mot · GO02Ub816 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub816av , ()Utbildning och forskningInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utveckling av barnomsorg, förskola och grundskola.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utveckling av gymnasieskolan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utveckling av högre utbildning och forskning.Barnomsorg, förskola ochgrundskolaAllmänna målMiljöpartiet de Gröna anser att skolan skall vara en skola föralla, där barn med olika förutsättningar, från olika miljöer ochmed olika religionsinriktningar fostras till att levatillsammans och ha respekt för varandras egenart. Skolanskall ge alla elever en likvärdig utbildning av god kvalitet. Enskola för alla men också en skola för envar.Skolan skall vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där det är en lustatt lära och arbeta och där alla känner ansvar för varandra och förverksamheten. Skolan är landets största arbetsplats. Eftersom barn arbetar därär det viktigt att ställa särskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både denfysiska och den psykosociala.Utbildningen skall utgå från en medveten kunskapssyn. All kunskap ochall undervisning rymmer värderingar och därmed ett mått av subjektivitet. Devärderingar skolan står för skall vara öppet redovisade och kunna ifrågasättas.Eleverna skall lära sig att själva söka kunskap på ett obundet, kreativt sätt.Endemokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur är aktiv ochvill vara deltagande skall enligt uppfattning prägla allutbildning.För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer måste människan utveckla en ekologisk förståelse och respekt förnaturens lagar. Vi måste värdesätta livets mångfald och livsformer och värnadess grundförutsättningar. Kunskap om och vördnad för livet i ett brettekologiskt perspektiv är en väsentlig del av det som eleverna skall bära medsig från skolan.Vi måste också förstå de historiska skeenden som format vårt och andramänniskors samhällen och deras kulturella särart. Barnen behöver kunskapom sin egen historia, insikt om att de är med och formar framtiden. Ett brettoch medmänskligt perspektiv på omvärlden är viktigt om denna framtid skallbli fredlig. Förståelsen och respekten för andra folk och kulturer ärlivsviktig.Jämställdhet mellan könen måste förankras . Som individer behöverbarnen tycka om sig själva sådana de är. Barn som är starka och trygga i sigsjälva vågar också ge av sig själva. Ett medmänskligt perspektiv påomvärlden blir då möjligt.Miljöpartiet anser att undervisningen skall utgå från en helhetssyn påmänniskan. Detta skall gälla alla utbildningsformer, från förskola tillhögskola och annan vuxenutbildning. Eleverna skall uppmuntras att användaoch utveckla sin tankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft ochsin fantasi.Undervisningen skall bygga på växelverkan mellan teori och praktik ochge eleven kunskaper som är tydligt förankrade i verkligheten. Undervisningenskall så långt möjligt anpassas efter individens egen förmåga och läggning.Estetik och konstnärliga färdigheter skall ingå som en naturlig del i arbetetoch användas som kunskapskälla och uttrycksmedel av alla elever.Utbildningen i har genomgått stora förändringar under de senasteåren. Förändringarna gäller alla nivåer i utbildningssystemet. Barnomsorgenbyggs ut till full behovstäckning och förskolan har knutits till skolväsendetoch har en egen läroplan. Sexårsverksamheten har blivit en egen skolform,förskoleklass, och möjligheterna för sexåringar att börja i harändrats. har beslutat om införande av allmän förskola öppen föralla fyra- och femåringar.Skolplaner, kursplaner och timplaner för är relativt nya ochgenomgripande förändringar har skett inom gymnasieskolan. Förskolan,och gymnasieskolan har drabbats avstora, ibland illa genomtänkta, nedskärningar som motiverats av brist påpengar i kommuner och stat. Lärartätheten har minskat genom uppsägningar.Detsamma gäller andra personalkategorier. Det finns för få psykologer,speciallärare och skolkuratorer i skolorna. De elever som i första handdrabbats är elever med behov av särskilt stöd.Regeringen har i samverkan med och lagt grunden för den ekonomiska återhämtning som skallge kommunerna goda möjligheter att återställa och vidareutveckla kvaliteten iskolverksamheten. Genom de ytterligare satsningar i årets budget på bl akompetensutveckling för lärare (), kvalitetssäkring av förskolan() och ett successivt ökat tillskott till skolverksamheten om totalt 12,5miljarder kronor bör återhämtningen vara säkrad och enytterligare kvalitetshöjning vara möjlig.Det är angeläget att de förstärkningar av kommunernas ekonomi som åretsbudgetproposition innebär verkligen kommer skolan till del. Parallellt medden pågående utvecklingen av svenskt skolväsende måste särskilduppmärksamhet riktas på de elever som har behov av särskilt stöd. Dessaelevers rätt till utbildning av god kvalitet måste sättas i främstarummet och ges högsta prioritet.Barnomsorg och förskolaBarnomsorgen skall vara utbyggd till fullbehovstäckning. Många kommuner har emellertid avekonomiska skäl pressat kostnaderna per barnomsorgsplats såatt utbyggnaden av förskolan också medfört att kvalitetenförsämrats. Antalet barn per förskollärare har ökat över vadsom kan anses betryggande. Det finns, som flera aktuellaundersökningar visat, risk för att barn tar skada på grund avkvalitetssänkningarna inom barnomsorgen. som har påtalat allvarliga brister iförskolan och , brister som framför allt drabbarelever med behov av särskilt stöd.De ökade statsbidragen till kommunerna tillsammans med övrigaförbättringar av den kommunala ekonomin bör innebära att förskolorna fårkraftigt ökade resurser. Den förbättrade ekonomin möjliggör fler anställdaoch minskade barngrupper. Därutöver behövs olika åtgärder för att ytterligarehöja kvaliteten i förskolans verksamhet, t ex genom att öka föräldraaktivitet iförskolorna, att förbättra läroplanen för förskolan och att skärpa tillsynen avförskoleverksamheten.Fristående förskolor i föräldraregi har redan tagit steg i denna riktning. Vidså kallade föräldraaktiva förskolor avlastas personalen vissa arbetsuppgiftersom utförs av föräldrarna själva (städning, inköp, vissa enklare reparationer,matlagning, etc.) och förskollärarna kan därmed hålla en god kvalitet i denpedagogiska verksamheten och omsorgen om barnen.För att ge föräldrarna vid de kommunala förskolorna samma möjlighetsom föräldrakooperativen redan har, så måste nu gällande skattelagstiftningändras så att den ekonomiska vinsten av föräldrarnas arbete inte beskattassom lön för arbete eller betraktas som skattepliktig förmån vid eventuellreduktion av barnomsorgsavgiften.En ändring i skattelagstiftningen så att värdet av föräldrars arbete vid allaformer av föräldraaktiva förskolor undantas från beskattning bör övervägas påsikt. En sådan förändring skulle medföra så stora fördelar att även medrelativt blygsamma föräldrainsatser skulle kommunen få lägre kostnad perbarn, föräldrar få minskad barnomsorgstaxa och barnen väsentligt förbättradbarnomsorg.Utbyggnaden av förskolan till full behovstäckning har i praktiken ännuinte fullföljts helt. I ungefär hälften av landets kommuner har t ex inte barntill arbetslösa rätt till barnomsorgsplats. Det är inte acceptabelt att vissagrupper är utestängda från förskolan. Det är också angeläget att föräldrarsvalmöjlighet när det gäller framför allt barnomsorgen för barn i åldern 1-3 årär möjlig för alla. har krävt att inga grupper skallutestängas från barnomsorg. har fattat beslut att barnomsorgäven för barn till arbetslösa skall ha full tillgång till förskola. Genombeslutetatt införa en övre gräns för avgifter till förskolan har också möjligheten attvälja alternativet förskola ökat. Däremot saknas ännu beslut om enförstärkning av möjligheten att välja att vara hemma med barnen, i förstahand tills barnen är , för att en verklig valfrihet skall komma alla tilldel.Kvalitetsgaranti för förskolorMiljöpartiet har upprepade gånger föreslagit att barnomsorgoch förskola skall få en mer genomtänkt målsättning och enpedagogiskt väl genomtänkt läroplan. Minimikrav påinnehållet i verksamheten bör anges i sina väsentliga delar isyfte att skapa garantier för att alla barn får likvärdigamöjligheter till utveckling och mognad. Likaså bör någraobligatoriska moment i verksamheterna fastlägga; det kangälla krav på inskolning, ordnade observationer avindividuella barn med speciell uppmärksamhet på t exbarnens motoriska, kognitiva, sociala, språkliga och estetiskautveckling. Krav på regelbundna utvecklingssamtal mellanföräldrar och förskollärare (barnskötare) bör fastläggas. Dennya, nu gällande läroplanen har påtagliga brister i en mängdavseenden. Den pedagogiska inriktningen och de mål somangavs i utredningen (BOSK) utgör enmycket bra grund för en läroplan för förskolan. Tyvärr hardenna inte utnyttjats i den förra regeringens arbete med dennya läroplanen, som blev ett ganska urvattnat instrument somsaknar en rad viktiga inslag vad gäller t ex inskolning,observationer, föräldrasamtal, etc med fokusering på barnsutveckling. har i andra sammanhang närmareredogjort för de krav som bör ställas på en läroplan förförskolan (motion med anledning av prop 1997/98:93). Detvore önskvärt att regeringen i det pågående arbetet med enöversyn av läroplanerna särskilt uppmärksammar förskolansläroplan i syfte att utveckla denna till ett mer adekvat ochfylligt dokument och därvid bättre utnyttjar de genomtänktaförslag som BOSK tidigare lagt.Det är viktigt att de garantier som finns i skollag och läroplan om likvärdigskola för alla elever i också kan ges de yngre barnen. Med välangivna krav i läroplanen är det möjligt att genom tillsyn kontrollera attbarnen verkligen också får den kvalitet i verksamheten som de är berättigadetill. Reglerna för tillsynen av förskolans verksamhet är emellertid ocksåotydliga och bör preciseras med angivande av vilken instans som hartillsynsansvar. föreslår att regler för en sådan tillsyn tas framochatt ansvaret för den löpande tillsynen läggs på kommunen med ett överordnatansvar för tillsynsverksamheten hos Skolverket.I och med att småbarnsverksamheten förts in under skollagen bör ocksåförskolans (barnomsorgens) verksamhet behandlas i den kommunalaskolplanen, med angivande av hur uppföljning, utvärdering och tillsyn skallske. På samma sätt som grundskolor bör också varje enskild förskola(daghem) utforma sin egen arbetsplan, där förskolans egen profil ochinriktning redovisas.I skollagen och läroplanen är frågan om ansvarig för verksamheten vid enförskola liksom kraven på kompetens hos personalen mycket otydligtbehandlad. Självfallet skall kraven på kompetent personal vara lika tydligtuttalade som de är i motsvarande texter för . Så bör naturligtvisalla förskollärare ha förskollärarutbildning. Varje förskola bör också ha enansvarig föreståndare.FörskoleklassNär sexårsverksamheten blev en särskild skolform,förskoleklass, så varnade för att denna åtgärd lättkunde leda till en skolifiering av förskoleverksamheten försexåringar. Vi förordade att en läroplan skulle utformas förhela förskolan för att därmed få ett innehåll som tog sinutgångspunkt i barnets naturliga utveckling och de speciellapedagogiska krav som därmed ställs med fokusering på lekoch stimulans av barnets naturliga utveckling i etthelhetsperspektiv. Den senaste utvärderingen avförskoleklassens verksamhet visar tyvärr att farhågornabesannats. Förskoleklassen har skolifierats och blivit ettförsta steg mot en skolstart och en tioåriggrundskola. Detta motsätter sig . I och med attallmän förskola för fyra- och femåringar införts så bör fråganom en sammanhängande förskola för åldrarna 4 till 6 åraktualiseras. Det är inte rimligt att ha tre olika förskoleformerför barn mellan . En samlad syn påförskoleverksamheten för barn mellan skulle ocksåunderlätta uppgiften för den nu arbetande Skollagskommitténatt ge förslag till en enkel och väl sammanhållen skollag förhela skolan.Effekter på förskollärarutbildningenRegeringen har i samverkan med ochVänsterpartiet föreslagit införande av en ny lärarutbildning.Om beslutar enligt förslaget så innebär det enförstärkning av förskollärarutbildningen med fördjupadekunskaper i utvecklingspsykologi, barnpedagogik etc. När välkommunerna minskar barngrupperna till rimlig storlek såkommer förskollärarnas kompetens åter att kunna utnyttjasfullt ut. Genom att förskollärare får tid att göra regelbundna,systematiska observationer kan också varje barns utvecklingföljas, vilket självfallet gör övergången till grundskolansmidigare och bättre förberedd än vad som varitmöjligt. Dessa inslag och möjligheter i förskollärarenspedagogiska arbete skall även i fortsättningen ha enframskjuten plats i lärarutbildningen. Kunskaperna omförberedande språkträning för att minska problemet medspecifika läs- och skrivsvårigheter i skall ingå iförskollärarutbildningen. Kunskaper och färdigheter iobservationsteknik och kopplingen mellan dessaobservationer och åtgärdsprogram i det dagliga arbetet börstärkas (inklusive träning i utvecklingssamtal med föräldrar).Att arbeta som förskollärare (eller barnskötare) vid en föräldraaktivförskola innebär en något annorlunda lärarsituation än den som råder vid enskola utan mer omfattande föräldraaktivitet. Rätt skött innebär denna situationviktiga positiva inslag; genom närmare kontakt mellan föräldrar och personal,snabb respons från föräldrar och barn vid olika pedagogiska och praktiskaåtgärder vid förskolan, etc. Det finns dock skäl att uppmärksamma dettarelativt nya inslag i förskollärarnas verksamhet. I förskollärarutbildningen börden speciella situation, som det nära samarbetet med föräldrar innebär,behandlas så att förskolläraren rätt kan utnyttja den nya pedagogiskasituationen till barnens bästa. förordar ökade möjligheter förföräldraaktivitet i förskolan och utvecklingen går i denna riktning. Inom ensnar framtid kommer förhoppningsvis även möjligheterna till föräldraaktivaförskolor i regi att var fullt utbyggda. En sådan utveckling börunderlättas genom att föräldrasamverkan särskilt uppmärksammas iförskollärarutbildningen.GrundskolanGrundskolan har fåttändrade arbetsdirektiv i en rad olika hänseenden; från nyaskolplaner, läroplaner, kursplaner och krav på lokalaarbetsplaner till ny organisation och nytt huvudmannaskap.Det skolan framför allt behöver är arbetsro och ökade resurser. De redan beslutadeförändringarna måste få sättas i verket och utvärderas i lugntakt. De förändringar som är påkallade är i huvudsak sådanaåtgärder som krävs med hänsyn till de nedskärningar somskett i skolans resurser . Vissa åtgärderär absolut nödvändiga för att elevernas trygghet och rätt tilladekvat hjälp skall kunna garanteras. Bland annat på grundav att antalet vuxna på skolorna minskats så måstemobbningsproblemet uppmärksammas särskilt.Nedskärningarna har minskat möjligheterna för barn medbehov av speciellt stöd, t ex barn med specifika läs- ochskrivsvårigheter, att få det stöd de är berättigade till.Miljöpartiet har länge riktat uppmärksamheten mot dessa tvåproblem och har i olika sammanhang föreslagit kraftfullaåtgärder för att snabbt komma till rätta med problemen. Deökade statsanslagen till kommunerna i budgeten under senareår bör resultera i ökade resurser för skolverksamheten ikommunerna och därmed skapa möjligheter för en nödvändigkvalitetshöjning, speciellt för elever med behov av särskiltstöd.På grund av gamla underlåtenhetssynder står vi med en brist påutbildade lärare och specialpedagoger. Den nya lärarutbildningen ochsatsningar på ökat antal utbildningsplatser kan lösa detta problem. Detkrävs emellertid tid för att få fram nya lärare, och under mellanperiodenmåste olika former av speciella lösningar övervägas för att nya årskullar skallfå en fullvärdig skolgång.Stöd till elever med specifika läs- ochskrivsvårigheterI utbildningen av såväl lärare som specialpedagoger måstekunskap om dyslexi och metodik för elever med läs- ochskrivsvårigheter få en framskjuten plats. Få lärare ochspecialpedagoger har tillräckliga kunskaper för att rättomhänderta elever med läs- och skrivsvårigheter. Man räknarmed att av barnen har läs- och skriv-svårigheter. Det innebär att upp emot 100 000 barn skall tasom hand och få en adekvat hjälp så att de inte lämnar skolanmed ett livslångt handikapp med stora psykosociala konse-kvenser. För att påskynda möjligheterna att få adekvat hjälptill dessa elever har anslagits medel för fortbildning av lärareoch speciallärare.En lösning av dyslexiproblemet kräver utnyttjande av en rad olikakunskapsområden, från kunskap om språkförståelse, språkinlärning ochperception till kunnande om teknik för information och kommunikation,datorer och bildhantering. En samverkan mellan , , deuniversitetsforskare som arbetat med dyslexi (t ex vid universitetoch vid i ), de nya fakultetsnämnderna förlärande och de aktiva intresseorganisationerna (,, FMLS) skulle ge närmast perfektaförutsättningar för att nå väsentliga framsteg i dyslexifrågan.Den samlade kompetensen och resurserna i övrigt för en lösning avdyslexiproblemet finns alltså inom landet. En effektiv samverkan mellaninstitutioner som tidigare ej samverkat krävs och samordningen ochledningsansvaret måste utformas i samverkan mellan deltagande parter. Detbehövs sannolikt ett centralt initiativ för att ett projekt med samordning av såmånga instanser skall komma till stånd. Projektet har en rad sinsemellan olikaverksamhetsfält att täcka. Det gäller t.ex. framtagande av diagnosinstrument,hjälpmedel, etc, men också massiva insatser för att utveckla och sprida godinformation om dyslexi och möjligheter att få och ge hjälp till lärare,skolledning och allmänhet. Det handlar om utbildning av lärare ochspeciallärare, uppföljning och utvärdering under projektets gång o s v. Vilkadelar som skall prioriteras och i vilken ordning olika insatser skall göras bliren uppgift för deltagande parter att gemensamt avgöra.ModersmålsundervisningModersmålsundervisning för barn med invandrarbakgrund ären fråga om rätt till egen identitet och möjligheter att medbibehållen självkänsla och trygghet kunna växa in i detsvenska samhället. Undervisningen i modersmål möter fleraspeciella svårigheter: Elevgruppen som har undervisning i ettvisst hemspråk kommer ofta från flera olika klasser ochskolor, det är ofta svårt att finna kompetenta hemspråkslärare,det är svårt att samordna scheman på ett praktiskt sätt medundervisning i andra ämnen etc. Dessa svårigheter får inteleda till att man brister i verksamhetens kvalitet. Kravet pågod modersmålsundervisning får inte svikas med hänvisningtill svårigheter som faktiskt går att övervinna med rimligainsatser och god planering.Miljöpartiet vill särskilt framhålla att minoritetsgruppers rätt tillundervisning i sitt modersmål skall skyddas. En viktig förutsättning ärnaturligtvis tillgången på goda språklärare. Dessa lärare skall ha godlärarutbildning (och erbjudas möjlighet till lärarutbildning i flera ämnen).Deras verksamhet skall inte särbehandlas vid skolan utan inordnas i kollegietsarbete och lärarna skall få en fastare plats i lärarlaget. De modersmålsläraresom nu är verksamma och inte har lärarutbildning skall erbjudas kvalificeradfortbildning. Skolledningen måste ansvara för att organisation ochschemaläggning av undervisningen sker på samma sätt och med samma kravpå smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan. Detta ställer stora krav påskolledningen; att samordna mellan rektorsområden och ofta även överkommungränser.Modersmålsundervisning i andra språk än svenska skall tydliggöras ävenför de elever som har svenska som modersmål så att alla vid skolan rättförstår och kan värdesätta att hemspråksundervisning ges vid skolan. Dettafordrar medvetna insatser från skolledningens sida. Risken finns annars attattityder mot undervisning i modersmål uppstår som kan hämma studielustenför dem som följer undervisningen och i olyckliga fall underblåsafrämlingskap mellan olika grupper av elever. Svenska som andraspråk börprioriteras. Möjlighet till kompletterande språkhjälp för elever som på grundav brister i språkförståelse får svårigheter med kunskapsinhämtande i andraämnen måste finnas för att inte dessa elever skall löpa risken att sacka efter istudierna i en omfattning som senare kan vara svårt att ta igen. Det skallankomma på att i tillsynsarbetet uppmärksamma tillgången till ochkvaliteten i modersmålsundervisningen och att elever med behov av särskiltstöd också får detta.MobbningDet är en grundläggande demokratisk rättighet för en elev attkunna känna sig trygg i skolan och slippa bli föremål förövergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vararädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingenförälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barnskall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffrenär en stor och av många skolor försummad elevgrupp, somgenomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet ochdålig självkänsla.Rapporter från såväl som visar attproblemet är stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler intevarit tillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftningifrågan. Enligt riksdagsbeslut finns nu ansvaret för åtgärder mot mobbninginskrivet i skollagen.Det är viktigt att läroplanens skrivningar följs så att ett fullständigtprogram för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola.Ansvaret för detta ligger på skolans rektor. Det skall också åligga kommunenatt övervaka att skolorna inom kommunen verkligen följer föreskrifternagenom utvärderingar i samverkan med skolorna. har detövergripande tillsynsansvaret och skyldighet att ingripa när lagens ochläroplanens intentioner ej följs.Frågor kring mobbning skall ingå som en del i skolans viktiga uppgift; attge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger på respekt och förståelseför medmänniskor, tolerans och solidaritet. Detta har direkta konsekvenser förval av åtgärdsprogram. Ett program mot mobbning måste innehålla klararegler för hur man aktivt skall kontrollera om mobbning förekommer, reglerför hur mobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammas ochdiskuteras återkommande, såväl inom skolan med eleverna, som medföräldrar och personal samt ett särskilt handlingsprogram för den situation dåmobbning upptäcks. Elever, föräldrar, personal och skolledning skallengageras aktivt i arbetet med att förebygga och upptäcka mobbning. Hurmobboffer och mobbare skall behandlas skall klart anges liksom beredskapenatt följa upp ett ärende . Mobbning är en för alla på skolan,inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet.FritidsverksamhetenSkolbarnsomsorg i form av fritidsverksamhet i anslutning tillskolan är en lagstadgad rättighet för barn t o mårskurs 6. Detta motiveras bl a av att det är vanligt att bådaföräldrarna förvärvsarbetar utanför hemmet. Barn under 13 årskall inte behöva vara nyckelbarn. Fritidsverksamheten harockså stora och viktiga uppgifter i samarbetet med skolan.Fritidspedagogernas verksamhet är när möjligheternaföreligger ofta integrerad med den övriga skolverksamheten.Programmen på fritids kompletterar då undervisningengenom olika aktiviteter som är kopplade till aktuellaundervisningsmoment.Det är viktigt att skolorna inte av besparingsskäl gör avkall påkvalitetskrav inom fritidsverksamheten. Barngrupperna är t ex ofta alldelesför stora för att en bra verksamhet skall vara möjlig. Tillsynen över denna deli skolans verksamhet är illa organiserad. och kommunernasansvar för en god tillsyn bör förtydligas och tillsynen få en fastareorganisation.Fritidshemmens personal är en viktig vuxenkontakt för barnen och kan förbarn med t ex sociala problem i familjen få avgörande betydelse.Skolbarnsomsorgen borde därför samordnas med kommunernasungdomsverksamhet vid fritidsgårdar och ungdomsgårdar.