mot · GO02N332 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N332av , ()Regional utjämning och utvecklingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regionalpolitikens utformning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om infrastrukturens betydelse för regionalpolitikens funktion.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bilens betydelse.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nedsättning av socialavgifterna med 8 procentenheter.5. begär att regeringen låter en parlamentarisk utredninggenomlysa kreditmarknadssituationen ur ett småföretagar- ochglesbygdsperspektiv.6. beslutar att för anslag 33:1 minska bemyndiganderamen med412 , så att bemyndigandet att ingå ekonomiska förpliktelsergäller oförändrat 2 under åren 2000-2008.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ramanslag 33:1 och att bemyndiganderamen bringas ibalans.8. anvisar för med följande ändring iförhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19,Regional utjämning och utveckling, enligt uppställning:9.Tabell 1: (Anslag (tusental kronor)Regeringens förslag Anslagsförändring )syn på regionalpolitikenRegionalpolitiken måste reformeras. I en ny tid med nya förutsättningarkrävs nya lösningar, de gamla har tjänat ut. De leder inte till önskatresultat. Då är det viktigt att på ett klargörande sätt beskrivaregionalpolitikens syfte och att förtydliga gränserna både geografiskt ochi förhållande till andra politikområden.Vi välkomnar den Regionalpolitiska utredningens betänkande (SOU2000:87) som på ett utmärkt sätt utvärderat och analyserat svenskregionalpolitik. Utredningens förslag om att avveckla regionalpolitiken i dessnuvarande form och ersätta den med en regionalt anpassad välfärds- ochtillväxtpolitik för hela landet, är i linje med politik.Den traditionella regionalpolitiken som härleddes ur 1960-taletsglesbygdsproblematik är inte längre relevant. Framtida regionalpolitik kaninte handla om att flytta människor, företag och myndigheter genomregionalpolitiska åtgärder för att därigenom försöka åstadkomma balans ilandet.Regionalpolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen avlivskraftiga regioner i hela landet. Men regioner består av byar, småsamhällen, tätorter som tillsammans bildar kommuner och regioner. Enligtkristdemokratisk uppfattning görs detta bygge bäst utifrån ett socialtansvarstagande. Viljan och kraften i detta måste komma från alla människormed det lokala perspektivet, oavsett var de bor i landet. ,länsbygderåden och de många lokala byalagens, sockenrådens,samhällsföreningarnas och de lokala utvecklingsgruppernas arbete är braexempel på lokal demokrati i ett underifrånperspektiv. Efter många års arbeteoch handlar det nu om att stimulera alla krafter iarbetet med att få igång tillväxt på landsbygden och de mindre orterna. Det viförespråkar är en småskalighet med tillgång till service, fungerandekommunikationer och en god miljö. Vi är övertygade om att det kommer attskapa arbetstillfällen för många. En effektiv politik med målet att helaSverige ska leva motverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i enkonjunkturuppgång och minskar sårbarheten i en nedgång.För att lyckas med detta är det nödvändigt att arbetsmarknads-, närings-och skattepolitiken samverkar med regionalpolitiken. I huvudsak krävs engenerell regionalpolitik där människor, näringsliv och offentlig sektor fårmöjlighet att verka på landsbygd och i glesbygd trots långa avstånd,avfolkning, små lokala marknader, brist på utbildad personal med flerasvårigheter.En förutsättning för en levande lands- och glesbygd är att människor väljeratt bosätta sig där. Många människor bär på en dröm att bo invid en sjö ellerett vattendrag. Det är med dagens mycket stränga skydd för strandnärabebyggelse näst intill omöjligt att få bygga nya villor strandnära. I enkommittémotion begär vi stöd för idén att kommunerna skallförfoga över enklare regler för dispens från de nuvarandestrandskyddsreglernaServicepunkterI varje kommun utgör givetvis centralorten ett viktigt nav. Men dessutombör kanske ytterligare några mindre samhällen eller större byar värnas ochutvecklas till servicepunkter för de omkringliggande byarna. Detta börnaturligt växa fram i samarbete mellan byautvecklingsgrupperna ochkommunen. Det måste upplevas naturligt för alla parter i processen attdenna utveckling kommer igång. Vidare finner vi det riktigt att i förstahand kommunerna, möjligen också länsstyrelserna, bör vara med iprocessen och stimulera och kanske initiera den.GrundserviceFörutsättningen för ett levande samhälle är att det finns engrundservicenivå. Alla, ung som gammal, ska inom rimligt avstånd hatillgång till det som krävs för att leva ett bra liv. hotas dentryggheten genom att vissa glesbygdskommuner eller glesbygdsdelar ikommuner avfolkas och skolan, affären, posten, hälsocentralen,kulturutbudet etc försvinner.Enligt vår idé säkras nödvändig grundservice i servicepunkterna. Deomkringliggande orterna eller byarna där underlaget för grundservice är förklent borde kunna samarbeta med servicepunkten. Ett sätt att få igångprocessen kan vara att kommunen visar sin vilja att bevara landsbygden ochtar initiativ till att försiktigt hjälpa igång det lokala samarbetet på allaplan -politiker, lokalbefolkning, befintlig bygderörelse, kyrkan, studieförbunden,det lokala näringslivet, m m.Kommersiell servicePost- och bankservice utgör en viktig funktion för småföretagen,föreningsliv och alla samhällsinnevånare, inte minst för äldre som intelängre har samma möjlighet till resor och rörlighet. Lantbrevbärarna är påmånga sätt en livlina för landsbygds- och glesbygdsboende.I en lanthandel kan flera funktioner av s k kommersiell service samlas. Detär därför viktigt att ta vara på den möjlighet som erbjuds där en fungerandelanthandel finns.ResurscentrumOm det växer fram behov av resurscentrum kan detta bildas och utvecklasi en ekonomisk förening likaväl som det kan vara någon entreprenör somser behoven och startar ett tjänsteföretag. Resurscentrum kan förslagsvisbidra med datakunskap, marknadsföring (via Internet) och rådgivningsamt kontaktskapande verksamhet. I samarbete med studieförbundenborde utbildning i ämnen som entreprenörskap, datakunskap, bokföringoch marknadsföring kunna erbjudas.Offentlig serviceModellen med medborgarkontor lanserades redan i början av 1990-taletav kristdemokraten som då var civilminister. Vi menar attdet finns ett behov av medborgarkontor i någon form i mångaservicepunkter. kan bli en naturlig mötesplats ditsamhällsmedborgaren kan vända sig med olika frågor som berörmyndighetsinformation och kommunala beslut och verksamheter.KulturenKulturella mötesplatser är viktiga för en levande lands- och glesbygd.Bidragen till allmänna samlingslokaler är väsentliga inte minst ur ettlokalt - och regionalt perspektiv. I glesbygdsområden är dessa lokaleroftast den enda samlingslokalen för gymnastikföreningen eller RödaKorset liksom för andra föreningar med t ex ideellt barn- ochungdomsarbete. Staten har ett delat ansvar med kommunerna för dessasamlingslokaler och vi kristdemokrater anser att dessa lokaler ska ha enmöjlighet att finnas kvar.Positiva processerDet är inte enbart geografiska skillnader som innebär olika förutsättningarför företagande. Grunden finns till stor del hos företagaren själv. Dethandlar om hur möjligheter och resurser tas tillvara men också hur enaffärsidé formuleras och genomförs. Därför kan vi konstatera att deregionalpolitiska stöden aldrig kan ersätta entreprenörskap, företagaranda,kreativitet och dynamik. Däremot kan någon form av stöd varanödvändigt i ett första utvecklingsskede.Positiva processer skapas framförallt av innovatörer eller om man så villeldsjälar. Dessa finns runt om i det lokala näringslivet och står förkreativitetoch nytänkande. De ifrågasätter ofta rådande strukturer med visioner om attfinna nya lösningar på problem de identifierar. Det är viktigt att ta vara pådenna kreativitet som kan stimulera näringslivets utveckling och därmed helaortens utveckling.Närings- och skattepolitiken måste därför ge förutsättningar förinnovatörernas inneboende krafter att utvecklas.KommunikationsministerBristerna inom väg- och järnvägsunderhållet visar att dessa frågor inte fården politiska tyngd som de rätteligen kräver. En orsak är konstruktionenmed ett näringsdepartement där en särskild kommunikationsministersaknas. Därför anser vi att statsministern omgående ska utnämna enkommunikationsminister med eget departement. Vi behöver en personmed kompetens och intresse för att vår infrastruktur och vårakommunikationer skall utvecklas i den takt som krävs för näringslivetsoch människornas behov i det framtida Sverige.InfrastrukturKristdemokraternas syn på kommunikationer har två utgångspunkter:välstånd och miljöhänsyn. Bra kommunikationer över hela riket, regionaltsåväl som lokalt, är en av förutsättningarna för att vårt land ska kunnautveckla välstånd och välfärd samt öka sysselsättningen och tillväxten.Sverige är ett långsträckt och glest befolkat land. Utformningen av detfysiska transportnätet är därför av grundläggande betydelse även för denregionala utvecklingen. Både persontransporter och godstransporter måsteunderlättas för att tillväxten inte ska bromsas. Kommunikationer är enförutsättning för att öka interaktionen mellan människor och företag.Det bör dock påpekas att investeringar och satsningar på kommunikationeroch infrastruktur inte som enskild åtgärd ger ökad tillväxt och utveckling.Kristdemokraterna ser satsningar inom transportområdet som en avbyggstenarna i hela landets utvecklingsstrategi.För persontransporterna på långa avstånd är flyget överlägset. Påmedellånga avstånd är järnväg det effektivaste färdmedlet både för person-och godstransporter. Lokalt på landsbygd och i glesbygd är bil endamöjligheten för all slags transport.Transporterna belastar dock miljön och därför måste ytterligare insatsergöras för att framför allt minska de skadliga utsläppen.Bilen, ett nödvändigt transportmedelI en undersökning utförd av , , framkom attservice och lägre bensinpris är de åtgärder som svensken tror mest på närdet gäller att underlätta livet på lands- och i glesbygd. Därefter är detbättre vägar och kommunikationer och ökade möjligheter tilldistansarbete via IT-tekniken som svenskarna anser vara viktigast för attunderlätta landsbygdsboende.Bilismen och godstransporterna står för en stor del av den ökandeenergiförbrukningen och de ökade koldioxidutsläppen. är bilen ennödvändighet för rörelsefrihet och bekväma transporter för många människor.För många glesbygdsbor är bilen den enda transportmöjligheten. Även medväl utbyggda kollektivtrafiksystem kommer bilen att vara nödvändig iframtiden. Därför måste miljöbilen bli en självklarhet i framtidensmiljövänliga samhälle. Tekniken utvecklas snabbt.Samordning, stimulans och investeringar saknas.Kristdemokraterna vill öka reseavdraget genom att sänka dagensbeloppsgräns på till per år.LuftfartSom nämns ovan är flyget överlägset som transportmedel på långadistanser. Efter en nedgång ökar nu resandet.Det är av stor betydelse att regionalpolitiskt prioriterade områden fårförutsättningar för en rimlig luftfartsverksamhet. De lägesnackdelar som t exNorrlands inland har bör på något sätt kompenseras. Det gäller att göraSverige rundare.IT en möjlighetSverige har en ledande position inom informationsteknologin. Enförutsättning för att också glest befolkade delar av vårt land ska kunnanyttiggöra sig tekniken är att man får del av den infrastruktur som oftastkallas bredband. Vi är kritiska till och avvisar de summor staten vill satsapå utbyggnad av kabelnätet i tätbefolkade delar av landet, men anser attstaten förmodligen måste stötta den utbyggnad som krävs för att täcka inglesbygden.I vår kommittémotion avseende UO22 pekar vi på att regeringen bör införaett skatteavdrag för att minska den s k digitala klyftan. Avdraget bör gälla förfamiljer med en inkomst understigande en viss summa. Det bör också gällaför viss utbildning och utrustning.Telefoni - accessnätetDet är viktigt att accessnätet öppnas för konkurrens i hela den 31december 2000 som aviserats. Det betyder lägre kostnader för att ringavilket är viktigt inte minst med tanke på alla glesbygdsboende. Det berörockså i hög grad datatrafiken. blir rundare.I betänkande 1999/2000TU9 påpekas i etttillkännagivande till regeringen hur viktigt det är att accessnätet öppnas förkonkurrens. Trots det har ännu ingen redovisning eller något förslag kommitfrån regeringen i denna fråga, vilket är anmärkningsvärt.Ytterligare förutsättningar för regionalpolitikRegionalpolitiken kan inte ses som ett isolerat politikområde. Sominledningsvis nämnts måste den samverka med andra områden somskatte-, närings- och arbetsmarknadspolitik. I kristdemokraternaspartimotion Näringsliv har vi pekat på en rad viktiga åtgärder för ettbättre fungerande näringsliv. I vår budgetmotion har vi utvecklat förslagsom är av särskilt stor betydelse för en livskraftig utveckling över helalandet. Nedan kommenteras några av dessa åtgärder.Småföretagandets villkor måste förbättrasDet räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet för attminska den höga arbetslösheten. Den ekonomiska politiken måste gestabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Detprivata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden förSveriges välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner detmödan värt att starta eller utveckla ett företag. anseratt det är av största vikt att förbättra för framförallt de små- ochmedelstora företagen. Det behövs ett bättre företagsklimat där vi måsteklargöra statens roll som skapare och upprätthållare av regelverk.Samtidigt måste direkt företagsfientliga regler som exempelvis förtidainbetalning av moms avskaffas. Riskkapitalavdrag som förbättrar särskiltsmåföretagens tillgång till riskkapital måste införas.Småföretagsdelegationens förslag måste genomföras. Det är bara ett fåtalav dem, de enklaste och minst kontroversiella, som har beslutats. Ännuhar inte mycket märkts ute i företagen.Den privata sektorns andel av den totala ekonomin behöver öka. Därför ärdet olyckligt - även när det gäller villkoren för företagande - att så mångafortfarande uppfattar det som att staten har huvudansvaret för våra liv. Denhöga skattenivån, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådantoffentligt åtagande, försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nyajobben blir färre.Nedsättning av socialavgifternaSysselsättningen har utvecklats mycket olika över landet och många av debeslut regeringen tagit har slagit hårt regionalt. Aktivaarbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokalaområdena och regionerna möjligheter till fortsatt sysselsättning ärnödvändigt om hela ska leva.Vi anser att nedsättningen av socialavgifterna från1997-01-01 för vissa verksamheter i delar av tidigare stödområde 1 och norradelen av stödområde 2 ska vara kvar. Det faktum att inteavgjort om stödformen är förenlig med är, enligt vårt sätt attse, inte skäl nog att avskaffa nedsättningen . Vi avsätter därför medelivårt budgetalternativ för att behålla stödet.Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna på lönesummorupp till . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till . Förslagetgäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen.Riskkapitalförsörjningen - riskkapitalavdragRiskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där lågafastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såvälföretags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskildapersoners möjlighet att finansiera bostadsinvesteringar.Kapitalförsörjningen måste lösas både för företag och privatpersoner.Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentariskutredning. Då kommer också villkoren för riskkapitalavdrag att belysas.Jord- och skogsbrukJord- och skogsbruk är hörnstenen för en levande lands- och glesbygd.Det är en angelägen satsning att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jord- och skogsbruksnäringen.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. Jordbruket ska ha likakonkurrensvillkor med omvärlden. Därför ska skatter och avgifter på el- ocheldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras med övriga EU-länder.Den så kallade skatteryggsäcken lyfts av i kristdemokraternasbudgetalternativ. Detta är en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvarsom basnäring i hela landet.I vår partimotion om jord- och skogsbruk, fiske m m utvecklas våra förslaginom detta utgiftsområde, UO 23.Vi vill dock peka på de höga drivmedelspriserna som drabbarglesbygdsboende särskilt hårt. Vi avvisar den kontraproduktiva höjningenmed per liter på diesel.Skogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna till vårt land. Skogsbruket och den därmedsammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svenskbasnäring. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunnautvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelreglersom befrämjar såväl produktions- som miljömål.Skogsvårdsorganisationens insatser för aktiv rådgivning och informationtill framför allt skogsägarna har varit otillräckliga. Därför bör dessa insatser -speciellt produktionsrådgivningen - öka.Regeringens förslag i budgetprop. 2000/01:1UO19 sid 7Förslag nr 1 Bemyndigande betr. ramanslag 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärderVid hantering av anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärdertillämpar länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen och NUTEKsedan 1997 ett s k bemyndigandesystem. Systemet tillkom i syfte att ökabeslutskapaciteten för fleråriga projekt utan att onödigtvis låsa upp likvidamedel i stora anslagssparanden.Den 4 april 2000 svarade näringsministern på interpellation 1999/2000:285angående de långsiktiga effekterna av bemyndigandesystemet. Ministernpåpekar att systemet ställer krav på myndigheternas planerings- ochprognosförmåga för att det ska fungera som planerat.Anslaget för ska användas för att betala ut bidrag under år 2000för anslagsbeslut fattade under detta år eller tidigare. Eftersombemyndiganderamen är större än anslaget är idén med systemet att man underår 2000 kan fatta beslut om bidrag till projekt som medför utbetalningarplanerade , t ex . Därmed intecknas anslaget för år2004 av bidragsbeslut fattade under år 2000.Systemet har inbyggda spärrar som å ena sidan innebär att den samladeförpliktelsen/skulden, dvs ej utbetalade bidrag till pågående projekt, inte vidnågot tillfälle får överskrida den gällande bemyndiganderamen. Åandra sidan frigörs möjlighet till nya anslagsbeslut, dvs utrymme frigörs inombemyndiganderamen, så snart ett tidigare beslutat anslag utbetalats.Systemet har fungerat fullt ut två budgetår, 1998 och 1999.Ekonomistyrningsverket () har därför fått regeringens uppdrag att se överhuruvida den nuvarande bemyndiganderamen inom anslaget är anpassad tillde anslagna medlen samt lämna förslag till alternativ utformning som skabidra att så långt möjligt skapa ett ändamålsenligt system.I en delrapport har ESV uttalat att bemyndiganderamen borde ökas. Därförbeslutade att öka ramen till föråren 2000-2008.I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare ökning avramen, som heter 33:1, att ingå ekonomiska förpliktelser för allmänna regionalpolitiska åtgärder.De konsekvenser bemyndigandesystemet ger är att de beslutande organen"rullar" en förpliktelse/skuld framför sig. Om bemyndiganderamen ökaskommer också förpliktelsen/skulden att bli större och större. I det fall ettprojekt går bättre än prognoserna och behöver medel tidigare än planeratkommer det beslutande organet i förlägenhet och kan inte betala i brist pålikvida medel. Det tilldelade anslaget är helt enkelt slut. Vid förfrågan harnäringsdepartementet avvisat att i ett sådant läge garantera myndighetenifråga medel för infriande av förpliktelsen.Under interpellationsdebatten , som omnämns ovan, medgavnäringsministern att balansen mellan anslag, d v s den för det enskildabudgetåret tillgängliga likvida summan för den beslutande myndigheten, ochbemyndiganderamen, d v s den förpliktelse/skuld samma myndighet har tillbeslutade projekt, inte är optimal. Härvidlag skiljer det sig exempelvis mellanNorrlandslänen med fleråriga mångmiljonprojekt mot de kortare och inte sådyra projekten i t ex Smålandslänen. Enligt vårt sätt att se är det viktigareattuppnå en bättre balans mellan anslag och bemyndigande i varje enskildmyndighet än att utöka bemyndiganderamen.Med ovanstående motivering avvisar en ytterligareökning av bemyndiganderamen från åren 2002-2008.Förslag nr 4 Bemyndigande betr. ramanslag 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät tillförs attanvändas i UO 22Riksdagen inrättade på regeringens förslag ekonomiskavårproposition ett nytt anslag, A13 IT-infrastruktur: Regionalatransportnät om . avstyrkteförslaget av flera skäl. I en motion anförs bl a att utbyggnaden i störstamöjliga utsträckning bör skötas på marknadsekonomiska grunder. Detfinns ingen anledning för staten att satsa stora belopp för investeringarsom ändock kommer till stånd. anser att risken ärmycket stor att ett statligt teknikval nu inte ger en optimal och långsiktigthållbar lösning. Staten har dock sist och slutligen en skyldighet att svaraför infrastruktur som inte kommer till stånd på marknadsgrunder.Vi avvisar anslaget på 450 000 000 kronor.Regeringens förslag i budgetprop. 2000/01:1 UO19 sid 43, anslag3.9.4, 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifterStödformens överensstämmelse med gemenskapsreglerna granskas avEG-kommissionen och är ännu inte slutförda. Regeringen använder dettasom argument för att inte tillämpa nedsättningen sedan 2000-01-01.Vi anser att det är att ge fel signal till både kommission och berördaNorrlandsföretag att ge upp möjligheterna till enförhandlingsframgång av utomordentlig betydelse för många arbetslösa ochför många små företag. Vi är starkt kritiska till att regeringen inte driverdenna konkurrensutjämnande fråga med tanke på avståndshandikappet förföretagen längst i norr. rigida hållning i denna frågaborde snarare vara en för regeringen att påverka till förändring.Med tanke på att det geografiska området och antalet branschernedsättningen omfattar redan reducerats i regeringens förhandlingar med i samband med budgetproposition föreslår vi att 170miljoner kronor anvisas i ramen för vardera åren 2002 och 2003.Stockholm den 4 oktober 2000Harald ()()Per ()()()()()()()()()()()()