mot · GO02K246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K246av Beiming, ()Unga och valdeltagandetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av särskilda insatser inför valet i syfte attengagera fler personer med utländsk bakgrund i politik, samhällsdebattoch valdeltagande, med en särskild inriktning på ungdomar.MotiveringFör att överleva måste demokratin bäras upp av ett folkligtengagemang. Att människor av olika samhällsgrupper, medolika erfarenheter och bakgrund tar politisk ställning ochröstar, debatterar och engageras i samhällsfrågor, väljs tillpolitiska uppdrag eller på annat sätt tar en aktiv del i detdemokratiska samtalet är grundmuren i ett demokratisktsamhällssystem .Vårt land har kunnat glädjas åt aktiva medborgare. Desvenska folkrörelserna har - trots dagens situation med få medlemmar ochaktiva - byggts upp av många aktiva som intresserat sig församhällsutvecklingen. Deltagandet i de allmänna valen har genomgåendevarit högt i vårt land. Detta håller på att förändras på ett negativt sätt.Folkrörelserna tappar medlemmar. Allt färre deltar i valet av sina politiskaföreträdare.Vid det senaste riksdagsvalet minskade valdeltagandet från 87procent . Det var framför allt de redan röstsvagagrupperna som avstod från att rösta. Däremot röstade grupper som brukar hahögt valdeltagande också i allmänhet i detta val och deras valdeltagandeminskade bara marginellt. Minskningen i valdeltagande var särskilt kraftigbland invandrare. Bland dem som blivit svenska medborgare efter 1980 varvaldeltagandet så lågt som - en minskning med 13 procentenhetersedan 1994.Men tyvärr visar nu andra undersökningar en än mer skrämmande bild avvaldeltagandet. I en rapport från som presenterades iseptember redovisas siffror från EU-parlamentsvalet. Även omvaldeltagandet generellt var lågt just i detta val så finns här statistik sommåste tas på stort allvar. Exempelvis var valdeltagandet i parlamentsvalet igruppen unga svenskar med utländsk bakgrund () endast 12 procent.I vissa områden i storstäderna röstade av de unga. Avsamtliga röstberättigade storstadsbor med utländsk bakgrund var det färre som deltog. En ytterligare siffra från rapporten visar att ikommunalvalet hade vi det lägsta valdeltagandet sedanrösträttsreformen 1976 bland de utländska medborgarna.Detta är en mycket oroväckande utveckling. vet vi att det är justde grupper som avstår från att rösta och som avstår från aktivt deltagande isamhället som mest behöver politiken som stöd i olika situationer i livet. Vivet också att många som lever och bor i våra s.k. utsatta bostadsområden harerfarenheter och kunskaper som måste få plats och som behövs i politiken.Det görs en hel del för att kartlägga orsaker till det låga valdeltagandebland de "nya svenskarna". Det har också genomförts en rad projekt ikommunerna i syfte att öka valdeltagandet i gruppen "nya svenskar". Tyvärrverkar inte dessa insatser vara tillräckliga.Av erfarenhet vet vi att skillnaderna mellan olika samhällsgrupper ochområden vad gäller valdeltagande och engagemang i samhällsfrågor speglarde klassklyftor som fortfarande finns. Därför är det sannolikt att det är genomen aktiv och generell välfärdspolitik som vi lägger en grund också för ett ökatvaldeltagande. Men ur demokratiskt perspektiv är det nödvändigt attsamhället och folkrörelsesverige på alla plan gör ökade insatser för attengagera dem som inte röstar.Ett delmål bör vara att vid valet uppnå en markant ökning avvaldeltagandet bland personer med utländsk bakgrund. Eftersom de unga iden gruppen uppvisar ett nästan katastrofalt lågt valdeltagande är detangeläget att särskilt uppmärksamhet riktas på ungdomars deltagande i valet.För detta krävs en samlad och målmedveten satsning som kan handla om attsprida kunskap om vårt demokratiska system, om politikens och deförtroendevaldas roll, om rättigheterna som medborgare i och i övrigtmotivera och engagera de "nya svenskarna" i politik, samhällsdiskussioneroch valdeltagande.Stockholm den 29 september 2000Cinnika Beiming (s)()