mot · GO02Kr345 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr345av , ()Kultur, medier, trossamfund och fritid1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samhällets stöd till kultursektorn.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regler för kultursponsring.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arkitekturåret.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kyrkliga kulturarvet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändamålsfastigheter inom kultursektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av resurser till centralmuseerna.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av resurser till de regionala museerna.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Nordiska Akvarellmuseet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Arbetets museum.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den Stockholmsbaserade delen av Statens museer för världs-kultur.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnomuseer.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Museum . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regional arkivverksamhet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkrörelsearkiven.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om projektet kulturarvs-IT. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sockennamnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ABM-samverkan.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till Dansens Hus.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidragen till internationellt kulturutbyte och samarbete.20. begär att regeringen genomför en utredning omspelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av resurser till länsmusiken samt annan regionalmusik-, teater- och dansverksamhet.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om orkesterinstitutionernas situation.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Blåsarsymfoniker.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av resurser till fria teater, dans- och musikgrupper.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om musikteatern Dalhalla.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fonogrammarknaden.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kommunala kultur- och musikskolan.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dramapedagogernas utbildningssituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nationellt uppdrag till danskonstområdet.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Statens konstråd.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en åtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturarbetarnas villkor.33. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dansutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteregler m.m. för konstmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt bokmoms. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utvärdering av de statliga läsfrämjande insatserna.37. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om LL-stiftelsen.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till icke-statliga kulturlokaler.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till trossamfunden.40. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till allmänna samlingslokaler.41. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av ungdomspolitiken.42. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ungdomsperspektivet i internationellt utvecklingssamarbete.43. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidragsreglerna för ungdomsorganisationerna.44. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utveckling av den ideella sektorn.45. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrott och folkhälsa.46. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet inom idrotten.47. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Världsantidopsbyrån WADA.48. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottsbistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidrag till friluftsfrämjande organisationer.50. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att medlen avsatta för utvecklingsverksamhet förs över till detsamlade anslaget för folkbildningen.51. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en bred folkbildningssatsning om demokrati.52. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilda medel till programutbud.53. anvisar för med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning:54.1 Yrkandena 2, 16, 34 och 35 hänvisade till SkU.2 Yrkande 5 hänvisat till FiU.3 Yrkande 15 hänvisat till AU.4 Yrkandena 28 och 33 hänvisade till UbU.5 Yrkande 48 hänvisat till UU.Tabell 1: (Anslag (tusental kronor) Regeringens förslagAnslagsförändring )4 InledningI kulturen finns en kärna, en själ och ett hjärta som inte låter sig definierasoch kategoriseras. Den består i den gränslösa upplevelsen, förnimmelseneller njutningen och handlar om den dimension av livet vi alla behöver föratt leva ett rikt liv. Kulturen ger oss mening i . Den bär också vårahistoriska rötter och föder visioner för framtiden. Kulturen behöver intemotivera sitt värde för oss som människor - den finns där om vi ärberedda att lyssna. Frågan är snarare hur vi genom ett stödjandeackompanjemang kan medverka till ett mer harmoniskt kulturliv ochdärigenom också fler harmoniska människor.5 Den kristdemokratiska kulturpolitikensrötterDen kristdemokratiska kulturpolitiken hämtar sin näring ur vårgrundläggande ideologi. Kärnan handlar om människan - hennesförutsättningar, behov och uppgift. Vi menar att människan inte endast ären varelse formad av materiella behov. För att växa och bli hel krävs enandlig, kulturell dimension. Vi behöver också nära relationer ochtillfredsställda behov av gemenskap och gemensamma upplevelser.Kulturen hjälper oss att utvecklas och mogna i relationer till andra.Mötet med andra människor ställer krav på såväl öppenhet och toleranssom respekt för integritet och livsåskådning. Att ta ansvar för sin relationtillandra är en viktig och självklar del i ett demokratiskt samhälle och varjemänniska har ansvar för sina egna handlingar. En konstnär kan därför aldrigdölja sig bakom den kulturella frihetens slöja. Att ta ansvar handlar också omatt förvalta kulturella värden, både de andliga och de materiella. Attkulturarvet står i centrum för den kristdemokratiska kulturpolitiken kansåledes härledas till våra ideologiska rötter.Vi har ett ansvar inför kommandegenerationer.I den kristdemokratiska ideologin finns ytterligare en princip av betydelseför kulturpolitiken. Denna handlar om samhällets maktfördelning. Vi menaratt grunden för kultur- och all annan politik måste varasubsidiaritetsprincipen. I grunden handlar denna om att besluten skall ligga sånära den enskilda människan som möjligt. Endast i de fall man kan motiveraatt besluten fattas på ett mer effektivt sätt på nästa nivå skall de förasvidaredit. Grundprincipen är att högre nivåer skall stödja de lägre.Med människan i centrum och kulturens roll för hennes välbefinnandebyggs den kristdemokratiska kulturpolitiken.6 Kristdemokratisk kulturpolitik i praktiken6.1 Kultur för allaAtt den kristdemokratiska kulturpolitiken tar sin utgångspunkt ihelhetssynen på människan betyder att vi värnar varje människas rätt tillolika former av kulturupplevelser. Det kan handla om det lilla barnetssagostund, blockflöjtslektionen i kultur- och , keramikkursenpå studieförbundet eller en klassisk operaföreställning. Kulturpolitikenmåste uppmuntra och verka för tillgänglighet och undanröja hindren förallas delaktighet.Att kulturen finns som en naturlig del av skolans vardag, att verka förkulturella mötesplatser i form av t ex samlingslokaler och bibliotek liksomspecifika insatser för funktionshindrades möjlighet att vara delaktiga ikulturlivet är några exempel på detta. Kulturpolitiken måste också uppmuntratill professionalitet och kulturellt yrkesengagemang. Ideella kan inte ersättaprofessionella kulturarbetare, lika lite som amatörer kan ersätta professionellakonstutövare med lång skolning. Att ge konstnärer och kulturarbetare godavillkor att verka är ett viktigt led i ett nationellt kulturarbete.6.2 Kulturens gränslöshetKultur som vi försöker att behandla den är mer av ett väsen än en konkretföreteelse. Den påverkar alla områden i samhället och kan egentligen intestängas in i en sektor, en nämnd eller en förvaltning och bara hanteras där.Kulturen borde få genomsyra och befrukta alla sektorer i samhället, intebara som instrument för något annat, utan för vad den tillför oss sommänniskor i form av välfärd, livskvalitet och utveckling. På alla politikensområden måste det finnas lyhördhet för kulturens värde. Vi vill illustreradetta med två exempel, inom bistånd respektive vård.6.3 Kultur och biståndVi menar att en stad i spillror behöver materiellt bistånd. Men en trasigmänniska behöver mer än mat för att bli hel. Kultur kan därför utgöra ettimmateriellt bistånd. På kort sikt kan det röra sig om en stunds skratt ellernjutning, medan det på kan handla om uppbyggande avkulturella institutioner och infrastrukturer. Det fria ordet har storbetydelse för att ett samhälle skall kunna växa i och bevara demokratin.Möjligheten till kommunikation genom böcker och tidningar bör varaviktiga kulturella inslag i en biståndssatsning med yttrandefrihet ochdemokrati som mål.Att regeringen ger ett engångsstöd till Teatro i ,, är i linje med kristdemokratisk kulturpolitik. Tyvärr är det ettunikt exempel som inte inger förtroende eftersom regeringen inte på någotsätt redogör för hur man ser på området som helhet. Många länder törstarefter kultursatsningar, inte bara Moçambique.6.4 Kultur och vårdNär en människa blir sjuk eller gammal försvinner inte henneskulturbehov. Vårdinrättningarnas inre miljö i form av personalensförhållningssätt, liksom yttre miljö i form av utsmyckningar påverkartillståndet hos alla som vistas där. Också inom vården kan den kreativadimensionen komma till uttryck genom olika former av konstnärligtutövande. En sjukhusclown som lockar till skratt, kan vara väl motiveradekulturmedel, likaså en musikterapeut i ångestdämpande verksamhet. Denläkande och vårdande kulturen kan på olika sätt finnas med i alla livetsskeenden, en ofta bortglömd dimension av kulturpolitiken.6.5 Hemslöjd - en viktig del av kulturarvetHemslöjd är en viktig del av vårt svenska kulturarv. Arbetet med att föravidare traditionella tekniker handlar om att odla stolthet och samhörighetmed sin bygd och sin historia. som de tekniker som utvecklatsunder historiens gång vidareanvänds förändras formerna ochanvändningsområdet. Det arv som skall gå vidare utvecklas. För att imöjligaste mån skapa förutsättningar för slöjden att leva vidare finns i deflesta län två länshemslöjdskonsulenter, en med inriktning mot textil ochen som har ansvar för de hårda slöjdteknikerna. I deras arbete ingår attordna kurser, utbildningar och utställningar med pröva-på-verkstäder fören slöjdintresserad allmänhet.En viktig dimension av länshemslöjdskonsulenternas arbete handlar om attordna verksamheter för barn och ungdomar, t ex i form av särskildaslöjdläger. I där allt skall gå fort ger slöjden möjlighet till andrum.Pådetta sätt fyller arbetet med att föra vidare kulturarvet funktionen av attocksåvara en glädjekälla i . Att väva, tälja, sy eller knyppla ger lugn och enmeditativ tystnad som har stor beteydelse för stressade själar. Dettakulturarvsarbete fyller på så sätt flera syften och vi menar att det böruppmuntras.6.6 Särskilda kultursatsningar för barnBarnkonventionen som var med och undertecknade 1989 ställerkrav vad gäller barns och ungdomars kulturella rättigheter. Här garanterasbarn och ungdomar kulturell identitet och här formuleras i klartext barnsrätt till vila och fritid, lek och rekreation d.v.s. rätten att vara barn.Barn måste under sin uppväxt ges möjlighet att ta del av och delta i olikakulturella aktiviteter. Egna berättelser, rörelse, lek, att måla, rita, sjungaochspela är några av uttryckssätten. Kulturen kan bidra till att utveckla dem.Hemmet ger goda förutsättningar och vi vill forma en politik som gerföräldrarna tid för samvaro med sina barn. Också barnomsorg, skola ochmassmedier har viktiga roller att spela för barns kulturupplevelser.Barn måste ges möjlighet att uppnå kommunikativ kompetens, dvs.utveckla sådan kunskap och förmåga som gör att de kan tolka, förstå, ochhantera den verklighet de lever i. Om resurser styrs till barns och ungaskulturutbud kan kulturintresset väckas och utvecklas . Tidigakulturupplevelser utvecklar fantasin och väcker intressen som man bär medsig som en god barlast i livet. Samhällets insatser för kultur till barn ochungdom har ökat , men mer kan och bör göras.Att de nationella uppdragens inriktning mot barn och ungdomar förstärksär bra. Det uppdrag som föreslås och som skall inriktas motsamverkan mellan barnkultur och forskning skall syfta till att samlaerfarenheter och bygga upp kompetens när det gäller den konstnärligaprocessens roll för unga människor och det egna kreativa skapandet. En viktigdel av denna process är barns- och ungdomars möte med medier och film. Vimenar att det saknas tillräcklig kunskap när det gäller hur barn påverkas idessa möten.6.7 Kultur utifrån ett helhetsperspektivKulturens gränslöshet gör det ibland svårt att tydliggöra detkulturpolitiska ansvaret mellan de offentliga nivåerna. Det finns också engråzon i gränslandet mellan det offentligas ansvar och den ideellarespektive den privata sektorns ansvar. Det är politikens skyldighet att setill att kulturverksamheter i behov av stöd, inte blir offer för brister ipolitisk organisation eller oklarheter i lagstiftningen. Insatser för enskildaorkestrar och museer m fl kan därför vara en viktig del av detkulturpolitiska uppdraget. På samma sätt har politiken ett ansvar förtydliggörande av t ex sponsringsregler. Den kristdemokratiskakulturpolitiken bygger på en helhetssyn där ideella insatser från kulturenseldsjälar samverkar med medel från offentlig och privat sektor.6.8 Helhet och långsiktighetEn viktig uppgift på den kulturpolitiska arenan är att verka med förståelseför de kulturella verksamheternas natur. Nyckelord i detta arbete ärlångsiktighet och helhetssyn. En orkester som tvingas lägga ner sinverksamhet på grund av tillfälliga besparingar återuppstår inte medautomatik när medlen kommer tillbaka. Ett museum som skall vårda ettfysiskt kulturarv skall inte behöva se delar av samlingen bokstavligen ätasupp av skadeinsekter för att medelstilldelningen inte räckte till det året.Statliga kulturbidrag skall inte bidra till att skapa kulturella krishärdar.Ett tydligt exempel på hur goda kultursatsningar kan misslyckas genombristande helhetstänkande är erfarenheterna från Kulturhuvudstadsåret.Utvärderingar visar att den tydliga strävan som fanns att medverka tillutveckling inom kultursektorn och dess institutioner var svår att fullfölja,framför allt beroende på bristande målformuleringar och otydligaorganisationsformer. De satsningar som gjordes på kultur i helalandet visar också på dålig koppling mellan tillfälliga satningar och detlångsiktiga arbetet. Engångssatsningar kan vara välbehövliga injektioner, menerfarenheter måste tas tillvara och användas i det långsiktiga arbetet. Detta ären insikt som regeringen bör ta med sig i det fortsatta arbetet. På område efterområde låter regeringen tillfälliga prioriteringar styra och gör satsningar utanatt se till långsiktighetens betydelse.För de offentliga medlen måste helhetssynen vara den vägledandeprincipen. Samordningen är här ett nyckelord. Det är t ex oacceptabelt attverksamheten vid Stiftelsen föremålsvård i har svårighet attsysselsätta de anställda, eftersom institutionerna av resursskäl har problemmed att leverera tillräckligt mycket material. De satsningar som görs måstevara kompatibla med verkligheten.6.9 Vårt gemensamma ansvarKulturpolitiken kan inte bara ses ur de olika konstområdenas perspektiv,utan måste på allvar få genomsyra hela samhällsapparaten. Dekonstnärliga uttrycksformerna är kulturpolitikens kärna, men dess"spridningsområde" blir allt större. Vi måste därför fundera över hur vi påbästa sätt organiserar framtidens kulturpolitik. Att rensa bort alla hinderså att kulturen på allvar kan göra inbrytningar i olika samhällssektorer ären viktig framtidsfråga. Den reser krav på tydliggörande av olikaansvarsfrågor.6.10 Offentliga medelAtt staten tar ett nationellt ansvar för kulturpolitiken innebär att densäkerställer verksamheter av nationellt intresse, t ex nationalscener ochansvarsmuseer. I det nationella intresset ligger också att verka för ettlevande kulturliv i hela landet. För detta byggs en kulturell infrastrukturmed regionala stödjepunkter och statligt stöd ges därefter både i form avverksamheter och ekonomiska medel. Även om stöd kommer centraltifrån är det viktigt att besluten och utecklingen av verksamheten får skelokalt. Det är viktigt att varje nivå har sin egen identitet. Vi ser därförmed spänning fram emot den utvärdering som gjorts mot bakgrund avförsöken med regional bidragsfördelning. Den framtida regionalaorganisationen är en kärnfråga inom kulturpolitikområde.Den genomgång som har gjort när det gäller detregionala utfallet av myndighetens verksamhet m m och som haft som syfteatt analysera det regionala utfallet av statens stöd till kultur är mycketangelägen. Den visar på både god och mindre god spridning och bör användasfortlöpande för att statliga kulturmedel skall komma fler till del. Vi menar attregeringen använder analysen mer för att legitimera sina egna insatser än attse den som en källa till kulturpolitiska förbättringar.6.11 Privat sektor - en del av samhälletMånga betraktar den privata sektorn som något utanför samhället. När vikristdemokrater talar om samhället menar vi självfallet den offentligasektorn, men även den ideella sektorn, med föreningar och folkrörelsersamt den privata sektorn. Näringslivet har behov och ansvar som sträckersig utanför den rent affärsmässiga verksamhet som det bedriver.Kulturlivet har i sin tur behov av vidgade möjligheter att utöva sin konstbåde inom och utom etablerade institutioner. Det ömsesidiga utbytetmellan kulturen och det samhälle där den verkar inrymmer således denprivata sektorn.6.12 SponsringEtt långsiktigt samarbete mellan kultur och näringsliv, som bygger pårespekt och som självklart inte inskränker den konstnärliga friheten, kange vidgade möjligheter både i form av bättre finanser och nyaarbetsformer. Det är också ett sätt att uppfylla det kulturpolitiska målet attnå nya grupper. Både det enskilda företagets klimat och helasamhällsklimatet är beroende av ett rikt kulturliv. Att sponsrakulturverksamhet är en möjlighet för företag att ta ökat samhällsansvar,något som bör uppmuntras. Om kultursponsringen ska bli mer omfattandeförutsätter det att reglerna blir tydliga och förutsägbara. Så är inte falletidag. Lokala skattemyndigheter gör egna tolkningar av när avdragsrättenför sponsring ska gälla. Ett utslag i domstol är mycket svårtolkattrots att utredningen pågått . Vår slutsats av detta är attlagstiftningen måste ses över så att det blir tydligt vad som gäller och såatt behandlingen blir likvärdig i hela landet. Ett annat område som ärsvårbegripligt är avdragsrätten för olika inköp, vilket vi återkommer tillunder avsnittet Bild och form. Stödet till kulturlivet skulle bli betydligtmer omfattande än det är om skattereglerna utformades på ett sättsom gynnade detta.6.13 Ideell sektorPå gräsrotsnivå runt om i pågår ett spännande arbete. Fler och flerhar slutat fråga vad stat eller kommun kan göra för dem och i stället tagitsaken i egna händer. Ofta har man mot alla odds nått fantastiska resultat.Den ideella sektorn är en kraft och en tillgång i det kulturella nätverket.Det är en kraft som inte kan dirigeras uppifrån, men som kan stödjas påett positivt sätt av statsmakterna. Vi vill se en nystart på det nationellastödet för utveckling av den ideella sektorn.Mer och mer kommer att ske utanför institutionerna. Projekten, desinnrika finansieringslösningarna, festivalerna, nätverken,samarbetsmodellerna, entreprenörerna och eldsjälarna är intenödlösningar i brist på institutionell fasthet, struktur och resurser utanbörjan till något nytt, en öppen kulturpolitik. (Ur Kulturens vägar av )Gränslandet mellan offentlig, privat och ideell sektor och gråzonernamellan dem behöver belysas och redas ut. Regler som inte är anpassadetill detta synsätt kan behöva ändras. Den kristdemokratiskautgångspunkten är att eftersom alla sektorer är en del av samhället har deockså ett gemensamt ansvar för en levande kultur.7 Kulturarv och kulturmiljö7.1 KulturarvVarje människa har ett kulturellt ansvar. Det handlar om att lämna eftersig yttre materiella värden i form av konkreta lämningar, men också omett för ögat osynligt arv i form av värderingar och normer. Att förmedlabåda dessa sidor av kulturarvet till nya generationer är en gemensamuppgift för hela samhället.Kulturlandskapet, kulturinstitutioner, kulturhistoriska besöksmål,förvaltning och vård handlar om den fasta delen av vårt kulturarv. För dennamateriella del av kulturarvet har museer och arkiv ett särskilt ansvar.Registrering, dokumentation, vård, konservering och magasinering ställerstora krav på kunskap, insikt och omsorg samt praktisk hantering. Attöverleva och förnya sig, att behålla gamla och attrahera nyabesökare, föda deras nyfikenhet och kunskapsiver genom existerande och nyautställningar, ny teknik etc kräver en genomtänkt plan och pedagogik.Det för ögat osynliga kulturarvet i form av en kärna av gemensammavärderingar och principer, historia och tradition, religion och livsåskådning,språk, etiska och moraliska normer, är viktiga element i den icke-materiellakulturella utvecklingen. I varje samhälle krävs en gemensam etisk bas.Förmågan till delaktighet och upplevelse i varandras kulturer är också ettviktigt vapen i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Skolor, kyrkor,teatrar och andra kulturinstitutioner är, tillsammans med frivilligaorganisationer av olika slag, naturliga platser för diskussion om människansförutsättningar, livsfrågor och värderingar. De kan bidra med fördjupadrespekt för de värden som är en förutsättning för demokratin.Det räcker inte med att endast blicka framåt om man skall uppnå denvälfärd som vi så hett eftertraktar. För att färdas väl är det nödvändigt attvetahur det ser ut i backspegeln också.