ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A205av , ()Förstärkt lokalt arbetsmiljöarbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av arbetsmiljölagstiftningen.Motivering90-talets utveckling inom arbetsmarknaden har radikalt förändratförutsättningarna för det förebyggande arbetsmiljöarbetet ute påarbetsplatserna.De av regeringen tillsatta utredningarna, sjukförsäkringsutredningen ochutredningen om arbetslivsinriktad rehabilitering, visar tillsammans med kändabasfakta från arbetsplatserna på stora brister i det lokala förebyggandearbetsmiljöarbetet.Den snabba ökningen av sjuktalen kan i storutsträckning tillskrivas radikalt förändrade arbetsvillkor, med såvälkvarstående som nya arbetsmiljöproblem, samt avsaknad av aktivtarbetsmiljöarbete.Detta utvisas inte minst genom den mycket snabba ökningen i sjuktalenbland kvinnor och de allt längre sjukskrivningar som tvingas tillämpas pågrund av förslitningseffekter, såväl fysiskt som psykiskt. Vissa yrkesområdenlöper risk att få personalrekryteringsproblem beroendepå uppvisandet av allt för stora sjuktal. Landets försäkringskassor påtalarockså den komplexitet som råder i sjukdomsbilden i väldigt många fall.Från fackliga organisationer åberopas problem med rekrytering ochutbildning av skyddsombud, för att aktivt kunna arbeta med det förebyggandearbetsmiljöarbetet. I jämförelsetal kan konstateras att flera 10-tusentalsskyddsombud saknas, samt att medel för kompletterande utbildningförsvunnit . Kopplat till låg kompetens bland arbetsledandefunktioner på arbetsmarknaden blir problemställningen komplicerad.Frågan om arbetsmiljö är inte en angelägenhet endast förarbetsmarknadens parter, eftersom kostnaden för dålig arbetsmiljö till slutdrabbar samhället som helhet i form av ökade sjukskrivningskostnader ochförtidspensioneringar.Samhällets formella stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet föreligger genombefintlig lagstiftning. saknas dock viktiga incitament för att få enförbättrad organisation och kompetens bland arbetsmarknadens parter.För att förhindra och förebygga ohälsa kopplat till arbetslivet börregeringen ta initiativ till att återskapa drivkraften i det lokalaarbetsmiljöarbetet. Bra arbetsmiljö måste ses som en god produktionsfaktor ien helhetsbedömning.En översyn av befintlig lagstiftning bör därför ske, liksom att samhälletåterskapar förutsättningarna för bra utbildning för de lokala skyddsombudenoch arbetsledande funktioner.Stockholm den 27 september 2000Göte ()()
mot · GO02A206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A206av , ()Förändrad prioritering av mål 3 inom EU:s strukturfonderFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att prioritera mindre företag i de nationellaarbetsmarknadspolitiska målen och utvecklingsstrategierna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att pengar öronmärks för enmansföretagen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbetalningen bör ske enligt ett system som anpassas tilldessa företags förutsättningar.Företagande och kompetensutvecklingNäringspolitiken måste inriktas på att skapa bättre förutsättningar för flerföretag och för fler företag att växa. Det är viktigt med ett väl utvecklatföretagsklimat samt ett småskaligt och differentierat näringsliv.Utbildning, kompetensutveckling och tillväxt är alla intimt förknippade.Det moderna arbetslivet och företagandet ställer krav på återkommandeutbildning och kompetenslyft. Behovet av kompetensutveckling är stort inomde små- och medelstora företagen. är förutsättningarna förkompetensutvecklingen ofta sämre inom dessa företag än inom de störreföretagen. Orsaken finns både i bristande ekonomiska resurser och mindreflexibilitet att integrera insatser för kompetensutveckling i sin verksamhetjämfört med de större företagen.Nödvändiga åtgärderDet samlade programdokumentet (SPD) anger genom sina mål ochriktlinjer vad som är möjligt till mål 3-bidrag. SPD grundas i sin tur på denationella arbetsmarknadspolitiska målen och utvecklingsstrategierna.Det bör vara naturligt att i de nationella målen även inbegripa de småföretagen. Ett av de nationella arbetsmarknadspolitiska målen bör såledesvara att prioritera de mindre företagen. Detta kommer att innebära attåtgärderna inom mål 3 kommer att fokuseras på de allra minsta företagen.Det är viktigt att stimulera även de allra minsta företagen att utveckla sinkompetens. Skall detta vara möjligt krävs det mera aktiva insatser och entydligare prioritering. De mindre företagen bör därför på ett helt annat sättåterspeglas i de nationella arbetsmarknadspolitiska målen och därmedåtgärderna inom mål 3. Därför bör medel öronmärkas för enmansföretagenoch utbetalas enligt ett system som anpassas till dessa företagsförutsättningar.Stockholm den 26 september 2000Sofia ()
mot · GO02A207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A207av , ()Husligt arbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lag (1970:943) om arbetstid m.m. ihusligt arbete.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 26 september 2000Gunnar ()
mot · GO02A209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A209av , ()ArbetshandikappadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om förslag till regelverk för decentraliserade åtgärderför arbetshandikappade.Situationen för arbetshandikappadeFörändringarna i dagens samhälle går oerhört snabbt. För att allamänniskor ska få en delaktighet i samhällsutvecklingen är det viktigt attalla får möjlighet till utbildning och arbete.Arbetshandikappades ställning på den reguljära arbetsmarknaden är svag.Arbetslösheten är högre för människor med funktionshinder än hosbefolkningen i övrigt. För många utvecklingsstörda och psykisktfunktionshindrade är arbetet i avgörande för att de ska bli delaktiga iarbetslivet.Samhalls verksamhet fungerar i stort bra, men det finns en fara attförändringsprocessen går åt fel håll. Utvecklingen går, på många områden,mot ökad koncentration, stillastående eller nedläggningar av verksamheten.Detta drabbar ofta de mindre enheterna som bedriver sinverksamhet i små kommuner. När enheterna blir större och många av deanställda hamnar längre och längre bort från bostadsorten, är risken stor attmånga hamnar utanför eller blir av med sin anställning.Samhall har också höjt kraven för anställning.Arbetskapacitet, produktionskapacitet och hög social kompetens har varitnågra faktorer. Visst är det bra att följer utvecklingen och kraven isamhället, men för många arbetshandikappade som har ett gravtfunktionshinder eller för de som har psykiska besvär fungerar inte de högrekraven.En decentraliserad politikSocialutskottet skrev i sitt betänkande AU01 att frågan omarbetshandikappade är av stor vikt. Man konstaterade också attarbetshandikappade har en besvärlig situation på arbetsmarknaden.Däremot fanns det inga konkreta åtgärder på hur frågan skall lösas.Genom att verksamhet nu koncentrerats i större utsträckningförsvåras möjligheten till meningsfulla arbeten för många arbetshandikappadesom har svårt att pendla längre sträckor. Det är därför nu angeläget att skapalokala arbetsmarknader för arbetshandikappade, helst i nära anslutning tillreguljära arbeten för att öka förutsättningarna för en större övergång till denreguljära arbetsmarknaden. Detta borde kunna underlättas genom att beslutetom stöd till arbetshandikappade kopplades direkt till individen istället för somen subvention i statsbudgeten för merkostnader. På så sätt skullelokala arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder kunna sluta avtal med flerenskilda och offentliga arbetsgivare om placering och introduktion avarbetshandikappade. Genom denna kontakt kan man också anta att flerarbetshandikappade kommer att komma in i den reguljära arbetsmarknaden.Givet att sådana möjligheter gavs vore det rimligt att i nästa steg ocksåprivatisera det då konkurrensutsatta . Regeringen bör återkomma medförslag till regelverk för decentraliserade åtgärder för arbetshandikappade.Stockholm den 26 september 2000Sofia ()
mot · GO02A211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A211av , ()UngdomsarbetsförmedlingarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om försöksverksamhet medungdomsarbetsförmedlingar.MotiveringUngdomar är inte en enhetlig grupp som går att hantera som ett homogentkollektiv. Många ungdomar tar ofta snabbare till sig nyasamhällstendenser och trender. Tillsammans med en förhållandevis braoch modern utbildning gör det att många ungdomar har lätt för att kommain på arbetsmarknaden. Men trots dessa fördelar som många ungdomarhar, finns det även ungdomar som har svårt för att komma in påarbetsmarknaden just därför att de är unga och inte har den livserfarenhetsom arbetsmarknaden anser att de behöver.För de ungdomar som har svårigheter med att komma in påarbetsmarknaden menar vi att man bör genomföra en försöksverksamhet medrena ungdomsarbetsförmedlingar. Dessa arbetsförmedlingar ska ha sinalokaler nära gymnasieskolan eller högskolan. Inriktning förungdomsarbetsförmedlingarna ska vara vidareutbildning, platsförmedling ochett uttalat mål att hjälpa idérika ungdomar att starta upp egen verksamhet.Dessa ungdomsarbetsförmedlingar bör få resurser direkt från AMV ochtillåtas att använda dem något friare än den ordinarie arbetsförmedlingen menmed en tydligare målstyrning.Ungdomsarbetsförmedlingarna borde öppnas upp för alternativplatsförmedling via bemanningsföretag. Ersättningen bör inte som vara iförsta hand anslagsstyrd utan den enskilda förmedlingen bör få betalt perfärdig- eller vidareutbildad person eller per förmedlad arbetsplats.Meningen med ungdomsarbetsförmedlingarna bör vara att man via bådeden nya och gamla tekniken skall möta ungdomars behov av yrkesvägledning,vidareutbildning, platsförmedling eller stöd för att starta eget.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02A212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A212av , ()Svenska för förvärvsarbetande invandrareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom arbetsmarknadspolitiken öka utrymmet förkompetensutveckling i svenska för förvärvsarbetande invandrare.Kompetensutveckling i svenska förförvärvsarbetande invandrareDen förbättrade arbetsmarknaden har underlättat för många invandrare attfå jobb. Till det bidrar också att många arbetsgivare i takt medinternationaliseringen ser värdet av att kunna tillgodogöra sig de bredaerfarenheter, inte minst språkligt och kulturellt, som många invandrarebär med sig.De invandrare som anställs på olika arbetsplatser bedöms ha tillräckligakunskaper i svenska för de arbetsuppgifter de erbjuds. Arbetet betyder ocksåatt den enskildes möjligheter och motivation att förbättra svenskan ökar.Detta gäller särskilt de invandrare som inom ramen för olika projekt ellersärskilda studier vid sidan om jobbet får möjlighet till mer systematisk träningi svenska språket.Mycket talar för att den enskildes kunskaper i svenska språket ochmöjligheterna att stärka dem kommer att ha avgörande betydelse både förhans eller hennes möjligheter att utvecklas i jobbet och komma vidare påandra arbetsuppgifter och hans eller hennes förutsättningar att finnas kvar påarbetsmarknaden också vid konjunktursvackor. Det finns därför goda skäl attredan nu finna former för kompetensutveckling i svenska i anslutning tilljobbet för de människor med tillräckliga, men inte goda, svenskkunskapersom nu etableras på den svenska arbetsmarknaden.Riksdagen bör därför ta initiativ till en analys av hur behovet avkompletterande svenskkunskaper för förvärvsarbetande ska kunna etablerasinom ramen för arbetsmarknadspolitiken.tockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02A213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A213av Staaf-Igelström, ()Ensamarbete i handelnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en strategi mot farligt ensamarbete.Åtgärder mot ensamarbete i handelnAntalet butiksrån ökar i . Butiksrånen sker i två tredjedelar avfallen vid ensamarbete i butiken, och de drabbar ofta unga kvinnor somjobbar på sin första arbetsplats. En rapport från 1997visar att två av tre butiksrån begås mellan och 22.00 och attnästan vart tionde äger rum på natten.Det är en kränkande och ångestladdad upplevelse att utsättas för rån ochnästan alltid innebär detta fysisk och psykisk skada för berörd personal.Ensamarbete i butik visar tyvärr ingen tendens att minska. Att ha lite personalsamt sena öppettider har blivit de mindre butikernas konkurrensmedel motstormarknaderna - en konkurrenssituation som naturligtvis ökar rånriskerna.En del åtgärder har vidtagits för att förbättra situationen vid ensamarbete.Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat föreskrifter som bland annat tar sikte påvikten av att förebygga risker för våld och hot i arbetsmiljön och iarbetsmiljölagen fäst särskild uppmärksamhet på riskerna vid ensamarbete.Tyvärr är detta inte tillräckligt med tanke på att antalet butiksrån fortfarandeökar. De butikanställdas ensamarbete med risker för rån, hot och våld måstesättas i centrum av ett långsiktigt arbetsmiljöarbete och jag anser att detbehövs en samlad strategi mot hot och våld i arbetslivet!Stockholm den 27 september 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)
mot · GO02A214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A214av , ()ArbetstidslagarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa arbetstidslag (1982:673), allmänarbetstidslag (1970:103), arbetstidslag (1947:216) för hotell, restaurangeroch kaféer och arbetstidslag för detaljhandeln (1942:652).Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 28 september 2000Gunnar ()
mot · GO02A215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A215av Saarinen, ()Företagsanpassat arbetsmarknadsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en utredning av företagsanpassatarbetsmarknadsstöd.NulägesbeskrivningI branscher som av naturliga skäl är beroende av klimat och säsong blirvariationerna i tillgången på arbetstillfällen mycket ojämna. Mednuvarande system tvingas arbetstagaren ut i arbetslöshet, av orsaker somvare sig arbetsgivaren eller den anställde råder över.FörslagFör att tillgodose marknadens ökade krav på kunskap är det av största viktatt medel ställs till förfogande. Ett utmärkt tillfälle att bedriva utbildningär under de perioder då den anställde tvingas ut i arbetslöshet på grund avklimatförhållandet.Mot ovan beskrivna bakgrund vill vi peka på behovet av attarbetsmarknadsmedel omdisponeras och ställs till förfogande förföretagsförlagd utbildning i de fall arbetsmarknadens parter är överens omdetta.FördelarDetta förslag medför att företagen bereds större möjlighet att behållaanställda i tillsvidareanställning.Vidare innebär detta förslag att medel som utbetalas tillarbetslöshetsersättning i högre grad kommer till nytta för den enskilde ochsamhället genom högre utbildningsnivå.Stockholm den 28 september 2000Ingegerd Saarinen (mp)
mot · GO02A216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A216av , ()Svenska för invandrareFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om yrkesinriktad svenskundervisning inomarbetsmarknadsutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om omedelbara åtgärder för att förändra och förbättrasvenskundervisningen för invandrare.13.1 Yrkande 2 hänvisat till UbU.Svenska språket viktigt för att få jobbArbetslösheten bland flyktingar och invandrare i beror till stor delpå dåliga kunskaper i svenska språket. Svenskundervisningen förinvandrare infördes . har den varit föremål förmånga omorganisationer och förändringar. Trots detta tycks den intekunna förmedla tillräckliga svenskkunskaper. Statistik från SCB visar attendast av de som påbörjade studier /94 haruppnått godkänd nivå. Det rapporteras även om att studieresultaten harförsämrats något för dem som börjat . Många hoppar avundervisningen och väldigt få av dem återkommer till ny undervisning.Trots att inte mer än ungefär hälften av eleverna klarar av undervisningen,tycks de elever som godkänts ändå ha fått för dåliga kunskaper i svenska föratt de skall kunna erhålla ett arbete.Arbetsförmedlingens möjligheter att hjälpa till och förbättra invandraresspråkkunskaper är också dålig. I stället för att exempelvis anordna utbildningi yrkesinriktad svenska för invandrare hänvisas i de flesta fall tillkommunerna för ytterligare svenskundervisning. Det genomförs bara ett fåtalkurser i yrkesinriktad svenska för invandrare. Det borde därför ges större ochmer uttalade möjligheter till svenskutbildning inom arbetsmarknadspolitikensram.En rad utredningar har tittat på svenskundervisningen för invandrare. Justnu är den föremål för revisorers granskning. Med alla dessautredningar som grund är det nu dags att komma med skarpa förslag tillförändringar och förbättringar av svenskundervisningen för invandrare. Denabsolut viktigaste förutsättningen för att flyktingar och invandrare skall kunnadelta i det svenska samhällslivet, är att de kan tala och förstå det svenskaspråket.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02A218 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A218av , Hans (v)Fasta heltidsjobbFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om heltid som norm.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs kring omvandling av tillfälliga jobb till tillsvidareanställningar.Fasta heltidsjobbDen s.k. satte som mål att deltidsarbetslösheten skulleminskas . Deltidsarbetslösheten är ett gissel för kvinnor.Samtidigt har antalet tillfälligt anställda ökat. Sedan1991 har antalet korttidsvikarier ökat i kommunerna(Kommunalarbetaren nr 16/2000).Så länge som människor ofrivilligt arbetar deltid och har tillfälligaanställningar kan vi inte vara nöjda med sysselsättningsläget. Målet måstevara att arbetssökande erbjuds tillsvidareanställningar på heltid. Människorbehöver kunna planera sin framtid. Många dörrar stängs för människor sominte kan uppvisa god betalningsförmåga . På arbetsplatser gerosäkra anställningar mindre inflytande och ökad rädsla att ställa krav påarbetsförhållanden och arbetsvillkor. Tysta arbetsplatser ger dålig arbetsmiljöoch höga sjuktal.Utanför arbetsplatsen stänger banker och bostadsföretag dörrar till ettnormalt liv. Deltidsarbetslöshet och otrygga anställningar förstärkerklassamhället i alla dess delar, från vaggan till graven. Den har en tydliggenusaspekt samt en etnisk dimension. Unga invandrarkvinnor inom LO:savtalsområden har den största otryggheten. hade exempelvis 34,9 %av kvinnorna från tillfälliga anställningar. Av de som kom från andraländer än t.ex. och , med högst i , hade hela 52 %tidsbegränsade anställningar.Vänsterpartiet varnade i sin motion 1996/97 A3 att regeringens förslag(1996/97:16) var otillräckliga när det gäller att minska de osäkraanställningarnas andel. Dagens verklighet visar att vi tyvärr har fått rätt.Vänsterpartiet återupprepar därför sina krav på detta område, dvs. atttidsgränsen för vikariat, samt kombinationer av visstidsanställningar, skallsättas . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vänsterpartiet menar också att heltidsarbete skall utgöra norm föranställning. Från detta skall undantag kunna göras efter förhandling mellanarbetsmarknadens parter. Det skall finnas saklig grund för avsteg. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En viktig del i att alla som önskar skall ha ett arbete, som det går attförsörja sig på samt att kunna kombinera övrigt liv med arbetsliv, är attarbetstiden förkortas. Ökade sjuktal kräver ett mänskligare arbetsliv. Ett ökatpersonalinflytande krävs över arbetstidens förläggning. Erfarenheter visar attmed ett ökat personalinflytande över arbetstidens förläggning kan fler arbetaheltid.Stockholm den 28 september 2000Hans Andersson ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02A219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A219av Skånberg, (kd)Frivilligt sabbatsårFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheten att införa sabbatsår.MotiveringObalansen är stor mellan de som har arbete och arbetar för mycket, ochde som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen.Många skäl talar för att det bör göras möjligt att ta ett sabbatsår förmänniskor . Det skulle öka livskvaliteten för de människorsom vill få en paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning ellerandra personliga projekt.Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälleför arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det justbristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar arbetslösa,främst ungdomar och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden.Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn medbarntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då manfortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrandeföräldrar.Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälleatt pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annankulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivitetablerad.Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara enförberedelse för ett meningsfullt och kreativt liv som pensionär.En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativafinansieringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengarfrån a-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för enarbetslös att få arbete, eller genom förtida uttag ur egen intjänadpensionsrätt.Utredningen bör också överväga de dynamiska effekter som uppstår genomminskad arbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som därmed kangöras.Stockholm den 26 september 2000Tuve Skånberg (kd)()