mot · GO02MJ248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ248av , ()Utveckling av skånsk livsmedelssektorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtagande av ett framtidsprogram för livsmedelssektorn iSkåne.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regler för functional food.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om återföring av gödsel- och bekämpningsmedelsavgifter.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov och lokalisering av livsmedelsforskningsinstitut.Livsmedelsprogram förSkåneLivsmedelssektorn är av stor betydelse för skånskt näringsliv.Jordbruk, livsmedelsproduktion och livsmedelshanteringsysselsätter i 25 000 personer. Trots att Skåneslandareal bara utgör av totala landarealså finns här av landets åkerareal. Jordbruk ochlivsmedelsindustri tillhör dock, jämte byggsektorn, denäringsgrenar där sysselsättningskrisen varit särskilt påtagligi Skåne.Skånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri har goda förutsättningaratt konkurrera på EU:s livsmedelsmarknad. Det skånska jordbruket ärhögavkastande. Värdet av den skånska växtodlingen uppgår ett normalår tillca av det totala skördevärdet i landet. har i särklassbästa jordar. Brukningsenheterna är stora och effektiva. Livsmedelsindustrinkännetecknas av inarbetade varumärken som för rena produkter av högkvalitet.För att det skånska jordbruket och livsmedelsindustrin skall klarakonkurrensen krävs förstås att näringen kan arbeta på villkor som ärlikvärdiga med de som gäller i konkurrentländerna. Vi vill dessutom betonavikten av att den återreglering och nya utformning av jordbruksstödet somblivit följden av EU-inträdet inte får leda till att jordbruksproduktionen ilandet snedvrids geografiskt. Olika typer av livsmedelsproduktion skall iprincip bedrivas i de delar av landet där de naturliga förutsättningarna är bästför respektive gröda eller animalieproduktion.Om skånsk mat och dryck skall kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen och långsiktigt bidra till ett bättre sysselsättningsläge, krävsframför allt mer kunskap och mer kompetens i alla led.Vid en internationell jämförelse är utbildningsnivån i den svenskalivsmedelssektorn låg. Alldeles för små resurser har avdelats till forskning,produktutveckling, ny teknik och organisation.Ett program för att utveckla den skånska livsmedelssektorn bör ta sikte påatt utveckla kvalitet i både produktion och produkt; rena livsmedel,miljöriktig och uthållig produktion, hög förädlingsgrad och högtkunskapsinnehåll. Vi vill att staten och regionala organ - i samverkan medbranschen - tar initiativ till att utarbeta ett framtidsprogram förbionäringarnaoch livsmedelsindustrin. Centrala moment i programmet skall vara att ökaforsknings- och utvecklingsinsatserna och att effektivare sprida nykunskap/livsmedelsteknik för att stimulera produktförnyelse, nyföretagandeoch kompetenshöjning i branschen.Riksdagens målsättningar om en successivt ökad andel ekologiskt jordbrukhar inte fått så starkt genomslag i som i övriga delar av landet. Det ärsärskilt allvarligt nu när den inhemska efterfrågan på ekologiskt odladeprodukter är större än den inhemska produktionen. Åtminstone enlivsmedelskedja har tvingats importera på grund av bristen på svenskaalternativ. Stora ansträngningar måste göras för att öka andelen ekologiskodling i , informationsinsatser där böndernas organisationer måste ta ettstort ansvar.Ett program för den skånska livsmedelssektorn bör omfatta inte barajordbruk och trädgårdsnäringar utan också fisket. I finns ca 500yrkesfiskare. Värdet av den totala fångsten ett normalår är en halv miljardkronor. Fisket i , i och i är osäkert. Kräftodling i dammar är av stor omfattning i Skåne.Fritidsfiske och fiskevård är av växande betydelse i de skånskainlandsvattnen.Verksamheten vid i är en viktig resurs förSkåne, men också för hela landet. Den unika verksamhet som förekommerdär måste tillförsäkras en stabil grund för sin fortsatta existens. Densydsvenska jordbruksnäringen m.m. utvecklas givetvis bäst i sin naturligaväxtmiljö. Det är vidare angeläget att den verksamhet vid somomfattar den urbaniserade gröna miljön ges goda arbetsbetingelser. Saksamma gäller den forskning som sker på Balsgård i kommun.Denna forskning har en mycket stor betydelse för fruktodlingarna i Skåne.Forskningen där lever under knappa ekonomiska resurser och klarar inte sinforskning utan sponsring. Detta ger en stor osäkerhet och otrygghet itillvaron. Därför anser vi att staten bör ta ett större ekonomiskt ansvar fördenna forskning.Återföring av gödsel- ochbekämpningsmedelsavgifterFör att uppnå flera av de nationella miljömålen har tillsammans med näringen och länsstyrelsernastartat ett projekt med början i de tre sydligaste länen.Projektet syftar till att minska växtnäringsläckage till luft ochvatten. Projektets officiella namn är Greppa Näringen. del i projektet är utbildning och rådgivning av bönderoch enskild rådgivning till bönder i miljörelaterade frågor. Enannan stor del är upprättande av växtnäringsbalanser på varjegård och år för att följa upp att näringstillförseln är i balansmed behovet. Eftersom regeringen har aviserat att avgifternaskall återföras till näringen vill vi föreslå, för att få stimulansi detta kretsloppsanalysarbete, att lantbruksenheten pålänsstyrelsen får till uppgift att betala tillbaka gödselavgiftentill varje gård som upprättar en växtnäringsbalans med hjälpav en godkänd rådgivare. På så sätt kommer pengarnatillbaka till dem som aktivt arbetar för att minimera läckagenoch det kommer att ge stimulans i miljöarbetet. Den del avgödselavgiften som betalas av lantbrukare som inte vill göraen växtnäringsbalans kan istället gå till forskning för attutveckla miljövänligare produktionsmetoder påkonventionella gårdar, företrädesvis i där destörsta problemen finns. Vidare föreslår vi att avgiften påbekämpningsmedel skall återföras till forskning inomjordbruk och livsmedelsområdet.Functional foodLivsmedelsindustrin har satsat forsknings- ochutvecklingsresurser på produkter som har särskilt positivahälsoeffekter, s k functional food. Functional food ärlivsmedel i gränsområdet mellan mat och medicin som kan haen både förebyggande och lindrande effekt på vissasjukdomstillstånd. Några exempel är magproblem, hjärt- ochkärlsjukdomar, diabetes och övervikt. ligger i daglångt framme i den samverkan som krävs mellan forskningoch livsmedelsindustri för att omvandla forskarnas rön till bratillgängliga livsmedel. Ett stort hinder på vägen har dockvarit det "glapp" i lagen, som gör det omöjligt attmarknadsföra produkter av det här slaget. Allt somförebygger, botar eller lindrar sjukdom är per definitionläkemedel. Att få ett klart definierat utrymme på den punktenskulle vara till mycket stort gagn för såväl svensklivsmedelsindustri, forskning som konsumenter.Functional food är en benämning som gör det möjligt att på ett attraktivtsätt ta ut mervärde för olika produkter. Det lockar såväl seriösa som oseriösaproducenter. Därför måste seriösa producenter få ett tillförlitligt regelverksom slår fast vad funktional food är. SNS () hartagit fram förslag till regler som bl.a. säger, att för att få lov attmarknadsföraen produkt med produktspecifikt påstående, måste företaget som görpåståendet kunna bevisa effekten i en klinisk studie. Den kliniska studien skavara gjord på människor, och försöksgruppen ska vara representativ förmålgruppen. Studien ska vara gjord på produkten och försöksperioden långnog för att visa stabila resultat. Den vetenskapliga kvalitén av studien skavara försäkrad av en grupp av självständiga och internationellt erkändaforskare. Resultaten kan också publiceras i en internationellt erkänd tidning.Trots att det finns förslag till förändring av regler och lagar, har detfortfarande inte hänt något i . Ett av de argument som ofta förs fram äratt inte ensamt kan ändra på sin lagstiftning, utan att det måste ske påEU-nivå. För svensk livsmedelindustri är frågan av största vikt och åtgärdermåste därför vidtagas som gör det möjligt för industrin attmarknadsföra sina produkter med produktspecifikt påstående.LivsmedelsforskningsinstitutLivsmedelsnäringen genomgår storaförändringar. Det gäller såväl nationellt som internationellt. ISverige har förändringsprocessen blivit accentuerad avmedlemskapet i EU, som förändrat den svenskalivsmedelsmarknaden från en nationellt skyddad marknad, marknad där näringens företag befinner sig i internationellkonkurrens. Detta ställer krav på företagen att utvecklasärpräglade produkter med höga förädlingsvärden. Detta kanåstadkommas dels genom att produktutvecklingmarknadsorienteras, dels genom utvecklingen av ny teknik,design och marknadsföring så att de nya produkternatillgodoser specifika kundgruppers behov. Förutom dennamarknadsorientering av produkterna krävs av företagen att depå ett bättre sätt utnyttjar teknologi förinformationsöverföring och informationsutbyte, samt tar varapå de teknologiska möjligheter som är under stark utvecklingvad gäller marknadskommunikation, förpackningar ochlogistik.Skåne befinner sig mitt i fokus för tillskapande av en ochutgör tillsammans med ett av de mest spännande och expansivalivsmedelsområdena i . är centrum för svensklivsmedelsindustri av landets livsmedelsproducenter baseradei regionen. är den i särklass, i relativa termer, störstalivsmedelsexportören i världen. Karakteristiken för Öresundsregionenslivsmedelsområde är bredd och djup. Regionens historiska position som tvåländers livsmedelscentra förklarar närvaron av företag inom nära nog alla ledi livsmedelskedjan och dess stödjande funktioner såsom förpackning, lagring,distribution och maskintillverkning. Inom vissa områden har utvecklingenfrån ledande nationella företag inom respektive verksamhetsområden iSverige och lett fram till stora ledande internationella företag.Djupet i regionens livsmedelskluster kan förklaras med nödvändigheten av attutveckla speciell kompetens inom jordbruksforskning, industriell forskningoch utveckling för att nå positioner som ledande inom sina områden på deninternationella marknaden. Det gäller såväl förädlingsindustrin somförpackning och temperaturkontrollerad lagring och distribution.Med stora nationella och internationella företag inom livsmedelssektorn,med starka enheter för forskning och utveckling, lokaliseringen av universitetoch högskolor med särskild inriktning och intresse inom livsmedelsområdetoch ett upptagningsområde på mer än 3 miljoner människor iÖresundsregionen, är utan tvekan den bästa lokaliseringen för ettlivsmedelsforskningsinstitut. Detta institut skulle vara av såväl regionalt somnationellt och internationellt intresse.Vi föreslår att livsmedelsforskningsinstitutet lokaliseras till Kävlingekommun dels med tanke på den utfästelse som gjorts om ersättningen tillKävlinge kommun för nedläggning av kärnkraftverket i , dels ocksåpå grund av närheten och knytningen till ochEkonomihögskolan.Stockholm den 4 oktober 2000Marie ()()()()()()()()()()()()()()()()