mot · GO02Ub236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub236av , ()Gymnasieskola för individenSammanfattning- Avskaffa det individuella programmet - ingen ska påbörja gymnasiet utanbetyget "godkänt" i svenska, engelska och matematik.- Mer valfrihet i gymnasiet - tvinga inte alla elever att läsa till högskole-kompetens.- Öka läraryrkets status genom lärarlegitimation, karriärtjänster, lektorat ochhögre lön.- Inför en internationellt jämförbar studentexamen som ska varainträdesbiljett till högre studier.- Dessutom ska en lärlingsutbildning med lärlingsexamen och enyrkesutbildning med yrkesexamen införas.- Kraftfulla åtgärder mot skolket - för in ogiltig frånvaro i kursbetygen.- Alla elever ska ha tillgång till dator och en elektronisk postadress.- Starta ett program där eleverna utbildas till entreprenörer.- Inrätta en nationell skolinspektion som tar över granskandeuppgifter.- Etableringen av fristående gymnasieskolor ska underlättas.- Gymnasieskolor i utsatta områden ska få extra resurser och magnetskolorstartas.- Gör en översyn av förordningarna så att skolorna får rejält lagstöd i arbetetmot mobbning.- Brott som begås i skolan ska alltid polisanmälas.- En nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol,narkotika och tobak ska intensifieras.- Elever som tillgodoräknar sig betyg från utlandsstudier ska kunna få högrebetyg än Godkänd.Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det individuella programmet skall avskaffas och att ingenelev skall börja gymnasiet utan betyget godkänd i svenska, engelska ellermatematik.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att resurserna för det individuella programmet förs över tillgrundskolan och att elever med svårigheter ges stöd också igymnasieskolan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att högskolebehörighet inte skall vara ett nödvändigt mål föralla elever.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alternativa kurser i kärnämnena.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alltid kunna komplettera studierna så att högskolekompe-tens uppnås.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en internationellt jämförbar studentexamen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avlagd studentexamen skall vara en förutsättning för högrestudier.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av yrkesinriktade program med yrkesexamen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en modern lärlingsutbildning med lärlingsexamen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mer gedigna ämneskunskaper i lärarutbildningen.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en anpassad lärarutbildning för personer med akademiskexamen och ett avvisande av regeringens förslag om tre terminerslärarutbildning för denna grupp.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om återinförande av speciallärarutbildningen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av lärarlegitimation och att den föreslagnaresursökningen till skolan även skall kunna gå till löneökningar förlärare.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avslå regeringens förslag till lag om ändring i skollagenangående kommunernas skyldighet att betala för särskildaomvårdnadsinsatser.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fler betygssteg och en nationell utvärdering av betygsättningeni förhållande till resultaten på de nationella proven.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever som går i gymnasieskolan skall kunna pröva för etthögre betyg också sedan de erhållit betyget Godkänd.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ogiltig frånvaro skall kunna anges på kursbetygen.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgång till dator och egen e-postadress för alla elever.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en entreprenörsutbildning.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av fler lektorat.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rektor skall vara pedagogisk ledare.22. tillkännager för regeringen som sin mening att enhandlingsplan mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skallutarbetas.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att även vuxenutbildning bör kunna bli fristående.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en nationell skolinspektion.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om underlättande av etablering av fristående gymnasieskolor.26. beslutar om ändring av 24 § 1 skollagen så att elevenshemkommun blir skyldig att betala ersättning för elevs utbildning i annankommun också om utbildningen erbjuds av hemkommunen.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undervisning i alla ämnen skall få läggas ut på entreprenad.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökade möjligheter för gymnasieelever att studera utomlands.30. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avgymnasieförordningen 7 kap. 13 a § så att elever som tillgodoräknar sigutlandsstudier på en svensk gymnasieskola också skall kunna erhållabetygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om magnetskolor och att gymnasieskolor i utsatta områden skallfå extra resurser.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de valbara kurserna får användas till att ge en skola en vissprofil.33. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avläroplanen för de frivilliga skolformerna så att mål anges för sex- ochsamlevnadsundervisningen.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över skolformsförordningarna för att underlättaskolornas arbete mot mobbning.En liberal vision förgymnasieskolanFör liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg föratt ge alla jämlika chanser. En liberal vision förgymnasieskolan är en skola där alla elever ges möjlighet attväxa, och den enskilde elevens kunskapsinhämtande sätts icentrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå, utifrånsina intressen och framtidsplaner och ha möjlighet attutvecklas i sin takt. I en sådan skola ska ingen behöva kännasig misslyckad.Folkpartiet vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bliverklighet i Sverige.Gymnasieskolan behöver enny kursSverige behöver en ny kurs för skolan. Den allmännaföreställningen är att nästan alla svenska ungdomar gårigenom gymnasiet. Skolministern och andra skolpolitikeranvänder ofta uppgiften att "går vidare tillgymnasiet". Det är visserligen sant att i stort sett allaungdomar går vidare till gymnasiet, men ett förvånansvärtstort antal fullföljer inte sina gymnasiestudier. Avhoppen frångymnasiet är fler . Av de elever som börjadegymnasieskolan var det bara 69 procentsom hade fullföljt utbildningen . avavgångseleverna 1998/99 lyckades uppnåhögskolebehörighet, enligt "Barnomsorg ochskola i siffror 2000".De höga teoretiska kraven på samtliga gymnasieutbildningar har skapatstora svårigheter på de yrkesinriktade programmen. I "Ut-värdering av fem gymnasieprogram" säger byggeleverna klart ifrån att de inteär intresserade av att läsa på högskolan. Ändå tvingas de att läsa matematikför ingenjörer. Resultatet blir att den stora majoriteten kommer att sluta sinastudier med en känsla av misslyckande. av eleverna påbyggprogrammet hoppar av sin gymnasieutbildning. Av de övriga, de som gårut, saknar en fjärdedel slutbetyg, och ytterligare en fjärdedel har så dåligabetyg att de inte når det mål Socialdemokraterna satt upp för dem, att blibehöriga till högskolan.Byggprogrammet är tyvärr inte unikt bland de yrkesinriktade programmen.Industri- och livsmedelsprogrammen har lika många elever som inte hargodkända betyg i matematik A, det vill säga . När det gäller detnationella provet i matematik A är icke godkända påbyggprogrammet men på barn- och fritidsprogrammet är det ochpå fordonsprogrammet av eleverna som inte är godkända. (Gymnasieskolans kursprov , )En "gymnasieskola för alla" blir en alltmer missvisande benämning på densvenska gymnasieskolan. Regeringens försök att rätta till problemen genomutvecklingsarbete är verklighetsfrämmande. liberalerna anser attgymnasieskolans mål om att alla elever ska uppnå högskolebehörighet är orsak till många elevers misslyckanden. Det måste i stället bli möjligt attfullfölja en yrkesinriktad utbildning utan att läsa samma kärnämneskursersom i studieförberedande program. Lärlingsutbildning, där skola och företagdelar på ansvaret, måste erbjudas fler elever. En annan orsak till mångaelevers misslyckande i gymnasieskolan är otillräckliga kunskaper i bagagetfrån grundskolan.Avskaffa det individuella programmetLäs- och skrivforskning visar att elever i gymnasiet saknartillräcklig grund trots att de fått godkänt betyg i grundskolan.I det svenska skolsystemet slussas många elever hela tidenvidare till högre nivåer, som de inte har tillräckliga kunskaperför att klara av. Dessa elever vore mera hjälpta av attstödjande insatser sätts in . viktigasteuppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att blibehörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elevminst ha betyget Godkänd i engelska, svenska ochmatematik. anser att detta är ett rimligt krav. Idaggår dock elever som inte har nått mål i dessaämnen in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet.IV-programmet skulle bli ett undantag i gymnasiets totalaorganisation, enligt dåvarande skolministern är IV-programmet gymnasiets tredje störstaprogram. Tanken är att eleverna ska komplettera sinakunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationelltgymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckasdock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ettnationellt program. av eleverna som inlett singymnasiekarriär på det individuella programmet har fyra årsenare fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg.Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i grundskolan.Ingen elev ska börja gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänd isvenska, engelska och matematik. anser därför att man skaavskaffa det individuella programmet och i stället ska ges detfulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli merflexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen.Folkpartiet föreslår att skrivningarna i skollagen (4 kap. 10 §) skärps i dettaavseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt tillundervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Dennarätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationellaprogram eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand attuppmuntra kommunerna att sätta in stöd . Det individuella programmetsresurser ska föras över till och användas till mer stöd till eleversom behöver det - i form av extraundervisning, läxläsningshjälp, prioriteringav baskunskaper m. m.Gymnasieskolan ska även ges resurser och möjligheter atthjälpa elever med inlärningssvårigheter, men med förslagkommer eleverna att ha erövrat de grundläggande kunskaperna när dekommer till gymnasieskolan.Att avskaffa det individuella programmet är att skärpa kravet att ingen elevska börja utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska ochmatematik. har däremot lämnat ett förslag tillregeringen som går i motsatt riktning - verket föreslår att kravet på godkändabetyg i basämnena helt slopas. Regeringen har inte tagit avstånd frånförslaget, vilket anser är absolut nödvändigt. Det är att luraeleverna att säga att de kan klara gymnasiestudier utan att kunna läsa, skrivaoch räkna.Avskaffa kravet att alla måste blibehöriga till högskolestudierAlltför många socialdemokratiska skolreformer hargenomförts i strid med lärarkåren. infördes mot en i stort sett eniggymnasielärarkår. varnade för stor utslagning pågymnasiet, och många lärare är förtvivlade översituationen. Det är dags att lyssna på lärarna. Det är dags attinföra alternativa kurser på gymnasiet. Det skulle skapaarbetsro för lärare och elever.En undersökning gjord i har visat att av lärarna anser attdet är fel att gymnasieeleverna läser samma obligatoriska kurser ikärnämnena svenska, matematik och engelska och att de bedöms enligtsamma betygskriterier. Ribban har satts för högt för många elever och för lågtför andra. av lärarna tycker att det är fel att gymnasieskolan vara öppen för de elever som vill skaffa sig högskolebehörighet, enligt enundersökning som lät genomföra i våras.Ett gymnasium för alla måste innehålla utbildningsvägar både för dem somhar ambitionen att läsa vidare på universitet och högskolor och för dem somvill gå ut i arbetslivet efter gymnasieskolan. vill ha engymnasieskola där den enskilde elevens intresse och förutsättningar sätts icentrum. Framtidens arbetsmarknad ställer höga krav på sina anställda.Sverige måste utbilda en arbetskraft som möter de nya kraven. Den svenskagymnasieskolan ska vara en garant för kunskap och kvalitet.Dessvärre tycks inte regeringen inse allvaret i att så många elever avbrytersin gymnasieutbildning. I stället för att erkänna det nya gymnasiets störstamisstag, att samtliga elever ska läsa till högskolebehörighet, fortsätterregeringen med att försöka stöpa alla elever i samma form.Alla studievägar får inte bli "akademiserade", som . Då blir gymnasieten utslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte vill eller orkar läsa merteoretiska ämnen. I stället ska elever få välja att läsa utbildningar som integerhögskolekompetens och, om de vill, senare komplettera sina studier tillhögskolekompetens.Inför alternativa kurserDet är viktigt att skolan utgår ifrån varje individs egnaförutsättningar. Alla elever kan inte lära sig lika mycket, elleri samma takt. Dagens skola är i för hög grad utformad förgenomsnittseleven. Resultatet är att en del elever har svårt atthänga med i undervisningstakten, som andra eleverinte får den stimulans de behöver. Undervisningen måsteorganiseras så att elever som behöver mer tid för inlärning fårdet medan andra elever ska kunna gå vidare i en snabbare taktoch kunna fördjupa sig.Folkpartiet anser därför att kärnämnena ska kunna läsas i olika takt.Folkpartiet anser vidare att alla elever ska läsa kärnämneskurser ibasämnena men att dessa ska ha olika innehåll beroende på program. De börprofileras med utgångspunkt i respektive gymnasieprograms inriktning, så attexempelvis vårdstuderande läser en mer medicinskt inriktad engelska. Genomatt ge kärnämnena olika innehåll kan man anpassa undervisningen till varjeelevs intresseområde och ambitionsnivå.Matematik A är ett typexempel på en kurs som skulle behöva anpassas pådetta sätt. Den är för lång för de elever som har ett speciellt intresse ochfallenhet för matematik och som skulle ha större glädje och nytta av att gåvidare till matematik B, C och D. För många elever på de yrkesinriktadeprogrammen är kursen däremot för svår, eftersom den inte är inriktad på detsom de är intresserade av. I utvärdering av byggprogrammet från1999 framkommer det att eleverna tycker att matematik är viktigt men att deinte får de kunskaper de behöver för sitt framtida yrke. En elev som valt attbli anläggare berättar att den enda yrkeskunskap han fick varden som ägde rum utanför skolan, på praktiken: "Jag har inte fått läsa såmycket som en bok i facklitteratur eller fått göra ett enda prov inom gatu-,väg- och ledningsteknik. Inte heller någon teoretisk undervisning ellerpraktisk inne på skolan." I stället får han och hans klasskamrater läsamatematik för blivande ingenjörer och av dem når inte måleni matematik A-provet.En internationellt jämförbarstudentexamenFolkpartiet har länge arbetat för att ska införa enstudentexamen. är det enda landet i västvärlden somhar avskaffat sin studentexamen. Att fler och fler ungdomarväljer att studera vidare utomlands gör att behovet av eninternationellt gångbar examen ökar. föreslårdärför att en frivillig examen, som kan tillgodoräknasutomlands, ska erbjudas alla som avslutar ett nationelltprogram. För en studentexamen som är internationelltjämförbar krävs det mer än vad som krävs på de flestaprogram. Vi anser att det är oerhört viktigt att denstudentexamen som införs blir en verklig kvalitetsmätare påavklarad utbildning. En snabbutredning bör därför tillsättasför att utreda vilka olika moment en studentexamen somhåller internationella mått ska innehålla. Det ska klartdefinieras vilka ämnen som ska vara obligatoriska respektiveutbytbara i examen.Folkpartiet föreslår att tre typer av examina införs, som visar vilken typ avutbildning eleven genomgått. Elever som har gått ett teoretiskt inriktatprogram ska få en studentexamen som ger högskolebehörighet. Avlagdstudentexamen ska vara en förutsättning för att studera vid universitet ochhögskolor. Det ska dessutom genom validering vara möjligt att få behörighettill högskolan, t.ex. för personer med utländsk examen.Folkpartiet föreslår också att yrkes- och lärlingsexamina inrättas.Yrkesinriktade programI dagens gymnasieskola finns inga yrkesinriktade program ireell mening. anser att sådana ska inrättas och atteleverna ska avlägga yrkesexamen vid utbildningens slut.Programmen ska förbereda de elever för yrkeslivet som villbörja arbeta direkt efter avslutade gymnasiestudier. Därförska de inte behöva läsa kurser på samma teoretiska nivå somelever som vill studera vidare på högskolan, men de skanaturligtvis ha möjlighet till detta om de vill. Deyrkesinriktade programmen ska vara till för de elever sominte väljer eller har möjlighet att gå lärlingsutbildningen menändå vill få en bra grund för yrkeslivet. Utbildningen skadock vara praktiskt inriktad och också ge möjlighet tillpraktik hos företag i den aktuella branschen.LärlingsutbildningRiksdagen beslöt att utforma enlärlingsutbildning. Detta har varit ett krav frånFolkpartiet. Men beslutet innebär ingen lärlingsutbildningvärd namnet. För att en elev ska få den kunskap somlärlingsutbildningen utlovar måste han eller hon erbjudastillräckligt många timmar på arbetsplatsen. Detta är omöjligtom lärlingsutbildningen ska passa in i något av de nationellaprogrammen och leda till högskolekompetens.Folkpartiet vill se en modern, flexibel lärlingsutbildning där skolan ocharbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Förslagsvis kan den precis somi vara fyraårig men den totala tiden kan variera. Eleverna tillbringar tvåår i skolan och i arbetslivet. För en del elever kan det vara lämpligtattsprida ut skoltiden så att tillbringas på en arbetsplats och enfemte i skolan.Företagen bör som i få ersättning motsvarande kommunens kostnadför yrkesutbildningen , som lärlingen gesersättning från arbetsgivaren i relation till den insats som han eller hon gör iproduktionen. Därmed skulle ett antal ekonomiska frågetecken för såvälföretagen som för den enskilde undanröjas. Utbildningen bör avslutas med ettgesällprov och leda till en lärlingsexamen.Det finns ett stort intresse för lärlingsutbildning i näringslivet men exaktvilka utbildningar man kan erbjuda beror på vilka företag som man inleder ettsamarbete med.Uppvärdera läraryrketAtt arbeta med barns personliga och kunskapsmässigautveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kanha och borde locka många duktiga ungdomar. är detdock mycket svårt att locka studenter till lärarutbildningen.Många som påbörjar den hoppar av . Av dem somfullföljer utbildningen och tar sin lärarexamen är det barahälften som blir lärare, visar en undersökning som gjorde av dem som tog sin lärarexamenmellan och 2000. Många lärare kommer dessutom att gåi pension . beräknas av1999 års behöriga lärare ha gått i pension. Drygt 20 procentav dem som var eller äldre beräknas också halämnat lärarkåren . Om man räknar in dessaså har mer än hälften av behöriga lärare gått ipension eller lämnat läraryrket . (,"Lärarstatistik som fakta och debattunderlag", 2000)Mot denna bakgrund inser man lätt att stora rekryteringsinsatser måstegöras. Det är avgörande för skolans kvalitet att man inte tar in obehörigalärare. /2000 var av de undervisande lärarna igymnasieskolan utan pedagogisk utbildning och de flesta av dem, ,hade heller ingen annan högskoleutbildning.En anpassad lärarutbildning för andra akademikergrupper skulle kunnatillföra skolan behöriga lärare med gedigen erfarenhet. Ett exempel på ensådan yrkesgrupp är yrkesofficerare, vars ordinarie arbetsmarknad minskar iomfång. Aktiva rekryteringsinsatser bör göras för att få dessa att sökaläraryrket eftersom de besitter pedagogisk erfarenhet ochledarskapskompetens. Regeringens nya förslag om att de som redan harakademisk examen måste läsa tre terminer på lärarutbildningen i stället förtvå, måste avvisas.Viktigast för att locka fler duktiga lärare är att höja läraryrkets status. Ennödvändig förutsättning för att höja yrkets attraktionskraft är att lärare gesbättre möjligheter att utvecklas, få nya uppgifter och göra karriär. En sådanmöjlighet är att vara lektor, dvs. bedriva forskning vid ett universitetsamtidigt som man undervisar i gymnasieskolan. En lektor är till gagn förhela skolans kvalitet, genom att ha tillgång till de senaste rönen inomforskningen. Siffror från visar att det bara finns etttiotallektorer i matematik kvar i landet och att medelåldern hos dem är hög.Situationen i andra ämnen är inte stort bättre. anser att var tiondegymnasielärare ska vara lektor . Andra exempel påkarriärtjänster som bör inrättas är för yngre lärare ellerämnesansvarig.Läraryrkets status höjs också om en lärarlegitimation införs, som liknarden som läkare har. Det skulle vara en tydlig signal om att inte vem som helstkan undervisa, utan att undervisa kräver utbildning och praktik. Med enlärarlegitimation blir det svårare för kommuner att spara pengar genom attlåta obehöriga lärare undervisa. En lärarlegitimation ska kunna dras in om enlärare grovt åsidosatt sina skyldigheter.Lärarutbildningen behöver förbättras och ge fördjupade ämneskunskaper.Regeringens proposition om lärarutbildningen går tvärtom i den riktningen attalla, från förskollärare till gymnasielärare, ska genomgå delvis gemensamutbildning och kunna undervisa i så många ämnen som möjligt. Det är storskillnad mellan att pedagogiskt arbeta med en fyraåring och lära ut ekvationertill en artonåring. Uppgifterna är lika viktiga men lärarna behöver olikakunskaper med sig i bagaget för att klara av dem på bästa möjliga sätt.Inte minst viktigt i ansträngningarna för att höja läraryrkets status är atthöja lönerna. Konkurrensen om arbetskraften har ökat, och lärare lämnarklassrummen för välbetalda arbeten inom exempelvis IT-sektorn. Att yrkensom domineras av välutbildade kvinnor ger högre löner är också en viktigjämställdhetsfråga. arbetar därför för höjda lärarlöner iavtalsförhandlingarna mellan och lärarnas fackförbund.Folkpartiet anser att det resurstillskott som regeringen föreslår för skolanockså måste kunna användas till att höja lärarlönerna.Läraren måste i sitt arbete få stöd av en rektor som har tid för pedagogiskafrågor. Rektorn får inte bli en kamrer som slukas av administrativa uppgifter.Ledarskapet i skolan måste uppvärderas.