mot · GO02T342 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T342av , ()Broar och färjorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en tydlig plan upprättas för att reducera antalet färjor ochbygga ut med motsvarande antal broar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ersätta statliga färjelinjer i regi med broarfinansierade enligt PPP-principen.MotiveringI regi finns i nästan ett femtiotalfärjelinjer. Det kostar runt , dvs. Att ersätta dessa färjor med broar - inågot fall tunnel - vore en stor samhällsekonomisk vinst.Då färjorna i allt väsentligt är avgiftsfria erhåller färjerederiet inte någraövriga intäkter än de som utgår från statliga vägbudgeten för drift ochunderhåll. Från statlig synpunkt bör det därför vara en affärsmässigt viktiguppgift att ersätta dessa färjelinjer med fastaförbindelserdär det så är möjligt. Det har påpekats att det skulle vara lämpligt attaktualisera det vid de mest frekventa lederna i och påvästkusten till - och inom - de stora öarna och Tjörn.Byggandet av fasta förbindelser i stället för färjelinjer kan snabbas pågenom att staten och näringslivet samverkar i s.k. PPP-projekt (Public andPrivate Partnership). Detta offentliga och privata samarbete skulle enligtinternationellt beprövad modell kunna vara användbar också i . Enäranslagen i statliga vägbudgeten långt ifrån täcker behoven för att hålla detsvenska vägnätet i trafikvärdigt skick så känns det ännu mer angeläget attfinansiera denna typ av investeringar genom att tillskjuta medel genom PPPeller genom samfinansiering med byggentreprenörer etc.Tidigare prövningVägverkets färjeverksamhet har under de senaste årtiondenavarit föremål för intensiva kostnadsprövningar. Verket fick iuppdrag att komplettera tidigare utredningar med attinventera vilka färjeleder som kunde ersättas med fastaförbindelser. I kompletteringen redovisades 17 objekt somkunde ersättas med bro. De redovisade objekten skulle frånrent företagsekonomsik form vara återbetalda inom en 20-års-period.Vid riksdag beslöts att vägavgifter skulle integreras med EU:sregler för vägavgifter och momsbeläggas. Den enda färjeled i landetsom blivit ersatt med avgiftsbelagd bro var vid Rödösundet i . Isamband med riksdagsbeslutet om mervärdesskatt på vägavgifter ochregeringsbeslutet om avgiftsfinansiering av ovannända bro, vilka båda besluttidsmässigt sammanföll, fick Rödösundsbolaget beviljat kompensation förinbetald mervärdesskatt.Som framgår är det flera olika beslut som ligger till grund för möjligheteratt finansiera ersättandet av färjeleder med fasta förbindelser. De regler somundre årens lopp fastställts för de olika finansieringsformerna bör därför bliföremål för en översyn och uppdatering. Sedan de olika reglerna tillkommithar penningvärde och ränteförhållanden förändrats.Regeringen tvekarAtt PPP-lösning i regel enbart har förts i diskussion isamband med stora motorvägsprojekt hindrar inte att deskulle kunna användas på andra områden. På så sätt skulleinvesteringarna inte belasta den statliga vägbudgeten sommed tanke på de snålt tilldelade medlen är klart otillräcklig.Det nymornade intresse som man från socialdemokratiskt håll har visat förs.k. PPP-projekt synes temporärt ha blivit stoppat. Den finansieringsformenförväntades finnas med utvecklad i årets budgetproposition, men regeringensstödtrupper (v/mp) har i sin negativism mot goda kommunikationer fåttframgång med att undanröja - åtminstone på kort sikt - PPP-lösningar ochdärmed bildligt för att inte säga bokstavligt talat dessa ännu inte byggdabroar. Det är särskilt tragiskt med tanke på att en möjlighet för t.ex. ö-företagen på öarna utmed kusterna är beroende av goda förbindelser medfastlandet. Så är förhållandet på både och liksom i Stockholmsskärgård. Då företagsamheten har ökat - och behöver öka - vore detangeläget att snabbt hitta lösningar som klarar snabbare och bättre transporter.På t.ex. är särskilt båtindustrin på frammarsch och flera andra nyasmåföretag etableras. På samma ö har företagareföreningen på västra kämpat för att få en bro, dels mellan Svanösund och fastlandet,dels mellan och Skaftölandet. Man har länge jobbat för att få vägenmellan och och den borde kompletteras med bron Ellös-Skaftölandet hävdar företagare för småindustrin. Vi har de många storariksbroarna i vårt land från i söder via ochSvinesund upp till och för att inte tala om den viktigaEssingeleden i huvudstad. Då vi anser det självklart för malmöbor,stockholmare och norrlänningar att kunna ta sig lätt över landsgränser ochöver vatten, vore det rimligt att vi hade samma omsorg om mindre trafikledersom för enskilda företag och boende, vilket vore ett oerhört kvalitetslyft.Bra broförbindelser torde vara ett viktigt led då regional utveckling är ifokus och landets decentraliserade småindustri behöver uppmuntras och växa.Stockholm den 3 oktober 2000Elver ()