mot · GO02So477 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So477av , ()Barnsituationen i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns situation i Sverige.Barnafödandet har minskat kraftigtEn slående demografisk förändring är de snabbt fallandefödelsetalen. Vid decenniets inledning uppvisade ett av de högstafruktsamhetstalen i - 2,1 barn per kvinna - en nivå som bibehöllsfram till 1992. har barnafödandet minskat mycket kraftigt.Fruktsamheten är i genomsnitt ungefär 1,5 barn per kvinna, vilket ärden lägsta nivå som någonsin registrerats i vårt land.Barn är ingen enhetlig gruppFörskolebarnet lever under andra förutsättningar än tonåringen. Flickorupplever sin situation annorlunda än pojkar. Barn och unga i storstadenlever under andra villkor än barn i glesbygdHälsa är fortfarande socialt betingad och villkoren är inte jämlika. Barnsom lever under gynnsamma sociala och ekonomiska förhållanden har bättrehälsa i nästan alla avseenden än de som har mer missgynnade uppväxtvillkor.De allra flesta barn och unga har ett gott liv, särskilt i förhållande till barn iandra länder. De har vuxna som bryr sig om dem, en rik fritid och en vardagdär de för det mesta upplever att de bemöts med respekt för sina rättigheter.Levnadsvillkoren är alltså generellt goda för barn och ungdomar. Menvälfärden har sprickor, 90-talet ökade klyftorna, alla barn och unga växer inteupp under gynnsamma förhållanden.Barns hälsaHoten mot barns hälsa och välfärd kan sägas utgöras av allergier, enallmänt ökad kroppsvikt, skador och dödlighet i trafikolyckor, miljöfarorsamt en ökad psykosomatisk ohälsa. Ytterligare en problembild handlarom läs- och skrivsvårigheter, sen mognadsgrad eller det som brukar kallasför neuropsykiatriska problem, vilket kan leda till utslagning i skolan.De allra flesta barn och ungdomar svarar dock positivt på allmännaenkätfrågor om trivsel hemma och i skolan och om de känner sig glada ochfriska. är det större andelar barn och unga nu än somuppger att de har olika psykosomatiska symptom och besvär.Barns möjlighet att påverka1989 beslöt FN om , som är internationell lag. 191länder har anslutit sig. Barnets rättigheter består av 54 artiklar. Där slåsfast att alla människor i hela världen under är barn. Vidare står attingen får diskrimineras och att barnens bästa ska sättas i främsta rummet.Under hela 90-talet har ett ökat engagemang för barnkonventionennoterats i hela samhället.Enligt ska barn ha rätt att framföra sin mening om alltdet som berör dem. Barn och ungdomar ska kunna påverka sin egen situationgenom demokrati, inflytande och engagemang inom de områden som berördem, t.ex. fritidsaktiviteter, skola och en trygg och säker skolväg.Barn i skolanI Unga Örnars ""-rapport visas att barnen i allmänhet förefallernöjda med sina liv. Rapporten visar dock att skolan är det område somavviker mest. Här är betydligt fler barn tveksamma. Betydligt flerkryssade "helt missnöjda" på frågan om skolan, än något annat område. Ibarnkonventionen betonas barnens lika möjligheter till utbildning. Därförmåste den svenska skolan ge alla barn möjlighet att få sina behovtillgodosedda. Men vet vi att det finns uppenbara brister på ett antalskolor i kommunerna. Här finns stora möjligheter att ändra påskevheterna med hjälp av de resurser som är aviserade i budgeten för2001, om möjligheter till fler vuxna i skolan. Det kan vara elevassistenter,psykologer, kuratorer, fritidspersonal, lärare - beroende på lokala krav.Barnen i den gemensamma sektornBarnomsorg är en sektor där måste beskrivas som händelserikt.Ansvaret för verksamheten har överförts från till skolansområde. har kommunerna ett lagreglerat ansvar för att utandröjsmål tillhandahålla plats till barn vars föräldrar arbetar eller studerar.Kommuner har anpassat sig till detta utökade ansvar, men många harsamtidigt infört bestämmelser som begränsar arbetslösas rätt tillbarnomsorg. Därför välkomnar vi de aviserade förslagen om möjlighet förarbetslösa att ha sina barn i förskolan.År 1990 gick det i genomsnitt 13,8 barn per daghemsgrupp, kalladförskolegrupp, medan det 1998 gick i genomsnitt 16,6 barn per grupp iförskolan. I hälften av alla förskolegrupper finns 18 barn ellerfler. har en särskilt stor ökning skett av dengenomsnittliga gruppstorleken vid fritidshemmen - från 17,8 barn till29,4 barn 1998. Barntätheten per vuxen kan skilja sig betydligt mellan olikakommuner.Barnet och ekonominBarnfamiljernas ekonomi har urholkats och deras ekonomiska situationhar försämrats kraftigt . Inkomsterna har minskat till följdav den arbetslöshet som fanns , som ersättnings-och bidragsnivåer minskades.I slutet av 80-talet var den totala arbetslösheten ovanligt låg och ännu lägreför barnhushåll. Då hade av barnen arbetslösa föräldrar. Denmest dramatiska förändringen skedde då andelenbarn med arbetslös förälder fördubblades.Dessutom är det dyra, påfrestande barnomsorgskostnader förbarnfamiljerna, och det skiljer mycket mellan kommuner om hur högaavgifter man tar ut. Denna orättvisa aviseras nu i budgeten kunna ändras medhjälp av den så kallade maxtaxan.Barnen och den nya teknikenDator finns i mer än vartannat barns hem. Internetuppkopplingarkommer att fortsätta öka dramatiskt. Det är positivt, men dessaförändringar leder till ett mer intensivt, hektiskt tempo i samhället.Nutidens vardagstillvaro för de flesta barn och ungdomar präglas avmånga intryck från bildmedia och av ett stort antal kontakter under dagennär man vistas i olika grupper och sammanhang.Övergången till informationssamhället förändrar inriktningen för de ungasframtidsdrömmar. Ökade psykosomatiska symptom hos ungdomar kan tillviss del ses som en reaktion på en mer stressad livssituation. Barn sitter alltlängre framför datorn och spelar också ofta väldigt våldsamma spel -åtminstone gör pojkar det. Det är mycket stor skillnad mellan pojkars ochflickors användning av datorer. Trots att skolan ska bryta könsmönstret, trotsatt föräldrar vill hjälpa fram sina flickar till att ta för sig mer i IT-världen så ärdet svårt på grund av de kommersiella krafterna som bevarar och förstärkerkönskillnaderna. Därför behövs riktade insatser, om teknik och IT, för flickori förskolan och skolan. Samhället måste på alla nivåer verka för att få enmindre könsuppdelad arbetsmarknad. Att flickor söker sig till tekniska linjer igymnasiet och att förebilder för flickor lyfts fram på ett tidigt stadium ärviktigt.Stockholm den 5 oktober 2000Monica ()()()()()()()()