mot · GN02MJ36 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ36av , ()med anledning av skr. 1999/2000:114 En miljöorienterad produktpolitikI skrivelsen 1999/2000:114 En miljöorienterad produktpolitik görregeringen som den brukar när det gäller miljöfrågor. Skrivelserlevereras men sällan kommer de konkreta förslagen i form avpropositioner. Regeringens miljöpolitik kännetecknas av avsaknaden avframtida strategi. Det är olyckligt att regeringen endast förmår peta litehär och där när det gäller miljöpolitiken. Regeringen är fast i gamlatankar trots att den är medveten om problemen och att dessa inte lösesmed gamla tankar. Den sammanhållna politiken på miljöområdet lysermed sin frånvaro. En sammanhållen miljöpolitik är ett måste för attkomma tillrätta med gårdagens, dagens och morgondagens miljöproblem.Miljöarbetet måste vara decentraliserat, proaktivt och förebyggande.Endast i samarbete mellan individer, företag, länder och olika politiskanivåer kan vi verkligen nå en hållbar utveckling. Ingen del av kedjan kanlämnas utanför. Alla delar av samhället måste se miljö som en strategiskfråga. Regeringens ambitioner på miljöområdet lyser med sin frånvaro iskrivelsen.FunktionstänkandeI skrivelsen efterlyser regeringen en helhetssyn på miljöpolitiken menändå uteblir funktionstänkandet i stort sett helt och hållet. Att regeringenendast i två meningar tar upp funktionsförsäljning är anmärkningsvärt.Det är nödvändigt att tänka i funktioner. Det är inte produkten i sig somska efterfrågas utan det är funktionen som produkten tillhandahåller somska efterfrågas. Som kund efterfrågar man exempelvis inte kylskåpetutan funktionen kylda livsmedel. Funktionstänkandet gör att nya ochkanske okonventionella lösningar kommer att utvecklas.En viktig del av den miljödrivna utvecklingen är således att på ett effektivtsätt tillhandahålla funktioner. Att regeringen bortser från detta är olyckligt.Det är att missa kärnan i miljöpolitiken när man bara nämner funktioner ochfunktionstänkande i förbigående. Regeringen aviserar att den kommandeforskningspolitiska propositionen ska behandla behovet av forskning för attnå målet med en miljöorienterad produktpolitik. Ingenting nämns om forsk-ning kring funktioner vilket måste betecknas som olyckligt. Miljöpolitikenmåste utformas med funktionstänkandet som grund. Vad som ovan anförtsom funktionstänkande bör ges regeringen till känna.Miljödriven utvecklingEtt miljöanpassat näringsliv är en viktig förutsättning för att ställa omSverige till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den miljödrivnautvecklingen inrymmer en enorm potential både för miljön och denekonomiska tillväxten. Exempelvis beräknas den internationellamarknaden för miljöteknik uppgå till . Tilldetta kan läggas den förväntade tillväxttakten på per år.Svenska miljöteknikföretag har genom bland annat miljölagstiftning ochkundkrav haft ett försprång gentemot sina utländska konkurrenter. Dettaförsprång är i stort sett inhämtat av många andra länder. äridag nettoexportör av renodlad miljöteknik.Samtidigt som marknaden för miljöteknik och den förväntade tillväxten fördenna marknad inrymmer en enorm potential väljer regeringen att satsa pålokala investeringsprogram. Dessa program ger alldeles för små miljö-mässiga och arbetsmarknadsmässiga resultat i relation till de satsadepengarna. Det är enkelt att konstatera att vägen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle inte går genom de lokala investeringsprogrammen. Att underlättasvensk miljöteknikexport är effektivare både ur miljö- och arbetsmarknads-synpunkt. Ingångna avtal om lokala investeringsprogram bör fullföljas. Iövrigt bör de lokala investeringsprogrammen avslutas och de återståendepengarna användas på ett för miljön och sysselsättningen effektivare sätt.Detta bör ges regeringen till känna.Delar av de medel som avsatts för lokala investeringsprogram bör nyttjasför att genomföra den samlade strategi som presenterades av i "Sustainable - a SUCCESS story" (SOU 1998:118).Detta skulle kunna säkerställa ett jämt tillflöde av nya miljöanpassadeföretag, lösningar och teknologier. Effekterna för miljön, sysselsättningenoch näringslivet av ett genomförande av ovanstående skulle vara mångagånger större än de lokala investeringsprogrammen. Dessutom till en mycketlägre kostnad vilket gör att medel frigörs till andra angelägna miljösats-ningar. Regeringen bör återkomma till med förslag om en samladstrategi för miljöexport i linje med vad som presenterats av . Detta bör besluta.BiodrivmedelI skrivelsen nämns i korta ordalag miljöbelastningen från transporter avprodukter och dess beståndsdelar. Dagens transportsystem är intehållbart. Till baseras transportsystem, järnvägundantaget, på fossila bränslen. Det är nödvändigt att skapa ett "grönare"transportsystem, användningen av fossila bränslen måste minska.Mot bakgrund av detta är EU:s så kallade Auto/Oil-direktiv delvisolyckligt. Den del av direktivet som förbjuder 5-30 procents inblandning aversättningsbränslekomponenter i bensin och diesel måste förändras. Attblanda in etanol och metanol i bensin och diesel är ett bra sätt att minskamiljöpåverkan från vägtrafiken. I fanns innan Auto/Oil-direktivetträdde i kraft en mycket positiv utveckling och utbyggnad av E10-pumpar.Detta skedde på helt frivillig väg. Att regeringen inte vill främja dennautveckling är olyckligt.Riksdagen har tidigare i ett tillkännagivande uppmanat regeringen attlämna in en svensk dispensansökan för att även fortsättningsvis kunna blandain etanol i bensin. har regeringen inte gjort detvarför vi anser att återigen bör ge regeringen i uppdrag att lämna inen dispensansökan. Det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte tagitdetta steg för att kunna minska utsläppen av miljöskadliga ämnen fråntransportsektorn. Med anledning av vad som ovan anförts bör geregeringen i uppdrag att söka dispens från Auto/Oil-direktivet i de delar somrör inblandning av ersättningsbränslekomponenter.Regeringens brist på strategi och tydliga riktlinjer för en fortsattintroduktion av biobränslen är mycket tydlig när det gäller beskattningen avbiodrivmedel. Inom EU regleras beskattning av fordonsbränslen av det såkallade mineraloljedirektivet. Direktivet anger att det ska finnas vissaminimiskattenivåer för samtliga fordonsbränslen, alltså även för förnyelse-bara drivmedel. Mineraloljedirektivet ger dock medlemsstaterna möjlighetatt medge skattelättnader för bränslen som används inom ramen för pilot-projekt som syftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Med stöd avdenna möjlighet har regeringen beviljat ett tjugotal företag skattenedsättningför vissa biodrivmedel.Om vi på allvar ska kunna minska koldioxidutsläppen från vägtrafikenmåste fler företag få möjlighet att producera och sälja biodrivmedel som ärskattebefriade. Trots att flera företag står på kö så beviljar regeringen sedanfebruari 1998 inga fler pilotprojekt. Regeringens agerande leder till enindustristruktur med inhemska monopol. Denna industristruktur gynnarknappast den långsiktiga utvecklingen av branschen.Anledningen till att regeringen inte beviljar fler pilotprojekt är att mananser att skattebortfallet skulle bli så omfattande att det skulle få allvarligastatsfinansiella konsekvenser och att en "subventionering" av storskaligetanolinblandning i bensin därmed inte skulle vara ett kostnadseffektivt sättatt bedriva miljöpolitik. En fullt logisk följd av detta resonemang är attregeringen tillsammans med och avser att börja taut skatt på biodrivmedel från 2004.Centerpartiet vill släppa fram biodrivmedel som exempelvis etanol ochrapsmetylester () genom att gynna dem skattemässigt även efter 2003.Det minskar oljeberoende, är miljömässigt bättre än fossilbränslenoch ger arbetstillfällen och inkomster på landsbygden. Regeringenvill uppenbarligen inte att biodrivmedel ska vara konkurrenskraftiga alterna-tiv till bensin och diesel, eftersom det riskerar att minska statens skatte-inkomster. Att låsa fast i ett fortsatt oljeberoende med motivet att detger staten skatteinkomster är ett osolidariskt agerande. finns detfog att tro att skattebefrielsen inte alls skulle leda till minskade totalaskatte-inkomster för staten. Inhemsk produktion av biobränslen ger ett ökatskatteunderlag som med stor sannolikhet skulle uppväga det direkta bortfalletav energi- och koldioxidskatterna. Vad som ovan anförts om skattebefrielseför biodrivmedel bör ges regeringen till känna.ProducentansvarProducentansvar är ett viktigt verktyg för att få miljöanpassade produkteroch tjänster. Just producentansvaret kan driva på mot merfunktionstänkande. Detta är i sådana fall en mycket positiv utveckling.Regeringens tänkande och agerande har allt för mycket kommit att handlaom enbart återvinning. Stegen innan för att minimera energianvändning,välja rätt material, reducera materialinsatsen och andra åtgärder för attmiljöanpassa produkter och funktioner har helt glömts bort av regeringen.Det viktiga är att göra funktioner och produkter så miljövänliga som möjligtredan från början. Miljöpolitiken måste anpassas efter detta och inte efter attåtervinning skulle vara det enda steget mot miljöanpassade produkter.Centerpartiet är positivt till att vidga producentansvaret jämfört med degrupper som är aktuella. Att införa ett generellt producentansvar skullestimulera producenterna att utnyttja resurser på ett effektivare sätt. Detta ärmycket positivt ur miljösynpunkt. Ett generellt producentansvar skulle ledatill ett ökat funktionstänkande.Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att seöver producentansvaret (Dir. 2000:28). I regeringens direktiv ges utredaren iuppdrag att "undersöka om ytterligare varugrupper skulle kunna omfattas avproducentansvar samt lämna förslag till varugrupper". Regeringens uppdragsignalerar på ett tydligt sätt att den inte är intresserad av ett generellt pro-ducentansvar. Att Kretsloppsdelegationen tidigare genom ett gediget arbeteutrett ett generellt producentansvar väljer regeringen att bortse från. Iställetges ett nytt uppdrag som begränsar sig till vissa produktgrupper.Centerpartiet anser att uppdraget vad avser eventuellt utökat producentansvarborde ha varit större om det är så att det ska utredas igen. Ett generelltproducentansvar bör införas. Regeringen bör återkomma med förslag om ettgenerellt producentansvar i linje med vad som presenterats av Kretslopps-delegationen. Detta bör ges regeringen till känna.AvfallSverige står inför en stor utbyggnad av kapaciteten för att bränna avfall. Istora stycken är det oklart hur denna ökade förbränning påverkar miljön.En av grundförutsättningarna för att avfalls- och sopförbränning inte skapåverka miljön på ett negativt sätt är att ha klara definitioner på vad somär att räkna som sorterat och osorterat avfall. är detta oklart.För att skapa långsiktiga regler till gagn för både miljön ochavfallsaktörer måste riktlinjer på vad som är sorterat och osorterat avfallframarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.Sedan den 1 januari 2000 finns det en skatt på deponering av avfall. Dettaär positivt för att stimulera en minskning av avfall som läggs på deponi.Samtidigt har detta lett till att förbränningen av avfall kommit i avsevärtbättre dager då detta inte är belagt med skatt. Istället för att deponera avfallgår allt större mängder till förbränning. Ofta är miljö- och hälsoriskerna isamband med denna förbränning okända. anser det angelägetatt utreda vilka konsekvenser en skatt på förbränning av sopor skulle få förmiljön och människors hälsa. Detta bör ges regeringen till känna.EkoeffektivitetVåra resurser måste utnyttjas effektivare. Genom att ökaresurseffektiviteten kan vi få ut större nytta ur en mindre insats. Ökadresurseffektivitet minskar belastningen på vår miljö som det ärsamhälls- och företagsekonomiskt sunt. Teknikutveckling måsteuppmuntras och användas på ett sådant sätt att belastningen på miljönminskar. Faktor 4 och Faktor 10 är de första stegen i den miljödrivnautvecklingen och tjänar som viktiga mål och instrument för att nå ettekologiskt hållbart samhälle.Regeringen har i direktiv 1998:65 "Strategier för utveckling av ettekologiskt hållbart näringsliv" gett Miljövårdsberedningen i uppdrag att"medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskthållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med delar avnäringslivet om dess arbete med en hållbar utveckling". Inom ramen för dettauppdrag bör arbete med Faktor 4 och Faktor 10 ha en mycket uttalad roll.Regeringen och Miljövårdsberedningen bör i denna dialog med näringslivetom miljöanpassning driva på och uppmuntra Faktor 4- och Faktor 10-tänkande. Detta bör ges regeringen till känna.Ideella organisationerIdeella organisationer spelar en stor roll som opinionsbildare och kanalför människors engagemang. Miljöområdet är inget undantag. Speciellt itider då människors intresse och engagemang för miljön minskar hardessa organisationer en viktig roll att spela. På många områden har deideella miljöorganisationerna genom kampanjer och märkning gått förelagstiftningen och stakat ut vägen för hur människor kan agera somexempelvis konsumenter. Denna utveckling måste stöttas och stimuleras.Ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland förekologiskt hållbar utveckling är det nödvändigt att ta till vara de godakrafter som finns i redan verksamma organisationer. Det är dyrt förlandet och miljön att låta bli. Regeringen stöttar enligt vår mening inte deideella organisationerna på miljöområdet i tillräckligt stor utsträckning.Regeringen bör erkänna den viktiga roll de ideella miljöorganisationernahar genom att ge dem ett berättigat stöd. Anslagen till de ideellamiljöorganisationerna bör räknas upp. Detta bör ges regeringen tillkänna.Hållbart EuropaMycket pekar på att förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet iEU inte är tillfredsställande. Det är olyckligt att så fallet. På miljösidanhar stora chanser att vara pådrivande i EU. Ordförandeskapetskulle kunna vara en viktig del i detta arbete. Tyvärr klarar regeringeninte av att vara den aktör som på allvar driver miljöfrågorna i EU. Dettatrots mycket goda förutsättningar.För att nå en hållbar utveckling i och EU måste den inre mark-naden utvecklas i miljövänligare riktning. Det första steget i detta arbete äratt miljö- och kretsloppsanpassa varu- och produktflödena. Fortsättningenmåste vara att stärka funktionstänkandet på EU-nivå. Dessa frågor måstevara prioriterade. Regeringen bör därför ta initiativ till att göra miljö- ochkretsloppsanpassning av varu- och produktflöden samt funktionstänkande tillhuvudfrågor vid nästa regeringskonferens. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöpolitiken måste utformas medfunktionstänkandet som grund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avsluta de lokala investeringsprogrammenoch använda de återstående pengarna på ett för miljön och syssel-sättningen effektivare sätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna att denbör återkomma med förslag om en samlad strategi för miljöexport ilinje med vad som presenterats av ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återkomma med förslag om ett generelltproducentansvar i linje med vad som presenterats av Kretslopps-delegationen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att framarbeta riktlinjer på vad som är sorteratoch osorterat avfall,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda vilka konsekvenser en skatt påförbränning av sopor skulle få för miljön och människors hälsa,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen och Miljövårdsberedningen idialogen med näringslivet om miljöanpassning driver på ochuppmuntrar faktor fyra- och faktor tio-tänkande.8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslagen till de ideella miljöorganisationernabör räknas upp,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ta initiativ till att göra miljö-och kretsloppsanpassning av varu- och produktflöden samt funktions-tänkande till huvudfrågor vid nästa regeringskonferens.Stockholm den 29 juni 2000Eskil ()()()()()