mot · GO02U642 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U642av , Per (mp)Tragedin på Big MountainFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att i relevanta forum protestera mot behandlingenav indianerna på Big Mountain.BakgrundDen pågående tvångsförflyttningen av navajo- (ävenbenämnda dineh) och hopifamiljer i nordöstra delär en fortsättning av förtryck av Amerikasursprungsfolk. Brott mot de mänskliga rättigheterna och motursprungsfolkens rättigheter begås . Miljön är svårtsargad till följd av exploatering av uran och kol. Förmänniskor och djur, som bebor området, har det fåttödesdigra konsekvenser.Navajo kan aldrig glömma vad som hände 1863-1864, då överste samlade ihop alla navajos för att tvångsförflytta dem till ettkoncentrationsläger i Bosque Redondo Fort Sumner i . Allanavajos hem brändes och deras djur sköts. Navajos kallar den tragiskahändelsen The Longest Walk. Tusentals barn, kvinnor och män dog underdenna långa vandring.Lagstiftning från 1974Tvångsförflyttningen utgår från lagen: the Navajo-HopiLand Dispute Settlement Act PL 93-531, som antogs avamerikanska kongressen 1974. Som namnet antyder byggerden på en landkonflikt - enligt indianerna själva en"fabricerad" sådan - mellan navajos och hopis. Ingenstansnämns det underliggande motivet, nämligen statens intresseav energitillgångar i området. Berget lärinnehålla den största kolfyndighet som någonsin hittats.Ekonomiska intressenbakom landkonfliktenHistorien om "landdispyten" mellan två indianstammariscensattes av en PR-firma, ägd av en advokat, som i sin turrepresenterade ett konsortium av 23 stora energibolag. Hanarbetade för och betalades av både , som är störstakolproducent.Regeringens stamråd från1920-taletNavajo och Hopi Tribal councils, som infördes på begäran , omstrukturerades i syfte att underlätta uthyrningen av mark tillgruvbolagen.Detta blev möjligt med hjälp av "samarbetande" indianer som gickregeringens och energibolagens ärenden. De traditionella ledarna från hopisoch navajos har aldrig erkänt representanterna i regeringens Tribal Councils.Man har behållit sitt gamla styressätt och stammarna är överens.Lagen 1974 och de gamlareservatenReservaten i skapades 1882 av president åt hopis "och andra sådana indianer som presidentenväljer...". ändrades gränserna för reservaten pånytt. Hopireservatet ligger mitt i navajoreservatet. Områdetkring Big Mountain hade beteckningen Joint Use Area föratt det befolkades av båda stammarna. När 1974 årsRelocation Act trädde i kraft delades området emellertid uppi Navajo Partitioned Land och Hopi Partitioned Land. JointUse Area upphörde. Ett taggtrådsstängsel sattes upp för attmarkera gränsen.Lagen fick förödande konsekvenser för människorna på Big Mountain,som levt i fred och sämja med sina grannar . Mer än 12 000människor förflyttades mot sin vilja - den största tvångsförflyttningen avindianer i . Resultatet för både dem som förflyttats ochdem som motsatt sig förflyttning med alla rådande restriktioner, har blivit enoförmåga att försörja sig. Förlusten av marken, där deras förfäder och barnensnavelstränger ligger begravda, det som är mest heligt för dem, underminerarderas kultur och den religiösa identiteten. Otaliga arkeologiskt viktigaplatser,som Anazasi monument, hogans, begravningsplatser och andra kultplatser,har blivit förstörda och skändade av gruvbolagets verksamhet. Fattigdomen ärsvår, och återstår bara ca 200 indianer på Big Mountain.Senare överenskommelserom förflyttningar1996 erbjöds de kvarvarande navajoindianerna på BigMountain det s.k. Accomodation Agreement eller PL 104-301. Detta dokument tillåter dem att bo kvar i sina hem i 75år. Men de blir tvungna att betala hyra till HTC, sökatillstånd för bete, samlande av örter, ved m.m. De får bara ha ett visst antal får, hästar ochkor (antalet förändras också ). AA-dokumentetförbjuder även navajos att begrava sina anhöriga på BigMountain.The Accomodation Agreement fick sällskap med ett SettlementAgreement, som försäkrar . Halvasumman är en ersättning för att av navajos skulle skriva på AA.Stamrådet drev hopiindianerna att försöka förmå navajos att skriva på.En annan lag, som går under namnet The 93-531,förbjuder indianerna att reparera sina byggnader eller uppföra nya. Lagenpåverkar även boende i t.ex. , som är beläget nedanför vid Church Rock1979Indianernas liv intill kol- och uranbrytningen på BigMountain har medfört ett kraftigt ökat antal sjukdomsfalloch många alldeles för tidiga dödsfall. Miljön är svårtförgiftad.Men de värst drabbade indianerna är de som tvångsförflyttades till "Newlands", utmed i . Det var här en damm fullmed uran/kärnavfall brast och förorenade marken och vattnet med radioaktivtavfall. lever bara ca hälften av dem som flyttades dit.Behov av förändringaroch undersökningarFör att över huvud taget kunna komma till rätta med dagensproblem måste gällande lagstiftning ändras radikalt ellerupphävas:- Public 935-31 Relocation Act- Public 93-531 the 104-301 the Accomodation Agreement.Det behövs också oberoende studier med mätningar av luft,jord och vatten i området (halter av radioaktivitet,tungmetaller, koldamm och andra gifter) med tanke påskadeverkan/effekter på de boendes hälsa. Undersökningarbehöver göras om hur de vattenrättsavtal är skrivna somfråntar navajos och hopis rätten till den endavattenreservoaren - den som används av Peabody Coalför transport av kol i pipelines. Den naturliga tillgången pågrundvatten under berget håller på att helt tömmas. Extramärkbart har detta blivit sommaren , då USAdrabbats av den värsta torkan i mannaminne. Vattenfråganbörjar bli en viktig fråga för alla i det här området. Undertiden fortsätter Peabody att pumpa upp grundvatten och ledabort det.Det som behövs nu är miljö- och socialkonsekvensanalyser vad gäller bådeexploateringen av kolfyndigheterna och tvångsförflyttningarna. Det handlarom förödande effekter på miljön och för en unik ursprungsbefolkning.En kort respitMed hjälp av folk runt om i världen har navajofolket isista stund haft råd att stämma den amerikanska staten ombrutna avtal med indianerna om att få bo inom reservatet "sålänge gräset växer och vattnet flyter". Med anledning avdetta fick de tvångsförflyttningen uppskjutentills vidare. Istället har myndigheten bestämt sig för attanklaga var och en för att olovligen uppehålla sig påförbjudet område (deras eget hem). Risken är nu stor att densista resten av de traditionella navajos kommer att försvinnafrån Big Mountain. Därför är det särskilt viktigt att kampenför dessa indianers mänskliga, sociala och kulturellarättigheter intensifieras.Vad kan regeringgöra?Indianernas religion är oupplösligt knuten till marken de ärfödda på. respekterar uppenbarligen inte, i det härfallet, Wiendeklarationen om ursprungsfolkens rätt till skyddav ekonomiska, sociala och kulturella värden, liksom rättentill egen identitet. följer inte heller FN:s deklarationerom de mänskliga rättigheterna och biologisk mångfald.Sverige bör därför ta initiativ till att föra upp frågan omtvångsförflyttningarna från Big Mountain på FN:s agenda och i bilateralasamtal med den amerikanska regeringen. Dessutom kan regeringen lyftafrågan inom EU för att få ett bredare stöd och större tyngd bakom kravet påindianernas rätt till sin mark, sin tradionella försörjning och kultur.Stockholm den 5 oktober 2000Per ()