ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N349 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N349av , ()OlofströmsregionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatta regionalpolitiska satsningar i Olofström.MotiveringOlofström är en liten kommun i nordvästra . Invånarantalet ärstrax över 14 000. av arbetskraften arbetar inomtillverkningsindustrin.Fordonssektorn, med i spetsen, är kraftigt dominerande medantjänstesektorn är ytterst liten.Detta leder till en mycket sårbar arbetsmarknad där utvecklingen ikommunen intimt hänger samman med utvecklingen hos ett fåtal storaföretag.Därför måste olika åtgärder vidtas för att bredda arbetsmarknaden med flerarbetstillfällen inom tjänstesektorn som befintliga industrijobbsäkras. En sådan omställning tar självfallet tid att genomföra.Olofströms kommun har för denna omställning tagit fram ett specielltprogram, "Focus ", där man presenterat en ambitiös plan medinfrastrukturåtgärder i vid mening. Denna plan har redovisats förNäringsdepartementet för erhållande av lämpligt stöd.En första etapp av sådant stöd har också erhållits. Stödet kommer genomatt regeringen genom regleringsbrevet till i meddelatatt under anslaget A1 "Allmänna regionalpolitiska åtgärder" ska avsättasytterligare medel för näringslivsutvecklande åtgärder i kommun.Med tanke på kommuns svåra ekonomiska läge är detta en oerhörtangelägen insats.Eftersom de avsatta medlen är relativt begränsade och eftersom insatsernai kräver långsiktighet för att vända den nedåtgående trenden är detangeläget att liknande satsningar görs även under kommande år.Det bör påpekas att efter beslut iBostadsdelegationen rivit och avställt cirka trehundra lägenheter framför allt ikommunens centrum. I samarbete med Kommundelegationen förbereds nuockså en omfattande minskning av de kommunala kostnaderna.Stockholm den 1 oktober 2000Jan ()()()
mot · GO02N351 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N351av , ()Säkerhet vid gruvdammarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerhet vid gruvdammar.MotiveringGruvdammsolyckan vid Aitikgruvan är den största isitt slag som skett i . Enligt naturvårdsmyndigheter kundehändelsen ha blivit katastrof, men den här gången begränsades utsläppentill uppskattningsvis koppar som enligt gruvbolaget inryms i dentillåtna utsläppsmängden från gruvan. Dessutom sköljdes slam med iutsläppet, men dess påverkan på fisk- och växtlivet är ännu okänt.Olyckan i Aitik var den tredje allvarliga gruvdammsolyckan i , där olyckorna i och ledde till mycket allvarligakonsekvenser för djur- och växtlivet. För att förebygga den här typen avolyckor är det därför angeläget att säkerheten vid gruvdammarförbättras.Sverige har som mest haft ca 20 gruvdammar i drift . finnsdet sex stycken vid sulfidmalmsgruvor i Aitik, , ,, och . Samtliga ägs av förutomgruvan i som ägs av . Av dem är Aitik störst med etttillskott på ca avfallssand . Övriga tillför högst ca 1miljon ton av avfallssand årligen.Gruvverksamhet är miljöfarlig verksamhet enligt och omfattasav tillståndsplikten i förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd.Genom detta regleras att deponering av gruvavfall sker på ett miljömässigtsäkert sätt. Syftet är att åstadkomma en stabilt säker deponi med ett läckageav föroreningar som är acceptabelt ur miljösynpunkt somdeponin utgör en potentiell risk för miljön. En gruvdamm ska förvaraanrikningssand på ett säkert och miljömässigt acceptabelt sätt , i storleksordningen hundratals år. Efter att driften haravslutats krävs någon form av efterbehandling av området med tanke påframtida markanvändning och för att undvika framtida miljöskador.Efter olyckan i Aitik har gruvbolaget tillsammans med iNorrbotten startat en utredning för att analysera orsakerna till den och hurgruvdriften ska kunna fortsätta på ett säkert sätt. Även miljöåklagaren ochNaturvårdsverket har påbörjat olika utredningar. Dessa kommer säkerligen attföreslå skärpning av tillsyn och säkerhetsföreskrifter för att den här typen avolyckor ska kunna undvikas i framtiden.Med tanke på att ett antal gruvdammar inte längre finns i drift och att deinte omfattas av dagens säkerhetsföreskrifter, är det angeläget att enoberoende utredning över reglerna för avfallshantering såväl vid gruvor somär i drift som för nedlagda gruvor görs. Eftersom gruvbolagen är globala,är det också angeläget att regeringen medverkar till att lagstiftningen inomEU kring gruvhanteringen skärps betydligt för att minska risken för olyckoroch skador på människor och natur.Stockholm den 4 oktober 2000Kristina ()()()()()
mot · GO02N353 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N353av , ()VätgasFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall verka för en snabbare utveckling inomförnybara energikällor.MotiveringRunt om i världen pågår utveckling för att kunna använda vätgas som enkommersiell energibärare. Vätgas bedöms av många som framtidensenergikälla, antingen genom direktförbränning eller genom omvändelektrolys i en bränslecell.En gammal uppfinning spelar huvudrollen i två stora förnyelseprojektinom detta område. Uppfinningen är bränslecellen som kan produceraelektrisk energi av vätgas och syre. Energin utvecklas så länge det finnsbränsle. Avfallsprodukten blir harmlös vattenånga. Bränslecellen, dettankbara batteriet, kan bli framtidens energi för fordon och kan drivas medbåde förnybar och fossil energi.Ett par exempel på detta är företaget demonstrationsbilsom drivs med vätgas och på där det bildats ett bolag förvätgasframställning från vattenkraft och geotermi. Med el från vattenkraft ochgeotermisk energi ska man producera vätgas.I produceras ca vätgas . Tyvärr används den sällansom ett bränsle utan som en processgas. Med framtidsteknik kan dockproduktionskostnaderna minska så att vätgas kan bli konkurrenskraftigjämfört med andra bränslen och då användas som bränsle.Fördelarna med vätgas som energikälla är att den är ogiftig och att denfinns i obegränsad mängd. Vi lever i ett vätgasuniversum. Av 1000 atomer iuniversum är 928 väteatomer. Nackdelarna är att den är reaktiv och dyr attframställa, transportera och lagra på ett ekonomiskt försvarbart sätt.De som arbetar med att utveckla naturgasanvändning har stora problemmed infrastruktur, regelverk och marknad. Ska en förnyelse ske måstevätgasen vara billig och kunna konkurrera med andra energiformer i pris.För att utvecklingen ska marschera raskare på det här området måste manha politisk support. På samma sätt som vi backat upp IT-utvecklingen iSverige måste vi backa upp utvecklingen av förnybara energikällor.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02N354 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N354av , ()NäringslicensFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om prov av en licens inom speciella näringar.MotiveringEkonomiska brott är en vardagsbild i , även inom viktigasamhälleliga näringar som åkeri, taxi, hotell, restaurang och fastigheter.Andra näringar som också kan nämnas är torghandel och handel medbegagnade varor.Det vanligaste felen som dessa företagare gör är att undanlåta skatt i formav preliminärskatt för sina anställda, undanhållande av att betalaarbetsgivaravgifter och undandragande av momsinbetalningar.Målet för lagstiftarna måste vara att på ett smidigt sätt sätta stopp förskojare och ekobrottslingar men också att se till att det finns ett system somen vanlig företagare kan känna sig hemma med. Det måste vara ett greppbartoch rättvist system, som minskar risken för att seriösa företagare skulle kunnahamna galet bara för att man är ny och grön.Mitt förslag är att det vore bra om man följdeBranschsaneringsutredningens förslag om införande av en näringslicens.Förslaget är enkelt, så minskar de negativa verkningarna på demsom driver seriös verksamhet.Målet om enkelhet i systemet bör man hålla hårt på. Exempelvis så bör fåvarianter av licenser användas och dispenser, nedsättningar och undantag etcbör inte byggas upp som någon form av staket runt systemet. Målet om ettgreppbart och rättvist system ser vi som positivt, och utifrån det så börlicens-principen prövas över ett brett fält av näringar.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()
mot · GO02N355 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N355av , ()TillsynsavgifterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för avgiftsuttag vid tillsynsverksamhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av tillsynsverksamhet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om certifierade företag.MotiveringNär stat och kommun eller deras myndigheter debiterar avgifter av olikaslag på medborgare och företag måste dessa avgifter enligt våruppfattning grundas på en utförd service, en kontroll eller annat utbytefrån samhället. Så är det inte . I vissa fall, och detta är inte ovanligt,tas det ut en årlig generell avgift utan att någon från t.ex. entillsynsmyndighet ens besöker företaget ifråga. Kostnaderna hos t.ex.kommunen skall helt enkelt täckas. Denna ordning är inte acceptabel ochkan t.ex. innebära att tillsynsmyndigheten inte har något incitament för atthålla nere kostnaderna eller att anpassa regelverket för tillsynen på enrimlig nivå. Man får ju ändå betalt för insatsen.Olika lagar och bestämmelser som antagits har medförtkrav på tillsyn när det gäller tillämpningen och efterlevnaden avbestämmelsen ifråga. Tillkomsten av har i hög grad ökat ochförsvårat detta tillsynsarbete. Följden blir att allt fler näringsidkare blirföremål för tillsyn och kontroller från flera olika myndigheter ,och varje myndighet har rätt att ta ut en avgift för sin tillsyn. Detta medför isin tur ökade kostnader för näringsidkaren ifråga. En samordning av olikatillsynsmyndigheter borde vara möjlig för att minska dessa kostnader.Allt flera jordbruksföretag innehar någon form av miljöcertifiering. Desom anslutit sig till LRF:s Miljöhusesyn är exempel på sådana initiativ.Myndigheternas tillsynsverksamhet bör kunna anpassas till att dessa företagutövar en betydande egen kontroll över att regler och miljökrav efterlevs.Reglerna för tillsynsmyndigheternas rätt att ta ut avgifter måste klarläggasoch vissa principer måste läggas fast. En tillsynsmyndighet skall aldrig ha rättatt ta ut avgift utan att ha utfört en konkret prestation. En annan huvudregelbör vara att avgift inte skall utgå för den näringsidkare som vid kontrollfullföljt sina åligganden så att det inte finns något att anmärka.Vi skulle som medborgare t.ex. aldrig acceptera att polisen vid en flygandekontroll av bilen tog ut en avgift för denna kontroll vare sig bilen godkändeseller gavs någon anmärkning. Om däremot i detta exempel bilägarentvingades återbesöka fick han acceptera en kontrollavgift.Genom vårt förslag till princip för avgiftsuttag stimuleras näringsidkare tillatt följa avsedda och gällande regler för sin verksamhet. På så vis uppnåsviktiga mål t.ex. när det gäller miljö- eller djurtillsyn.Vi anser att regeringen skall återkomma till med förslag tillövergripande avgiftsregler för tillsyn utifrån vad som angivits enligt ovan.Stockholm den 4 oktober 2000Ingvar ()()()()()()()()(m)()()()
mot · GO02N356 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N356av , ()Porrfria hotellFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att regeringen tar initiativ till samtal i syfte attmedverka till att hotell och konferensanläggningar görs porrfria.MotiveringFrågan om pornografi har varit aktuell. En opinion har krävtporrfria zoner för barn, fokuserat på ungdomars utsatthet och jämställdhetoch efterfrågat ett tydliggörande av pornografins bortre gräns.Porrindustrin har växt till en miljardindustri och dess direktörer tjänarstora pengar på människors, främst kvinnors, utsatthet. Denna industri harstarka krafter bakom sig.Vi som är vuxna har att ta ansvar på flera olika sätt. Att agera motpornografi i den miljö man visas är ett sätt. För riksdagsledamöter är detviktigt att kunna efterfråga porrfria hotell. Att regering, riksdag ochmyndigheter har möjlighet att hålla konferenser på porrfria hotell för statsråd,gäster och anställda anser vi vara mycket angeläget.Även det privata näringslivet är använder hotell ochkonferensanläggningar i hög utsträckning. Företrädare för näringslivet harframfört att det inte ligger i deras eller deras anställdas intresse att detfinnsporr på de anläggningar de använder sig av, medan hotell- ochkonferensägarna hänvisar till kundernas önskemål. Det är också en angelägenfråga för personal vid dessa anläggningar att deras arbetsplatser görs porrfria.Frågan om porrfria hotell och anläggningar är således något som berör väldigtmånga och där flera ställt sig kritiska utan att vi kunnat se en tydligförändring i positiv riktning. Mot denna bakgrund är det angeläget attregeringen tar initiativ till samtal i syfte att medverka till att hotell- ochkonferensanläggningar görs porrfria. Regeringen borde ha detta i sinaupphandlingsregler och de policydokument som används.Stockholm den 5 oktober 2000Carina ()()()
mot · GO02N358 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N358av , ()Internationell marknadsföring av som turistlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre samordning för att göra attraktivare somturistland.MotiveringSverige har goda förutsättningar att bli ett attraktivt turistland. Vi har enfin miljö i jämförelse med många andra länder i . Vi harnaturområden med stora skönhetsvärden. Vi har attraktiva storstäder mednöjesliv och handel. Vi har kultur, musik och mycket annat att erbjudainhemska och utländska turister.Trots alla dessa fördelar är fortfarande ett litet turistland ijämförelse med i övrigt. Turismens andel av BNP är i ca 3 %.Europasnittet ligger på . Skulle komma upp till snittet skulle vikunna fördubbla både omsättningen och antalet anställda inom näringen.Varför är då inte det turistland som vi borde kunna vara. Vi tror attdet beror på att "turism" för oss svenskar i första hand handlar om att visjälvaturistar och då i stor utsträckning utomlands. Charterresandet slår nya rekord.Fler och fler svenskar åker utomlands på semester. Många åker också påweekendresor till utländska mål. Underskottet i turistnettot uppgår just nu tillinte mindre än 28 miljarder. Det finns många skäl varför vi borde satsa på attgöra till ett riktigt turistland, ett attraktivt turistland både förutländska turister och för den inhemska befolkningen. En satsning skulleskapa många nya jobb. Vi vet att besöksnäringen i stor utsträckningsysselsätter invandrare och ungdomar. Många av dem som är arbetslösaskulle få en framtid om besöksnäringen kunde växa och utvecklas.En gemensam strategi för att bättre samordna resurserna för att ökaturismen i landet är nödvändig, inte minst utifrån perspektivet att flerinvandrare skall beredas plats på arbetsmarknaden.Stockholm den 4 oktober 2000Nikos ()()()
mot · GO02N359 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N359av , Hans (s)TransportbidragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om transportbidrag.MotiveringTransportbidraget är en viktig beståndsdel i regionalpolitiken. Om vi ävenfortsättningsvis ska kunna ha livskraftiga företag i inland är detnödvändigt att de får en viss kompensation för de långatransportavstånden.Som regelverket för transportstöd är utformat riskerar det att få storanegativa konsekvenser för bl.a. vissa små sågverksföretag i inlandet som råkathamna på fel sida om gränsen för en transportbidragszon. Gränsen på 30 000m3 för oförädlade trävaror i transportbidragszon 2 och 4 innebär attvissa sågverk i inlandet får kraftigt minskat transportbidrag om produktionenbedöms som oförädlad.Zonindelningen för transportbidraget behöver därför justeras något för attinte få svåra oförutsedda konsekvenser för vissa inlandssågverk. Därförföreslår vi att kommun tillföres zon 5 när det gäller beräknandet avtransportbidrag. Också när det gäller annan verksamhet än sågverksrörelserfinns starka skäl för att överföra till zon 5. Detta med hänsyn till attÅnge är en mycket utpräglad inlands- och glesbygdskommun med en mycketstor befolkningsminskning. Transportavståndet till kusten är dessutom oftalängre för företag i än för många företag som ligger i andra kommunersom tillhör zon 5. Detta ger fullkomligt orimliga villkor för kommunen att fåföretag att lokalisera sin verksamhet i och omöjliggör i praktiken enpositiv utveckling i Ånge.Ånge kommun bör därför överföras till zon 5 när det gäller beräknandet avtransportbidrag.Stockholm den 28 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02N362 · 2000-10-05 00:00:00 — N362 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om att utreda fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r en Ã¥terfÃ¶ring av pengar frÃ¥n vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner dÃ¤r den produceras. Motivering av elproduktionen frÃ¥n vattenkraften kommer frÃ¥n skogslÃ¤nen. Det Ã¤r en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bÃ¤r upp vÃ¤lfÃ¤rden i landet. har det aktualiserats krav pÃ¥ att en del av vattenkraftens vinster ska Ã¥terfÃ¶ras till de kommuner och regioner dÃ¤r vattenkraften produceras. Kommunerna skulle dÃ¥ kunna rÃ¤kna med stabila och fÃ¶rutsÃ¤gbara intÃ¤kter. I de sju skogslÃ¤nen finns en fÃ¶rening, FÃ¶reningen Vattenkraftkommuner, som 46 kommuner Ã¤r medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, Ã¶ver alla partigrÃ¤nser, fÃ¶r att pengar ska Ã¥terfÃ¶ras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. I dessa kommuner bor det sammanlagt 735Â 000 invÃ¥nare. Befolkningstalet i de sju skogslÃ¤nen har under mÃ¥nga Ã¥r sjunkit och det innebÃ¤r minskade skattekrafter. Unga medborgare flyttar och kvar blir den Ã¤ldre generationen, vilket gÃ¶r att omsorgskostnaderna fÃ¶r kommunerna blir hÃ¶ga. Genom att tillfÃ¶ra vattenkraftskommunerna Ã¥terbÃ¤ring frÃ¥n vattenkraften skulle det vara ett bevis pÃ¥ att dessa kommuner Ã¤r vÃ¤rdeskapande fÃ¶r hela landet. gÃ¥r vÃ¤rdestrÃ¶mmarna till staten fÃ¶r att sedan till en del Ã¥terfÃ¶ras i form av s.k. regionalpolitiskt stÃ¶d. Det Ã¤r inte acceptabelt, utan bidrar endast till Ã¥sikten att vattenkraftskommunerna Ã¤r bidragsmottagare, fast det i sjÃ¤lva verket Ã¤r sÃ¥ att vattenkraftsproducerande kommuner i stÃ¤llet bidrar till vÃ¤lfÃ¤rden i landet. per Ã¥r av befintliga skatter frÃ¥n energifÃ¶rsÃ¶rjningen (per Ã¥r) bÃ¶r Ã¥terfÃ¶ras till vattenkraftskommuner och regioner. VÃ¤rt att notera Ã¤r att den begÃ¤rda Ã¥terbÃ¤ringen Ã¤r en affÃ¤r mellan staten och berÃ¶rda kommuner och regioner, vilket innebÃ¤r att varken producent eller konsument berÃ¶rs. MÃ¥nga av ovannÃ¤mnda kommuner har dÃ¥lig ekonomi, vilket bl.a. mÃ¤rkts extra tydligt fÃ¶r kommuner som drabbades av Ã¶versvÃ¤mningar. Hade Ã¥terbÃ¤ring frÃ¥n vattenkraften delats ut till dessa kommuner, sÃ¥ hade de knappast behÃ¶vt begÃ¤ra bidrag frÃ¥n kommunakuten fÃ¶r att kunna reparera de skador som uppstod. I vÃ¥rt grannland har slagit fast att vattenkraften Ã¤r en ânationell resurs med stark lokal tillhÃ¶righetâ. UtifrÃ¥n denna grund rÃ¥der enighet Ã¶ver alla partigrÃ¤nser om att vattenkraftsproducerande kommuner har rÃ¤tt till Ã¥terbÃ¤ring. Totalt mottar de norska vattenkraftskommunerna per Ã¥r i skatteintÃ¤kter Ã¤gnade âÃ¥ tilbakefÃ¶re en del av verdiskapingen til distrikteneâ. () () () ()
mot · GO02N363 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N363av , ()EnergisparandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur investeringar i syfte att spara energi kan stimuleras.MotiveringInte minst mot bakgrund av påbörjad avveckling av kärnkraften är detangeläget att inte bara finna nya former för energiproduktion utan ocksåatt intensifiera energisparandet. Det finns mycket som talar för attytterligare besparingar är möjliga, t.ex. genom anpassning avvärmereglering och genom att tillvarata "gratisenergi" (lampors ochmaskiners värmealstring).Den främsta förklaringen till att energisparandet inte ger önskade effektertorde vara att åtgärder kräver investeringar. Kommuner, landsting och andraanser sig inte kunna prioritera dessa investeringar, trots att det i många fallärlångsiktigt lönsamt.Mot den bakgrunden är det angeläget att investeringar i syfte att sparaenergi underlättas. Statens roll i det sammanhanget är avgörande.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()
mot · GO02N365 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N365av , ()ArbetspendlingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över möjligheterna för pendling.Möjligheter för pendlingVäl fungerande lokala arbetsmarknader förutsätter goda möjligheter tillpendling. Särskilt gäller detta för små lokala arbetsmarknader. Vägar,järnvägar, telenät och annan kommunikation måste hålla hög standard. Deallmänna kommunikationerna, såsom tåg och bussar, utgör spindel i nätet för att transportera människor till arbete, utbildning ellerolika former av samhällsservice.Landets glesare områden, såsom delar av , nås inte avkollektivtrafiken. De människor som bor i dessa trakter är många gångerhänvisade till en egen bil för att kunna förflytta sig. Det senaste åretshöjningav bensinpriset, främst orsakat av stigande världsmarknadspriser på olja ochhög dollarkurs, har medfört att transportkostnaderna blivit en allt tyngreutgiftspost i hushållsekonomin. Det är därför välkommet att regeringen istatsbudgeten höjer reseavdraget med en krona per mil. Sannolikt behövs deten betydligt kraftfullare nivåhöjning, kanske i paritet med den som skisseras iden presenterade regionalpolitiska utredningen, för att ge tillräckligtincitament till växande lokala arbetsmarknader i glesbygd.Ett ytterligare problem i sammanhanget är att endast den somförvärvsarbetar kan få del av de ökade avdragsmöjligheterna för resor.Pensionärer, arbetslösa och studerande är stora grupper som ställs utanför. Föratt nå dessa grupper skulle sannolikt någon form av differentiering avbensinpriset i glesbygd vara att föredra. Många barnfamiljer har dyrabensinkostnader med tanke på barnens och ungdomarnas behov av resor tillidrott, kultur och andra fritidsaktiviteter.Nära förknippat med detta är vidare ökade möjligheter, t.ex. genomskatteavdrag, för så kallad arbetspendling. I de stora tillväxtområderna råderinom vissa områden brist på arbetskraft med flaskhalsproblem ochinflationseffekter som följd. finns arbetskraften iglesbygden där sämre konjunkturläge, omstruktureringar och liknande medförsvårigheter att få jobb i den bransch man har utbildning eller kunnande. Föratt förhindra att hela familjen tvingas flytta till tillväxtregionerna ochdärmedytterligare öka befolkningsminskningen i glesbygd finns skäl att se övermöjligheterna till arbetspendling.Stockholm den 5 oktober 2000Jarl ()()()()