mot · GO02K2 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K2av , ()med anledning av förs. 1999/2000:RS1 och den statliga revisionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att seöver den statliga revisionen enligt vad i motionen anförs.Riksdagskommitténs förslagRiksdagskommittén har gjort en allmän översyn av riksdagenskontrollmakt på det ekonomiska området. Enligt kommitténs förslag skalldet bildas en sammanhållen revisorsmyndighet under riksdagen.Denna skall ansvara för såväl redovisnings- som effektivitetsrevision.Den skall - som det heter - vara "oberoende" och ledas av en person, entjänsteman, som kallas riksrevisor. Denne/denna skall bestämmarevisionens inriktning och rapporternas slutsatser. Riksrevisorn skall utsesav efter beredning av KU. Riksrevisorn skall utses för en periodav . med parlamentarisk förankring skall kunna läggaförslag och avge kommentarer till . Förslagen innebär attnuvarande ordning med ett riksrevisionsverk (RRV) och Riksdagensrevisorer överges. förslag är dock inte till fulloutredda. Kommittén förordar fortsatta utredningar både vad gäller deförändringar som kan behövas i regeringsformen och för deorganisatoriska frågorna för bildandet av den nya myndigheten.Kraven på förändringEtt förslag till förändring bör komma ur ett reellt behov av förändring. Idetta fall tycks inte behovet av förändring framsprunget ur brister i hurnuvarande revision fungerar. Någon bredare kritik av hur RRV ellerRiksdagens revisorer fullgjort sina uppgifter finns inte. Faktum äratt , när det gäller kontrollmakten, ofta tjänat som eninternationell förebild och att även RRV:s internationella översikt(1998:63) visar att , när det gäller revisionens djup ocheffektivitet, intar en internationell tätposition. Däremot finns det enuppfattning om att den svenska modellen inte skulle stämma överens medden internationella, t.ex. med kraven inom det internationellasamarbetsorganet för nationella revisionsorgan, det s.k. INTOSAI. Kravhar också rests inom RRV på en mera "oberoende" ställning - ett uttryckför tendensen att krympa folkvalda organs inflytande till förmån för högatjänstemän - krav som understötts av de krafter som vill minska de starkafolksuveränitetsinslagen i den svenska författningen.Den svenska författningsmodellenDen svenska författningsmodellen är annorlunda än många andra länders.Bl.a. gäller i att myndigheterna inte styrs direkt av regeringensdepartement utan har en stor självständighet under lagar och förordningar.De politiska organen har dock haft kontrollorgan för att se till attmyndigheterna följer de politiskt fattade besluten. Därför har regeringenhaft ett revisionsorgan, RRV, under sig. Ett organ under somskall kallas "oberoende" kan ju inte utan vidare åläggas att genomföraregeringens uppdrag. Detta skulle strida mot dess oberoende. Den nyarevisionsmyndigheten kan ju därför inte - som det heter iRiksdagskommitténs förslag - "tillgodose regeringens behov avrevisionsrapporter", eftersom det är det nya organets ledning som"oberoende" skall avgöra vilka dessa rapporter skall vara. Skall densvenska förvaltningsmodellen fortleva krävs även ett starktrevisionsorgan under regeringen - annars riskerar byråkratins makt attöka. Regeringen behöver således ett starkt stabsorgan.RRV har inte haft till uppgift att granska regeringen. Denna uppgift harhittills tillkommit . Kedjan är: folket väljer riksdag - riksdagenutserregeringsbildare och godkänner regeringen. Regeringen styr - under lagarna -riket och det ankommer på , via dess roll i den politiskaberedningsprocessen och dess olika frågeinstitut samt via KU:s ochRiksdagens revisorers granskning, att kontrollera regeringens arbete ur såvälpolitiska som formella och ekonomiska avseenden.En av grundtankarna i förslag är att vidgade uppgifteroch befogenheter läggs till revisionsorgan och att detta organdärmed blir företrädare i INTOSAI. Detta behöver inte rubba densvenska modellen - det kan tvärtom vara ägnat att stärka ställningi då regeringens position i systemet, inte minst genom att den företräderSverige i det inom EU normgivande ministerrådet - kraftigt förstärkts. Dettaskulle också så långt motsvara det som internationellt sett är det vanliga,nämligen att det högsta nationella revisionsorganet sorterar under riksdagen.Folksuveränitetstanken ifrågasättsDen förändring som innebär att en riksrevisor - en hög tjänsteman somunder sin mandatperiod närmast skall vara oavsättlig - tillsätts, innebär tar bort en del av granskningsfunktion från de folkvalda.Även om söker modifiera detta innehåll i sitt förslaggenom att förorda att det nya organet förses med en parlamentarisktutsedd styrelse, som skall kunna lägga förslag till eller avge kommentarertill , ändrar detta inte förslagets kärna att ett parlamentarisktorgan - revisorer - avskaffas och ersätts med ettämbetsmannalett organ.Motivet för förslaget om en riksrevisor är att "granskningensoberoende" inte skall kunna ifrågasättas. Skulle detta "oberoendekrav"diskvalificera folkvalda ledamöter från att delta i och styra revisionsprocessenså ligger i detta ett ifrågasättande av den representativa demokratin iallmänhet och folksuveränitetstanken i synnerhet. Inga personer i ett samhälleär "oberoende" i någon absolut mening. Vi kommer alla ur ett socialt ochsocio-kulturellt sammanhang som präglar oss. Den offentliga verksamhetenbedrivs inte bara ur rent marknadsmässiga ekonomiska eller strikt formellaförutsättningar. Den fyller också andra funktioner som måste beaktas irevisionen. Därför är det, som det heter i den socialdemokratiskareservationen, viktigt att personer "med ett brett medborgarperspektiv kanmedverka i granskningsarbetet". Detta medborgarperspektiv bör enligt vårmening vara ledande för revisionsarbetet.Tanken att en "oberoende", förment ovan samhällets olika sociala ochpolitiska konflikter stående, riksrevisor skulle ge revisionen en högre kvalitetän den sammanvägda erfarenhet som finns hos en styrelse av folkvalda tordedärför vara oriktig. Att införa en "riksrevisor" och göra revisorertill en "styrelse" är på revisionsområdet som att på KU:s granskningsområdeersätta KU med en juridisk "riksgranskare" och sedan förminska KU:s roll tillatt avge eventuella förslag till med anledning av riksgranskarensslutsatser. Ingen i har ännu på allvar förordat detta, men parallellenbör göras för att ge en tydlig relief till frågan: skulle detta stärka ellerförsvaga kontrollmakt?Fördjupad utredning behövsRiksdagskommittén har enligt vår mening således inte belystproblematiken kring hur egen kontrollmakt faktiskt beskärsgenom dess förslag. för sin del anser att dessförslag måste utredas vidare vad avser behövliga författningsmässiga ochorganisatoriska förändringar vill vi anföra att även de författningsmässigakonsekvenserna av riksrevisorsfunktionen bör utredas vidare. Dessutomsaknas i förslag helt en uppskattning av kostnadernaoch de budgetmässiga konsekvenserna av ett genomförande av förslaget.Även sådana konsekvenser bör vara klarlagda innan en stor förändringgenomförs. Således krävs ett fortsatt utredningsarbete av frågan i heladess vidd innan ett förslag kan genomföras, ett utredningsarbete som intebara ställer frågan hur utan om och vad som bör genomföras avRiksdagskommitténs förslag.Stockholm den 30 september 2000Kenneth ()()