ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fö714 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö714av Leivik, ()Författningsstöd vid påfrestningar i fredstidFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av författningsstöd vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.MotiveringLänsstyrelserna saknar författningsstöd beträffande svårapåfrestningar på samhället i fred inom huvuddelen av de områden somregeringen pekat ut i skrivelse 1998/99:33 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Undantagen är det stöd som finns iräddningstjänst-, växt- och djurskyddslagstiftningen.Under senare år har dock regeringen i de årliga regleringsbreven tilllänsstyrelserna angett måluppgifter beträffande svåra påfrestningar påsamhället i fred. I regleringsbrevet för anges som effektmål:De resurser och den beredskap som skapas skall också kunna utnyttjasvid svåra påfrestningar på samhället i fred.Risker för och konsekvenserna av en svår påfrestning på samhället i fredskall minska.Utan stöd i författningen blir dessa måluppgifter endast en viljeinriktning.Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred har behandlats vidett flertal tillfällen . Bland annat har i en rapport föreslagits attlänsstyrelsernas skyldighet att hålla beredskap och förmåga att, efterregeringens beslut, utöva det områdesvisa ansvaret bör klarläggas. Vidare börbefogenheten att prioritera och fördela statliga resurser som kan bli aktuellaatt utnyttja framgå av instruktionen. Även regeringens befogenhet att, vidhändelser som omfattar mer än ett län, utse en ansvarig länsstyrelse regleras.Underlag för att fatta beslut i frågan saknas således inte. De senaste årenhar både utredningar, motionärer och försvarsutskottet pekat på behovet avförfattningsstöd vid svåra påfrestningar på samhället i fred.Stockholm den 28 september 2000Björn Leivik (m)
mot · GO02Fö715 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö715av Molén, ()Katastroffond för översvämningsskadorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utreda behovet av att en särskildkatastroffond upprättas för täckande av kostnader, som framtidaöversvämningar kan åsamka enskilda personer och kommuner.Motiv till mitt förslagFyra veckors omfattande nederbörd orsakade stora vattenflöden i älvaroch vattendrag. och kommuner drabbades hårt avöversvämningar, och skador på vägar, järnvägar och enskild egendom varmycket omfattande.Många enskilda personer har gjort stora ekonomiska förluster på grund avvattenskador i sina hus. Vatten- och avloppssystemen har antingen spolatsbort eller skadats i stor omfattning. De kommunala avloppssystemen har intekunnat hålla undan utan avloppsvatten har runnit bakvägen in i fastigheteroch förorenat.De utredningar som gjorts har i mycket stor utsträckning varit inriktade påatt bedöma skadornas konsekvenser vad gäller statliga vägar och järnvägaroch de kommunala förvaltningarna. Stora belopp har utlovats för attkompensera drabbade kommuner för de skador de drabbats av. Likaså haranslag beviljats för att återställa väg- och järnvägsnät.Enskilda kommunmedlemmar har lämnats åt sitt öde. Här har statsmaktenoch kommunerna hävdat att fastighetsförsäkringar skall gälla trots att storasjälvrisker äventyrar många familjers ekonomi.Det är enligt min mening inte rimligt att stat och kommun ser i första ochfaktiskt enda hand till sina egna intressen och pumpar in skattebetalarespengar för dessa ändamål medan de enskilda får försöka lösa sina problem påegen hand utan stöd av det allmänna.I ett fall har räddningstjänsten i i kommun tagit sig föratt bränna upp en enskild fastighet, som utgjorde ett hot för en närliggandevägbro. kommun ställer inte upp och ersätter fastighetsägaren fördennes egendomsförlust, utan en tvist har uppstått, där kommun, stat ochvattenregleringssföretag tvistar. Så får det inte gå till, när den kommunalaräddningstjänsten tar sig för att elda upp ett hus för att därmed rädda allmänegendom från skada.Enligt min mening bör i likhet med andra länder en katastroffond byggasupp som ger alla - stat, kommuner och enskilda - rätt att få ersättning förinträffade skador, som inte omfattas av gällande försäkringar.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)
mot · GO02Fö716 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö716av Wahlén, ()KatastroffondFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en fond i samband med katastrofer.MotiveringUnder översvämmades delar av södra personliga värden, liksom miljövärden och kulturella värden,gick förlorade. Hus vattenskadades eller förstördes helt, tusentalsmänniskor förlorade tillgång till rent vatten och många isolerades ellerblev tvungna att resa miltals extra på grund av raserade eller avstängdavägar och broar. Särskilt drabbades, vilket inte är konstigtmed tanke på länets dåliga väg- och järnvägsstandard. gjordeallt från frivilliga, räddningstjänsten till kommuner och länsstyrelserenastående insatser för att rädda det som räddas kunde.Nu ska notan betalas för återuppbyggnad av vägar, broar och hus, förmaterial och arbete i form av sandsäckar, helikopterhämtningar,länspumpningar och sanering osv. Det är inte rimligt att enskilda personer,kommuner, och m.fl. ska betala katastrofen ur egenficka eller egen budget. Inte heller "kommunakuten" ska användas till den härtypen av katastrofer. De budgetmedlen behövs alltför väl för att säkraäldreomsorg och skola och för att motverka låg tillväxt i kriskommunerna.Man kan inte ta från vissa utsatta för att ge till andra utsatta.För att i det som beskrivits här ovan inte skall inträffa igen, när katastrofenär ett faktum, måste regeringen skapa en nationell katastroffond på förslagsvisen miljard kronor, som med fördel kan administreras av . Tilldenna fond ska enskilda, företag och institutioner kunna vända sig då de heltoförskyllt drabbas av extraordinära kostnader eller förluster till följd avkatastrofer. Nästa gång kanske det inte är översvämningar utan giftig gas somsprids och förorenar, kärnkraftverk som läcker eller vattendammar sombrister. En sak kan vi vara säkra på: katastrofer händer.Räddningsverket ska i sådana situationer obyråkratiskt kunna förskotteramedel, gärna tillsammans med andra myndigheter och försäkringsbolag, föratt ersätta de drabbade ekonomiskt och bidra vid sanering ochåteruppbyggnad. De försäkringsmässiga och juridiska aspekterna bakom enkatastrof ska naturligtvis sedan utredas och ansvar utkrävas. Men avhumanitära och moraliska skäl ska de som drabbas snabbt kunna fåekonomisk hjälp och inte som kanske få vänta tills allt ärutklarat.Stockholm den 2 oktober 2000Gunilla Wahlén (v)
mot · GO02Fö717 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö717av , ()Sotningsplikten för oljepannorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förändringar rörande sotningsväsendet.MotiveringFörbränning av fossila bränslen kan medföra tjocka beläggningar i pannoroch skorstenar. Annorlunda förhåller det sig medoljeeldningsanläggningar, där sotskiktet automatiskt bränns bort, närsotskiktet uppnått en tjocklek av några tiondels millimetrar. Något tjocktsotskikt kan aldrig uppstå.Det är väl känt inom branschen att sotning av oljeeldningsanläggningar ejbehövs av brandsäkerhetsskäl. En stark lobbyorganisation existerar dock ochslår vakt om sotningsbranschens profitintressen.Hela svenska folket får lida för att dessa profitintressen skall tillgodoses.Förutom de direkta kostnaderna för sotningen, har man stora indirektakostnader i form av mekaniskt slitage i skorstenarna, när stålborstar dras uppoch ned i rören. Detta förkortar livslängden hos murade skorstenar ochinsatsrör av metall. I stället för att minska en obefintlig brandrisk kan ivärstafall på detta sätt en brandrisk uppstå, om stålborstarna medför att hål uppstårirören.Ytterligare en indirekt kostnad uppstår, när konsumenter måste ta ledigtfrån sina arbeten för att vara hemma och passa, när sotaren skall komma. Riskfinns även att någon råkar andas in sotpartiklar och får allergiska besvär.Detta är ett icke obetydligt miljöproblem. En helt skadlig nationalekonomiskförlust för konsumenten uppstår, utan att någon som helst vinst kan påvisas.Sverige är ett av de få länder, som fortfarande har kvar en generellsotningsplikt, även där sotning är obehövlig eller rent av skadlig. Redan på1960-talet lät göra en opartiskundersökning om huruvida sotning av oljeanläggningar jämte skorstenar varnödvändig.Stockholm den 4 oktober 2000Helena ()
mot · GO02Fö718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö718av , ()Information till medborgare med utländsk bakgrund vid katastroferFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att att kunna informera medborgare med utländskbakgrund vid katastrofer.MotiveringHur gärna vi än vill slippa uppleva katastrofer av olika slag i vår värld såkommer sannolikt sådana att upprepas. Vi har säkert alla minnen av detsom hände vid branden i , och andra omskakande händelser. de här situationerna kunna nå anhöriga och allmänheten medsnabbinformation är nödvändigt. Alltfler av vårt lands invånare har enutländsk bakgrund. Hos många av dessa familjer är det inte de svenskaTV-kanalerna eller radiostationerna som är de intressanta, utan i stället ärdet hemlandets medier som man vill lyssa och se på. För mångainvandrarungdomar är den huvudsakliga informationskällanmobiltelefonen. Det är angeläget att se över vilka möjligheter som finnsatt klara informationsbehovet till dessa grupper vid katastrofer.Stockholm den 1 oktober 2000Ingemar ()()
mot · GO02Fö719 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö719av , ()SotningsmonopoletFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa sotningsmonopolet.Avskaffa sotningsmonopoletAvskaffa sotningsmonopolet!Stockholm den 4 oktober 2000Roy ()
mot · GO02Fö720 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö720av , ()Fond vid naturkatastroferFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utreda förutsättningar för bildande av ennationell naturkatastroffond.MotiveringUnder senare år har vi fått en allt större uppmärksamhet kring spriddalokala naturkatastrofer i vårt land. Stora regnmängder under korta tiderleder ofta till översvämningar, med sättningar på både broar och vägarsom följd. Stora skador på byggnader i form av ändradegrundförhållanden och vatten är också vanligt.Enskilda människor har fått kännas vid stora ekonomiska förluster. Bara desenaste åren kan nämnas vid , , , ochsödra delen av kommun samt de många kommuner som i somrasdrabbades hårt av det regniga vädret.På dessa orter har enskilda människor drabbats av orimliga kostnader iform av materiella skador. Då det är svårt att vid försäkringsskydd täckadessa förluster till rimliga kostnader borde en nationell fond upprättas.Fonden bör inriktas på att verka där det inte finns samhällsskydd ellerförsäkringsskydd som täcker kostnader som är omöjliga att bära för denenskilde. Den bör inriktas mot att täcka fast egendom som vägar, broar,trummor och byggnader. Det vill säga den bör riktas mot boendet. Det ärdäremot tveksamt att kommuner och andra statliga organ skall ingå imålgruppen.Administrationen av en sådan fond skulle kunna knytas till det befintligaorgan som det civila försvaret utgör. Detta organ har ju verkningsområdesåväl nationellt som regionalt/lokalt. Regeringen bör därför utredaförutsättningar gällande såväl kapitaluppbyggnad som administration förbildande av en nationell fond som skydd för enskilda vid naturkatastrofer.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()()()()()
mot · GO02Fö721 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö721av Högmark, ()DeltidsbrandmänFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om deltidsbrandmännens framtid.Framtiden för deltidsbrandmännenVår brand- och räddningstjänst runt om i landet har hög kvalitet ochförmår att göra betydelsefulla insatser vid olikaolyckstillfällen, framför allt bränder och bilolyckor.Förutom den del av personalen som är heltidsanställd, finns en betydandegrupp deltidsanställda. Deras engagemang och arbetsinsatser är heltavgörande för en väl fungerande räddningstjänst - och därmed för enskildamänniskors trygghet på landsbygd och i mindre orter.Under senare år har problemen ökat med att få människor intresserade avatt bli deltidsbrandmän. Det finns sannolikt flera orsaker därtill. Detta är enpåsikt djupt oroande utveckling, då dessa deltidsaktiva med all sannolikhetkommer att utgöra basen för räddningstjänsten utanför de större tätorterna.Människors trygghet och stora ekonomiska värden står på spel. Det ärnödvändigt att även på nationell nivå uppmärksamma dessa frågor, där rekry-terings-, utbildnings- och ersättningsfrågorna bör analyseras, vareftererforderliga åtgärder får vidtagas från berörda organs sida.Stockholm den 5 oktober 2000Anders G Högmark (m)
mot · GO02Fö722 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö722av , ()Nationellt radiokommunikationssystem TETRAFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnaden av ett nationellt radiokommunikationssystem förpublic safety-sektorn och driftsansvaret för detsamma.Ang. ett nationellt radiokommunikations-system för public safety-sektornRegeringen beslöt att uppdra åt Statskontoret attupphandla ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på deneuropeiska standarden TETRA (Terrestial trunked radio). Därmed närmarsig andra länder i vår omgivning som redan inlett utbyggnaden avmotsvarande TETRA-baserade system, såsom , , ,och Belgien.Beslutet välkomnades av många verksamma inom landets public safety-sektor, ex. inom kommunernas räddningstjänst, landstingensambulansverksamhet, försvaret, polisen, tullen och . Dettaframkom också med extra stor tydlighet i de remissvar som inkom närutredningen - SOU 1998:143 - avlämnade sitt betänkande härom året.Statskontoret har dock fått en svår uppgift att lösa. Eftersom som det iskrivande stund är oklart hur regeringen ämnar säkra den finansiella grundenför systemutbyggnaden - förutom kommunikationsavgifter i driftsskedet. Ocheftersom det ännu är okänt vilken myndighet som skall bära driftsansvaret idet operativa skedet.Riksdagens försvarsutskott behandlade frågan i sitt betänkande 1999/2000:FöU5 och underströk vikten av ett sammanhållet nationellt och mobiltkommunikationssystem som gör att "samhällsorganisationerna ifråga kanfullgöra sina uppgifter på bästa sätt för hantering av olyckor, katastrofer,brottsbekämpning, samhällsstörningar m m".Det är mot den här bakgrunden av utomordentlig betydelse att regeringenså snart detta är möjligt ger Statskontoret erforderligt stöd och tydligaanvisningar. Stöd, i form av en bred projektledningsgrupp, medrepresententer från berörda samhällsinstanser i stat, kommuner och landstingsamt nödvändig expertis. Anvisningar i form av klara besked om denfinansiella grunden för systemutbyggnaden samt, inte minst, vilkenmyndighet eller vilket verk som efter upphandling skall äga, driva och skötasystemet.Regeringsbesked på de här områdena undanröjer alla förekommande tvivelpå att det ånyo blir en utredning istället för ett konkret systemuppbyggandesom är så oerhört nödvändigt i då vi vunnit dystra erfarenheter avbristerna i dagens kommunikationssystem. Som vid Estoniakatastrofen, denvärsta vi upplevt i modern tid, samt brandkatastrofen i ochpolismorden i Malexander.Stockholm den 1 oktober 2000Kenth ()()()()()()
mot · GO02Fö723 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö723av , ()Ersättning för översvämningar i reglerade vattendragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bildande av en översvämningsfond för ersättning för skador isamband med översvämningar i reglerade vattendrag.Översvämningar drabbar enskildaSommaren 2000 drabbades stora delar av södra skogslänen av kraftigaöversvämningar. Vattnet har åsamkat svåra skador på byggnader, mark,vägar och järnvägar, vilka sammantaget uppgår till flera hundra miljonerkronor.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att fåranvändas för att bistå kommuner som drabbats av betydande kostnader föröversvämningarna. Privatpersoner som drabbas har däremot små möjligheteratt få rimlig ersättning för skadad eller förlorad egendom. De försäkringarsom är möjliga att teckna mot den här sortens skador är förenade med kraftigasjälvrisker. Översvämningar drabbar turistnäringen, jordbruket och enskildamycket hårt ekonomiskt. Det är inte rimligt att de som bor utmed de regleradevattendragen får stå för större delen av kostnaden, ty härigenom uppstår enorättvisa som bidrar till att skapa en negativ inställning till vattenkrafts-produktion.ÖversvämningsfondEtt förslag som kan lösa problemet är att en liten del avvattenkraftindustrins vinster avsätts i en fond som täcker detta slag avskador. Fonden bör ha kraftindustrin som finansiär och kan ocksåförvaltas av denna.Fonden skulle, om den blir rikstäckande, inte märkbart påverkavattenkraftsbolagens vinster men vara av stort värde för de enskilda somdrabbas av översvämningar. Den nu rådande ordningen, där enskildamänniskor och samhället i olika former får täcka kostnaderna medan de somgör de stora vinsterna inte drabbas alls, är inte rimlig. I första hand börförhandlingar inledas med de vattenkraftsproducerande företagen ominrättande av en riksomfattande fond som ersätter översvämningsskadorutmed reglerade vattendrag. I andra hand bör lagstiftning övervägas.Vi har motionerat i detta ärende. hänvisar i sittbetänkande 1999/2000:FöU5 dels till att regeringen har beslutat om direktivför en översyn av räddningstjänstlagen m.m., dels till att Regeringskanslietska genomföra departementsvisa genomgångar av åtgärder förförfattningsreglering i fråga om svåra påfrestningar för samhället i fredstid.Det är utmärkt att ett sådant arbete sker. Emellertid visar inte minstsommarens kraftfulla översvämningar att detta arbete brådskar.Sett i ett historiskt perspektiv har kraftiga vattenflöden en tendens attåterkomma med jämna mellanrum. Den oroande tendensen är dock att dettainträffar oftare , något som ytterligare understryker behovetav att vidta åtgärder för att ersätta skador i samband med översvämningar ireglerade vattendrag.Stockholm den 29 september 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02Fö801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö801av Agestav, ()Ersättning till totalförsvarspliktigaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om en höjning av dagersättningen till för totalförsvars-pliktiga.MotiveringI dagsläget erhåller landets totalförsvarspliktiga femtiokronor i så kallad dagersättning. Dagersättningen är tänkt atttäcka kostnader för kläder, fritidsnöjen, tidningar m.m.Alla totalförsvarspliktiga har inte möjlighet att göra sin plikttjänstgöring.Många hamnar i Försvarsmaktens utbildningsreserv. Klyftan mellan dem somgör sin plikttjänstgöring och de som inte gör det har ökat. Enligt SoU1995:118 förlorar en värnpliktig under sin tjänstgöringjämfört med de som arbetar eller studerar och inte gör någon plikt.Utvecklingen av dagersättningen har varit negativ. Sverigestotalförsvarspliktiga erhåller för sin insats.Fängelseinterner belönas med nästan det dubbla för sitt bidrag tillsamhällsutvecklingen. Det sänder fel signaler till de totalförsvarspliktiga ochtill samhället i övrigt.I dessa tider när vi talar om en minskad volym av totalförsvarspliktiga ärdet extra viktigt att plikttjänstgöringen blir ett attraktivt alternativ, ävenpå detekonomiska området.Det är en stor tillgång med en bred uppslutning kring landets säkerhets-och försvarspolitik, där var och en bidrar med sin kunskap och förmåga.Totalförsvarsplikten ökar insynen i försvaret och befäster dess folkligaförankring. I en konflikt finns inga bättre soldater än de som försvarargemensamma värden, sina landsmän och sin hembygd.Vi föreslår att dagersättningen höjs till . Detta bör finansieras inomramen för totalförsvarets budget.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Fö804 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö804av , ()TotalförsvarspliktFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 5 oktober 2000Gunnar ()
mot · GO02Fö806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö806av Leivik, ()MönstringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre kontroll av dem som mönstrar till värnplikt.Kontrollera demönstrande bättre!I dag gör bara en tredjedel av alla män värnplikten. Dettainnebär att cirka en sjättedel av befolkninggenomgår värnplikten. Det har blivit en förmån snarare änen plikt att få ta del av försvarsmaktens utbildning. I dagensslimmade försvarsmakt kanske vi inte har plats för fler än så.Men då ska vi i alla fall ta in de som vill och är lämpade.Odemokratiska organisationer uppmanar sina medlemmar att göravärnplikten, då de finner att de kan ha användning av de kunskaper somförsvaret lär ut. Detta är utbildning som innebär att personen lär sig attskjutasamt tillhandaha vapen. Utbildningen kan även syfta till att lära personen attleda och organisera verksamhet.En nazistisk tidning skriver: "Vi närmar oss ett fullskaligt krig, ett krigsom innebär Seger eller död åt vår ädla Ras. Vår fiende förklarade detta krigstartat för länge sedan, och har vi bara ägnat oss åt passivt motstånd.Nu stundar dagen för ömsesidig krigföring, vi skall göra det enda rätta, viskall göra vår plikt och sätta hårt mot hårt. (...) Så ni som kan, dra nytta avden millitär utbildning som erbjuds. Det är som många rebeller har sagt 'Dranytta av er fiende för att sedan förinta den!'." (Ur Frihet nummer 5 1999. )Det finns många mörka krafter i vårt land . Krafter som hatar detsvenska etablissemanget och som med våld är beredda att krossa vårademokratiska tro. har uttryckt att bara ungdomar meddemokratiska värderingar är lämpade för militärtjänstgöring. Det visar sigdock att allt för många olämpliga individer, enligt ÖB, passerar igenommönstringen och in i det militära. Av dessa gör just nu minst 30 sin värnplikt,har muckat eller rycker in. De är av SÄPOkända nazister och polisen har dem i sitt register. Ändå görs inget!I dag kontrolleras bara om de som mönstrar har gjort sig skyldiga till någotgrövre brott som t.ex. brott mot vapenlagen eller hets mot folkgrupp. Demåste även prata med en psykolog men här frågas aldrig om demokratiskavärderingar. Psykologen har en väldigt liten chans att utröna något under denkorta pratstund som han har med den som mönstrar. Något måste göras! Detkrävs en avsevärt bättre kontroll av ungdomar som deltar i mönstring tillvärnplikt.Stockholm den 4 oktober 2000Björn Leivik (m)()