mot · GO02N383 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N383av , ()Regional styrka1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strategier för att öka examensfrekvensen vid högskolor ochuniversitet.12. begär att regeringen utreder effekterna av en avskrivning avstudielånen för de nyutexaminerade akademiker som flyttar tillavfolkningshotade kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strategier för att förändra attityden till utbildning, kunskap ochskolan i sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utlokalisera speciella högskoleutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokaliseringen av högpresterande datorsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om distansutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ytterligare stimulanser för näringslivets nätverk.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om företagskluster.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stimulera kommunerna att vara aktivare i arbetet kringtillväxtavtalens skrivningar.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den speciella företagsrådgivningen till invandrare.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statligt finansierade kvinnliga affärsrådgivningscentrum i varjesvenska kommun.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur mainstreamingen på kan förbättras.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ALMI:s lån till kvinnliga företagare.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överföra statliga medel till regional nivå för att bygga utföretagsrådgivningen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stimulera upprättandet av lokala börser/riskkapitalbolag.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stimulera upprättandet av kreditgarantiföreningar.17. begär att regeringen låter utreda varför det svenskaekojordbruket inte klarar av att tillfredsställa marknadens efterfrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att överväga statliga stimulanser för att ökaproduktionen av ekoprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om starkare styrning av statliga verk och tydligare direktiv för attstatliga verk och bolag inte skall överge mindre orter och glesbygd.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nya strategier för att stimulera turist- och fritidssektorn.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall upphöra med fiske på blandade bestånd av laxpå tillväxtområdena i och i stället flytta den svenska laxkvotenså att ett selektivt fiske efter odlad lax kan ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vattenkraften.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om marklagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om garanterad miniminivå vad gäller tillgången tillkommunikationstjänster i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättring av tågtidtabellerna för att minska väntetiderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad turtäthet i tågtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fler snabbtåg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nybyggnationer och upprustningar av järnvägslinjer förhöghastighetstrafik för att underlätta arbetspendling mellan regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om periodiseringen av Statens kulturråds bidragstilldelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade satsningar på samverkan mellan privata och kommunalaverksamheter för att rädda servicen i glesbygden.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge regionens invånare ökad makt över de regionalpolitiskamedlen.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om direktvalda regionfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av statligt stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunala folkomröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skilda valdagar. 636.1 Yrkandena 1-6 hänvisade till UbU.2 Yrkandena 17, 18 och 21 hänvisade till MJU.3 Yrkande 23 hänvisat till BoU.4 Yrkandena 24-28 hänvisade till TU.5 Yrkandena 29 och 33 hänvisade till KrU.6 Yrkandena 32, 34 och 35 hänvisade till KU.3 InledningEftersom näringslivets villkor utgör en av de mest centrala delarna i enregionalpolitik, sammanfaller delar av denna motion med vad som anförsi motion "Näringspolitiska stragtegier".En rad statistiska indikatorer tyder på att tillhör den grupp av EU-länder som har den mest ojämna fördelningen av den ekonomiska tillväxten,geografiskt sett. En ojämnt fördelad tillväxt är inte ekonomiskt och ekologiskthållbart. Om tillväxten sprids jämnare över landet kan varje region bära sinasociala kostnader, de befintliga resurserna utnyttjas bättre och belastningen påmiljön minskas. Genom en jämnare tillväxt ges människor också bättremöjligheter att välja mellan olika typer av boende- och livsmiljöer. Enjämnare fördelning av tillväxten minskar också regionernas sårbarhet vidkonjunkturnedgångar. Ett av de viktigaste regionalpolitiska målen är därföratt förbättra regionernas ekonomiska styrka och självständighet, att inte göradem så beroende av regionalekonomiskt stöd.4 Arbetskraftens betydelse för regionernasframtidFör att den ekonomiska tillväxten skall vara möjlig är det betydelsefulltatt det regionala näringslivet och den lokala arbetsmarknaden stimulerasså att de matchar varandra. De flyttstudier som gjorts och redovisats visaratt människor sällan rör sig mellan lokala arbetmarknadsregioner. av alla flyttningar sker inom de lokalaarbetsmarknadsregionerna. Rörligheten mellan olika arbetsplatser blirdärför också starkt lokalt betingad. I de allra flesta fall stannar människordär de är, trots bristen på arbete. Det beror på att de annars går miste omde investeringar de gjort socialt, fritidsmässigt och boendemässigt.En slutsats härav är att företagen är beroende av arbetskraft som finns inärområdet och att människors val av boendeort påverkar företagensetableringar. Företagen flyttar sällan på grund av arbetskraftsbrist. De harinvesterat för mycket i regionen. Eftersom flyttningar oftast sker inom lokalaarbetsmarknadsregioner kan näringslivet inte förvänta sig att en eventuellarbetskraftsbrist minskas genom ökad inflyttning.5 Högskolans betydelse för arbetsmarknadenTillgången till kvalificerad arbetskraft är den viktigastelokaliseringsfaktorn för dagens företag. Den är avgörande för det lokalanäringslivets framgångar. Det är alltför vanligt att det saknas kompetentarbetskraft när företagen ska rekrytera personal. Störst är bristen påhögskoleutbildad arbetskraft och personer med tekniskt kunnande. Det gör att företag i kunskapsintensiva sektorer inte vågaretablerar sig i vissa delar av . Vi förespråkar en utredning om engynnsam avskrivning av studielånen för nyutexaminerade akademikersom flyttar till landets mest avfolkningsdrabbade kommuner. I Nordnorgefår inflyttare skriva av studielånen , vilketattraherat många att etablera sig i den regionen.För att höja den lokala arbetskraftens kompetens krävs det åtgärder för attde som sökt till utbildningarna verkligen trivs och lyckas i sitt val. Trots enomfattande nyrekrytering har nämligen inte antaletutexaminerade ökat i någon särskild omfattning. Andelen invånare medhögskoleexamen är därför fortfarande låg i jämförelse med andra . Det krävs också nya strategier för att locka människor till tommautbildningsplatser. Attityden till utbildning, kunskap och skolan sominstitution har försämrats . Staten bör bedriva enlångsiktig politik för att förändra dessa attityder.Satsningen på högskolan måste fortsätta. Att högskolor och universitetetablerar sig i regioner behöver inte med nödvändighet ha betydelse förnäringslivet eller de lokalt boende. Det viktiga är hur det faktiska samspeletmellan högskolor och företag/individer struktureras. Att förbättra utbytetmellan studenter/högskolans institutioner och näringsliv är en viktigförutsättning för att behålla studenterna i regionen efter avslutad examen.Högskolorna måste också bli bättre på att nischa sig i samarbete medkommun och näringsliv. Därför är en ytterligare utlokalisering av vissahögskoleutbildningar till småstäder med företag i speciella branscher enviktig del av regionalpolitiken. Det är därtill väsentligt att slå vakt omkvaliteten på dagens universitet och högskolor i regionerna. Det finns teckenpå att högskolorna i storstäderna prioriterats i vissa sammanhang, exempelvisvad gäller förläggningen av högpresterande datorsystem. Det är olyckligt attde norrländska lärosätena, liksom företag och organisationer, kanske intelängre kommer att ha tillgång till avancerad beräkningskapacitet, att dennorrländska enheten kan komma att avvecklas. Det bör förhindras.Om distansutbildningenAlla har inte möjlighet att flytta till orter med utbildning. Därför måsteutbildningen flytta ut. Många av studenterna har familjeansvar, och30 % av de studerande är . Detta gör att många är bofasta påorter där det inte finns högskolor.Vinsterna med distansutbildning blir flera. Många orter som inte harhögskoleutbildning kan behålla sina ungdomar längre och de kan i sin tur påett bättre sätt knytas till den lokala/regionala arbetsmarknaden. Trycket påhögskole- och universitetsorter minskar, inte minst vad gäller bostäder ochkommunal service. De regionala skillnaderna vad gäller utflyttning respektiveinflyttning minskar och i motsvarande grad så kan hela utvecklas.Distansutbildning har också en stor och viktig funktion att fylla när detlivslånga lärandet ökar i betydelse, eftersom man inte behöver vara ledig frånjobbet och kan sitta i princip var som helst.Distansutbildning bör dock ses som ett komplement till den traditionellanärutbildningen. Likvärdiga krav som ställs på traditionell högskoleutbildningmåste ställas på distansutbildning. Det innebär förutom att innehållet skallvila på vetenskaplig grund även att det är nödvändigt att anpassaundervisningsformen till de studerandes villkor och behov. Likaså ärtillgången till kvalificerad studievägledning ett viktigt kvalitetskrav även fördistansstuderande.För att främja decentraliserad utbildning och distansutbildning behöverresurstilldelningssystemet i högskolan förändras så att speciella pengaröronmärks för detta ändamål, så att en speciell distanshögskola kan inrättas.Riksdagen har redan beslutat att skapa en distansutbildningsmyndighet iHärnösand. Det är naturligt att vidareutveckla denna med ett bredare mandat,fler högskoleplatser och status som egen högskola.6 Företagsagglomerationer och nätverkFöretag förändrar inriktning, läggs ned och nybildas i aldrig tidigareomfattning. Det är inte märkligt. Anpassningsförmåga ochkonkurrenskraft har blivit allt viktigare i den nya internationella miljösom företagen verkar i. Företagens långsiktiga konkurrenskraft är merberoende av deras innovationsförmåga, flexibilitet och förmåga till"ständigt" lärande, än av kostnadsfördelar. Ett företag som kan produceraoch leverera bättre produkter och anpassa produktionen väl tillbeställarnas efterfrågan har störst överlevnadsfördelar.En dynamisk lokal näringslivsmiljö skapas inte av en enskild aktör.Forskning från visar tydligt att det är i samspelet mellan olika aktörer iden samhälleliga omgivningen som kompetensen utvecklas. Att samarbeta ärockså betydelsefullt för företagens överlevnad. Strategiska allianser mellanlikasinnade, så kallade nätverk, har blivit allt vanligare. Det skapar en godgrund för informationsutbyte, ekonomisk-tekniskt samarbete och lärandemellan företag. Att stimulera sådana nätverk är en viktig del avnäringspolitiken.Den geografiska närheten mellan företag är väsentlig. Det underlättar detpersonliga mötet. Det finns också kostnadsfördelar både för företagen ochkommunen med att företag förlägger verksamheten nära andra. Företagen kandärmed dela på kostnader, leveranskostnader och investeringar. Att förläggasin verksamhet i närheten av andra företag underlättar också näringslivetsmöjligheter att hitta kompetent personal på orten. Det blir också lättare förkommunen att specialanpassa infrastruktur och utbildningssystem till denlokala arbetsmarknaden. Det är därför uppkomsten av företagskluster börunderstödjas (med kluster menas geografiska anhopningar av företag somarbetar i relaterade branscher).Uppkomsten av nätverk och kluster hävdar vissa är något som politikernainte skall lägga sig i. Sådant får uppkomma av sig självt. Det finns emellertidtrögheter i systemet, en sorts marknadsimperfektioner, som gör attregionala/kommunala myndigheter och organisationer kan spela en viktig rollför utvecklingen genom att tillföra information, rådgivning, energi,organisationsförmåga och en del av finansieringen.7 Specialiseringens fördelarDet rådande företagsklimatet bestäms av en rad sociala, kulturella ochinstitutionella faktorer. Vissa delar av lämpar sig därför bättre änandra för vissa näringar. Kommunerna har börjat inse vikten av attutnyttja dessa komparativa fördelar och gynna ett mer specialiseratföretagsutbud. har blivit ett nytt centrum för företaginom telekomsektorn, är känt som bilföretagens testcentra,är rymdstad osv. Men specialiseringen får inte varaensidig. När fler kompetenser och näringar agerar inom samma regionuppstår ett dynamiskt samspel mellan allt mer avancerad efterfrågan ochutbud.Kommunerna bör genom rådgivning och information stimuleras att varaaktivare vid skrivningarna av tillväxtavtalen och på eget initiativ hittamöjligalösningar i sin del av regionen på hur näringslivs- och miljöutvecklingen kanstimuleras. Det finns en enorm idékraft i den informella ekonomin, i detlokala kultur- och föreningslivet.8 Specialiserad företagsrådgivningFöretagarna är i stort behov av icke-ekonomiska stödåtgärder från statenssida. Samhällets komplexitet och internationaliseringen av marknader harnämligen gjort det svårare att driva företag än tidigare för dem somdeltager i den internationella konkurrensen. De konkurrerar med fler ochstörre koncerner och transnationella företag än tidigare.Dagens företagsrådgivning sköts av en mångfald olika institutioner. Pånationell nivå finns ett trettiotal olika aktörer. På lokal nivå finns ett stortantal kommunala nyföretagarcentra och näringslivssekreteriat med mera. Vidförändringen av den regionala organisationen för företagsutveckling, somenligt 1999/2000:NU17 är på väg att göras om, är vårt förslag att förändraföretagsrådgivningen.Vi vill skapa regionala företagsutvecklingscentra anpassade tillregionernas behov och förhållanden. Det innebär att ge länsorganen makt ochekonomiska möjligheter att organisera sin egen företagsrådgivning. Detinnebär att överföra en stor del av de statliga medel som centrala myndigheteridag tillhandahåller till regionerna.Vissa regioner kan då exempelvis bestämma sig för att öka samordningeneller samverkan mellan olika aktörer. Andra regioner kan välja att skapanågra olika regionala företagsutvecklingscentra med olika inriktning, någotsom sysslar med förnyelse av den offentliga sektorn, ett som sköterrådgivning för invandrare, ett annat som specialiserar sig på de hetatillväxtbranscherna etc. Här kan företagare dels erbjudas specialiseradrådgivning och utbildning, dels också möjligheter att ta del av idédebatt inomjust sin bransch.9 Kapitaltillförsel i obalansRiskkapitalets fördelning över riket uppvisar stora regionala obalanser.För företag i heta tillväxtbranscher och börsnoterade företag i storstädernaär kapitalförsörjningen inte något större problem. För dem i traditionellabranscher, i skogslänens inland, förhåller det sig däremot precis tvärtom.En annan eftersatt grupp av företag är de små och medelstora företagen.Deras förmåga till självfinansiering är dålig. Tre problem försämrar derasmöjligheter att hitta en lösning på det problemet. Det första handlar om attden privata kapitalmarknaden inte är särskilt benägen att ta risker, särskilt iföretagens tidiga utvecklingsskeden, före kommersialisering. Det andra är attmindre företag har lägre soliditet än större. De kan inte lämna så mycket isäkerhet och får därtill betala högre räntor än andra. Det tredje problemethandlar om konkurrens inom banksektorn. Många bankkontor lägger ned ellergår samman utanför storstäderna. På många orter finns det bara en enda bank.Det är allvarligt. Av kapitaltillförseln är bankkrediterna ytterstbetydelsefullaför små och medelstora företags möjligheter att investera och överleva.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att finna en lösning på de härproblemen. Det innebär att stimulera upprättandet av lokala börser/banker ochkreditgarantiföreningar.9.1 Lokala börser/bankerI har experimenten med lokala börser/banker permanentats.Där stängdes 1 500 bankkontor . Deinledde ett samarbete med en av landets storbanker, . samlade ihop ett aktiekapital, personal och lokaler.Storbanken garanterade dem en infrastruktur, kunnande ochkredittillgångar. Vinsterna, beslutade man, skulle delas lika mellanstorbanken och den lokala banken. Kreditbedömningarna görs av denlokala styrelsen.Att få ihop till aktiekapitalet var inte svårt. Lokalbefolkningen investeradehellre i den lokala bankens kontor än i andra bankers eftersom de därmedockså fick tillgång till det kontorets service. finns ett fyrtiotalbankkontoroch aktiekurserna har fördubblats . Den största utmaningen blir attstimulera kapitaltillförseln till nyskapade lokala börser/banker. Ett sätt attstimulera en sådan tillförsel är att ge företag som investerar i lokala börseruppskov med reavinstskatten.9.2 KreditgarantiföreningarEtt annat sätt att stödja nyföretagandet och befintligt företagande är attunderlätta bildandet av kreditgarantiföreningar. Fungerandekreditgarantiföreningar finns redan i och . Föreningensmedlemsföretag bygger upp egna riskfonder och kan därigenom garanteradelar av det lån en medlem beviljats. En viss procentandel av lånet får denenskilde företagaren själv ansvara för. Genom denna extra säkerhet kanmedlemmarna få en lägre ränta. I har det varit vanligt att bildakreditgarantiföreningar bland jordbrukare. Staten har just för den gruppenvalt att bidraga med en liten räntesubvention under en vissuppbyggnadsperiod.10 Kvinnligt företagande10.1 Affärsrådgivning och stöd till kvinnor påregional och lokal nivåFöretagandet i är extremt lågt. av arbetskraften äregna företagare jämfört med genomsnitt på . Av deföretag som startas ägs av kvinnor. Genom att så få kvinnorväljer att driva företag går miste om den speciella kompetens ocherfarenhet som kvinnor besitter. Låt oss exempelvis nämna ett område därmän inte gärna startar eget, vård- och omsorgssektorn. Bland gruppenoffentliganställda har många valt att ta steget ut till egen verksamhet.Detta har ofta skett i kooperativ form och gällt både barn-, handikapp-och äldreomsorg. Tjänstesektorn behöver växa i takt med det svenskafolkets åldrande. Frågan är hur kommunerna ska klara av att driva denverksamheten och hitta personal. Många av dagens kvinnliga företagarehar valt att starta företag inom vård- och omsorgssektorn.Det borde finnas en bättre beredskap för att mobilisera kvinnors vilja attstarta eget i kommunerna. Då krävs det rådgivning till dem som står i begreppatt starta eget. Kvinnliga affärsrådgivare finns redan i många kommuner, etthundraåttiotal. De utgör ett viktigt komplement till de regionalaresurscentrumen. Tyvärr drivs flera av enheterna i projektets form. Denframtida finansieringen är osäker. Vi föreslår därför att staten finansierar enutbyggnad av verksamheten, så att det slutligen finns kvinnligaaffärsrådgivare i varje kommun.10.2 Affärsrådgivning och stödarbete för kvinnornapå riksnivåNationellt resurscentrum för kvinnor har lagts ned. Detta centrum var enenhet inom som sysslade med att stödja kvinnorna i landets regioner.Det bildades ursprungligen efter det att kvinnor, som arbetat med regionalafrågor på lokal och regional nivå, upptäckt att mycket av de ekonomiskaresurserna för den regionala utvecklingen gick till män och etablerade grupperi samhället. Enheten har mest blivit känd för stödet till kvinnligt företagande.Vid årsskiftet lades verksamheten ned. Meningen var att "mainstreama", detvill säga att varje enhet på skulle implementera jämställdhetsarbetet isitt dagliga arbete.För många på har detta känts som något främmande och nytt.Arbetet går trögt och enheter har inte lyckats ersätta det tomrumsom nedläggningen av resurscentrat innebar. har arbetet förkvinnorna och jämställdheten åsidosatts. Lokala och regionala organisationeruppfattar det till och med som att arbete upphört. Något vidarearbete utåt under implementeringsfasen har alltså inte gått att upprätthållasedan årsskiftet.De som myndigheten fick för genomförandet, i april2000, har inte använts till att anställa speciell personal för ändamålet påenheterna, sådana som kan och har erfarenhet från området. har tilloch med utsett en chef utan erfarenhet av jämställdhetsarbete att ledamainstreamingen inom företaget.Nationellt resurscentrum för kvinnor arbetade kontinuerligt, utvärderadeoch utvecklade jämställdhetsarbetet på central nivå. En stor del avverksamheten handlade om utbildning, information och att underhållakontaktnäten mellan kvinnor. Allt detta arbete har åsidosatts.En annan olöst fråga rör framtiden /2001, då NUTEKupphör. I organisationskommitténs direktiv gällande den tilltänkta "företags-utvecklingsenheten" står det knappt ett ord om jämställdhetsarbete. Viföreslår därför:- att särskilda personer inom varje enhet får ansvar för det arbete som re-surscentrum gjort,- att personalen inom varje enhet kontinuerligt utbildas, för att motverkaovilja och okunskap bland dagens anställda,- att en grupp särskilt kunniga och erfarna utses, exempelvis personer frånNationella riksförbundets resurscentra för kvinnor, att verka under enövergångsperiod till dess att omorganisationen och mainstreamingen harsatt sig,- att tillväxtavtalen revideras. När tillväxtavtalen skrevs var det redanetablerade samhällsgrupper som kom överens. Det var därför somjämställdhetsfrågorna lågprioriterades när avtalen skulle författas,- att RRV och personer från Nationella riksförbundets resurscentra förkvinnor, kontinuerlig utvärderar och följer upp hur arbetet inom NUTEKoch morgondagens motsvarande organisationer utvecklas.10.3 och kvinnornaNuvarande har med sin inriktning på tillväxtföretag och expansionprofilerat sig på ett väldigt manligt sätt. Vissa ALMI-bolag har gjortinsatser riktade till kvinnliga företagare, oavsett bransch. ALMIadministrerar företagarlånet för kvinnor. Det kom till för att möta andrabehov än de som kunde lösas med ett nyföretagarlån. Kvinnor fick härchansen att låna mindre summor. De behövde ej heller driva aktiebolag.ALMI har senare lagt till ett krav på att lånesökande skall var intresseradeav tillväxt i företaget. Detta är helt i strid med de ursprungligaintentionerna att villkoren skulle svara mot många kvinnors sätt attbedöma sitt lånebehov.Att se över alla villkor för ALMI:s lån för att göra dem väl anpassade förmålgrupper av bägge könen är ett sätt att börja göra låneverksamheten merajämställd.11 Nya jobb i glesbygdenEn betydande del av det svenska näringslivet lyder fortfarande understordriftsfördelarnas logik som innebär att överlevnad kräver fortlöpanderationaliseringar och effektivitetshöjningar exempelvis med hjälp avteknikinvesteringar.