ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk634 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk634av , ()Förändrade skattereglerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändringar av skattereglerna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelverkets utformning.Motiv för våra förslagSkattelagarna och skattemyndigheternas tolkning av dessa är avavgörande betydelse för företagsamheten. Krångliga lagar och osmidighantering från myndighetens sida gör att företagare tröttnar, att blivandeföretagare aldrig startar och att företagare flyttar utomlands till lägreskattenivåer och bättre företagsklimat.Problem med F-skattsedel har hindrat bl.a. många av jordbrukets avbytareatt starta egen verksamhet eller tvingat dem till kreativafakturaspecifikationerför att kunna driva verksamheten vidare.Ett mindre företag i har drabbats av att ett antal konferensresorifrågasatts av skattemyndigheten. hävdar bl.a. att det interäcker med att antalet utbildningstimmar är uppfyllt. Utbildningspassen måstedessutom ligga helt för att inte utlösa en kraftig förmånsbeskattning.Skattereglerna bör enligt vår uppfattning ändras så att det står ett företagfrittatt, så länge man uppfyller krav på kursinnehåll och tid, förläggakursverksamheten på det sätt som är bäst för företaget.Vidare hävdar skattemyndigheten att intern utbildning klassas sompersonalvård. För personalvård gäller avdragsrätt enligt Riksskatteverketsrekommendationer (RSV Dt 1991:20) med, för de två aktuella åren, 1994med och 1995 med . Vidareutbildning kommer att bliallt viktigare för att upprätthålla anställdas kompetens. Detta gäller särskiltide nya kunskapsföretagen. Mycket låga takbelopp för intern utbildningframstår för oss som direkt skadligt. bör i stället uppmuntrautbildning. Därför bör skattereglerna ändras även på denna punkt.Den reaktion vi mött från företaget är frustration och besvikelse. - Det ärbättre att flytta företaget utomlands. - Det finns ingen anledning att växa häriSverige. - Ska det inte räcka med att försöka följa reglerna? - Harskattemyndigheterna inte viktigare saker för sig än att "djävlas" medsmåföretag? Det är några av de uttryck som fällts.Vi anser att skattelagarna och myndigheternas arbete måste utformas merur ett företagarperspektiv. är regelverket utformat så att det ska varalättför myndigheterna att granska företagen. Regelverket bör som detär effektivt ur granskningssynpunkt i första hand utformas så att det är lättattfölja och förstå lagar och regler. Myndigheterna skall hjälpa företagen attfölja reglerna, inte utforma bestämmelser med vars hjälp man stjälper dem iefterhand.Stockholm den 27 september 2000Ola ()()
mot · GO02Sk635 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk635av , ()Avdragsrätt för fortbildningskostnaderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att låta utreda ett system med avdragsrätt förfortbildningskostnader.Motiv för vårt förslagI dagens snabbt föränderliga samhälle finns det inga färdigutbildadepersoner. Alla är beroende av att kunna vidareutveckla sina färdigheteroch kunskaper, men alla ges inte möjligheten. Som systemet är uppbyggt är individerna beroende, dels av om det egna företaget ellerorganisationen satsar på vidareutveckling, dels av möjligheterna tillkomvux- eller högskolekurser. finns i princip heller inte någonstörre marknad för privat vidareutbildning. Egenfinansierad utbildningmed dagens skattesystem blir mycket kostsamt.Det är av avgörande vikt för framtid att de resurser som finnsutnyttjas på bästa möjliga vis. Vår bästa råvara är vårt humankapital, och detgäller att förvalta detta kapital på bästa möjliga sätt.Det finns därför starka skäl för staten att på olika sätt underlättavidareutbildning och kompetensutveckling. Ett system med individuellakompetenskonton är ett sätt att underlätta vidareutbildning. Det tar dockfrämst sikte på att skapa ekonomiska möjligheter till heltidsstudier under eneller flera terminer. Mycket talar för att utbildningskostnader är eninvesteringför framtida bättre jobb och högre lön och därför bör ses som en kostnad förframtida löneinkomster. En avdragsrätt för egna utbildningskostnader börinföras och gälla kurslitteratur, kursavgifter m.m. och inte egnalevnadsomkostnader . Därmed öppnas möjligheter förfler att med egna pengar klara en del av sin nödvändiga fortbildning ochutveckling. Möjligheterna att införa avdragsrätt för utbildningskostnader bördärför prövas och utredas.Stockholm den 27 september 2000Ola ()()
mot · GO02Sk636 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk636av Rådhström, ()MiljödieselskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder de samhällsekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av en sänkning av skatten på miljödieseltill en nivå under våra närmaste konkurrentländers.Motiven för vårt förslagDen miljödiesel som används i har en mycket hög kvalitet iförhållande till den som är vanlig bland våra grannländer inom EU. Attendast svenska åkare använder detta bränsle beror på den svenska totalabeskattningen på diesel. Utländska åkare använder inte svensk miljödieselnär de utför transporter i eftersom den är för dyr enligt utländskaåkare. I stället för att försöka komma till en harmonisering avdieselkostnaderna för bl.a. åkerinäringen gentemot utländska åkare, såväljer den motsatta vägen. Det får till följd en rad negativakonsekvenser. Svensk näring kommer att ytterligare halka efter ikonkurrensjämförelse och den sämre utländska dieseln kommer i än högregrad att förstöra den svenska naturen.De utländska åkare som trafikerar kan med den mängdbränsle de för med sig vid gränsen ta sig ungefär tur och retur sydsvenskhamn upp till . Detta innebär att blir belastat med mycketstora mängder av föroreningar som vi skulle kunna få drastiskt minskade omsvensk bränsleskatt sänktes till utländsk nivå. Att vi dessutom tapparsamtliga skatteintäkter på utländska åkare vad avser uteblivnabränsleskatteintäkter innebär betydande förluster.Nettoeffekterna av en svensk ändring av dieselskatten till internationellnivå är viktig att utreda, både ur miljö- och konkurrenssynpunkt. Det ärdessutom en intressant frågeställning vilka effekter på inkomstsidan det skullefå om vi får internationella åkare att tanka sina fordon i , i ställetföratt starta resan till vårt land med fulltankade ekipage.Svensk åkerinäring befinner sig i en mycket svår situation medanledning av det höga skattetrycket i förhållande till sina utländskakonkurrenter. Denna situation förrvärras ytterligare med förslaget på ännu endieselskattehöjning. flaggar svenska lastbilsflottor ut ur landet för att istället bedriva verksamheten med bas från något annat land. Det förekommerockså allt för ofta att lastbilsåkare lägger ner sin verksamhet för att de inteklarar den osunda konkurrens som uppstått mot utländska åkare. Vi tar idenna motion inte upp alla de olika problem som finns inom området utankonstaterar att det behövs kraftiga insatser på en mängd områden för att viskall kunna behålla en stark svensk åkerinäring.En sänkning av energiskattedelen på fordonsbränsle är en inte obetydligdel i detta problem. Detta stärker argumenten för att åtgärder måste vidtagasomgående.Stockholm den 29 september 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02Sk637 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk637av , ()Sänk bokmomsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om bokmomsen.MotiveringI vårt mångkulturella land är svenska språket en avgörande faktor förmänniskors frihet och livschanser. Kulturen kan vara en språngbräda förspråkutvecklingen. Inte minst gäller det boken och läsandet.Ansvaret för att väcka barnens lust att läsa delar vi alla - föräldrar,skolpersonal och andra vuxna. Vi måste ta oss tid att resa med barnen ifantasin, låta oss förtrollas och förundras tillsammans med dem, och sepå världen ur någon annans perspektiv.Tsatsiki, , Fredda och andra av barnböckernas personligheterär viktiga. De har känslor, tankar och upplevelser som alla barn kankänna igen - och nya ord att prova för att uttrycka dem.Så kan vi lära oss att känna igen oss själva i andra. Så kan vi alla bidratill att öka den tolerans och förståelse mellan människor som är så viktigför demokratin.Ur regeringsförklaringen den 19 september 2000.Boken är en källa till kunskap. Betydelsen av att läsa och lära kan intenog uttryckas i ord. I bokformen finns mycket av vårt kulturarv. Attbelägga böcker med moms är ett sätt att öka priset på boken, utan störrevärde för innehållet eller dess författare. Det kan inte anses förenligt medgod lästradition att beskatta böcker. I tider då information sökes ochsamlas på många olika sätt, inte minst via Internet, kommer boken förmånga att vara ett mindre lockande alternativ i den takt som kostnaden förden ökar. Detta gagnar inte någon. Snarare ökar risken att färre barn läserböcker. Studerande tvingas till högre kostnader för inköp av kurslitteratur.Författare gynnas inte av en extra skatt på deras böcker. Därför måstebokmomsen sänkas.Stockholm den 26 september 2000Catharina ()
mot · GO02Sk638 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk638av Strömbom, ()Gränsgångaravtal för ÖresundsregionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att förhandlingarom gränsgångaravtal bör upptas med står färdig och arbetspendlingen ökar i båda riktningarna.Många danskar har flyttat till och pendlar tillbaka till sitt arbete iDanmark.Det dubbelbeskattningsavtal som gäller mellan de nordiska ländernainnebär att den som bor i men arbetar i erlägger löneskatt iDanmark. För eventuell fastighet/bostadsrätt i skattas dock i Sverige.Förhållandet innebär att den svenska kommunen "tappar" intäktersamtidigt som kostnaderna ökar. Detta kompenseras genom det kommunalainkomstskatteutjämningssystemet. Kommunen får antingen betala en lägreavgift eller ta emot ett högre bidrag. Övriga kommuner i landet får då ettmarginellt lägre bidrag eller får betala en marginellt högre avgift beroende påhur de ligger i förhållande till riksgenomsnittet. Att övriga kommuner på dettasätt skall stå för de kostnader som de skånska kommunerna drabbas av genomett dåligt svensk-danskt avtal är principiellt fel och således en mycket dåliglösning. Som princip bör gälla att man skattar där man bor. Det bör varasjälvklart att man skattemässigt bidrar i den kommun där man bor ochutnyttjar den kommunala servicen.Avtalen mellan och och och innehåller ensärskild bestämmelse avseende gränsgångare. Då beskattas inkomst igränskommunerna endast i den stat där personen har sin hemvist.Tidigare fanns en gränsgångarregel mellan och . bör snaras upptaförhandlingar så att denna regel kan återinföras.Stockholm den 27 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Sk639 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk639av , ()BensinskattenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bensinpris och bensinskattenivå.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bilavdrag vid arbetsresor.3. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring gällandebilens betydelse i ett fungerande samhälle i enlighet med vad som anförsi motionen.Motiv för våra förslagBilisterna har drabbats hårt av årliga prishöjningar. En bensinskatt på av priset är orimlig.Höjningarna slår hårt mot alla som är beroende av att användabilen. Alla som måste ha bil för att kunna ta sig till arbetet. Barnfamiljernahar ett stort behov av bilen för många korta och långa transporter till olikaengagemang, barnomsorg, musiklektioner, idrott m.m. som är så viktiga förde unga.Hushållen som med redan hårt beskattade pengar därutöver får betalaytterligare i skatt på bensinen ser med stor oro på de avregeringen med stöd av flera andra partier tidigare aviserade årligabensinskattehöjningarna.Vi menar att i , där så många på grund av långa avstånd och fåfullgoda alternativ är så beroende av bilen, måste drivmedelskostnadernahållas på en nivå som kan accepteras.Boende i glesbygd måste kunna bo kvar och alla de arbetsplatser som därfinns bibehållas. Den levande landsbygden som vi alla vill ha måste kunnautvecklas även framöver. Skatten på bensin bör därför sänkas medmellan 0,75 och per liter. De tidigare aviseradebensinskattehöjningarna - som förordats p.g.a. bland annat miljöskäl - måstestarkt ifrågasättas.Detta därför att så mycket hänt och händer vad gäller ny teknik för renareavgaser, effektivare och bränslesnålare motorer, men också för att människorskall våga satsa på miljövänligare bilar. Bilparken i är betydligt äldreän i många andra länder varför det är viktigt att stimulera ny teknik ochnybilsförsäljningen. Även på bränsleområdet kan förväntas mer miljövänligadrivmedel.I budgetpropositionen föreslås en viss ökning av reseavdragen förarbetsresor. Vi anser dock att den föreslagna avdragsökningen är för låg ochatt den inte står i rimlig proportion till de ökade bensinpriserna.Det är för oss också självklart att reseavdragen för arbetsresor måste ökastill en nivå som står i rimlig proportion till bensinprisökningarna utan atthöjagränsen för rätten till avdrag. Höjden på denna gräns borde snarare sänkas.Vi konstaterar att bilismen är klart överbeskattad och menar därföratt den utredning som från Moderata Samlingspartiets sida tidigare föreslagits- med uppgift att belysa bilens betydelse i ett fungerande samhälle - nu måstekomma till stånd.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()(m)
mot · GO02Sk640 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk640av , ()Sponsring av kulturFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att företagsekonomisk sponsring av kultur skalllikställas med sponsring av idrott och medföra samma möjligheter tillavdrag.Mer kultur!Kultur är livets krydda. Därför är initiativ som understödjer kulturenpositiva. Kulturens uppgift är inte att i första hand vara kommersiell utanatt vara en källa för inspiration och glädje i livet. Det är önskvärt medkonstnärer som inte är beroende av statligt bidrag och stöd för sinverksamhet. Konsten skall vara oberoende och fri. Genom att flerakonstnärer får möjligheter till finansiering och sponsring minskarberoendet och kreativiteten och mångfalden sporras. Antalet sponsorer avkonsten ökar om företag ges möjlighet till skatteavdrag vid ekonomisktengagemang till kulturen.Utöver att kulturen får den ekonomiska stimulans den såväl behöver blireffekten att människor verksamma inom näringsliv och konst möts vilket ärtill glädje för samhället i stort.Det finns regler som möjliggör för företag att sponsra idrottsligverksamhet. Jag anser att kultutsponsring bör likställas med idrottssponsring.Stockholm den 27 september 2000Margareta ()
mot · GO02Sk642 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk642av , ()Arv- och gåvoskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopad arv- och gåvoskatt för familjeföretag.Slopa arv- och gåvoskatten för familjeföretagSmå och medelstora företag är ryggraden i svenskt näringsliv. Tvåtredjedelar av alla som arbetar i det privata näringslivet är anställd i ettlitet eller medelstort företag. Ett särskilt problem är att nästan 40 procentav alla företagare i är . kommer såledesett stort antal företag att stå inför ett generationsskifte.Arv- och gåvoskatten är hög i - . Det kandrabba ett företag hårt vid ägarskifte då äganderätten till ett familjeföretagskall övergå från företagaren till hans barn. Även om ett företag i och för sigär värt flera miljoner är det inte säkert att barnen har tillräckligt med redapengar att betala skatten med. Då kan följden bli att en del av företaget måstesäljas eller tömmas på mycket pengar. Detta kan skada företagets möjlighetatt överleva. I värsta fall kan företaget försättas i konkurs.I finns ca 70 000 företag som ägs av invandrare. startas av en person med invandrarbakgrund. För invandrare är vartfemte arbetstillfälle skapat av ett invandrarföretag. Dessa företag är i storutsträckning familjeföretag där möjligheten att föra över ägandet till nästageneration är en mycket viktig fråga.I många jämförbara länder ser arvskattelagstiftningen helt annorlunda ut äni . I tas exempelvis ingen arvskatt ut. I ärskatten efter ett grundavdrag på 500 000 D-Mark.För att underlätta för familjeföretag vid generationsskiften bör arv- ochgåvoskatten slopas för dessa.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk643 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk643av , ()Översyn av skattetilläggetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av taxeringslagen vad avser skattetillägg.Skattetillägg kan knäcka småföretagareSkattetillägget för felaktiga avdrag i deklarationen blir många gångerväldigt stort. För mindre företag kan skattetilläggen ibland bli oerhörtkännbara. Det är givet att medvetet lämnande av oriktiga uppgifter ideklarationen på något sätt bör beivras. Dock kan man aldrig vara säkerpå att felen är medvetna, och det kan ifrågasättas om den nuvarandeutformningen av taxeringslagen verkligen står i rimlig proportion tillbegångna fel.Några exempel:Företag A påförs skattetillägg () med avseendeoriktigt underskottsavdrag i samband med ägarbyte. Av gjord utredningframgår att bolaget på grund av ägarbyte inte kan tillgodogöra sig detoutnyttjade underskottet med . Av 5 kap 1 §taxeringslagen framgår att har den skattskyldige i självdeklaration eller annatskriftligt meddelande, lämnat uppgift som befinns oriktig, skall en särskildavgift (skattetillägg) påföras honom.Företag B påförs ett skattetillägg () med avseendeoriktigt inrullat underskott från föregående år. Rättat med ledning avkontrollmaterial.Företag C påförs ett skattetillägg () med avseendefelaktigt inrullat underskott från föregående år. Rättat med ledning avkontrollmaterial.Att skattetillägg påförs efter en lägre procentsats när rättelse skett medledning av kontrollmaterial beror på att risken för att felet skall passera utanåtgärd är mindre. Beloppsmässigt kan dock skattetilläggen även i dessa fallbli mycket kännbara.Enligt anvisningar är det den skattskyldige som harbevisbördan i fråga om yrkade avdrag. Däremot är det skattemyndighetensom skall visa att förutsättning föreligger för att påföra skattetillägg, dvs omen oriktig uppgift lämnats beträffande det yrkade avdraget. För attskattetillägg skall kunna påföras i sådant fall måste det således framgå avomständigheterna att oriktig uppgift har lämnats. Däremot finns det ingenskyldighet för skattemyndigheten att bevisa att det föreligger ett uppsåt. Detär således fullt möjligt att bli påförd en avsevärd straffavgift utan attuppsåtetvarit att undandra skatt. Speciellt uppseendeväckande blir detta när det gällersmå företagare, som rimligtvis inte kan förväntas ha fullständiga kunskaperom den snåriga djungel som skattelagstiftningen är.Eftersom skattetillägget, enligt vår mening, dessutom äroskäligt högt i förhållande till det begångna felet bör en översyn av taxerings-lagen i detta avseende ske.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk644 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk644av , ()RepresentationsavdragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd avdragsrätt för representation vid måltider och givande avgåvor.Höj avdragstaket vid representation!Från och med har genom lagen (1996:1339) omändring i KL (prop. 1996/97:12 och betänkande 1996/97:SkU7) införtsnya bestämmelser om avdrag för utgifter för representation vid beräkningav inkomst. Enligt de nya bestämmelserna medges avdrag förmåltidsavgifter som avser lunch, middag eller supé inte med större beloppän per person.Vid en affärslunch är det möjligen genomförbart att äta för . Fören middag eller supé, som intages på annan plats än en pizzeria eller korvbar,är emellertid en löjligt liten summa. Om det över huvud taget skallvara meningsfullt att i samband med en affärsuppgörelse bjuda kunden påmiddag måste företagen därför använda sig av skattade pengar för att bjuda påmat. De som är avdragsgilla täcker möjligen kostnaden förförrätten. Då måltider i samband med exempelvis affärsuppgörelser tillhörvad som är kutym, borde det även räknas som del i företagens avdragsgillakostnader. Det må vara att det bör finnas ett tak för hur stort avdrag somtillåts, men det taket bör enligt vår mening höjas avsevärt.Detsamma gäller representationsgåvor, där taket f.n. är . För180 kronor får man knappt en anständig blombukett , än mindre enminnesgåva värdig att uppvakta med vid ett jubileum. Därför bör även taketför när representationsgåvor är avdragsgilla höjas avsevärt.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk645 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk645av , ()Fordonsskatt på dieselbilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att se över fordonsskatten på dieselbilarMotiveringIdag betalar en privatperson som är ägare till en dieselbil av1993 års modell dubbel fordonsskatt. Om samma personbyter upp sig en årsmodell få han/hon betala en femdubbelfordonsskatt. Rimligtvis borde det vara tvärtom eftersomäldre dieselbilar släpper ut mer avgaser. Vid flera tillfällenhar det sagts att denna märkliga tröskeleffekt skulle rättastill. Men fortfarande har inget hänt.Bakgrunden är att man införde ett system med kilometerskatt fördieseldrivna fordon. 1993 avskaffades kilometerskattesystemet och ersattesmed en särskild punktskatt på dieselolja (prop. 1992/93:124). Som en följdhärav höjdes fordonsskatten för dieseldrivna personbilar av modelleller äldre till det dubbla beloppet, och för nyare sådana bilar till detfemdubbla beloppet.Från början var det nog tänkt att systemet skulle jämnas till ganska snart.Men obalansen när det gäller beskattningen av dieselbilar består - sju årsenare. är det att se över fordonsskatten för dieselbilar. Nuvarandebestämmelser har gjort att begagnade dieselbilar av årsmodell och äldre,från framför allt , har importerats i stora mängder till Sverige.Stockholm den 22 september 2000Mikael ()
mot · GO02Sk646 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk646av , ()FörmögenhetsskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av reglerna för förmögenhetsbeskattning.MotiveringGifta ska naturligtvis inte straffas för att de valt äktenskapet somsamlevnadsform. För att uppmuntra till äktenskap bör det görasskattemässigt likställt att vara gift som att vara sammanboende. Som nugällande lagstiftning är utformad gäller skilda regler för å ena sidan giftapar och å andra sidan sammanboende utan gemensamma barn. Den förragruppen diskrimineras på ett oförsvarbart sätt.I regeringens budgetförslag har man tagit steg i rätt riktning, men detkommer fortfarande att vara ett orättvist system. Enligt det nya förslaget fårett sambopar ha en förmögenhet på 2 miljoner utan att drabbas avförmögenhetsskatt. Ett gift par får max ha 1.5 miljoner i förmögenhet innanförmögenhetsskatten slår till. Om ett gift par har två miljoner var somförmögenhet i form av pengar på banken, fonder, eller villa, får paret betala7.500 kronor i skatt . Ett sambopar utan barn med exakt sammaförmögenhet betalar noll kronor i förmögenhetskatt. Det är naturligtvis heltorimligt.Stockholm den 22 september 2000Mikael ()