mot · GO02Ju710 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju710av Marcelind, ()Livstidsdömda och livstidsstraffetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda livstidsstraffet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en plan där särskilda avdelningar inrättas förlivstidsdömda tills livstidsstraffsfrågan har utretts.MotiveringMedelbeläggningen på våra anstalter är cirka 3 500-4 000 personer. Avdessa är cirka 100 livstidsdömda Antalet dömda till ärcirka 250 stycken, antalet dömda är 2 200. Tiden som avtjänaspå anstalt tillbringas till på sluten anstalt och till påöppen anstalt. Fängelsetidens innehåll påverkar i hög grad hurfrigivningssituationen och återanpassningen i samhället ser ut. Därför ärdet positivt att regeringen i budgetpropositionen skriver:"Kriminalvårdens arbete ska under hela verkställigheten vara inriktat påatt stödja och hjälpa den dömde och främja anpassningen i samhället.Under verkställigheten ska de intagna få behandling för psykiskastörningar, drogmissbruk och andra problem. De intagna ska få det stödde behöver för att minska risken för återfall." Det rimmar dock dåligt attregeringen med de fina ambitionerna inte avsätter mer resurser tillkriminalvården. Kriminalvården har för länge sedan förbrukat sittanslagsparande. Prognosen är drygt 100-150 miljoner minus ochi budgeten anslås 271 miljoner . Detta är inte tillräckligt. Vi anseratt det är viktigt att se till helheten i kriminalvården och föreslå lösningarsom på ska förbättra innehållet i kriminalvården, förebyggauppror och våldshandlingar på anstalterna, förhindra fortsatt brottsligkarriär och därigenom i förlängningen öka rättssäkerheten i samhället.Kristdemokraterna vill utreda möjligheten att avskaffa livstidsstraff ochinföra tidsbestämda straff.År 2000 finns fler livstidsdömda på svenska anstalter än någon gångtidigare . har antalet livstidsdömdafyrdubblats. 1989 fanns det 20 livstidsdömda. 1999 var den siffran 87livstidsdömda och har ytterligare ett antal människor dömts tilllivstidsstraff. uppgår antalet till cirka 100 livstidsdömda. Dessvärretycksdenna grupp växa i antal beroende dels på utdömda straff, dels på enrestriktivare hållning i fråga om att bevilja nådeansökningar frånstatsmakterna. Trycket från samhället att domstolarna ska döma till allt längrefängelsestraff har lett till att regeringen ändrat sin praxis att bevilja nåd.LivstidsstraffetDet straffrättsliga systemet är, från ett allmänpreventivt perspektiv,nödvändigt för upprätthållandet av lagarna. Den enskildes rättssäkerhetmåste skyddas i ett demokratiskt samhälle. Det offentliga har enskyldighet att skapa regler och förutsättningar som bygger på respektenför varje individs värde och personliga värdighet. Det är viktigt att enbalans uppnås mellan samhällsskydd och rehabilitering. Livstidsfängelsestraff bygger dock på inställningen att en människa aldrig kan blibättre.Fram till slutet av 80-talet beviljades den som var dömd till livstidstraffnåd , det vill säga att straffet tidsbestämdes.Livstidsstraffetomvandlades då till och den dömde släpptes villkorligt efter halvatiden. I praktiken innebar detta att livstidsstraffet motsvarade ifängelse.Ett tungt skäl för att avskaffa livstidsstraffet och införa tidsbestämda straffär att den dömande makten då hålls isär från den verkställande. Det är interegering utan domstol som ska bestämma straffet. Som situationen ser ut idagdömer domstolen till livstids fängelse varefter regeringen genom nådomvandlar straffet till ett tidsbestämt fängelsestraff. Benådning sker idagalltmer sällan.Vi tror inte att livstidsstraffet har större preventiv effekt än ett tidsbestämtstraff. Dessutom skulle en lagförändring inte självklart innebära mildarepåföljder. Nådepraxis innebär att ett livstidsstraff omvandlas till etttidsbestämt straff på kring . Påföljden blir genom ett tidsbestämt straffförutsägbar och politiskt neutral. Denna fråga bör utredas närmare.Särskilda avdelningar för livstidsdömdaAtt vara dömd till livstidsstraff betyder i praktiken ett icketidsbestämt straff . Detta medför särskilda påfrestningar för dedömda och svåra förutsättningar för kriminalvården att verka. Attexempelvis blanda "korttidare" med "långtidare" anses som olämpligtmen sker hela tiden.Det torde finnas välgrundade skäl att ägna de livstidsdömdas situationsärskild uppmärksamhet från både säkerhets-, omvårdnads- ochrehabiliterings/påverkanssynpunkt. I väntan på att frågan om livstidsstraffetsvara eller inte vara utreds och beslut fattas i frågan måste anstaltsvistelsenförlivstidsdömda förändras för att skapa ett bättre klimat och större säkerhet påavdelningarna. Detta skulle kunna ske genom att man genomför enomorganisation där en plan för livstidsdömda tas fram och där delivstidsdömda behandlas på samma anstalt/avdelning, exempelviskriminalvårdsmyndigheten . Avdelningar där enbart livstidsdömdasitter bör inrättas.Med en initial utredning vid Riksmottagningen och genom det samarbetesom kvm Kumla har med och forPrison Studies (ICPS) borde kvm Kumla ha goda förutsättningar attkunna utveckla en plan för livstidsdömda, en plan som baseras på godakunskaper om gruppen och deras särskilda situation.Verksamhetsinnehållet ska utgå från den speciella situation som enlivstidsdömd befinner sig i, att leva i ovisshet och inte kunna förbereda sigmentalt på när en frigivning kommer att ske. Utgångspunkten bör varaföljande (något som kvm Kumla på eget initiativ har tillkännagivitKriminalvårdsstyrelsen): Den första delen av straffets verkställighet böranvändas för att "landa", tänka igenom sitt långa straff och vad detta innebärför den intagne och för dennes eventuella anhöriga/familj. Hur ser livet utidag och hur kommer det att gestalta sig ?Därefter ska brottet bearbetas i samtal med präst och psykolog kringlivsfrågor, etik och moral, kulturaktiviteter, självförvaltning etc. Detta isyfteatt öka den personliga kompetensen.Längre fram i verkställigheten påbörjas arbetet med mer målinriktadestudier och yrkesutbildande och förberedande aktiviteter i syfte att öka denformella kompetensen inför framtiden.Då den intagnes situation och hans omvärld är mer överblickbar tilltar detmer frigivningsförberedande arbetet. Det frigivningsförberedande arbetet och den formellakompetensutvecklingen sker på annan anstalt.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()