mot · GO02Ub207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub207av Tolgfors, ()Kvalitet i utbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om god utbildning som den bästa välfärdspolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tillgång till god utbildning är en grundlägganderättighet för alla svenska barn och ungdomar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att alla barn och ungdomar skall erbjudas möjlighettill en individuellt anpassad utbildning.En skola för mänsklig växtSkolan är till för att hjälpa barn och unga människor att växa. Det ärindivider som lär sig saker, inte kollektiv.I perspektiv av den förändring samhället går igenom är god utbildningbåde i ett individ- och ett samhällsperspektiv viktigare . Godutbildning är både den bästa och kanske också den enda fungerandevälfärdspolitiken för ett samhälle.Genom god utbildning får människor möjlighet att växa, utvecklas och bliallt det de kan bli. Drömmar blir till realiserbara mål. Gränsen för vart tankenkan nå flyttas ut. Självförtroende och självkänsla växer när utmaningar klarasav. Styrka att klara det oförutsägbara och svåra byggs av att klara detförutsägbara och kända.Insikter och kunskaper ger möjligheter att förstå, hantera och dra nytta avden snabba förändring som samhället genomgår - istället för att som annarskan bli fallet - att förändringen skapar känslor av vanmakt ochutanförstående. Den som kan och förstår blir inget passivt offer förutvecklingen. Den som kan och förstår räds inte det nya.Den som inte får hjälp att lära sig läsa och skriva, eller bygga sin plattformav baskunskaper kan heller inte ta sig an det avancerade. Den som mobbasoch får lära sig att han eller hon inte duger till i skolan kommer inte att taförsig på arbetsmarknaden. Den som känner sig liten och osedd i skolan kommerinte att känna sig stor på andra håll i livet. Den som inte har verktygen föratthantera kommer inte att söka framtiden.God utbildning är avgörande för individens välfärd. Ingenting kankompensera ett barn eller en tonåring och bristandeutbildning. Sambandet mellan låg utbildning och hög risk för arbetslöshet ärtydligt.Tillgång till god utbildning borde vara en grundläggande rättighet för allasvenska barn och ungdomar. Alla skall erbjudas möjligheten till enindividuellt anpassad utbildning, rik på stöd när man behöver extra hjälp, rikpå utvecklingsmöjligheter för dem som vill gå snabbare fram, solid i devardagliga värderingarna och tydlig om det sociala klimatet på skolan.God utbildning är verktyget för att lyckas i livet.Bryt likhetsideologinEtt välfärdssamhälle värt namnet måste ta hänsyn till, ja, faktiskt byggapå, att människors behov är olika. Barn är inte "lika". Det vet alla somträffat mer än ett barn. Barn har olika lätt för olika saker, de utvecklas iolika takt och har olika intressen. I en enhetsskola görs barnsindividualitet till ett problem. Den som avviker kräver särlösningar, sombryter av från majoriteten och systemet.De barn som verkligen är olika, annorlunda eller reellt behövande kan farariktigt illa på grund av likhetsideologin. Barn med särskilda behov och barnmed funktionshinder behöver mer och annorlunda stöd än andra barn. Dettastöd måste vara helt individanpassat. Detta skulle innebära en nödvändigbrytning mot den likhetsideologi som präglar dagens skolpolitik, där ordet"lika" har förvandlats från en beskrivning till en värdering.Men lika för alla betyder inte att det blir lika bra för alla. Det kan inte varainsatsen som räknas, utan resultatet. För att resultatet skall bli någorlundalikaför barn med olika förutsättningar, så måste insatserna var mycket olika.Eftersom behoven är individuella måste lösningarna också vara det. Detta ärsärskilt viktigt för barn med särskilda behov. De är per definition inte "lika".Tvärtom är det att kränka deras särart att låtsas som det regnar och att allabarn är just "lika".Mycket talar för att skolan fungerar bäst för barn med normalaförutsättningar, men sämre både för barn som har det lite svårare och för demsom det lite lättare än andra i skolan. Barn med problem blir alltför oftasjälvabetraktade just som problem, även om problemet består i att de blir mobbade.Sämst fungerar skolan för de barn som har svårast förutsättningar.Särskilda klasser, insatser, grupper eller skolor för barn med särskilda behovmöter ofta hårt motstånd. Specialskolor läggs ner, friskolor med särskildkompetens för dyslektiker avvisas.Barn med särskilda behov blir regelmässigt betraktade som kostnader ochproblem, inte som människor som har särskilt goda möjligheter att utvecklas,bara betingelserna är de rätta. Detta är det avgörande skälet för varförlikriktningen av och i skolan måste brytas.Kunskap - en mänsklig resursI det gamla mättes mänskliga resurser i kronor och ören. Pengarkunde politiskt tas från den som hade och ges till den som saknade. På såvis omfördelades resurser och någon form av jämlikhet skapades.Idag mäts mänskliga resurser i kunskap, attityd och personliga egenskaper.Sådana egenskaper kan sägas vara ett mjukt kapital, som inte går att överförapolitiskt. Det kräver egen vilja att lära och utveckla sig. Det kräver ocksågoda, kreativa utvecklingsmiljöer.Att förmedla en nyfiken attityd till att lära, till att lära nytt och till attläraom är en central uppgift för skolan. Det gäller mer än någonsin att förberedabarn och ungdomar för ett livslångt lärande. Att alla barn får den verktygslådasom krävs för detta i form av tillräckliga grundkunskaper är avgörande fördem som individer och för landets tillväxtförutsättningar.Bara i ett där enskilda människor kan, får och uppmuntras att växaoch lära kan ekonomin och därmed välfärden växa. Växande förutsätterlärande.Dagens segregation i samhället utgår från kunskap. Pengar är mer ännågonsin bara sätt mäta kunskap.Den som vill minska segregation måste inse just att den utgår mer frånkunskap, än från bostadsområde. Mer från bristande möjligheter till lärande,än från hudfärg. Mer från bristande makt över den egna situationen, än frånetniskt ursprung. Mer från graden av stöd och stimulans i skolan, än frånklassbakgrund.God utbildning ger människor möjlighet att kontrollera sin egen tillvaro, fåbättre jobb, stärka sin ekonomi och självkänsla. Välfärdsinsatser som byggerpå transfereringar, utan personlig utveckling i form av utbildning, riskerar attleda till köpt utanförstående, då människor genom bidrag hålls utanförsamhällets utveckling. Få saker kan vara mer kränkande och oacceptabla i ettvälfärdssamhälle.Många svenskar är delaktiga i samhällsutvecklingen och den växandeekonomin. Men det kunskapsbaserade utanförståendet måste brytas. Ansvaretför lärandet är den enskildes, men ansvaret för att möjligheterna till lärandefinns är gemensamt.Välfärden växer när människor utvecklar sina egna förmågor ochintressen. De blir lyckligare och samhället rikare. Omvänt gäller att närmånga människors potential förblir outnyttjad gör de och landet svåravälfärdsförluster.Skrota monolitskolanPolitiken skall skapa förutsättningar för, uppmuntra och stödjamänniskors växande och lärande. Men politiker kan inte ha svaret på hurutbildningar bör utformas för olika människor. Utveckling måste kommaunderifrån. Monolitskolan - den kommunala enhetsskolan - ochlikhetsideologin måste avvecklas till förmån för individanpassning avundervisningen.Lösningen på det svenska utbildningssystemets problem ligger inte i attgenomföra någon ny enhetslösning. Olika utbildningsformer, profiler ochinriktningar måste tillåtas och uppmuntras att existera parallellt. Med frihetför skolan att utvecklas kommer det att visa sig vad som fungerar bra ipraktiken och de goda exemplen kommer att bli stilbildande.Det svenska skolsystemet behöver stöpas om från grunden. Någrautgångspunkter för en ny individbaserad skola kan vara:- Alla barn skall ha rätt att välja skola på lika villkor- Alla skolor måste behandlas lika oavsett huvudman- Skolans verksamhet skall ledas av skolans medarbetare, inte av politiker- Skolans resurser måste styras till undervisningen- Profilering som höjer kvaliteten och gör att fler barn kan komma till sinrätt måste uppmuntras- Kvalitetsgranskningen av skolan måste intensifieras- Fokusering på barn med särskilda behov måste ökaProfilering och nischkunnande skall belönas. Ett kontinuerligtomvandlingstryck skapas när skolor utvecklar egna nischer. Skolledningoch lärare får mycket bättre möjligheter att påverka sin arbetssituation närskolorna själva kan avgöra vad pengarna skall användas till. Resursernakommer därmed att styras mer till undervisning och god miljö och mindretill administration. Skolornas resultat måste vara möjliga att följa ochutvärdera för att elevens kunskapsinhämtning skall bli skolans fokus.Den mångfald av skolor och profiler som skapas genom förslagen ovan göratt alla barn får bättre möjligheter att komma till sin rätt, att lära sig ochattutvecklas.Välfärdsvinsten som görs när tusentals barn får bättre möjligheter att trivaskan inte överskattas.I 19 motioner, som var och en belyser en del av skolan, beskrivs olikaperspektiv på skolans utveckling. En del är längre, en del kortare. Gemensamtär att ämnena alla behöver diskuteras för att frigöra skolan och ökamöjligheterna för varje elev att växa. De 19 motionerna är:1. God utbildning - den bästa välfärdspolitiken (Ub207)2. Ersätt skolplikten med individuell kunskapsrätt (Ub206)3. Garanterad valfrihet för alla barn (Ub205)4. Ny rättighetslagstiftning för barn med funktionshinder (Ub204)5. Frigör skolan från politiken (Ub203)6. Stärk skolans incitament för kvalitetsutveckling (Ub202)7. Lägg skolans pengar på rätt saker (Ub201)8. Ökad profilering och mångfald i skolan (Ub213)9. Friskolor utvecklar skolan (Ub212)10. En skola i symbios med övriga samhället (Ub211)11. Stärk ledarskapet i skolan (Ub214)12. Ökad kvalitetsgranskning av skolan (Ub216)13. Social kompetens - föräldrarnas ansvar (Ub215)14. Mobbning - en dold tragedi (Ub217)15. Nationell krisplan mot våld och mobbning (Ub218)16. Låt leva (Ub219)17. Se över skolans placering av barn i särskolan (Ub220)18. Förnya gymnasieskolan (Ub221)19. Låt bankerna ta över studielånen (Ub701)den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)