mot · GO02Ju218 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju218av Strömbom, ()Polisresurserna i länFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade polisresurser till län.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att närpolisreformens intentioner kan uppfyllas iStockholms län.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om särskilda resurser för att kunna prioriteraungdomsbrottsligheten i län.MotiveringKristdemokraterna anser att samhällsmedborgaren ska garanterastrygghet, säkerhet och ett väl fungerande rättsväsende. Den enskilde skakunna lita på lagstiftningen och på myndigheterna. Rättstryggheten ochrättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende sompräglas av ett medborgarperspektiv. Instrumenten för en fungeranderättsstat måste därför tilldelas tillräckliga resurser och tillfredsställandekompetens.Polisens resurser räcker inte till för att utreda alla brott. De generellaneddragningar som har skett över hela landet och resursfördelningen mellanlänspolismyndigheterna utfaller mycket negativt för del.Alltför stor del fördelas efter befolkningstal, inte efter faktiskabrottsuppgifter. Det är nu oerhört angeläget att resurserna tillbrottsbekämpning ökar, men också att fördelningen av resurserna länenemellan ses över.Hög brottslighet kräver mer resurserFör att på ett tilllfredsställande sätt kunna utföra ett förebyggande arbete,snabba ingripanden och utredningar av brotten krävs att polisresursernabättre korresponderar mot den faktiska brottsligheten. I ärandelen brott avsevärt mycket högre än vad som motsvaras avbefolkningsandelen. Det faktiska behovet måste ges större tyngd vidfördelning av resurserna över landet.Stora evenemang urholkar resursernaAllt fler stora evenemang förläggs till . Det kan vara konserteroch idrottstävlingar men även konferenser, som av olika skäl kräverförstärkta polisinsatser. Ett exempel är ordförandeskap i EU därvärdlandet måste garantera säkerheten för deltagarna i de råd ochkonferenser som arrangeras.Stockholmspolisen, en slitsam arbetsplatsDet är i som arbetsuppgifterna inom polisen upplevs som mestslitsamma, det är här som övertidsarbete är vanligast och stressen störst.Under årets första fem månader hade över 70 poliser i antingenlämnat yrket eller sökt sig till ett annat polisdistrikt. slutade 149Stockholmspoliser.Långtidssjukskrivningarna inom poliskåren ökar. Det finns inte någonsamlad statistik över hela landet, men i är . Många äldre poliser får också läkarintygpå att de inte orkar med att arbeta . Detta ökar pressen på de yngrepoliserna som måste arbeta mer och mer med risk för utbrändhet och en ökadflykt från polisyrket.De medel som avsatts till övertid tar också slut. Effekten blir färre poliserpå gator och torg och längre utryckningstider.Insatser mot unga brottslingarNyrekryteringen av brottslingar sker bland unga, ofta bara 10-12 årgamla. Den ökade brottsligheten bland unga människor måste mötas medbåde kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Särskilt viktigt är en snabbreaktion från samhällets sida. Snabba insatser krävs exempelvis genomnärpolisverksamhet, samarbete mellan polis, socialtjänst och då det gällerunga människor skola och föräldrar samt väl fungerande ungdomsrotlar. kommuner där samarbete kring ungdomsbrottslighet finns mellanpolis, skola och föräldrar har utvecklingen varit positiv.Allt fler unga blir rånade av ungdomar i Stockholmsregionen.Mobiltelefoner, märkeskläder och kontanter blir rånarnas byten. Hot omrepressalier om rånoffret skvallrar tillhör brottet.Förebyggande arbeteFör närvarande råder en stor brist på polisresurser för att förebygga ochfölja upp ungdomsbrott, särskilt i södra har bl a fått följande konsekvenser: Många ungdomsgängkan härja ostört då många brott aldrig utreds, och om de utreds ärhandläggningstiden så lång att vittnen drar sig ut. När grövre brottanmäls, t ex narkotikabrott, kan innan någontinghänder. Åtal skall väckas men det sker inte. Ungdomarunder som begår brott ska överlämnas till , menkontakterna mellan och polisen fungerar inte som den bör,sannolikt till stor del på grund av resursbrist på båda håll. Följaktligen bliruppföljningen bristfällig. Detta leder till att polisen prioriterar misshandeloch olaga hot medan stölder, skadegörelse och snatterier läggs åt sidan.Ingen egentlig yttre spaning hinner genomföras varför polisen inte kanbygga upp den personkännedom som skulle kunna hjälpa dem i derasarbete.Genomför närpolisreformenNärpolisreformen infördes efter ett riksdagsbeslut. Då indeladesStockholms län i 60 närpolisdistrikt. är de 57 och antalet kommerenligt uppgift att minska ytterligare. När reformen infördes var avsiktenatt det skulle finnas 1 700 närpoliser, finns i praktiken ca 600.Antalet poliser i länet minskar år . Därtill kommer enförhållandevis hög medelålder med stora framtida pensionsavgångar.Trots att länet får ett extra tillskott på kvarstår enligtuppgift ett underskott på ca 70 miljoner kronor.Syftet med närpolisreformen var att polisen skulle ha ett avgränsatgeografiskt ansvar och finnas nära invånarna. Otillräckliga budgetmedel ochobesatta tjänster har urholkat polisens möjligheter att leva upp till målet attverka lokalt, där poliserna känner området och många av de boende i områdetkänner poliserna. Inte minst det viktiga arbetet bland unga blir starktåsidosattdå närpolisresurserna nyttjas till t ex utryckningsverksamhet, utredningarbeteoch bevakning vid stora evenemang. Bekämpande av vardagsbrottslighet ochbrottsförebyggande arbete orkar och hinner poliserna inte med. Medborgarnaupplever en ökad otrygghet. Detta är en utveckling som inte kan accepteras.Allt fler medborgare uttrycker en stark oro över att polisen inte syns och intefinns till hands i den egna kommunen och i bostadsområdet. Det är därfördiskussioner om kommunalisering av polisen förs allt oftare inomStockholmsregionen.Vi kristdemokrater anser att handläggningen av ungdomsbrotten måsteprioriteras. Det handlar om de signaler som samhället ger unga brottslingar.Om inte snabba åtgärder vidtas blir intrycket för de unga att samhälletaccepterar ett brottsligt beteende.Till akuta situation skall läggas det ökade behov avpoliser som behövs för att klara gränsbevakning och passkontroll genomSchengenavtalet. Vi har en lång sjögräns, flera färjelinjer och där antalet resenärer kommer att öka.Stockholms län måste tilldelas mer resurser för att polisen skall kunnautföra ålagda uppdrag. Närpolisreformen var ett bra beslut och modellenmåste få resurser att fungera och utvecklas enligt intentioner.Särskilda resurser behövs också för att kunna prioriteraungdomsbrottsligheten.Stockholm den 26 september 2000Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()