mot · GO02U415 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta,kombinerat med en ny syn på välfärd - där kultur, fri tid, delaktighet ochsociala kvalitéer växer på bekostnad av traditionell materiell tillväxt - kan geoss förutsättningar för att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle.Miljöpartiet anser att det är vårt uppdrag att bl a via såväl opinionsbildningsom politiska beslut förändra system, strukturer och normer i samhället så attmänniskan och hennes liv tas på allvar, att vi gemensamt kan leva på ett sättsom alla kan leva alltid. De ekologiska fotavtryck vi lämnar efter oss skallinte kväva kommande generationers möjligheter till ett gott liv, utan tvärtomunderlätta det. Det är vår skyldighet att verka för att livsstil, teknik ochnormer medför att vi kan leva på ett rättvist miljöutrymme ur ett globaltperspektiv.Miljöpartiet har en grön vision om en värld med ren luft, ren jord och rentvatten. En värld där miljöutrymmet är rättvist fördelat och där alla människorlever ekologiskt hållbart. Vi ser fram emot den utvecklingen och vill skyndapå den. Med vetskapen om att omställningen förestår har vi alla fördelar av attstarta utvecklingen, även storskaligt. Det kräver att vi integrerar ettekologiskttänkande i våra ekonomiska modeller.Det kräver att vi vågar prova nya vägar och ser möjligheterna i det nyasom måste komma. Det kräver politiskt mod att ompröva gamla värderingaroch gamla lösningar.Det kräver att vi ifrågasätter det kemikaliesamhälle vi har och vågarse samband mellan miljöförstöring och sjukdomar som allergi. Det krävsförändringar som förhoppningsvis ger oss en bättre livskvalitet och långsiktighållbarhet och en möjlighet till ett rättvist miljöutrymme för alla.Det är vi i den rika världen som tar för oss för mycket per capita.GlobaliseringensutmaningarGlobalisering är ett begrepp som kommit attanvändas inom vitt skilda områden - alltifrån ekonomi till IT-utveckling och miljö. Den svenska debatten om denekonomiska globaliseringen tog fart 1997 i samband medpubliceringen av boken , skriven av detyska journalisterna . Den pågående ekonomiskaglobaliseringsprocessen har inneburit att dendemokratiska och politiska makten minskat till förmån för detfinansiella kapitalet i form av transnationella företag (TNF).Miljöpartiet anser att FN:s center för TNF måste få ökatfinansiellt stöd för att formulera en "uppförandekod" förTNF. Generalsekreterare förslag om att TNFskall ta hänsyn till mänskliga rättigheter, miljö och arbetsrättmåste få stöd från alla medlemsstater inom FN. Dessa villkormåste uppfyllas vid FN-organens internationellaupphandling.Den starka internationalisering som präglar världen är på gott och ont. Denglobala miljökrisen och vapenteknologins så kallade framsteg förenar nu allamänniskors livsöden mer än någonsin och gör globalt samarbete nödvändigt.Men medför internationella beroenden att lokalsamhällen utplånas,att den kulturella mångfalden urholkas och att avståndet mellan människoroch ekonomiska och politiska makthavare ökar.Globaliseringen är ett fenomen som alltmer har kommit att prägla vårtsamhälle. Globaliseringen för med sig nya möjligheter, men också problem.Framförallt har globaliseringen tyvärr skapat nya klyftor mellan dem som harkunnat dra nytta av globaliseringens fördelar och dem som fått ta de negativakonsekvenserna. Universitet, företag och institutioner bildar transnationellanätverk för kunskapsutbyten och samarbeten. Dessa processer krympervärlden, skapar nya former av kommunikation och bildar nätverk övernationalgränser på nya sätt.Miljöpartiet ser mycket positivt på människors, företags, universitets ochinstitutioners möjligheter till ökad kommunikation genom IT. Vi konstaterardock att som en global elit är på väg in i det globalanätverkssamhället, så lever den överväldigande majoriteten människor vidsidan av denna process. Fattigdom, brist på sjukvård, utbildning, livsmedeloch mänskliga rättigheter är i stället det som kännetecknar miljonermänniskors verklighet världen över. Också handel, investeringar ochfinansiella transaktioner har i större utsträckning blivit globala även omintegrationen här främst skett mellan de industrialiserade länderna.Medvetenheten och kunskapen om ekologiska förhållanden utmanarföreställningar om nationella politiska gemenskaper, nationell demokrati ochsuveränitet. Frågor som tidigare enbart tycktes vara föremål för suverännationell inrikespolitik, såsom energi- och transportpolitik, påverkar idagländer på andra sidan jorden genom växthuseffekten.Globalisering är också ett uttryck för staters ömsesidigt ökande beroendeav varandra och internationella organisationer. Men globalisering kan ocksåhandla om att ta i anspråk ett överstatligt politiskt utrymme för att reglerafrågor som ofta ligger bortom nationalstaternas räckvidd och som angår helavärldssamfundet, såsom globala miljöfrågor, handel, mänskliga rättigheter,havens eller rymdens utnyttjande.En global beskattning av flyget, en särskild beskattning på internationellavalutatransaktioner, en internationell miljödomstol och regleringar motglobala mediakonglomerat är frågor som berör hela världssamfundet.Miljöpartiet anser att FN bör stärka de demokratiska och medborgerligaorganisationerna i de fattiga länderna och stimulera det globala samarbetetmellan fackföreningar, konsument-, miljö- och andra medborgerligaorganisationer. För att motverka globala produktionsmönster som förstärkerorättvisor och fattigdom måste bli en mötesplats förkonsumentorganisationer och producenter. "Ekonomiska frizoner" får inte finnas, därför att varkennationell arbetsrätt, miljö- eller skattelagstiftning gäller där. En Tobinskattskall införas för internationella finanstransaktioner (se även Miljöpartietsmotion "WTO efter "). FN bör också aktivt verka för att kunskapöverförs från de rika till de fattiga länderna, inom t ex medicin, teknik,ekonomi, kommunikationer och infrastruktur.Demokratisering av FNInför det 21:a århundradet krävs ett nytt åtagande av FN:smedlemsländer att respektera FN:s stadga och utvecklavärldsorganisationens verksamhet i enlighet med dess syfte.De demokratiska bristerna inom FN-systemet måstekorrigeras, i synnerhet vad gäller vetot och säkerhetsrådetssammansättning, liksom de internationella finans- ochhandelsinstitutionernas roll. För att förbättrainformationsutbytet mellan FN och dess medlemsländer,respektive medborgarna i alla länder, måste modernakommunikationsmedel användas i full utsträckning.Miljöpartiet anser att och FN bör verka aktivt för attförbättra tillgången till de moderna kommunikationsmedlen ialla länder.Det totala ansvaret för medlemskapsfrågor (inklusive inval ochuteslutning) borde ligga helt hos generalförsamlingen. Även nomineringenoch val av generalsekreterare som representant för alla medlemsländer bordeåligga generalförsamlingen, utan risk för veto i säkerhetsrådet. Miljöpartietanser också att NGO:erna borde få konsultativ status i generalförsamlingen.När det gäller säkerhetsrådet borde på kort sikt antalet medlemmar utökas föratt garantera jämställd representativitet från alla regioner. På lång sikt bordealla medlemmar i säkerhetsrådet väljas av generalförsamlingen; depermanenta platserna och vetorätten borde avskaffas.FN:s budget måste förstärkas för att möta de utmaningarvärldsorganisationen står inför. Generalförsamlingen borde ha kvar det totalabudgetansvaret för verksamheten. Medlemsavgiften skall även ifortsättningen bestämmas utifrån landets nationalinkomster och kapacitet attbetala. Alla medlemsländer måste betala sina avgifter till fullo, och utanvillkor. Inom FN borde man börja diskutera införandet av en straffavgift förmedlemsländer som inte betalar i tid.Utblick: FN:s framtid - medSverige i tidenPå en enda jord med begränsade resurser är vi alla beroendeav varandra. Alla människor måste få sina grundläggandebehov tillgodosedda. Världen står inför gigantiskautmaningar i form av en kraftig befolkningsökning,förödande miljöförstöring, minskande bördighet, brist påvatten och livsmedel, ökat inflytande för transnationellaföretag och ökande illegal handel. Ansvaret för tillståndet ivärlden är gemensamt.Miljöpartiet vill verka för en utjämning och en rättvis fördelning avjordens resurser.Konkurrensen om jordens resurser kommer att skapa starka spänningar ochkonflikter. Både politiska ledare, internationella organ, näringslivet ochenskilda medborgare måste ta sitt ansvar. En solidarisk livsstil ställer storakrav på förändringar i vårt globala samhälle. Om alla ska kunna leva påsamma standard måste resursförbrukningen per capita i västvärlden minskamarkant. I ett globalt miljö- och rättviseperspektiv är det därför nödvändigtattden rika världen skyndar på mot kretsloppssamhället, ett ekologiskt hållbartsamhälle.Miljöpartiet har alltid ansett att FN är världens viktigaste internationellaforum. Det är det enda riktiga öppna forum där alla jordens länder kan mötas,och där inte marknadskrafter, ekonomisk eller militär styrka påverkar rättenatt få delta och komma till tals. FN är också den enda organisation som inomsitt verksamhetsfält har den agenda som är nödvändig för att tackla de nyaicke-militära hoten i världen: fattigdom och de ökande klyftorna mellan rikoch fattig, den alltför snabba folkökningen, naturresurser som stagnerar ellerminskar och den ständigt ökande förstöringen av miljö och natur.Internationellt samarbete är viktigt för att åstadkomma förändringar.En annan väg, som dock inte står i motsats till den tidigare, är att Sverigegår före och genom det goda exemplets makt visar att en positiv förändringinte bara är önskvärd utan också möjlig. har denna strategi, som sagt,varit den mest framgångsrika. Genom att enskilda länder och delstater harvågat fatta radikala miljöbeslut utan att invänta internationellaöverenskommelser har miljöopinionen världen över blivit starkare, och såsmåningom har andra länder följt efter. Även i det internationella arbetet medbland annat miljökonventioner har det goda exemplets makt haft storbetydelse. Internationella överenskommelser blir inte automatiskt en del avden nationella rätten i Sverige.Miljöpartiet anser att traktat som ingåtts av måste införlivas isvensk rätt, detta för att de skall gälla i svenska domstolar. skall,trotsatt vi är med i EU, utnyttja de möjligheter som finns att ta steget före och påså sätt medverka till att skjuta fram positionerna i det internationellamiljöarbetet.Globaliseringen har också förändrat traditionella föreställningar om vadsom är "inrikespolitik" och "utrikespolitik". Konsekvenserna avklimatförändringar, kemikalisering, kärnkraft och ekonomisk tillväxt harblivit globala som energi-, transport- och ekonomisk politiktraditionellt har ansetts vara inrikespolitiska frågor. Länder, regioner ochkommuner har blivit alltmer integrerade i ett nätverk av internationellaorganisationer och samarbeten. som denna alltmer komplexa bildframträder spelar den traditionella utrikespolitiken fortfarande en viktig roll.Svensk utrikespolitik skall syfta till global ekonomisk rättvisa, fred ochnedrustning, främjande av demokrati och mänskliga rättigheter och ettundanröjande av de globala miljöhoten.Stockholm den 29 november 2000Matz ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()