ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T524 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T524av , ()Södra stambananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skyndsamt utreda förutsättningarna att bygga ut Södrastambanan.MotiveringSödra stambanan byggdes som en länk genomsödra för att förbinda med och vidareKöpenhamn. Stambanan fungerar som en pulsåder genom södra har stor betydelse för både person- och godstrafik. Mycket godsfraktas miljövänligt på stambanan som snabb persontrafik gördet möjligt att resa från till på lite mer än fyra timmar.För oss som bor utefter stambanan eller i dess upptagningsområde är denoerhört betydelsefull. Vi kan snabbt och smidigt nå resmål i olika delar avNorden och det sker dessutom på ett miljövänligt sätt.Ett problem som visat sig är att det är "fullt på spåret".Kapacitetsutnyttjandet närmar sig taket och det är därför nödvändigt attförbättra stambanan. Det behövs både uppgraderingar så man kan köra tågenmed högre hastigheter, förbättringar för att inte tåg med olika hastigheter skastöra varandra och nya sträckningar för att bygga bort flaskhalsar i trafiken.I finns en flaskhals som drabbar all trafik som ska söder omMälaren. Ett tredje spår för att komma ut från ärnödvändigt och en lösning av detta problem är nödvändig av flera orsaker.Stockholms interna trafiklösningar behöver det liksom trafiken regionalt iSödermanland lika väl som fjärrtrafiken mot södra och västra och finns stora tidsmässiga vinster att göraliksom vinster på miljöområdet. Fler människor som pendlar utan att användabilen skapar bättre miljö och större valmöjligheter att själv välja sinbostadsort. Överhettningen i kan på det här sättet dämpas. Andraorter kan växa och utvecklas och människor kan bo där de själva vill.Småland har stort behov av bra trafiklösningar inte minst småländskahöglandet som är drabbat av befolkningsminskning. Godakommunikationer med omvärlden för både personer och gods underlättarföretagens etableringar i de här områdena. De företag av olika storlek somfinns i området kan utvecklas på ett bättre sätt och därigenom skapa störretrygghet på arbetsmarknaden för befolkning.Söder om behövs förstärkningar för att höja hastigheten ochombyggnad av bangårdar. Omkörningsspår för långsam trafik är också ennödvändig satsning. Mellan och behövs kapacitetshöjandeåtgärder för att inte få flaskhalsproblem.Enligt en preliminär utredning, som tagits fram av kommuner utefterStambanan , och , ger vid handen att kostnaden föratt göra de här upprustningarna slutar på mindre är . Detgår att dela upp arbetet i etapper och ändå få omedelbar nytta avinvesteringarna. Detta visar att en investering i ärekonomiskt lönsam även på kort sikt. Regeringen bör därför skyndsamt göradenna utredning för att senare kunna ta med dessa satsningar iinfrastrukturpropositionen.Stockholm den 1 oktober 2000Margareta ()(c)()()
mot · GO02T528 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T528av , ()Ett modernt järnvägssystemFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det svenska järnvägssystemet.Motiv för våra förslagInom EU pågår arbetet med att harmonisera järnvägarna så att man skallkunna använda samma lok och vagnar över gränserna. Detta för att ökajärnvägens konkurrenskraft när det gäller gods- och persontransporter.Järnvägen har tappat en stor andel av bådegods- och persontrafik. Ett av skälen kan naturligtvis vara att det i daginte är enkelt och snabbt att transportera gods och människor via järnväg,framför allt inte över gränser. Många byten, antingen av tåg eller lokfördröjer restiden.För att snabba på harmoniseringen av järnvägstekniken borde en avvägarna vara att öppna upp för järnvägsbolag från olika länder så att de fårköra i samtliga länder. Men om skall ha en möjlighet att konkurrerakrävs det förändringar inom det svenska järnvägssystemet.Järnvägstrafiken i har till skillnad mot hela det övriga nationellaelsystemet behållit en föråldrad elteknik, som var modern vid förra sekletsbörjan. Vid annan elanvändning är det standard med frekvensen . Dockej för svensk järnväg, där gäller 16 2/. Vid en utblick i kan mankonstatera att det i de flesta länder används fler än ett elsystem, och det mestvanliga är , . Vi kan konstatera att det finns tre länder (inklusiveSverige) med enbart det elsystem som används i Sverige.Järnvägstrafiken i körs dessutom fortfarande med vänstertrafik, iövriga kör man på höger sida. Vidare behövs också en översyn avstyrsystemen för järnvägstrafiken. Med moderna styrsystem ökar kapacitetenpå befintliga spårutrymmen.En viktig aspekt är de avsevärda bullerstörningarna. Man har på 170 årännu inte löst problemet med buller från metallhjul mot räls.Sverige har sammanfattningsvis inte uppdaterat sig till ett modernt tågsy-stem. Det är osannolikt att EU kommer att fastna för standarder som är fråndet förra seklets början, och därför är det att börja titta på vad sombehövs göras för att uppnå ett modernt järnvägsnät.Stockholm den 29 september 2000Ewa ()()
mot · GO02T529 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T529av , ()Järnvägsträckan till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färdigställande av järnvägssträckan av järnvägsträckan järnvägssatsningar som har skett för snabbtågsanpassning frånStockholm och norrut har haft en stor betydelse för ochför angränsande regioner. Men tyvärr finns det fortfarande åtgärder somhar dröjt alldeles för länge.Sträckan söder om vid Bomansberg är fortfarande inte åtgärdad.Enligt uppgifter kommer denna sträcka en gång till att flyttas i framtidenenligt planering. Denna fördröjning beräknas ta fyra fem år.Gävleborgs region är i stort behov av goda kommunikationer.Infrastrukturella investeringar är ett medel för tillväxt i hela regionen.Därförär det viktigt att den sista sträckan nu färdigställs och inte flyttas framåt itiden. Regionen behöver kommunikationer som bidrar till att lösarekryteringen av arbetskraft och ökar möjligheterna till arbetspendling.Stockholm den 29 september 2000Sinikka ()()
mot · GO02T531 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T531av , ()mellan och UppsalaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att järnväg mellan och finnsmed i den framtida planeringen.MotiveringEnköpings kommun, kommun, i län ochLandstinget i län gjorde 1995 en utredning om behovet ochmöjligheterna att anlägga en järnvägsförbindelse mellan ochUppsala. I en utredning av transportsystemet för östra ,framtagen av länsstyrelserna i , ,, samt län, finns järnvägsförbindelse mellanEnköping och med som en viktig del. Även för planering och trafik har i en utredning gjord 1999, kallad"Rimliga resurser till " med denna järnvägsförbindelse som enviktig del i ett väl fungerande transportsystem.I alla rapporterna har utöver effekterna för person- och godstrafiken ävenmiljö-, struktur- och samhällsekonomiska effekter studerats. Rapporternasslutsatser är till övervägande del positiva.Persontrafiken på Enköpingsbanan beräknas bli minst lika omfattande sompå jämförbara delar av regionaltågsnätet i i övrigt. Det är enkombinerad effekt av överströmning från andra kollektivtrafiklinjer ochkraftigt ökat marknadsunderlag för den nya förbindelsen. Det är i första handde som åker buss som kommer att övergå till tåg om Enköpingsbananbyggs, eftersom restidsvinsten blir så betydande som från sextiominuter med buss mot med tåg. En så betydande övergång frånbuss till tåg har också stora miljövinster.Stora godsmängder varje vardagsdygn beräknas kunna utnyttja en utbyggdEnköpingsbana. Detta gäller i öst-västlig riktning från destinationer somHargshamn, och mot knutpunkter som och vidareväst och söderut. Även den nord-sydliga trafiken kan utnyttja en nyförbindelse och därigenom avlasta frångenomgående trafik. Med sådana omläggningar menar utredningarna atttransportarbetet för de berörda linjerna kan minskas med ca 20 %.Mälardalens befolknings- och näringsstruktur skapar unika möjligheter tillekonomisk tillväxt för både regionen och för landet som helhet. Inte minstMälar- och har bidragit till att knyta sammanMälardalsregionen. Men de positiva effekterna tas inte till vara fullt ut förränregionens befolkning och näringsliv får tillgång till ett effektivttransportsystem som sammanlänkar viktiga målpunkter på ett bättre sätt än idag.Det är i detta perspektiv som jag ser att en järnvägsförbindelse är en lönsam investering och även underlättar den ansträngdatrafiksituationen i Stockholm.Stockholm den 4 oktober 2000Mats ()
mot · GO02T532 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T532av , ()Järnvägen Hallsberg-Motala-MjölbyFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbyggnaden av dubbelspår mellan och Mjölbygenomförs i ett sammanhang och att åtminstone sträckan fullföljs under planperioden.MotiveringJärnvägen mellan och är en del av det mycketbetydelsefulla godsstråket genom Bergslagen. Den har också en viktigfunktion från persontrafiksynpunkt eftersom den är en länk mellan Västraoch Södra stambanan.Dubbelspårsutbyggnaden på sträckan har påbörjats. Denförsta etappen som bl.a. medfört omfattande anläggningsarbeten i centralaMotala är färdigställd. På sträckan har miljöproblembyggts bort och kapaciteten förbättrats genom en omläggning av spåret i nysträckning. I de södra delarna av stad går befintlig järnväg iomedelbar anslutning till sjöar och vattendrag. Banans nuvarande utformningär knappast sådan att den ger god säkerhet vid transport av farligt gods.Banans läge och utformning är vidare sådan, att bullerstörningarna förnärboende och på många öppna platser är påtagliga.Banans kapacitet är mer än fullt utnyttjad . Godståg måste fortfarandeomledas via , en omväg . Godstrafiken på järnvägförväntas dessutom öka till år 2005.Den begränsade kapaciteten hindrar också kommun från att ingå idet utbyggda och väl fungerande systemet för pendeltågstrafik i Östergötland.Att ställs utanför möjligheterna till tågpendling blir alltmer kännbart,särskilt som persontågstrafiken generellt försämrats påtagligt.I utredningen konstateras att förutsättningarna för trafik i inte finnsinnan en dubbelspårsutbyggnad Mjölby-Motala-Hallsberg kommit till stånd.I en ny utredning som trafikrådet tagit fram visas på ett starkt behov attbättre knyta samman orterna till samspelande nätverk, så att man härigenomkan klara en mera balanserad regional utveckling och ett bättre utnyttjande avredan uppbyggd infrastruktur och produktionskapacitet.Den planerade dubbelspårsutbyggnaden gerförutsättningar att starta pendeltågstrafik även på ovanstående sträcka.Inriktningsbeslut har tagits av trafikhuvudmannen men genomförandet är heltberoende av dubbelspårsutbyggnaden.Diskussioner har även förts om en framtida sammanlänkning av trafiken iÖstergötland med den i län.Andra objekt har kommit att konkurrera med dubbelspårsutbyggnaden iprioriteringssammanhang.En fördröjning av dubbelspårsutbyggnaden, särskilt sträckan skulle som redovisats ovan få påtagliga konsekvenser i miljö-hänseende och för den regionala persontågtrafiken. Vidare skulle redan gjordainvesteringar i den första etappen ge liten nyttoeffekt om inte dubbelspårs-utbyggnaden fullföljs på en längre sträcka.Stockholm den 4 oktober 2000Sonia ()
mot · GO02T533 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T533av , ()Statens ansvar för trafiken på länsjärnvägarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fortsatt statligt stöd till trafiken på länsjärnvägarna.MotiveringI samband med trafikpolitiska beslut överfördes ansvaret förtrafiken på länsjärnvägarna till länstrafikhuvudmännen. Staten hadetidigare bidragit till att täcka underskotten på bland annat dessa banor,som då drevs i SJ:s regi. Det överenskoms därför om att staten ävenfortsatt skulle bidra till trafikens kostnadstäckning oavsett utförare avtrafiken och även om denna överfördes till väg. skulle nyabeslut fattas. Den nya utformningen trädde i kraft . Underinnevarande år skall således nytt beslut fattas.Den nybildade myndigheten tog över det finansiella ansvaretför den olönsamma trafiken 1999. Därvid beslöts att myndigheten endastskulle befatta sig med olönsam interregional trafik. hade inte gjortsnågon åtskillnad beroende på trafikens karaktär, utan stödet utgick baserat påden olönsamma trafikens omfattning i samband med att huvudmannaskiftetägde rum. Definitionen av interregional trafik blev dock oklar.Nu har Rikstrafiken genomfört ett utredningsarbete inför de nya besluten.Samtidigt har uttalats stor oro för att flera banor inte längre skulle komma iåtnjutande av statsbidrag och trafiken därför skulle vara hotad.Under de gångna tio åren har banornas betydelse generellt sett ökat.Viskadalsbanan, som är en av dessa banor, har kraftigt utökat sin trafik ochnästan tredubblat resandet. Reformen har visat sig ha avsedd effekt. Banornaär dock inte starka nog att utöver de inkomster som biljettintäkterna gerfinansieras enbart av trafikhuvudmännen i respektive län. Statens bidragbehövs fortfarande för att säkra persontrafiken.Det är också angeläget att Rikstrafiken vid tillämpningen av begreppet"interregional" väljer en generös tolkning som i praktiken kommer attinnefatta en del av det som vissa vill benämna regional trafik. Man kommerinte ifrån att interregional och regional trafik flätas samma itrafikförsörjningen. Kopplingen kan också motiveras av värdet av attupphandling av interregional och regional trafik bör ske samordnat avtrafiktekniska och ekonomiska skäl. Den utredning, som VBB VIAK gjort åtRikstrafiken, pekar också i denna riktning.Skälen till en fortsatt satsning från statens sida på länsjärnvägarna ärstarka. Staten bör av principiella skäl ta fortsatt ansvar för den typ av trafiksom ingick i principöverenskommelsen . Miljö- ochtrafiksäkerhetsskälen har stärkts . Utvecklingen pekar också i enpositiv riktning avseende antalet resande och avseende den tekniskautvecklingen av vagnparken samt kostnaderna för densamma. Det statligalänstrafikanslaget bör därför bibehållas i oförändrad omfattning ännu entioårsperiod för att ge de berörda järnvägarna en chans att fortleva ochvidareutvecklas.Stockholm den 27 september 2000Berndt ()()()
mot · GO02T534 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T534av , ()X 2000 mellan , och StockholmFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om snabbtågstrafik på sträckan . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprustning av järnvägen på sträckan börjar bli väl utbyggd i landet med ett stort undantag,sträckan över till . Länstrafikbolagenhar i flera utredningar visat att en snabbtågsförbindelse på nämnda sträckaskulle vara till stor fördel för det stora upptagningsområdet. Fördelar somär långt större än dem som flera redan etablerade snabbtågslinjer kanuppvisa.I rapporten anges att trafiken bör bygga på en integrering av den lokala,regionala och interregionala trafiken med en systematisk uppbyggnad kringknutpunkter där linjerna samverkar i ett sammanhållet system. En linjeHalmstad-Varberg-Borås-Herrljunga-Stockholm är något av kärnan i ettsådant system.Utredningarna visar också att inga andra viktiga förbindelser äventyras inågon högre grad.Detta västra upptagningsområde som har fler än 400 000 invånare, behöverdenna förbindelse av många skäl. Näringslivet är i behov av snabba ochbekväma transporter, och det är en konkurensnackdel för denna del av landetatt dessa inte har kommit till stånd i andra områden med betydligt färretänkbara resenärer.Det är av miljöskäl mycket angeläget att allt fler väljer kollektivatransporter. Det blir svårt att minska utsläppen av växthusgaser från trafikenom inte bekväma och attraktiva alternativ till bil och flyg etableras. Eftersomden föreslagna trafiken berör ett befolkningstätt område skulle det minskaanslutningsresorna till det mer avlägsna flyget eftersom många fler skullevälja det närmare tåget.Bandelen mellan och är linjens svagaste länk för attkunna köra snabbtåget med full hastighet. Den är i behov av upprustning föratt trafiken skall bli optimal.Stockholm den 1 oktober 2000Alf ()()
mot · GO02T535 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T535av , ()Tågtrafik i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening nödvändighetenav en upprustning och snabbtågsanpassning av Norra stambanan inomGävleborgs län.Tågtrafik i länTillgången på snabba och täta kommunikationer är en avgörande faktorför en regions utveckling. Inte minst för inland därarbetslösheten och befolkningsminskningen drabbat särskilt hårt är detangeläget att kommunikationsmöjligheterna på väg och järnväg snarastförbättras.Detta understryks av den regionalpolitiska utredningen som i ett nyligenlagt delbetänkande konstaterar att mindre regioner och mindre lokalaarbetsmarknader är mer beroende av att människor skall kunna röra sigmellan olika regioner jämfört med stora arbetsmarknader. Den slutsats somdras är att åtgärder för att underlätta mellanregional rörlighet, inte minstpendling, bör ges hög prioritet.Efter den nödvändiga moderniseringen och snabbtågsanpassningen avOstkustbanan har resandefrekvensen ökat med sedan1997. Detta visar vilken väldig betydelse såväl standard på tåg och vagnarsom tidsåtgången har för resandet.För att inlandet skall få samma möjlighet till en positiv utveckling är detytterst angeläget att upprustningen och anpassningen till snabbtåg på Norrastambanan inom genomförs. Resandeökningen påOstkustbanan visar på vilken potential det finns i en sådan satsning. Dettaskulle öka förutsättningarna för ett snabbt inom- och mellanregionalt resandesamtidigt som SJ skulle få tillfälle att modernisera den gamla, obekväma och imånga fall nedslitna lok- och vagnpark som används.Stockholm den 27 september 2000Per-Olof ()()()()()
mot · GO02T536 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T536av , (-c)NorrbotniabananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en plan för utbyggnaden av Norrbotniabanan frånUmeå till Haparanda.MotiveringNorrbotten har stora förutsättningar att bli ett kommunikationsnav iEuropa såväl digitalt som fysiskt.På den digitala sidan arbetas just nu med att knyta ihop Bottenviksbågenmed tillhörande universitet i , och . pågårsatsningar inom data/elektronikområdet i , och Kemi.Tillförsikten i regionen är stor och många företag, stora som små, har anmältsitt intresse för att etablera sig i regionen. Detta utgör en god grund förregionen att utvecklas till ett digitalt nav för kommunikationen i norraEuropa.I finns dessutom nordligaste djuphamn som är livligttrafikerad för i- och avlastning i anslutning till . sedaninvigdes fraktflygplatsen med längsta landningsbana.Från denna flygplats når man större delen av norra halvklotet inom 9 timmar.Detta utgör en grund för att vara ett nav för fysisk kommunikation mellanAsien och Nordamerika.Staten kan ytterligare stimulera utvecklingen i regionen genom atttillförsäkra att sträcker sig hela vägen till gränsen mot . råder en stor osäkerhet om även den sista delen av projektet, den såkallade Norrbotinabanan mellan och kommer till stånd. fullföljs ligger även i linje med vad som diskuterats i samband medden regionalpolitiska utredning som presenterades under hösten.Norrbotniabanan skulle på ett avsevärt sätt förstora den lokalaarbetsmarknaden, underlätta rekrytering av personal samt underlättasamarbetet mellan universiteten i regionen. Detta kan leda till en utvecklingsom gynnar såväl tillväxten i regionen som . I kombination med detdigitala och fysiska kommunikationsnav som tar form utgörNorrbotniabanan en ytterligare möjlighet för utvecklingskraften i regionen.Regeringen bör, i samband med den aviserade propositionenrörande infrastruktur, presentera en plan för den fortsatta dragningen avNorrbotniabanan mellan och . Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 4 oktober 2000Åke ()()
mot · GO02T537 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T537av , ()Projekt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatta studier för att förverkliga Projekt bakom Projekt är denna: Genom en investering iEuropabanan och Götalandsbanan skapas bättre förutsättningar föreffektiva och väl fungerande transporter mellan och kontinenten.En ny Europabana och Götalandsbanan är positiva för både regional ochlångväga persontrafik och för att utveckla snabb godstrafik för express-och lättgods. kan den tunga godstrafikens behov av ökadkapacitet och framkomlighet på de befintliga banorna tillgodoses.Därmed blir Projekt ett viktigt bidrag för ökad tillväxtoch för att uppnå nationella miljö- och transportpolitiska mål.Korridoren innefattar ett stort antal städer och regioner från Mälardalenoch söderut. Om den kommer till stånd ökar deras konkurrenskraft. Inte minstviktigt är att deras gemensamma slagkraft ökar i ett där regionerna fårallt större betydelse. Det är också viktigt att påpeka att Europakorridoren intebara får stor betydelse för de orter som ligger utmed de nya spåren. När detgäller exempelvis arbetsresor berörs ett betydligt större område.En rad studier har gjorts som visar fördelarna med projektet. De har gälltrestider, miljö med mera. Det är nu angeläget att regeringen tar initiativ tillfortsatta och fördjupade studier. Studierna bör bl.a. ytterligare belysa deregionala tillväxt- och utvecklingseffekterna samt finansieringsfrågorna. Detär då angeläget att noga analysera om alternativ finansiering kan komma ifråga när det gäller Projekt den 2 oktober 2000Carina ()()()()
mot · GO02T538 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T538av , ()Södra stambananFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av en utbyggnad av Södra stambanan.MotiveringSödra stambanan är en av viktigaste kommunikations- ochtransportleder. Den utgör den viktigaste järnvägsförbindelsen mellanstora delar av och kontinenten. Den förbinder tvåmest expansiva områden, och . Den ärdessutom av väsentlig betydelse för tillväxten runt om i , inteminst i de östra delarna. Banan är livligt trafikerad med både person-ochgodstrafik. Trafiken ökar stadigt.Av hänsyn till trafiksäkerhet och miljö behöver järnvägenskonkurrensmöjligheter stärkas. Detta ställer krav på ökad kapacitet ochkortare res/transporttider. måste av samhällsekonomiska skäl ochmiljöskäl befintliga investeringar utnyttjas optimalt.En presenterad utredning har visat att medrelativt måttliga investeringar kan byggas ut till fördubblad kapacitet ochkortare restider. En resa skulle kunna göras på drygt tretimmar. uppnås ökad effektivitet i trafikeringen avanslutningsbanorna, bl.a. genom att nord- och sydgående X 2000 kan hasamtidiga uppehåll i , respektive Hässleholm.Enligt min uppfattning ska ges hög prioritet i Banverketskommande investeringsprogram. Det gäller inte minst att öka kapaciteten påSödra stambanan genom , både för den nationella trafikens skull och föratt klara den snabbt växande regionala persontrafiken på tåg i ochangränsande län.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()()()