mot · GO02K331 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K331av , (-c)Minnet av i fredFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att på ett allsidigt sätt uppmärksamma och fira av fred isamverkan mellan lokala, regionala och nationella partners.Motivering1808-1809 års krig mellan och har betytt väldigtmycket för vidare utveckling. Inte nog med att kung blev avsatt och fick abdikera, vilket i förlängningen ledde till attBernadotte tillträdde den svenska tronen, utan kriget förde också med sigatt gemensam historia skildes från . Dennaseparation har fått stora konsekvenser för både och . Detsvenska riket delades vid de efterföljande fredsförhandlingarna. Det nyaSverige som uppstod fick sin norra gräns förlagd till älv, och inteKalix älv som ryssnarna först krävde. Det innebar att de för den svenskaindustrialiseringen mycket viktiga malmfyndigheterna i norr kom atttillhöra i stället för !Skilsmässan mellan de två länderna var inte smärtfri utan skedde underkrigets hemska skepnad. Genom fördraget i Tilsit så hade den ryske tsarenAlexander fått fria händer av att anfalla ochdärmed . Kriget blev dock inte den promenadseger som den rysketsaren hade räknat med. Trots en illa utrustad och stridsovan armé under, påsina håll, dålig ledning, bjöd den svensk/finska armén hårt motstånd men ficktill sist ge sig för övermakten och retirera till . Om striderna iFinlandoch om arméns och soldaternas svårigheter där finns åtskilligt nedtecknat,inte minst i skildringar. Även på den svenska sidan så har intressetför krig på nytt blivit uppmärksammat i glömska.Detta hänger säkerligen ihop med det ökade intresset för Napoleontiden menäven med det faktum att bådeSverige och återigen är förenade i en union, nämligen EU. Ettannat sätt att beskriva tiden är ett med ifred. Både krig och fred kan speglas i såväl den lokala historien som de störrenationella och europeiska sammanhangen. Tidligare har de stora historiskadragen dominerat både forskning och undervisning. Ännu syns spåren efterdet sista slaget i . Dessvärre håller kunskapen om det på att falla iglömska hos allmänheten. Olika hembygdsföreningar gör mycket för attåterupprätta minnet samt sprida kunskap om de viktiga historiska händelsernaför sedan.Situationen i dagens och hittar i många fall sin förklaring ihändelser . Nationsgränser, kulturmönster och inte minstden industriella och demokratiska utvecklingen är exempel på detta. Ävenden lokala historien och identiteten är viktiga både i och Finland.Redan nu pågår förberedelserna för 200-årsminnet av det som kommit attbli det sista kriget på svensk mark. Det var här i som det sista slagetstod , och med de påföljande striderna i Ratan var det slutmed stridshandlingarna i detta krig. Därför har Sävar hembygdsföreningbörjat skissa på idéer kring evenemang med anledning av det stundande 200-årsminnet. Även i Oravais, , pågår förberedelser runt firandet 200-årsminnet. Det är en viktig gemensam uppgift för och attförsöka hitta en gemensam strategi för hur 200-årsminnet skalluppmärksammans. Därför är det bra om olika aktörer bland museer, inomforskningen, hembygdsrörelsen, kulturinstitutionerna, folkbildningen m.fl.arbetar fram en plan för hur av fred ska uppmärksammas och firas.Om man tillsammans kan nyskapa aktiviteter med informationscentrum,teaterspel, föreläsningar, utställningar m.m. som skulle få verka under åren2008-2009, kunde detta i sin tur skapa ett livligt utbyte över gränsernabestående såväl av föreläsare, teatergrupper som turistströmmar. Därigenomkunde 200-årsminnet av det krig som en gång kom att skilja de bäggeländerna åt bli ett bevis för hur freden kan föra länder närmare varandragenom livliga utbyten och gemensamma initiativ.Stockholm den 2 oktober 2000Åke ()()()()