mot · GN02Fi15 · 2000-04-28 00:00:00 — Det Ã¤r viktigt att sÃ¤rskilda Ã¥tgÃ¤rder i en konjunkturuppgÃ¥ng inte konkurrerar med den reguljÃ¤ra verksamheten. NÃ¤r skolan har omvittnat svÃ¥rt att rekrytera kvalificerade lÃ¤rare Ã¤r det inte lÃ¤mpligt att med bÃ¤ttre villkor konkurrerar ut skolan. Med hÃ¤nsyn till dessa omstÃ¤ndigheter kan en viss minskning av anslaget till bl.a. ske. Den s k ÃstersjÃ¶miljarden var frÃ¥n begynnelsen till allra stÃ¶rsta delen ett socialdemokratiskt propagandajippo. Projektet har utsatts fÃ¶r en fÃ¶rÃ¶dande kritik av dem som granskat det. Det bÃ¶r avbrytas. 8.3.6Â Ekonomiska pluseffekter av ett antal regelfÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¶r att motverka fusk i bidrags- och skattesystemen Varje Ã¥r gÃ¥r staten och kommunerna miste om stora skatteintÃ¤kter â enligt en berÃ¤kning av hÃ¤rom Ã¥ret rÃ¶r det sig i runda tal om â som en fÃ¶ljd av omfattande skattefusk. Dessutom betalas, enligt samma kÃ¤lla, Ã¥rligen ut i âfelaktiga bidragâ. Intresset och viljan att handla rÃ¤tt och riktigt behÃ¶ver Ã¥terupprÃ¤ttas. FrÃ¥n liberala utgÃ¥ngspunkter handlar det inte bara om att fÃ¥ in mer skattepengar till angelÃ¤gna vÃ¤lfÃ¤rdsutgifter utan ocksÃ¥ om att hederliga medborgare ska skyddas mot att andra skor sig pÃ¥ deras bekostnad, att fÃ¶rsvara en sund marknadsekonomi och rÃ¤ttvisa villkor fÃ¶r smÃ¥fÃ¶retagare. I ett liberalt samhÃ¤lle ska mÃ¤nniskor som arbetar, eller driver fÃ¶retag, och betalar skatt, kÃ¤nna sig fÃ¶rvissade om att de behandlas pÃ¥ lika villkor som andra. De mÃ¥ste kÃ¤nna sig fÃ¶rvissade om att skatterna de betalar hamnar rÃ¤tt. VÃ¤l utbyggda och fungerande socialfÃ¶rsÃ¤kringssystem Ã¤r en viktig fÃ¶rutÂsÃ¤ttning fÃ¶r att mÃ¤nniskor ska vÃ¥ga satsa och ta risker â och fÃ¶r att alla ska kÃ¤nna trygghet om de drabbas av sjukdom eller olyckor. Att motverka fusk och ohederligt beteende Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r ett viktigt inslag i arbetet fÃ¶r ett socialliberalt samhÃ¤lle. âTrots det utbredda svartarbetet har inga verkligt kraftfulla Ã¥tgÃ¤rder vidtagits fÃ¶r att reducera det, utan verksamheterna fÃ¶refaller Ã¤ga rum relativt ostÃ¶rtâ. (Ur dÃ¥varande LO-ekonomen tjÃ¤nsteutredning; SOU 1997:17). Regeringen tillsatte utredningen, men den tycks nu ha hamnat i papperskorgen fÃ¶r gott. Vi tycker att det Ã¤r hÃ¶g tid att ta fusket och missbruket pÃ¥ allvar. Det handlar inte minst om att Ã¤ndra regler i skatte- och bidragssystemen, sÃ¥ att de i hÃ¶gre grad uppmuntrar hederligt beteende och motverkar ohederligt dito. Vi anser ocksÃ¥ att berÃ¶rda myndigheter, skatteÂmyndigheten och fÃ¶rsÃ¤kringskassorna, behÃ¶ver stÃ¶rre resurser fÃ¶r att stÃ¤vja missbruk. Den svarta ekonomin i omsÃ¤tter mer pengar Ã¤n bÃ¥de skogsÂnÃ¤ringen och bilindustrin. Beloppen Ã¶verstiger vida kostnaden fÃ¶r hela det svenska fÃ¶rsvaret. Vi fÃ¶rordar en samlad offensiv mot fusk. Vi har fÃ¶rslag pÃ¥ en rad fÃ¶rÃ¤ndringar som skulle verka i denna riktning: slopad vÃ¤rnskatt, skattelÃ¤ttnader fÃ¶r hushÃ¥llstjÃ¤nster, rimligare skatteinbetalningsregler, sÃ¤nkta arbetsgivaravgifter i den privata tjÃ¤nstesektorn, hÃ¶gre egenfinansiering av a-kassan fÃ¶r att ge starkare incitament till samverkan mellan a-kassan/facket och arbetsfÃ¶rmedlingen fÃ¶r indragning av ersÃ¤ttning vid oÃ¤rligt utnyttjande och en starkare drivkraft fÃ¶r kassan att fÃ¥ tillbaka kassamedlemmar i riktiga jobb. En rad undersÃ¶kningar tyder pÃ¥ att Ã¶kade kontrollinsatser skulle stÃ¤vja fusket och dÃ¤rmed betala sig flerfalt. Efter mÃ¥nga Ã¥r accepterar regeringen i den fÃ¶religgande vÃ¥rbudgeten en del av vÃ¥ra fÃ¶rslag dÃ¤rvidlag. Vi menar emellertid att erfarenheterna av utÃ¶kade kontroller Ã¤r sÃ¥ goda att regeringens fÃ¶rslag Ã¤r otillrÃ¤ckliga. Vi fÃ¶rordar vissa Ã¶kningar av resurserna fÃ¶r , FÃ¶rsÃ¤kringskassorna och tullen. Tillsammans med de ovan nÃ¤mnda regelÃ¤ndringarna rÃ¤knar vi med att det successivt ska fÃ¶rstÃ¤rka statskassan med stora belopp. I vÃ¥rt huvudalternativ, som avser budgetÃ¥ret 2002, redovisar vi en fÃ¶rstÃ¤rkning av statskassan med fÃ¶rdelade pÃ¥ Ã¶kade inkomster och minskade utgifter pÃ¥ sammanlagt fem olika utgiftskonton. Vi har under utgiftsomrÃ¥de 13 ocksÃ¥ tillgodogjort oss en viss besparingsÂeffekt av infÃ¶randet av en s k bortre parentes i arbetslÃ¶shetsÂfÃ¶rsÃ¤kringen. Effekten Ã¤r en nettoeffekt, med Ã¶kade utgifter fÃ¶r ett nytt trygghetssystem fÃ¶r utfÃ¶rsÃ¤krade frÃ¥ndragna. 8.3.7Â Ekonomiska pluseffekter inom sjukfÃ¶rsÃ¤kringen och fÃ¶rtidsÂpensionssystemet av Ã¶kade satsningar pÃ¥ rehabilitering Det Ã¤r tydligt att utgifterna inom detta omrÃ¥de Ã¤r pÃ¥ vÃ¤g att glida regeringen ur hÃ¤nderna. FÃ¶r tvÃ¥ Ã¥r sedan var kostnaden . kostade de bortÃ¥t 27 miljarder. I Ã¥r berÃ¤knar kostnaden till Ã¶ver 40 miljarder och fÃ¶r nÃ¤sta Ã¥r tror verket att kostnaden blir Ã¶ver . Denna utveckling hade i betydande utstrÃ¤ckning kunnat hejdas om regeringen lyssnat pÃ¥ och fÃ¶r lÃ¤nge sedan satsat mer pÃ¥ rehabilitering. En stor del av de Ã¶kade sjukskrivningskostnaderna beror nÃ¤mligen pÃ¥ lÃ¥ngtidssjukskrivningar. Det Ã¤r varken av mÃ¤nskliga eller ekonomiska skÃ¤l acceptabelt att passivt Ã¥se ett vÃ¤xande antal lÃ¥ngÂtidsÂsjukskrivningar. En sÃ¥dan tendens mÃ¥ste mÃ¶tas genom aktiva Ã¥tgÃ¤rder. De Ã¥stadkoms genom tÃ¤tare samverkan sjukvÃ¥rdâfÃ¶rsÃ¤kringskassa. En sÃ¥dan Ã¥stadkoms i sin tur genom att finansiell samordning (enligt den sÃ¥ kallade Finsammodellen) tillÃ¥ts pÃ¥ nytt. I utredningen i Centrum (S 1999:08) visar utredaren pÃ¥ de samhÃ¤llsekonomiska vinsterna av en fÃ¶rbÃ¤ttrad rehabilitering. De samhÃ¤llsekonomiska vinsterna Ã¤r tÃ¤mligen sÃ¤kra efter utredningens egen studie att dÃ¶ma. Den visar att om av dagens lÃ¥ngtidssjuka och fÃ¶rtidspensionÃ¤rer rehabiliteras med en ny fÃ¶rdjupad rehabilitering sÃ¥ blir den Ã¥rliga kostnaden . Efter de fÃ¶rsta Ã¥ren gÃ¥r det emellertid jÃ¤mnt ut. DÃ¤refter Ã¶kar vinsten Ã¥r fÃ¶r Ã¥r fÃ¶r att sedan stabiliseras runt per Ã¥r. Varje satsad krona frÃ¥n det offentliga ger alltsÃ¥ tillbaka sett till landsting, kommuner, statens arbetsÂfÃ¶rmedling och socialfÃ¶rsÃ¤kring. av alla mellan 18 och 65 Ã¥r lever pÃ¥ sjukpenning, sjukbidrag eller fÃ¶rtidspension. HÃ¶sten 1999 var 180 000 sjukskrivna hos fÃ¶rsÃ¤kringsÂkassan i minst en mÃ¥nad. DÃ¤rtill var 420 000 personer fÃ¶rtidspensionerade. Ã¤r trenden tydlig: lÃ¥ngtidssjukskrivningarna Ã¶kar. Det finns nÃ¥gra studier av hur fÃ¶rbÃ¤ttrad rehabilitering kan vara samhÃ¤llsekonomiskt lÃ¶nsamt. Ã¤r kanske det mest kÃ¤nda. BerÃ¤kningen av utredningen bygger pÃ¥ en genomgÃ¥ng av 15 000 Ã¤renden hos fÃ¶rsÃ¤kringskassan och resultatet blev den ovan nÃ¤mnda besparingseffekten. Vi har byggt vÃ¥r berÃ¤kning av det ekonomiska utfallet pÃ¥ de utvÃ¤rderingar som gjorts av det s k . Vi rÃ¤knar med att de fÃ¶rsta effekterna kommer relativt snabbt fÃ¶r att dÃ¤refter stiga kraftigt. Vi har anpassat vÃ¥ra berÃ¤kningar till nya siffror om antalet nybeviljade fÃ¶rtidspensioner och antalet sjukskrivna. Vi utgÃ¥r ifrÃ¥n att âbesparingseffektenâ delas lika mellan staten och landstingen. 8.3.8Â Nej till ett antal selektiva bidrag till kommunsektorn, som Kommunakuten, Storstadssatsningen, Kretsloppsmiljarden etc. Ett uttryck fÃ¶r vÃ¥r tro pÃ¥ marknadsekonomi Ã¤r att vi kraftigt motsÃ¤tter oss den omfattande kommunala bolagshysterin. Kommunen bÃ¶r, liksom staten, koncentrera sig pÃ¥ det som aktÃ¶rer pÃ¥ marknaden inte kan lÃ¶sa. Det Ã¤r en fullt vÃ¤rdig och tillrÃ¤cklig utmaning fÃ¶r kommunerna att skapa bra skolor, bra Ã¤ldrevÃ¥rd och annat i det kommunala kÃ¤rnÃ¥tagandet, fÃ¶r att man inte dÃ¤rutÃ¶ver ocksÃ¥ mÃ¥ste ta pÃ¥ sig att skaffa medborgarna bostÃ¤der och fÃ¶rse dem med elstrÃ¶m, kÃ¶rlektioner och solarier. Vi har i mÃ¥nga Ã¥r varnat fÃ¶r denna bolagshysteri och krÃ¤vt utfÃ¶rsÃ¤ljning av den sÃ¥ kallade allmÃ¤nnyttan. I frÃ¤mst socialdemokratiska kommuner har vÃ¥ra varningar alltfÃ¶r ofta klingat ohÃ¶rda. exploderar denna bolagsbubbla. En rad kommunala bolag, frÃ¤mst i bostadsbranschen, Ã¤r pÃ¥ ruinens brant. Men inte ens nu inser Socialdemokraterna att denna miljardrullning mÃ¥ste upphÃ¶ra. StatsrÃ¥det LÃ¶vdÃ©n utlovar nya statliga miljarder. Vi motsÃ¤tter oss detta. Vi Ã¤r ocksÃ¥ emot den sÃ¥ kallade Kretsloppsmiljarden. Granskningarna, exempelvis Svenska NaturskyddsfÃ¶reningens, har inte varit nÃ¥diga. Vi krÃ¤ver att experimentet, till stor del kamouflerade byggsubventioner, avvecklas. Vi var inte frÃ¤mmande fÃ¶r att acceptera Ã¶ronmÃ¤rkta statsbidrag till vÃ¥rd och skola fÃ¶r att sÃ¤kra att extra statsbidrag inte hamnade i det svarta hÃ¥l som skapats av bolagshysterin. Dessa krav avvisades emellertid. De senaste Ã¥rens vanligaste frÃ¥ga i vÃ¥rden och skolan (âVar Ã¤r Perssonpengarna?â) ekar fortfarande obesvarad mellan skol- och sjukÂhusvÃ¤ggar. Vi Ã¤r, mot bakgrund av hur vÃ¥rt fÃ¶rslag bemÃ¶ttes, fÃ¶rvÃ¥nade Ã¶ver att regeringen i en rad andra sammanhang Ã¤r sÃ¥ benÃ¤gen att tillgripa selektiva bidrag till kommunerna. VÃ¥r principiella syn Ã¤r och har varit att selektiva bidrag ska undvikas, sÃ¥ vida det inte finns mycket starka motiveringar fÃ¶r undantag. SÃ¥dana motiveringar fanns fÃ¶r att sÃ¤kra att extramiljarderna verkligen gick till de verksamheter de pÃ¥stods vara avsedda fÃ¶r. Men nÃ¥gra sÃ¥dana motiveringar finns inte fÃ¶r flera av de Ã¶ronmÃ¤rkta bidrag regeringens budgetfÃ¶rslag innehÃ¥ller. VÃ¥rt fÃ¶rslag till kommunalt skatteutjÃ¤mningssystem skulle i de flesta fall ge mer till de sÃ¥ kallade âbetongfÃ¶rorternaâ. Vi avvisar dÃ¤rfÃ¶r det sÃ¤rskilda statsbidraget fÃ¶r insatser i sÃ¥dana kommuner. 8.3.9Â Nytt system fÃ¶r trafikfÃ¶rsÃ¤kringen Det har fÃ¶reslagits att trafikfÃ¶rsÃ¤kringen ska fÃ¥ ta ett stÃ¶rre ansvar Ã¤n , blÂ a Ã¤ven fÃ¶r den ersÃ¤ttning som sjukfÃ¶rsÃ¤kringen betalar och fÃ¶r sÃ¥dan rehabilitering som syftar till att den drabbade i stÃ¶rsta mÃ¶jliga utstrÃ¤ckning skall kunna Ã¥tergÃ¥ till arbete. FÃ¶rslaget liknar det som sedan lÃ¤nge gÃ¤ller i . En genomfÃ¶rande av fÃ¶rslaget skulle innebÃ¤ra att trafikanter som lÃ¤nge kÃ¶rt utan att orsaka skador i mindre utstrÃ¤ckning skulle pÃ¥verkas Ã¤n de med mÃ¥nga skador. Det Ã¤r ocksÃ¥ sannolikt att fÃ¶rsÃ¤kringsbolagen skulle fÃ¥ ett starkt incitament att erbjuda effektiv rehabilitering. Reformen borde sÃ¥ledes utÃ¶ver att minska skatte- och avgiftstrycket leda till samhÃ¤llsekonomiska vinster. FÃ¶r nÃ¥gra Ã¥r sedan bedÃ¶mdes det belopp som kunde lyftas av den allmÃ¤nna fÃ¶rsÃ¤kringen till . Vi fÃ¶reslÃ¥r att en sÃ¥dan reform genomfÃ¶rs och att inkomstskatterna sÃ¤nks med motsvarande belopp och att detta sker fr o m nÃ¤sta Ã¥r i form av en skattereduktion. 8.3.10Â Studiemedel i stÃ¤llet fÃ¶r bidrag till vuxenstuderande viktigt att vuxna studerande behandlas lika. Det Ã¤r orimligt nÃ¤r tvÃ¥ vuxenstuderande pÃ¥ samma utbildning har olika regler: den ene mÃ¥ste lÃ¥na medan den andre kan studera bidrag. Alla vuxenstuderande bÃ¶r i stÃ¤llet omfattas av det allmÃ¤nna studiestÃ¶dssystemet, dÃ¤r mÃ¶jlighet till hÃ¶gre bidragsdel finns vid gymnasiestuder och grundlÃ¤ggande studier. Det sÃ¤rskilda vuxenstudiestÃ¶det vid vissa lÃ¤rarutbildningar och vid vissa andra utbildningar bÃ¶r ersÃ¤ttas med studiemedel. Vi har fÃ¶ljaktligen berÃ¤knat en stÃ¶rre volym studiemedel fÃ¶r att tÃ¤cka den Ã¶kade efterfrÃ¥gan som fÃ¶ljer av dessa Ã¥tgÃ¤rder samt av vÃ¥ra fÃ¶rslag vad gÃ¤ller Ã¶kade kurser vid sommaruniversitet. 8.3.11Â LÃ¤gre takt i investeringsprogram FÃ¶r finns ett flerÃ¥rigt investeringsprogram. Vi stÃ¶der detta program, men menar att det med hÃ¤nvisning till behovet av att begrÃ¤nsa de offentliga utgifterna bÃ¶r genomfÃ¶ras i nÃ¥got lÃ¥ngsammare takt. Vi vill i sammanhanget pÃ¥peka att vi fÃ¶rordar en tidsbegrÃ¤nsad storstadssatsning fÃ¶r att minska akuta trafikproblem, i fÃ¶rsta hand i och GÃ¶teborg. En del av dessa medel kommer sannolikt att gÃ¥ till jÃ¤rnvÃ¤gssatsningar. 8.3.12Â RÃ¤nteeffekt av fÃ¶rsÃ¤ljning av statliga fÃ¶retag Den senaste bedÃ¶mningen av de statliga fÃ¶retagens marknadsvÃ¤rden har sÃ¥vitt vi kÃ¤nner till utfÃ¶rts av vid SAF. Siffrorna avser det berÃ¤knade vÃ¤rdet 1999. VÃ¥r berÃ¤kning utgÃ¥r ifrÃ¥n att det under alla fÃ¶rhÃ¥llanden Ã¤r mÃ¶jligt att under treÃ¥rsperioden 2001â2003 sÃ¤lja fÃ¶r mer Ã¤n regeringen avser att gÃ¶ra. De mest nÃ¤raliggande alternativen Ã¤r att sÃ¤lja hela , vilket bara det enligt de senaste marknadsbedÃ¶mningarna skulle ge mer. Om det av nÃ¥got skÃ¤l inte Ã¤r mÃ¶jligt bÃ¶r statens aktier i , , och sÃ¤ljas. Enligt vÃ¥r bedÃ¶mning Ã¤r det ingen svÃ¥righet att det andra Ã¥ret nÃ¥ upp till en rÃ¤nteeffekt pÃ¥ , sedan avdrag gjorts fÃ¶r bolagens inleveranser av vinstmedel till staten. FÃ¶retag VÃ¤rde, milj. kr. 4 000â5 000 Amugruppen 750 9 000 10 000 4 000â5 000 7 000â8 000 27 500 OM Gruppen 700 Posten 12 000 3 000 SAQ Kontroll 200 7 000â8 000 SJ 1 000 AB 500 AB 8 000 1 000 Svenska skogsplantor 100 ... Provnings- och Forskningsinst. 200 Systembolaget 2 000 105â150 000 10 000 ? V & S 20 000 9 000 48 000 300 Summa, ca 260 000â340 000 Under de senaste Ã¥ren har riskkapitaltillfÃ¶rseln till StockholmsbÃ¶rsen genom nyemissioner, riktade emissioner och publika erbjudanden varierat per Ã¥r. Internationaliseringen medfÃ¶r dock att svensk tillfÃ¶rsel inte Ã¤r avgÃ¶rande â finns det tillrÃ¤ckligt intressanta objekt kommer utlÃ¤ndska placerare att bidra med kapital. Det gÃ¤ller sannolikt flera av de objekt staten kan sÃ¤lja. NÃ¥gra av bolagen/aktieposterna kan mycket vÃ¤l sÃ¤ljas direkt till nÃ¥gon utlÃ¤ndsk kÃ¶pare. Vid en bedÃ¶mning av bÃ¶rsens absorptionsfÃ¶rmÃ¥ga bÃ¶r hÃ¤nsyn tas till att premiepensionsplaceringarna kommer att hÃ¶ja riskÂkapitalutbudet. FÃ¶rsÃ¤ljningssumman bÃ¶r enligt vÃ¥r uppfattning anvÃ¤ndas fÃ¶r amorteringar pÃ¥ statsskulden. Detta sÃ¤nker statskuldsrÃ¤nteutgiften. Den antagna genomÂsnittliga rÃ¤ntesatsen Ã¤r i vÃ¥ra berÃ¤kningar . Genom fÃ¶rsÃ¤ljningen uteblir undelningsintÃ¤kter fÃ¶r staten. Direktavkastningen antas i vÃ¥ra berÃ¤kningar vara . Nettot har â fÃ¶rsiktigt âberÃ¤knats till det andra Ã¥ret, alltsÃ¥ 2002. 8.3.13Â SkattevÃ¤xling fÃ¶r miljÃ¶ har lÃ¤nge fÃ¶resprÃ¥kat ekonomiska styrmedel i miljÃ¶politiken. VÃ¥ra synpunkter utvecklades senast i vÃ¥r miljÃ¶politiska motion till inneÂvarande riksmÃ¶te. Ett stort miljÃ¶problem Ã¤r det omfattande kvÃ¤veÂlÃ¤ckaget ut i naturen frÃ¥n jordbruket. Det skulle vara en stor miljÃ¶vinst om bruket av kvÃ¤degÃ¶dsel begrÃ¤nsades. fÃ¶resprÃ¥kar dÃ¤rfÃ¶r en hÃ¶jning av avgiften pÃ¥ konstgÃ¶dsel. AvfallsfÃ¶rbrÃ¤nning utgÃ¶r en av de stÃ¶rsta globala kÃ¤llorna till dioxinÂbildning. Det finns all anledning att verka fÃ¶r andra, mer hÃ¥llbara och miljÃ¶vÃ¤nligare vÃ¤gar fÃ¶r avfallshantering Ã¤n fÃ¶rbrÃ¤nning. FÃ¶r att stimulera till avfallsminimering, materialÃ¥tervinning och biologiska behandlingsÂmetoder bÃ¶r fÃ¶rbrÃ¤nning av avfall beskattas. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r en viktbaserad skatt pÃ¥ fÃ¶rbrÃ¤nning pÃ¥ samma nivÃ¥ som dagens deponiskatt. 8.3.14Â ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens familjepolitik till stÃ¥r fÃ¶r ett helt annat fÃ¶rslag i familjepolitiken Ã¤n regeringen. Vi motsÃ¤tter oss regeringens fÃ¶rslag om maxtaxa, som av okÃ¤nd anledning smugits in under ett anslag fÃ¶r utbildning i storstadsregioner. Regeringens familjepolitiska satsning ingÃ¥r i finansieringen av vÃ¥r egen. Det marginaleffektskapande bostadsbidraget vÃ¤xlas i viss utstrÃ¤ckning ut mot hÃ¶jning av det generella barnbidraget. Utgifterna fÃ¶r bostadsbidraget kan ocksÃ¥ hÃ¥llas lÃ¤gre dÃ¤rutÃ¶ver. 8.3.15Â ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens âhushÃ¥llsÃ¶verfÃ¶ringâ till FolkÂpartiets budgetpolitik Regeringen bedÃ¶mer att ett belopp om kan disponeras Ã¥r 2001, antingen till en avbetalning pÃ¥ statsskulden eller till skattesÃ¤nkningar. Enligt vÃ¥r uppfattning talar konjunkturlÃ¤get entydigt fÃ¶r att en del av beloppet anvÃ¤nds fÃ¶r amortering pÃ¥ statsskulden. En del kan emellertid anvÃ¤ndas till skattesÃ¤nkningar, sÃ¤rskilt om dessa sÃ¤nkningar har en utbudsstimulerande effekt. Vi fÃ¶reslÃ¥r att skattesÃ¤nkningar gÃ¶rs fÃ¶r att minska marginaleffekterna i inkomstskattesystemet. Vi Ã¤r starkt kritiska till regeringens hantering av alkoholfrÃ¥gan i EU. Ett resultat av uppgÃ¶relsen med om Ã¶kad infÃ¶rsel av alkohol och tobak kan bli att regeringen tvingas anvÃ¤nda en del av det tillgÃ¤ngliga utrymmet fÃ¶r sÃ¤nkta alkohol- och tobaksskatter. Det Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt att anvÃ¤nda en del av utrymmet till att neutralisera effekterna av hÃ¶jda fastighetsvÃ¤rden pÃ¥ fastighetsskatten. anser att hela det belopp pÃ¥ ca som Ã¤r inlagt i regeringens berÃ¤kningar som en âtekniskâ skattehÃ¶jning mÃ¥ste lÃ¤ggas tillbaka, antingen som en fortsatt frysning av taxeringsvÃ¤rdena eller som sÃ¤nkt fastighetsskatt. Det Ã¤r anmÃ¤rkningsvÃ¤rt att regeringen inte givit nÃ¥got besked till fastighetsÃ¤gare i denna frÃ¥ga. Vi avvaktar med vÃ¥rt exakta fÃ¶rslag i fastighetsskattefrÃ¥gan till i hÃ¶st, men vÃ¥r principiella instÃ¤llning Ã¤r helt klar. HÃ¶jningen av fastighetspriserna bÃ¶r inte fÃ¥ slÃ¥ igenom i form av hÃ¶jd fastighetsskatt â det har alltfÃ¶r stora konsekvenser fÃ¶r enskilda hushÃ¥lls ekonomi och byggandet av nya bostÃ¤der. Ãterstoden av det tillgÃ¤ngliga utrymmet pÃ¥ anser vi ska anvÃ¤ndas till amorteringar pÃ¥ statsskulden. Tillsammans med den av oss fÃ¶rordade vÃ¤xlingen av statligt aktieinnehav i bolag mot skuldamorteringar innebÃ¤r det en kraftig Ã¶kning av amorteringarna de nÃ¤rmaste Ã¥ren, vilket stÃ¤rker infÃ¶r kommande lÃ¥gkonjunkturer. 8.3.16Â ÃverfÃ¶ring frÃ¥n bostadsbidragssystemet till familjeÂpolitik Bostadsbidragen gÃ¶r att mÃ¥nga mÃ¤nniskor fastnar i fattigdomsfÃ¤llor. FÃ¶r en familj med bostadsbidrag kan dessa kraftigt minska eller fÃ¶rsvinna helt vid en inkomstÃ¶kning. Dessa marginaleffekter gÃ¶r det mindre lÃ¶nsamt att arbeta och beskÃ¤r mÃ¤nniskors ekonomiska frihet och mÃ¶jlighet att pÃ¥verka sin situation. vill dÃ¤rfÃ¶r vÃ¤xla en del av bostadsbidragen mot en generell skattereduktion fÃ¶r barnfamiljer som blir lika fÃ¶r varje barn. PÃ¥ det sÃ¤ttet minskas marginaleffekterna och mÃ¥nga barnfamiljer fÃ¥r en Ã¶kad frihet att pÃ¥verka sin egen ekonomiska situation. 8.3.17Â FullfÃ¶ljande av momskompensationssystemet i avvaktan pÃ¥ regelÂÃ¤ndringar Vi delar uppfattningen att det s.k. kommunkontosystemet, som infÃ¶rdes 1996 och som innebÃ¤r att kommuner och landsting fÃ¥r tillbaka ingÃ¥ende moms, inte har fungerat vÃ¤l. Det underskott om som till och med utgÃ¥ngen av Ã¥r 2000 berÃ¤knas ha ackumulerats i kommunkontosystemet bÃ¶r emellertid inte efterskÃ¤nkas pÃ¥ det sÃ¤tt regeringen fÃ¶reslÃ¥r. Det skulle ha en olycklig effekt infÃ¶r framtiden, att staten inte Ã¤r beredd att upprÃ¤tthÃ¥lla de regler som gÃ¤ller i systemet. fÃ¶reslÃ¥r i stÃ¤llet att systemet fullfÃ¶ljs och pengarna anvÃ¤nds fÃ¶r angelÃ¤gna engÃ¥ngssatsningar fÃ¶r att bygga bort tillvÃ¤xthinder i kommunerna. 8.4Â motivering till vÃ¥ra fÃ¶rslag till skatteÂsÃ¤nkningar I avsnittet 4.1 ovan preciseras och motiveras vÃ¥ra skattesÃ¤nkningsfÃ¶rslag. 8.5Â motivering till vÃ¥ra satsningar 8.5.1Â BistÃ¥nd Globaliseringen och demokratiseringen som gÃ¥tt Ã¶ver vÃ¤rlden pÃ¥ har i flera avseenden pÃ¥verkat vÃ¤lstÃ¥ndssituationen i fattigare lÃ¤nder positivt. Miljoner och Ã¥ter miljoner mÃ¤nniskor har lyfts frÃ¥n fattigdom och fÃ¶rnedring till ett vÃ¤rdigare liv. BistÃ¥ndets roll i detta sammanhang Ã¤r mÃ¶jligen mindre Ã¤n vad vi, som tillhÃ¶r dess fÃ¶rsvarare, hade hoppats, men har Ã¤ndÃ¥ i en rad fall haft en positiv och strategisk roll. TvÃ¤rtemot vad som ofta sÃ¤gs har klyftorna i vÃ¤rlden i viss mening faktiskt minskat. Men mÃ¥nga lÃ¤nder stÃ¥r fortfarande utanfÃ¶r denna utveckling. Som VÃ¤rldsbanken pÃ¥pekat har bistÃ¥nd fortfarande en viktig roll att spela fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra situationen fÃ¶r vÃ¤rldens fattigaste. De socialdemokratiska regeringar som suttit har skurit i det svenska bistÃ¥ndet mer Ã¤n nÃ¥gon tidigare regering gjort. StÃ¶dpartierna VÃ¤nsterpartiet och MiljÃ¶partiet har inte fÃ¶rmÃ¥tt att nÃ¤mnvÃ¤rt fÃ¶rÃ¤ndra den bilden. De fÃ¶rbÃ¤ttringar som drivits igenom har senare stoppats av begrÃ¤nsningsbelopp som regeringen utfÃ¤rdat. Det enda pÃ¥tagliga resultatet Ã¤r att det i Ã¥rets vÃ¥rbudget utlovas en substantiell hÃ¶jning om tre Ã¥r, alltsÃ¥ efter nÃ¤sta val. âGÃ¤rna solidaritet, men inte nuâ, Ã¤r parollen. Vi tar avstÃ¥nd frÃ¥n den hantering av bistÃ¥ndet som fÃ¶rekommit under statsrÃ¥den och tid. Vi fÃ¶rordar en snabbare upptrappning av det svenska bistÃ¥ndet, accepterar inte att bistÃ¥ndet drabbas av ytterligare begrÃ¤nsningsbelopp och krÃ¤ver att bistÃ¥ndspolitiken ges en tydlig demokratiprofil. Det sistnÃ¤mnda innebÃ¤r exempelvis att allt svenskt bistÃ¥nd till bÃ¶r frysas tills landet uppvisar tydliga tecken pÃ¥ demokratisering. De nÃ¤rmare motiveringarna fÃ¶r och avvÃ¤gningarna i vÃ¥r bistÃ¥ndspolitik framgÃ¥r av den partimotion om bistÃ¥nd vi vÃ¤ckt till innevarande riksmÃ¶te. 8.5.2Â Utbildning och forskning SjÃ¤lvstÃ¤ndiga hÃ¶gskolor och fri och obunden forskning av hÃ¶g kvalitet Ã¤r av central betydelse fÃ¶r ett lands utveckling, sÃ¥vÃ¤l intellektuellt och kulturellt som ekonomiskt. Kunskap gÃ¶r att den enskilde individen utvecklas. En offensiv satsning pÃ¥ hÃ¶gre utbildning och forskning mÃ¥ste dÃ¤rfÃ¶r klassas som en prioriterad samhÃ¤llsutgift. 8.5.3Â TillgÃ¤nglighetsreform fÃ¶r handikappade fullfÃ¶ljer i denna motion det vi framfÃ¶rde i en motion med anledning av den av regeringen i en proposition presenterade planen fÃ¶r den framtida handikappolitiken. Vi anser att en stor brist Ã¤r att de ambitioner som dÃ¤r uttalas om fÃ¶rbÃ¤ttrad tillgÃ¤nglighet inte ges stÃ¶d av statliga stimulansbidrag. Vi fruktar att de ombyggnader som Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndiga att fastighetsÃ¤gare, kommuner, trafikanordnare och andra genomfÃ¶r ska komma att skjutas pÃ¥ en osÃ¤ker framtid, om det inte finns mÃ¶jlighet att fÃ¥ statliga bidrag till dessa Ã¥tgÃ¤rder. I enlighet med vÃ¥rt fÃ¶rslag i handikappmotionen fÃ¶reslÃ¥r vi ett Ã¥rligt stimulansbidrag pÃ¥ till dessa insatser under nÃ¥gra Ã¥r framÃ¥t. 8.5.4Â ÃterstÃ¤llande av handikappreformen VÃ¥r huvudkritik mot regeringens plan fÃ¶r handikappolitiken, fÃ¶rutom den brist pÃ¥ stimulanspengar som berÃ¶rts, Ã¤r att de avsevÃ¤rda fÃ¶rsÃ¤mringar som gjorts i handikappolitiken inte Ã¥tgÃ¤rdas. MÃ¥nga handiÂkappade nekas personliga assistenter som de borde ha rÃ¤tt till. Vi krÃ¤ver att staten (fÃ¶rsÃ¤kringskassan) Ã¥terfÃ¥r det ansvar som fÃ¶r nÃ¥gra Ã¥r sedan Ã¶verÂvÃ¤ltrades pÃ¥ kommunerna och att den totala resursramen hÃ¶js. 8.5.5Â ÃtgÃ¤rder fÃ¶r arbetshandikappade Regeringen fÃ¶reslÃ¥r i propositionen att anslaget fÃ¶r sÃ¤rskilda Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r arbetshandikappade hÃ¶js med 120 miljoner frÃ¥n och med Ã¥r 2001. Det Ã¤r positivt och nÃ¥got som fÃ¶reslagit under flera Ã¥r, men det rÃ¤cker inte. vill dÃ¤rfÃ¶r satsa ytterligare nÃ¤stan pÃ¥ insatser fÃ¶r arbetshandikappade. Oavsett om konjunkturen Ã¤r bra eller dÃ¥lig sÃ¥ har de handikappade alltid en svÃ¥r situation pÃ¥ arbetsmarknaden. De statliga insatserna fÃ¶r att stÃ¤rka handikappades stÃ¤llning Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r oerhÃ¶rt viktiga och bÃ¶r alltid vara prioriterade. Att fÃ¥ mÃ¶jlighet att utfÃ¶ra ett efterfrÃ¥gat arbete Ã¶kar livskvaliteten enormt. 8.5.6Â Barnkonto vill infÃ¶ra ett barnkonto som Ã¤r lika stort fÃ¶r varje barn. Pengarna pÃ¥ kontot ska kunna anvÃ¤ndas flexibelt fÃ¶r att Ã¶ka fÃ¶rÃ¤ldrarnas ekonomiska sjÃ¤lvstÃ¤ndighet. Vi avsÃ¤tter fÃ¶r ett barnkonto fÃ¶r Ã¶kad valfrihet. 8.5.7Â HÃ¶gkostnadsskyddet fÃ¶r lÃ¤kemedel vill fÃ¶rbÃ¤ttra hÃ¶gkostnadsskyddet fÃ¶r lÃ¤kemedel och lÃ¤karbesÃ¶k. I synnerhet fÃ¶r de Ã¤ldre Ã¤r detta en angelÃ¤gen reform. Vi avsÃ¤tter fÃ¶r ett bÃ¤ttre hÃ¶gkostnadsskydd. 8.5.8Â Insatser pÃ¥ rÃ¤ttssÃ¤kerhetsomrÃ¥det, fler poliser m.m. Att upprÃ¤tthÃ¥lla rÃ¤ttssÃ¤kerhet och rÃ¤ttstrygghet Ã¤r en av de verkligt genuina uppgifterna fÃ¶r staten. DÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste rÃ¤ttsstaten ha tillrÃ¤ckliga resurser sÃ¥ att uppgifterna kan fullfÃ¶ljas pÃ¥ ett tillfredsstÃ¤llande sÃ¤tt. Den satsning som regeringen nu aviserar Ã¤r enligt vÃ¥r bedÃ¶mning inte tillrÃ¤cklig. ArbetslÃ¤get fÃ¶r domstolarna har fÃ¶rsÃ¤mrats under senare Ã¥r. MÃ¥lens genomstrÃ¶mningstid Ã¶kar liksom mÃ¥lens genomsnittsÃ¥lder. De mindre tingsrÃ¤tterna Ã¤r hotade.