mot · GO02T530 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T530av , (-kd)InlandsbananFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överföra bandelen och samtligatvärbanor att förvaltas av Inlandsbanan AB.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av upprustning av bandelen ,bandelen och bandelen Arvidsjaur-Gällivare.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheter till medfinansiering via EU för upprustningen avInlandsbanan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Rikstrafikens ansvar för att en samordning sker mellan berördaparter i inlandet för en utökad persontrafik på järnvägen i kombinationmed buss på inför ny avtalsperiod 2001.BakgrundInlandsbanan färdigställdes och är totalt . Densträcker sig mellan och . Mellan ochArvidsjaur byggdes banan med den tidens gängse standard medansträckan och byggdes med lägre standard, somgjorde att banan i hela sin längd hade svårt att bli det tänktakomplementet till Norra stambanan. Trots detta kom attväsentligt stärka näringslivet i inland.Mellan och är banan i full blomstring medan delenKristinehamn-Mora endast delvis är farbar. Bit för bit tas dock även dennadel av banan i bruk och det visar sig att nya möjligheter öppnar sig. Ävenprivata näringslivsintressen är beredda att gå in med ekonomiska medel omstaten via tar sin del av investeringarna.Kommuner och näringsliv arbetar således aktivt för att hela den nedlagdasträckan mellan och åter skall öppnas för godstrafik.Den av , , förvaltade sträckan mellan ochGällivare, inklusive de anslutande sträckorna , och Arvidsjaur-Nordlunda, är 1050 kilometer lång.Erfarenheter - en lägesbeskrivningSedan IBAB efter beslut övertagitförvaltandet har utvecklats till en väl fungerandekommunikationslänk mellan inlandets näringsliv och exportmarknaderna.Man har genomfört en rad förbättringar längs banan och godstrafiken harfördubblats om. Dessutom driver IBAB ett antal förjärnvägen viktiga utvecklingsprojekt.IBAB har genomfört avtalsbundna åtaganden vad gäller banunderhåll lägre kostnad än beräknat och därigenom kortsiktigt kunnat underhållahela banan, trots att de anslagna medlen endast var avsedda förgodstrafiksträckorna. Vad som särskilt måste uppmärksammas är att när detgäller de delar av banan som har godstrafik av mindre omfattning t.exsträckan , sker en kraftig ökning avantalet vagnar och tungt gods från inlandets skogs- och träindustrier. Insatserför att stärka denna del av banan är nu under planering och nödvändigförstärkning av banvall med nya räler brådskar, med tanke på de möjlighetersom nu öppnar sig för ökade godsmängder.Likaså pekar utvecklingen på att även sträckningen längst i norr får enbetydande ökad trafiktillväxt. Detta innebär att underhåll och förstärkning avbandelen - är nödvändig.Möjligheter till medfinansiering via EUDen genomgående godstrafiken har ökat väsentligt. Inte minst undersenare år har en kraftig trafikökning skett. Kombinationsmöjligheter medtvärbanorna kan effektivisera transportarbetet tekniskt i hela norrainlandet med bland annat lägre fraktkostnader som positiv effekt.Det finns starka skäl till att skapa ett helt och sammanhållet järnvägssy-stem med "icke elektrifierade banor" i inland. IBAB synes vara denmest lämpade parten att förvalta och utveckla ett sådant system. Södrabanavsittet , samt alla tvärbanor bör således överföras tillInlandsbanan AB.Detta skulle avlasta arbetsuppgifter som man egentligen intelägger ner så stor möda på, som IBAB visat att man på ett bådeverksamhets- och kostnadseffektivt sätt är kompetent att utveckla dessabandelar.Möjligheter att påskynda en sådan utveckling bör vara så angelägen attregeringen beslutar ansöka om medfinansiering för upprustning avåterstående delar, på lämpligt sätt, via Europeiska unionen.Redan i 1998 års budgetproposition uttryckte regeringen att det ärangeläget att hela banan får en standard som möjliggör godstrafik med 22,5tons axeltryck. Så har också skett genom att sträckorna ochDorotea-Vilhelmina med stöd inom ramen för EU-medel, har rustats. stårsträckan och förhoppningsvis även bandelen på tur att rustas på liknande sätt. Bandelen ärpå samma sätt nu aktuell för en upprustning.BanunderhållsmedelDet måste också understrykas att med ökad godsvolym och dessutomtillkommande bandelar, ökar även behovet av drifts- ochbanunderhållsmedel. I budgetpropositionen anvisar regeringen63 miljoner till banunderhåll för de sträckor som IBAB ansvarar för.Ska IBAB även fortsättningsvis, på ett framgångsrikt sätt kunna agera"minibanverk" för med vidgat ansvar måste naturligtvisytterligare medel tillskjutas. De till IBAB anslagna medlen är förövrigt, proportionellt sett till banlängd som underhålls, iunderkant och hämtas ur det samlade anslaget för banundhåll somBanverket förfogar över.Persontrafik och turistsatsningarDen så kallade ersättningstrafiken utmed sker med buss.Det föreligger ett tioårigt avtal mellan staten och länstrafikhuvudmännensom innebär att man erhåller ca för att skötadenna trafik.Inför år 2001 då avtalet med länstrafikhuvudmännen går ut är detangeläget att den nya myndigheten tillsammans med berördaparter i inlandet tar ett gemensamt grepp över persontrafikfrågorna längsinlandsbanestråket. Rikstrafiken måste ta initiativ till att en samordning skermellan Länstrafikhuvudmännen, IBAB och Inlandskommunerna (IEF) föratt tillsammans hitta bästa möjliga och kostnadseffektiva lösning för inlandetspersontransporter. Eftersom målsättningen för rikstrafikens arbete innebär atttåglösningar ska väljas där möjligheter finns, ser vi det som naturligt attpersontrafiken i inlandsstråket från och med ny avtalsperiod 2001 sker medutökad persontrafik på i kombination med buss längsInlandsvägen. Detta blir sannolikt den mest optimala lösningen både urkostnads- och miljösynpunkt, liksom för transportbehovet för inlandetsbefolkning.Turisttrafik bedrivs på banans hela längd . Förutom dengenomgående turisttrafiken på hela banan från till somgenomförs med rälsbussar, finns flera speciella tågsatsningar på olika delar avbanan. Det handlar både om utpräglade vildmarkståg och trafik med ånglok.Intensiva marknadsföringsinsatser har gjorts som huvudsakligen bekostats avinlandskommunerna och näringslivet med vissa insatser via mål 6-medelunder . Vi är övertygade om att dessa satsningar kommer att ge storutdelning . Antalet utländska resenärer ökar stadigt. Det är enutveckling som kan förväntas fortsätta bl.a. till följd av det växande intressetför kultur/natur- och ekoturism.Turistiskt är unik. Turisttrafiken har förutsättningar att blilika "legendomsusad" som , med rätt uppläggning,marknadsföring och stöd i ett uppbyggnadsskede. kan bliryggraden i en kraftfull satsning på framtidsinriktad, miljöanpassad turism iinlandet. Den går genom ett av de större vildmarksområdena i . Bananpasserar dessutom i kanten av det enda nordiska naturområdet på FN:s världs-arvslista, Laponia, i norra den lokala turist- och besöksnäringen är enöverlevnadsfråga. Den bidrar till bättre utnyttjande av befintliga hotelloch stugbyar, som den ökar underlaget för de många småentreprenörerna i branschen. Genom det turistiska tillskottet är det möjligtför handels- och servicenäring att året runt hålla en bra standard för denfast boende befolkningen. De stora behov av framtida transporter för enökad export som förväntas, liksom möjligheterna till vidareförädling avde norrländska naturresurserna som skog och malm, kräver en förstärktInlandsbana som bas för näringslivets utveckling.En viktig förutsättning för att den ökade godstrafiken och sommarensturisttrafik ska leva vidare och utvecklas är att banan hålls samman i hela sinlängd och med en förbättrad bankvalitet på ovan angivna avsnitt. Därtill pekarutvecklingen och näringslivets ökade intresse på, att den södra bandelenKristinehamn-Mora, måste rustas upp så att banan i hela sin ursprungligalängd åter blir tagen i bruk. Tungt gods för långväga transporter skanaturligtvis fraktas på järnväg.Vid ingången står inför en genomgripandesamhällsomvandling, fullt jämförbar med industrialismens genombrott ibörjan av seklet. På samma sätt som järnvägen då banade väg för den nyatiden kommer den att spela en viktig roll nu när ska byggas om förlångsiktig ekologisk hållbarhet. Detta gäller inte minst . Delsdärför att den går genom bygder som är rika på biobränslen och mineraler ochdärför kan lämna viktiga bidrag till svensk industri och energiförsörjning, delsdärför att den utgör ett levande kulturminne och en turistattraktion avinternationell klass.Stockholm den 26 september 2000Ulf ()()