mot · GO02So12 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So12av , ()med anledning av skr. 1999/2000:137 Barn - här och . Redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheterInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra i Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skärpa barnomsorgslagen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upprätta fler dyslexicentrum.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att berörda personalgrupper får en adekvat utbildning omdyslexi.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fler logopeder och kompetensutveckling av berördapersonalgrupper när det gäller stamning.6. begär att regeringen ger och Skolstyrelsen iuppdrag att se till så att berörd personal får adekvat utbildning omADHD.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förstärkt skolhälsovård.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det preventiva arbetet mot tobak.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barn och självmord.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barnpsykiatri.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om invandrarbarnens situation.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om smärtbehandling av barn.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om hur olika samhällsbeslut sammantagetpåverkar barns situation.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av information och forskning och av att ändrabygglagstiftningen på ett sådant sätt att bostäder i fastigheter byggda före1973 kommer att omfattas av reglerna om barnsäkerhet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta fram en nationell handlingsplan för arbetsmiljöarbete iskolan.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns säkerhet.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning om barns situation i slutna samfund.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förmedling av kunskap till de personalkategorier som möterbarn som växer upp i slutna samfund.InledningInternationellt sett har barn i det naturligtvis väldigt bra. Men detfinns tydliga och djupa revor i välfärden. De främsta folkhälsoproblemensom drabbar barn under uppväxtåren är fysisk ohälsa, psykisk ohälsa ochutveckling av beteenden som utgör hälsorisker i vuxen ålder. Till de förrahör bland annat olyckssfallskador, astma och allergi. Till det senare hörtobaksbruk, alkoholbruk samt inaktivitet och osäker sex.Regeringens skrivelse berör en del av de här problemen men den är otill-räcklig i sina förslag. vill i följande motion presentera en politiksom förbättrar barnens villkor.Folkpartiet anser att skall genomsyra allt arbete somdirekt eller indirekt rör barn, på såväl det nationella som det internationellaplanet.Av detta följer att alla barn skall ha rätt till en god tillsyn och omsorg samtutbildning anpassad till det enskilda barnets behov, förmåga och förutsätt-ningar. Föräldrarnas ansvar för sina barn utgör här grunden att nå målet, menföräldrar kan behöva råd, hjälp och stöd för att klara sin uppgift. Vi anserdärför att föräldrautbildning bör erbjudas inte bara föräldrar till de minstabarnen utan också till föräldrar med barn långt upp i tonåren. Vi ser ocksåmödra-, barn- och skolhälsovården som viktiga stöd för föräldrarna och deförlorade resurser som neddragningarna inneburit måste återställas.Barns säkerhetOmkring av barn och ungdomar , vilket motsvarardrygt 200.000 personer, drabbas av en skada till följd av enolyckshändelse - i hemmet, i skolan, eller i en annan omgivning - så passallvarligt att han eller hon måste söka läkarvård.Totalt läggs ungefär 20.000 pojkar och flickor in påsjukhus för vård av alla typer av olycksfallsskador.I en rapport från konstateras att den vanligastedödsfällan för barn i förskoleåldern är i hemmiljön. Den är en vanligareolycksfälla än trafiken. 1996 dödades 14 barn där medan sjubarn omkom i trafiken.I stort sett är barnsäkerhetskraven tillgodosedda i lagstiftningen, mentillämpningen brister.Mycket har hänt för att förbättra barns säkerhet i . Ett mått på attdetta varit framgångsrikt är t ex att spädbarnsdödligheten i harminskat kraftigt . Allt tyder på att den svenskaspädbarnsdödligheten är lägst i världen. Det finns tre huvudorsaker till denpositiva trenden: Rökningen bland gravida har minskat, den plötsliga späd-barnsdödligheten har sjunkit och de medicinska insatserna har blivit alltbättre.Det bästa instrumentet för att minska olyckfallsfrekvensen bland barn äratt förbättra kunskapen om riskerna för barn att råka ut för olyckor. Plötsligspädbarnsdöd har minskat drastiskt sedan forskare pekat på vikten av attlägga barnen på rygg. Sedan den kampanjen startade har antalet dödsfallmer än halverats. Det är således av stor vikt med fortsatta informations-insatser.Barnolyckor inträffar också ofta i samband med användning av olikabarnartiklar: skötbord, barnvagnar, barnstolar, lekhagar och lära-gå-stolar. , som både myndigheter från medlemsländerna ochrepresentanter från branschen står bakom, listas samlad erfarenhet ochforskning. Men det behövs information till föräldrar om farorna.När det gäller barnsäkerhet i bostäder infördes huvuddelen av barnsäker-hetskraven i bygglagstiftningen . Motsvarande krav infördes för om-byggnationer . Men bostäder byggda omfattas inte avlagstiftningen.Det betyder att bl a en stor del av bostäderna i de s k miljonprogramområ-dena inte omfattas av barnsäkerhetskraven enligt byggregler.Barn som bor i äldre bostäder ska inte ha ett sämre skydd än barn som bori ett nybyggt hus. BO föreslog i sin årsrapport att barnsäkerhetskraven skagälla även för fastigheter byggda . Det är enligt vår mening nödvän-digt att införa krav på barnsäkerhet i alla bostäder, även i dem som byggtsföre 1973.Varje år brännskadas omkring 6 000 barn av hett vatten, 400 så svårt att demåste vårdas på sjukhus. Många olyckor skulle kunna förhindras om tempera-turen på sänktes och kunskapen om hur man ska hanteravarmvatten blev bättre. Mer information behövs.Vidare finns uppgifter om att barn som vistas mycket på PVC-golv lättareän andra kan få astma. Ingen vet säkert, men det är en indikation på vad somkan vara ett problem. Här fordras ytterligare forskning.Det inträffar också ett stort antal olyckor på lekplatser. skadas ca12 000 barn på lekplatser i . Det visar beräkningar utifrån olycks-registreringar i landstingen och på olika sjukhus. Dessa olyckor utgör ca sjuprocent av det totala antalet barnolyckor bland barn upp till ålder.Frågan har dock tidigare uppmärksammats. har t ex sam-lat material om lekplatser i en skrift som heter "Säkra lekplatsen".Yrkesinspektionen har vid tillsyn i skolan konstaterat att- De yngre eleverna i åk 6 och lägre mycket sällan integreras i skolansarbetsmiljöarbete.- Återkopplingen mellan tillbud och olyckor fungerar i många fall inte.- Lokalerna utformas ofta utifrån vuxnas behov och inte efter en 6-årings.- Säkerheten i slöjdläran är ofta bristfällig för de yngre eleverna.- Stressade situationer uppstår vid måltidspauser.- Fortlöpande underhåll av t.ex. lekredskap visade sig vara ett generelltproblem.- Elevperspektivet berörs normalt i en vanlig inspektion men då genomvuxnas ögon eller genom elevskyddsombud från åk 7 och uppåt.- Arbetsmiljölagstiftningen är tillämpbar även på barnens miljöer.-I skolans kvalitetsarbete torde det vara av stor vikt att beakta dessa syn-punkter. bör ta fram gemensamma riktlinjer och handlings-planer hur arbetsmiljöarbetet ska bedrivas nationellt, inom varje kommunoch inom varje skolenhet, så att det tillfredsställer alla barns ochanställdas berättigade krav på en säker och bra arbetsmiljö.Rätt till förskoleplatsRätten till barnomsorgsplats för det barn vars föräldrar så önskar är enväsentlig del av en god barndom. Det möjliggör för bägge föräldrarna attyrkesarbeta. Kvinnorna ges genom barnomsorgen tillsammans medföräldraförsäkringen möjligheten att slippa välja mellan barn ochyrkesarbete, som fallet är med flera av medsystrarna på kontinenten. Detskapar frihet och självständighet för många kvinnor.För att barnomsorgen skall vara bra för de barn som vistas där, måste detockså finnas tid för pedagogisk verksamhet. Barnomsorgen får aldrig bli enbarnförvaring. Viktigt för kvaliteten och barnets bästa är att det också finnsett brett utbud av olika typer av barnomsorg. Privata och andra icke-offentligaalternativ måste få verka på samma villkor som den offentliga barnomsorgen.En oroande tendens är den minskade möjligheten till fritids-plats. Behovet av fritidshem uppfylls inte av kommunerna. Det innebär ipraktiken att många nioåringar blir nyckelbarn och skall klara sig själva efterskolan och på många av skolårets alla lov. Andra kommuner höjer fritids-taxorna till nivåer som gör det ekonomiskt svårt för familjer att betala fördenna omsorg.Folkpartiet liberalerna föreslår en skärpning av barnomsorgsgarantin, så attdet blir fler fritidsplatser. Målsättningen är att alla barn skall erbjudasfritids-plats under hela . har utvecklat sina familjeekono-miska förslag i motionen om en Liberal Familjepolitik.Läs- och skrivsvårigheterLäs- och skrivsvårigheter är ett stort problem som många människorlider av: Det finns mellan 300 000 och 500 000 människor i vårt land somhar svårigheter. Många barn med läs- och skrivsvårigheter har andrapsykiska och emotionella störningar som grundläggs i frustrationen överatt inte kunna läsa och skriva. Insikten om att läs- och skrivsvårigheter ien del fall beror på språkfunktionella svagheter (dyslexi) får inte tas somintäkt till att ifrågasätta möjligheterna till framgångsrik habilitering.Tvärtom finns det en mycket god såväl teoretisk som klinisk grund för atthabilitering fungerar. Det är emellertid viktigt att hjälpen sätts in tidigt, såatt det går snabbare och lättare att justera svårigheterna. Helst skallhjälpen sättas in redan på förskolenivå. Sådana tidiga insatser förutsätteremellertid att förskole- och specialpedagogerna har fått en gedigenutbildning om dyslexi, om habiliteringsmetoder och om åtgärdsprogram.I finns flera dyslexicentra. Dessa centra skall ge specialhjälp åtpersoner med dyslexi, men deras resurser är otillräckliga för alla dem sombehöver hjälp. Vi anser därför att det bör upprättas fler sådana centrum, så attalla de barn som har läs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.StamningStamning är ett långt vanligare problem än vad många tror.Uppskattningsvis talar mellan av befolkningenstammande av livet. Andelen vuxna som stammaranges under en procent av befolkningen. Det finns ingen säkerhypotes eller teori om vad som orsakar stamning. Vi har ingenmedicinsk eller annan behandling som "botar" stamning. Det finns docken stor samlad kunskap hos logopederna om hur stamning kan förebyggasoch om miljöns påverkan på hur barnets yttre och inre utvecklas. Attförbättra barnets kommunikativa miljö är en viktig del av målsättningen iden logopediska behandlingen.Det är viktigt att diagnosen ställs och att behandlingen insätts . BVC-personal, skolhälsovårdspersonal och lärare måste därför medvetandegörasom detta och få utbildning om stamning och hur man kan hjälpa barnen meddetta problem. Det är viktigt att resurserna för att behandla stamning är jäm-nare fördelade över landet. Det är brist på logopeder vid barnavårds-centralerna.Trots att det finns en organiserad hörselvård finns det ingen organiseradtalvård. Barn med stamning kan få vänta innan de får remiss tillspecialist. Mycket hinner hända i förskolan/skolan under den tiden med riskför att stamningen blir befäst.Vi anser att utbildningskapaciteten för logopeder måste ökas. En kompe-tensutveckling behövs på BVC och hos husläkarna och lärarna om stam-ningens orsaker och behandlingsmöjligheter. och Skolverketbör få i uppdrag att utarbeta ett rikstäckande program för hur barn, ungdomaroch vuxna som stammar tidigt skall kunna få hjälp med sina problem.Hyperaktiva barnDet är viktigt att barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP)uppmärksammas tidigt för att undvika att barnen senare upp i åldrarna fårproblem, som i flera fall blir nästan oöverstigliga. Forskningen visar attom barn med denna diagnos får tidig hjälp kan man undvika attproblemen blir större när de blir vuxna. ADHD drabbar åtminstone ettbarn i varje svensk skolklass. Vart femte av dessa barn har mycket storaproblem. Prognosen till vuxen ålder är dålig i hälften av fallen, om barnetinte får behandling. Här finns en stor risk för psykisk sjukdom, depressionoch asocialitet. Skolstyrelsen och bör få i uppdrag att setill att lärare, förskolepersonal och personal inom barn- ochskolhälsovården får en adekvat utbildning om denna diagnosgrupp. Det ärockså viktigt att de behandlingsmetoder som finns fortlöpande utvärderasoch att ett handlingsprogram utvecklas för att på bästa sätt kunna ge dessabarn hjälp.SkolhälsovårdenSkolhälsovård ska finnas för alla elever i , gymnasieskolan,särskolan, specialskolan och sameskolan. Även fristående skolor skainrätta skolhälsovård motsvarande den som ges inom det offentligaskolväsendet. I skolhälsovården ska det finnas skolsköterska ochskolläkare som kan knyta till sig också skolpsykolog och skolkurator.Skolhälsovården har en viktig roll när det gäller att fånga upp och hjälpabarn och ungdomar med hälsoproblem och andra behov av särskilt stöd.En särskild grupp som är viktig att upptäcka är barn i missbrukarfamiljer.Detta är en väsentlig uppgift såväl för skolhälsovården som för förskolan.På grund av den knappa ekonomi skolan lever med har skolhälso-vården nedrustats på många håll till men för barns hälsa och välbefinnande.Nedrustningen medför också att belastningen på barnpsykiatrin ökar, då barnvars problem skulle ha kunnat av inom skolhälsovården tvingas sökasig dit istället. Detta är ett samhällsekonomiskt resursslöseri.Tobak och barnVärldshälsoorganisationen (WHO) ser tobaksbruket som ett av världensstörsta hälsoproblem som drar med sig mycket stora kostnader. EnligtVärldsbanken kostar tobaksbruket (1993),varav hälften av kostnaderna drabbar utvecklingsländerna. Tobaksbruketbetraktas som ett av de tre största hoten mot en hållbar utveckling ivärlden.Världsbanken drar slutsatsen att en av de mest lönsamma insatserna inomhälso- och sjukvården är tobaksprevention. Tobaksbruk påverkar ungdomarpå många sätt. På grund av exponering för tobaksbruk redan i moderlivet kanbarn påverkas redan inan de föds. De har lägre vikt och risken för vissa miss-bildningar ökas.Exponering för tobaksrök har också visat sig öka risken för tidig späd-barnsdöd och för utveckling av astma och infektioner bl a i mellanörat medhörselskada som följd.Det preventiva arbetet måste därför intensifieras och målsättningen måstevara att alla barn skall kunna få en rökfri uppväxt.Självmord bland barn och ungdomarSedan början av nittiotalet har självmorden minskat bland vuxna men intebland barn och ungdomar. Flera enkätundersökningar i svenska skolorvisar att av pojkarna och av flickorna har försökt ta sitt liv.Omgivningen, d.v.s. föräldrar, syskon, lärare, elevvårdspersonal ochkamrater, vet sällan hur de skall bemöta ungdomar som mår dåligt.I en undersökning omfattande nära 400 elever, hälften pojkar och hälftenflickor, visade det sig att drygt en tredjedel hade haft självmordstankar. 6procent hade gjort självmordsförsök. Intervjuerna visade att eleverna sällantalat med sina föräldrar om problemen. I första hand var det kamrater ellerandra vuxna man vänt sig till. Som en röd tråd genom svaren gick att ung-domarna önskar att vuxenvärlden skall bry sig, prata med dem, ha tid för dem.Bristande kontinuitet i den psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga. En undersökning av den psykiatriska slutenvården för 34 ungamänniskor som senare tagit sina liv visar att medan kontinuiteten inom denbarn- och ungdomspsykiatriska vården är god, så brister den inomvuxenpsykiatrin och att detta haft betydelse för att ungdomarna tagit sina liv.Hälften av dem tog sina liv i anslutning till sin vård inom vuxenpsykiatrin,antingen på vårdavdelningen, vid förflyttning mellan vårdavdelningar ellerinom efter utskrivningen. Dessa brister måste uppmärksammas ochåtgärdas.Världshälsoorganisationen () har utarbetat ett dokument, "PreventingSuicide: a resource for teachers and other school staff, 2000", med riktlinjerhur självmordsförebyggande kan genomföras i skolorna. Ett omfattande ochdokumenterat förarbete har legat till grund för utarbetandet av WHO:sriktlinjer som är en del av WHO:s världsomfattande självmordspreventivasatsning.Dokumentet innehåller såväl information om hur suicidrisk tidigt kanupptäckas bland ungdomar som konkreta handlingsplaner för lärare ochelevvårdspersonal. WHO:s riktlinjer ger struktur för hur vuxna kan handskasmed dessa ångestladdade frågor.Svenska organisationen "Nationellt centrum för suicidforskning ochprevention av psykisk ohälsa" vid har varitsamordnande och ansvarig för detta arbete. är centret ett WHOCollaborating Center. Det nationella ansvaret tillkom genom ett riksdags-beslut 1993.Riktlinjerna bör omsättas till svenska förhållanden, förslagsvisgenom att"Nationellt prevention av psykisk ohälsa"får fortsatt förtroende att införliva riktlinjerna i skolväsendet samt följa uppoch utvärdera denna process.För närvarande utarbetar också centret metoder för att förebygga suicidalabeteenden bland ungdomar. Metoden riktar sig till högstadie- och gymnasie-elever. En viktig komponent i detta arbete är att kamratstödet ökar och att detsociala nätverket stärks samt att lärare får kunskap om självmordspreventivametoder. Det har i många enkäter visat sig att endast ett fåtal elever vändersig till någon vuxen för stöd och hjälp när de har problem.Många vuxna vågar inte heller ta ordet "självmord" i sin mun av rädsla attprovocera fram ett självmord. WHO:s riktlinjer ger en struktur för hur vuxnakan handskas med ångestladdade frågor och förhindra självmordshandlingar.Våld mot barnDe har antalet fall av barnmisshandel ökat. Över 5 000fall polisanmäldes . Och bara under första kvartalet 1997polisanmäldes över 1 000 fall av barnmisshandel, enligtBrottsförebyggande rådet. Barnens egna samtal till föreningen har fördubblats . Detta trots att det i svensklagstiftning infördes förbud för föräldrar att aga sina barn.Familjerna där våld förekommer kan se olika ut men nästan alltidförekommer missbruk, psykisk sjukdom eller ekonomisk stress.Mörkertalet när det gäller barnmisshandel är väldigt stort. Många dödsfallsom i officiell statistik betecknas som "olyckor" är i själva verket dödsmiss-handel. I och finns undersökningar som visar att 50 respektive85 % av dödsmisshandeln rapporteras som "olyckor". Trots den stora ökning-en av antalet anmälda fall bedrivs i praktiskt taget ingen egentligforskning om barnmisshandel.I socialtjänstlagen uppmanas var och en att anmäla om ett barn misshand-las i hemmet eller utsätts för annan behandling som medför fara för hälsa ellerutveckling. För alla som arbetar med barn och ungdomar gäller en skyldighetatt anmäla till socialnämnden om de får kännedom om något som kaninnebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Rapportervisar dock att personal inom skola och barnomsorg i otillräcklig utsträckninganmäler sina misstankar om att barnet far illa. Man försöker istället självalösa problemen och väntar i det längsta med att varsko om sinamisstankar. Detta beror dels på bristande kunskap om anmälningsskyldig-hetens innebörd, dels på oro för att föräldrarna ska ta illa upp och att för-äldrarna då byter skola eller daghem.Barnmisshandel hör till de allvarligaste problemenen i samhället. Det ärdärför angeläget att öka forskningsinsatserna, göra samlad analys ochgemensamma insatser för att hjälpa utsatta barn. Det är också nödvändigt attalla som arbetar med och kommer i kontakt med barn får goda kunskapersåväl om hur man upptäcker att ett barn far illa som om anmälnings-skyldigheten. Detta måste ingå i såväl grundutbildning som fortbildning.Detta bör ges regeringen till känna.InvandrarbarnOsynlig, traumatisk stress kan leda till ohälsa hos barn som är svår attupptäcka på ett tidigt stadium. Det gäller inte minst flyktingbarn som,innan de kom till , upplevt krig och oro. Följande orsaker kanligga bakom barnens ohälsoproblem. De kan själva ha utsatts för våldeller bevittnat våld mot egna familjemedlemmar eller främlingar. De kanockså ha förlorat en förälder genom död, försvinnande eller känslomässigotillgänglighet (t.ex. deprimerad mamma som avskärmar sig frånomvärlden). Många av dessa barn får inte den hjälp de skulle behöva vidankomsten till . Att ge barn med flyktingbakgrund ett värdigt ochhumant mottagande är en skyldighet och ett stort ansvar för vårt land.Därför bör man utveckla program för generella och specifikahälsobefrämjande åtgärder där primärvård, psykiatri och kommunsamverkar i mottagandet av nyanlända barn. Sjukvården skall genombarnpsykologiska, medicinska och barnpsykiatriska bedömningarmedverka till att barnens situation blir grundligt belyst såväl underasyltiden som efter temporärt och permanent uppehållstillstånd. På någrahåll i landet har sådana program utarbetats, t.ex. i och i Umeå.Dessa erfarenheter måste tillvaratas och spridas till andra delar av landet.BarnpsykiatriBarnpsykiatrikommitténs betänkande "Det gäller livet" (SOU 1998:31)tar upp de brister som finns inom området. Istället för att ta ett grepp överhela barnpsykiatrin har regeringen tyvärr smetat kommitténs förslag överett flertal propositioner.Det förebyggande arbetet måste förstärkas för barnens skull. Invandrar-barnens situation är också allvarlig, eftersom den gruppen har en något högreförekomst av psykiska och sociala problem. Barn- och ungdomspsykriatrinhar ökande lönekostnader som enligt verksamhetens egna uttalandenberor på nedrustningen av bl a skolhälsovården. Det förebyggande arbetet haralltså en stor betydelse för barns och ungdomars psykiska hälsa.Krafttag måste till för att förebygga problemen och för att förbättra för debarn som redan har psykiska problem. Vi anser att regeringen börförelägga en samlad proposition med anledning av Barnpsykia-triska kommitténs betänkande.Smärtbehandling av barnSmärta är ett vanligt förekommande symtom hos barn, t ex i sambandmed cancer. Det finns behandlingsprinciper men många förbättringarbehövs, bl a genom ökad utbildning, regelbundet användande avsmärtanalys och smärtintensitetsmätning samt regelbundna kontakter medsmärtbehandlingsteam. Införande av smärtdagbok är ett medel. Ökadinformation till barn och föräldrar om smärta och smärtbehandling ärnågot som också behövs.En samlad översyn av alla beslut sompåverkar barnens situationBarnens situation påverkas av flera olika sinsemellan av varandraoberoende beslut i riksdag, kommuner och landsting. Det är önskvärt meden utredning som genomför en översyn av hur barnen påverkas av allasammantagna transaktioner, parallella system, olika bestämmelser m msom berör barnfamiljerna mellan kommunen, staten, o s v.Detta för att finna en helhetssyn, minska marginaleffekter och ta bortonödiga kilar i systemet samt säkerligen spara pengar och göra systemetbättre och smidigare för barnfamiljerna.Utsatta barn i odemokratiska rörelserI regeringens skrivelse "Barn - här och " lämnas en redogörelse förbarnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnetsrättigheter. I avsnitt 3.4 tar regeringen upp att det finns olika grupper avbarn som lever i en utsatt situation och därför har behov av samhälletsstöd och skydd.