man skall lämna en slutrapport som skainnehålla en handlingsplan för arbetsmiljön . Frågan om mobbningoch trakasserier kommer att ingå i slutrapporten.Arbetarskyddsstyrelsen tar tillsammans med SCB fram statistik dels överorsaker till sjukskrivningar, dels över andelen av de sysselsatta som anger attde har blivit utsatta för mobbning och trakasserier. De näringsgrenar som harhögsta relativa frekvenser av arbetssjukdomar av social eller organisatoriskkaraktär är polisverksamhet, omsorg (utom barn-, äldre- ochhandikappomsorg) och offentlig förvaltning (försäkringskassor). Mobbning iskolor har bland annat studerat. Arbetslivsdelegationenredovisar en lista på referenslitteratur inom området.Arbetsmarknadens parter ser liksom övriga inblandade allvarligt påproblemet och representanter för både arbetsgivare och arbetstagare hardeltagit i Arbetslivsdelegationens arbete. Det tycks dock inte finnas någonrapport i ämnet från någon av de större organisationerna. Även forskningenpå området är begränsad och det finns inga större analyser av mobbning avjust vuxna.Stockholm den 26 september 2000Ronny ()()
mot · GO02A241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A241av , ()Funktionshindrades arbetsmarknadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om funktionshindrades arbetsmarknad och behovet avsamordning.MotiveringArbete åt alla måste vara målet. Vi kan nu konstatera att läget påarbetsmarknaden har förbättrats påtagligt. På många områden ärproblemet i stället att det är arbetskraftsbrist. Men även om det ärbetydligt ljusare generellt sett finns det fortfarande stora problem påarbetsmarknaden. De regionala skillnaderna är stora. Vi vill i den härmotionen särskilt peka på funktionshindrades arbetsmarknad. Den dystrasanningen är att många funktionshindrade inte märker av att tiderna harblivit bättre.Många med funktionshinder har visserligen lyckats få ett arbete ellerannan meningsfull sysselsättning. Lagen om stöd och service, LSS, harmedfört att bland andra personer med utvecklingsstörning och autism har rätttill daglig verksamhet som kommunen ordnar. Det finns också de som haranställning med lön eller lönebidrag. Men det räcker inte. Alltför många fallerutanför. En av de svårast utsatta grupperna är psykiskt störda och framför alltpsykiskt störda missbrukare.Det finns givetvis ingen enkel lösning för att ge dessa grupper ett arbeteeller annan meningsfull sysselsättning. En rad olika vägar måste prövas.Lönebidrag och tillämpning av diskrimineringslagen är några exempel. Detförstärkta anställningsstöd som har införts är en annan möjlighet.Till följd av budgetsaneringen har tvingats till inskränkningar. Vianser att är en viktig resurs för att ge utsatta grupper sysselsättning.Regeringen bör därför överväga om möjligheter i det avseendet kanstärkas när nu statsfinanserna förbättras.Ett annat viktigt område är samspelet mellan kommuner ocharbetsmarknadspolitiska organ. Också funktionshindrades egna organisationerska givetvis delta.Vi är väl medvetna om att regeringen uppmärksammar funktionshindradesarbetsmarknad. Av det som här redovisats framgår att många instrument stårtill buds. En av nyckelfrågorna är därför samordning.Det kan inte nog understrykas hur angelägen frågan om funktionshindradesarbetsmarknad är. Om vi inte när tiderna är goda gör allt vi förmår för att gesvaga grupper en stärkt ställning på arbetsmarknaden är det ett stortmisslyckande. Funktionshindrades rätt till ett arbete måste vara en prioriteradfråga i arbetsmarknadspolitiken. En nyckelfråga är då samordning avinsatserna.Stockholm den 27 september 2000Åke ()()()()
mot · GO02A243 · 2000-10-05 00:00:00 — Att sänka inkomstskatten är viktigt för att gemänniskor ökad makt över sin vardag, och ökade möjligheter tillinkomstkarriär genom eget arbete.Skatteproblemen är inte begränsade till inkomstskatten. Många föredrarexempelvis hjälp med städningen i hemmet framför minskad arbetstid. Det ären lösning på stress och dubbelarbete som försvåras av höga skattekilar.I har kvinnorna längre arbetstid än svenska kvinnor. Deamerikanska kvinnornas totala arbetstid, alltså inklusive hemarbetet, är dockinte längre, trots att amerikanska män inte hjälper till hemma mer än svenskamän. Skillnaden förklaras av att det amerikanska skattetrycket gör det möjligtför familjerna att köpa hushållsnära tjänster. Det är rena cynismen att densocialdemokratiska regeringen nu vill tvinga svenska förvärvsarbetande attavstå från lönearbete till förmån för det oavlönade hemarbetet. Skatteåtgärderbör genomföras så att det blir möjligt för fler att köpa privatatjänster ihushållet även i Sverige.Det är orimligt att staten i ett modernt och civiliserat samhälle skall ansesig ha rätt att hindra enskilda människors fria val av arbetstid respektive rättatt i pengar få ut lönen för mödan. Vi moderater vill i stället lämna utrymmeför mer flexibla arbetstidslösningar och skapa förutsättningar för ett moderntarbetsliv som är bättre anpassat både till de enskilda arbetstagarnas olikaönskemål och behov och till verksamheternas krav.Moderata Samlingspartiet vill sänka skatten på arbete kraftigt. Vi ståralltså för en politik som gör det möjligt för den som vill korta sin arbetstidattkunna leva även på en deltidslön. Den som så vill ska naturligtvis också hamöjlighet att arbeta mer än 40-timmarsnormen, kanske för att spara en slantså att han eller hon kan gå ner i arbetstid när barnen kommer. Gärna kortarearbetstid - men det är individen som ska välja, inte politikerna.Stockholm den 2 oktober 2000Mikael ()()()()()()()()()
mot · GO02A246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A246av , (-m)Företagares rätt till arbetslöshetsersättningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör tillsättas för att belysa villkoren förföretagares rätt till arbetslöshetsersättning.Motiv till vårt förslagFöretagare har rätt till arbetslöshetsersättning om verksamheten ideras företag har upphört eller de har överlåtit företaget. Denarbetslöshetsersättning som beviljas nämnda grupp kan på goda grunderuppskattas till , detta trots att företagarnasrätt till ersättning i lag är bristfälligt reglerad, varken rättspraxis ellerförarbeten ger nöjaktig vägledning om hur dessa ärenden ska bedömas.I en tidigare proposition (1996/97:107 s. 105) har det konstaterats attfrågan om när en företagare ska anses vara arbetslös "har varit och är alltjämten av de mest svårbedömda inom arbetslöshetsersättningssystemet". Efterpropositionens läggande infördes emellertid en ny bestämmelse, nämligen attdet i varje enskilt fall skall göras en "samlad bedömning" av samtligaomständigheter. En generalklausul av sådan art förutsätter för att fungerautförliga motiveringar i förarbetena, så är här inte fallet. Följden blirsåledesatt företagares arbetslöshet bedöms mycket olika av olika arbetslöshetskassor.Rättssäkerheten för företagare är på denna punkt starkt eftersatt. Det bör isammanhanget påpekas att ett stort antal av nu existerande 39arbetslöshetskassor har att bedöma företagares rätt tillarbetslöshetsersättning.I en utredning, "Kontrakt för arbete" Ds 1999:58 kapitel 11.9.1, fann man:"Det bör därför övervägas om inte en särskild lag och reglering bör utformasenbart för företagares behov av ersättning vid arbetslöshet. "I efterföljande proposition (1999/2000:139 s. 22) betonas attarbetslöshetsförsäkringen "skall präglas av legitimitet och rättssäkerhet itillämpningen". Om företagare konstaterade man i stort att dessa fanns, ingetmer. Genom att utelämna företagarna har man såledesmotverkat ambitionen att göra arbetslöshetsförsäkringen just legitim ochrättssäker.Vidare bör det beaktas att nuvarande lag i grunden är oförändrad sedan1973 samt att arbetsmarknaden kraftigt har förändrats . I dagarbetar en betydligt större grupp människor som tillfälliga uppdragstagare änvad som förut var fallet. Även deras rätt till arbetslöshetsersättning är heltoreglerad i lag. En lagreglering på området är således av nöden.Sammanfattningsvis kan det alltså konstateras att regeringen inte har följtvad som föreslagits i utredningen , nämligen att tillsättaen utredning som klargör villkoren vid arbetslöshet för företagare. Slutsatsenblir ofrånkomligen att rättssäkerheten för företagare på detta område ärkraftigt eftersatt.Stockholm den 29 september 2000Marianne ()()()()()()()
mot · GO02A250 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A250av , Per ()Starta-eget-bidragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stimulera till ökat nyföretagande.MotiveringAlla som startar ett eget företag kan intyga att steget är stort. Att testa sinaffärsidé och få arbeta med något helt själv innebär en stor möjlighet förpersonlig utveckling men även ett risktagande. De flesta satsar inte barasin själ, tid och kraft utan även resurser.För många innebär starta-eget-bidraget en bra grund att stå på. Starta-eget-bidraget beviljas och är ett utbildningsbidrag som motsvarar a-kassa. För dem som inte har a-kassa utgår ett stöd på ca om dagen.Många sökande lägger in om förlängning av starta-eget-bidraget och kan efteren kort utredning få det förlängt ytterligare . Det stora problemetbörjar då ungefär har passerat, då den nyetablerade företagarenkan känna osäkerhet om lönsamheten i företaget. måstehan nämligen bestämma sig antingen för att fortsätta med företaget eller attlägga ned det, eftersom det tar ca att avsluta ett företag.Många nyföretagare känner att det är just i detta skede som de har lärtkänna sin bransch och kommit igång som företaget ännu inte är heltetablerat på marknaden. beräknas ersättningen frånarbetslöshetskassan på den inkomst man har från sitt nystartade företag. Deflesta nyföretagare har som regel inte kunnat ta ut någon lön eller endast enbegränsad lön från företaget . Detta innebär att mångakänner en stor osäkerhet och att de tar en stor ekonomisk risk med att fortsättasitt företag efter de tolv månaderna.Flera väljer istället därför att inte fortsätta med företaget utan gå tillbakatill arbetslöshet. En rad förändringar har redan tagits av regering och riksdagisyfte att göra det lättare för nyföretagande. Ett exempel är att det skall varaenklare att få F-skattsedel, skattekonto och att småföretagare endast skallbehöva ha kontakt med en myndighet vid själva startandet av företaget.Småföretagsdelegationen har lämnat en rad förslag som skall underlättasmåföretagandet. Det vore rimligt att i regeringens fortsatta arbete med dessafrågor ser över problematiken med ersättningen från arbetslöshetskassa ochstarta-eget-bidrag.Stockholm den 3 oktober 2000Per ()()()()
mot · GO02A251 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A251av , ()Fosterföräldrar och arbetslöshetsersättningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vara fosterförälder skall kunna räknas som en anställning.Motiv för vårt beslutEn kvinna ställde upp och tog hand om två barn på uppdrag av ensocialförvaltning. Fostermodern fick ersättning för ett heltidsarbete.Kommunen betalade och kommunen drog skattpå lönen. Utöver lönen betalade kommunen för sedvanliga omkostnader.Arbetet tog slut . Fostermamman gick tillarbetsförmedlingen och anmälde sig som arbetssökande och därmedarbetslös. Ansökan om ersättning från A-kassan beviljades ej, då anställningsom fosterfar eller fostermor är att räkna som ett uppdrag och inte somanställning.Ett så viktigt arbete som att ta hand om barn måste räknas som ett vanligthederligt arbete och därför borde lagen ändras i detta avseende.Stockholm den 3 oktober 2000Berit ()()
mot · GO02A253 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A253av , ()Drogprogram på arbetsplatserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Arbetarskyddsstyrelsen i samarbete med Folkhälsoinstitutetstartar informationsinsatser för att få fler företag att utarbetahandlingsprogram mot alkohol- och annat drogmissbruk påarbetsplatserna.BakgrundVar fjärde svensk har någon i sin närhet som har alkoholproblem.Eftersom den överlägset största delen av den svenska vuxna befolkningenhar arbete finns ofta den som har alkoholproblem också på en arbetsplats.Att ha ett jobb är en förmån som de flesta av oss värnar om. Det är ofta såatt en person med alkoholproblem så långt det är möjligt försöker attbehålla sitt jobb. Det har visat sig att en person som är beroende avalkohol eller andra droger förlorar sin familj före sitt jobb. Jobbet blirsåledes den sista länken till en ordnad social tillvaro. Arbetskamrater ocharbetsledare har en stor möjlighet att hjälpa en kamrat medmissbruksproblem. Genom att ha fungerande policydokument ochhandlingsplaner kan arbetsplatser också förebygga uppkomsten avalkohol- och drogberoende.Arbetet är en av de zoner som enligt den svenska restriktivaalkoholpolitiken ska hållas alkohol- och drogfri.I 1994:1 finns en paragraf omarbetsgivarens ansvar vid missbruk av alkohol och andra berusningsmedel.Där framgår att det ska klargöras vilka interna regler och rutiner som gällerom arbetstagaren uppträder påverkad av alkohol eller annan drog på arbetet.Där framgår också att varje företag har ansvar för återanpassning ochrehabilitering vid missbruk. Många företag har insett de stora fördelarna meddetta. Det är inte bara ekonomiska fördelar utan också produktivitetsmässiga,kvalitetsmässiga, säkerhetsmässiga och hälsomässiga. Arbetsglädjen ochtrivseln på arbetsplatsen blir också bättre om var och en vet vad som skagöras vid misstanke eller visshet om missbruk. Tyvärr är det så att alla företaginte ännu insett de stora vinsterna med dessa åtgärder.Därför bör det utredas hur företag kan stödjas så att andelen medfungerande program och handlingsplaner mot alkohol och droger ökar.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att låta Arbetarskyddsstyrelsen isamarbete med genomföra informationsinsatser så att flerarbetsplatser utarbetar alkoholprogram eller handlingsplaner mot alkohol.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02A254 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A254av Husmark , ()Unga personer med förtidspensionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om nödvändigheten av att unga arbetshandikappade fårmöjlighet till lönebidrag framför sjukpension.MotiveringUngdomar med funktionshinder har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden.Detta gäller såväl i högkonjuktur som i lågkonjunktur. De har alltid likasvårt att komma in i arbetslivet.Lönebidrag lämnas för att i första hand underlätta nyanställning avarbetshandikappade. Med arbetshandikappade avses i förordningen omlönebidrag (1991:333) arbetssökande som på grund av fysiska, psykiska,förståndsmässiga eller socialmedicinska handikapp har nedsatt arbetsförmågaoch som därför har eller förväntas få svårigheter att få eller behålla enanställning på den reguljära arbetsmarknaden.I ungdomshandikapprörelsens gemensamma rapport som baserar sig på intervjuer med 946 ungdomarmed funktionshinder i åldern svarar att de lever påförtidspension. I en liknande undersökning 1996 var andelen nio procent.Undersökningen visar också att det inte finns några garantier för att mansom ung med ett funktionshinder får det man har rätt till.Antalet unga arbetshandikappade med sjukpension borde i största möjligautsträckning kunna erbjudas lönebidrag eller liknande som garanterar ochframhåller en arbetssituation som ger möjlighet till lönebidrag framförsjukpension.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02A255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A255av Husmark , ()Bristen på undersköterskorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beakta behovet av undersköterskor för framtiden ochdärmed i dialog med se positivt på vårdutbildningsåsom en arbetsmarknadsåtgärd.Undersköterskor - en bristvaraI dag kan man få undersköterskekompetens genom att gå enomvårdnadslinje inom gymnasieskolans nationella program eller entvåterminers kurs på komvux. De kurser som finns påKunskapslyftet utestänger i många fall de som har en gymnasiekompetensoch som inte är arbetslösa eller riskerar att bli detta.Behovet av vårdpersonal är stort men betydande. I exempelvisHöganäs kommun bedöms behovet vara 400 undersköterskor och inordvästra 2000 undersköterskor om fem år.Det är av mycket stor vikt att signalerna nu kommer länsarbetsnämndernatill del som visar på behovet att satsa på vårdutbildning.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02A257 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A257av Husmark , ()Arbetsförmedlingar i konkurrensFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att utredamöjligheter för arbetsförmedlingar, offentliga såväl som privata, attarbeta på samma ekonomiska villkor i enlighet med vad som i motionenanförs.Arbete i konkurrensEn lag, lagen (1993:440) om privata arbetsförmedlingar och uthyrning avarbetskraft, som tillåter privata arbetsförmedlingar ochpersonaluthyrningar utan det tidigare krav om tillstånd frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) trädde i kraft den 1 juli 1993.Lagen omfattar arbetsförmedlingar som bedrivs av någon annan än denoffentliga arbetsförmedlingen. I 6 § finns ett förbud att ta betalt avarbetssökande eller arbetstagare. Det innebär således att det är arbetsgivarennär det gäller privat arbetsförmedling som skall betala förförmedlingstjänsten. Detta innebär i själva verket att det å ena sidan bedrivsen offentlig arbetsförmedling som finansieras av skattemedel och å andrasidan tillåts privata arbetsförmedlingar där arbetsgivarna står fördriftskostnaderna.Att på detta sätt värna ett monopol kan inte ligga i den arbetssökandesintresse. I stället borde privata arbetsförmedlingar välkomnas. Personalensarbetsglädje skulle med stor sannolikhet öka liksom antalet nya jobb manlyckas förmedla.Om nu dagens arbetsförmedlingar anses vara bäst på denna service bordeman också välkomna alternativ så att detta tydligare än framkommer iutvärderingar.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02A258 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A258av Husmark , ()Validering av tidigare utbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen uppdrar åt att tafram metoder för validering av tidigare inhämtad kunskap i enlighet medvad som i motionen anförs.Återanvänd utbildningFör personer som fått sitt uppehållstillstånd i beviljat gäller attsnarast finna sin väg ut i arbetslivet för att motverka isolering ochlångtidsarbetslöshet.Erfarenhetsmässigt visar det sig att tidigare kunskap och yrkesutbildninginte på ett framgångsrikt sätt tillgodoräknats den arbetssökande. Metoder fören validering av tidigare arbetsmarknadserfarenheter finns inte att tillgåutom för några få yrken.Denna metod för att översätta kunskaper och yrkesutbildning måste arbetasfram för att bättre kunna ta tillvara en persons kvalifikationer. Detta kommerdå att innebära en mer individuellt anpassad utbildning. "Svenska för invandrare" blir då inte en homogen grupp av nybörjare utananpassas till den arbetssökandes bakgrund och kopplas direkt ihop meddennes kompetensnivå.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02A259 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A259av Juholt, ()Vård av svårt sjukt barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om överhoppningsbar tid i samband med vård av svårt sjukt barn.MotiveringEnligt 6 § lagen om arbetslöshetsförsäkring () räknas tid medvårdbidrag inte som överhoppningsbar tid, vilket sjukpenning för vård avsjukt barn gör. Detta är ett orimligt förhållande som behöver förändras.Bristen i systemet förklaras enklast om man refererar till ett enskilt fall.Följande ingångsvärden gäller:En ensamstående mamma studerar på komvux och har 250 stämplingdagarkvar. Hon får besked om att den 3-åriga dottern drabbats av leukemi. Barnetär allvarligt sjukt, döende. Mamman får vårdbidrag i för att vårda sincancersjuka dotter. Strål- och cellgiftsbehandlingen pågick i . Läkarenbedömde att barnet behövdes tas om hand på heltid.Efter behandlingstiden har mamman förlorat sina stämplingsdagar.Vårdbidraget som både är skattepliktigt och pensionsgrundande, räknas intesom studier eller arbete, varför det inte är överhoppningbar tid.Vid vård av sjukt barn får man behålla a-kassedagarna, men vid vård avsvårt sjukt barn går de förlorade. Rimligheten i detta är svår att förklara.Vi anser det angeläget att särskild studerar denna fråga ochuttalar att denna lucka i vårt nationella välfärdssystem bör rättas till.Stockholm den 3 oktober 2000Håkan Juholt (s)()()()