mot · GO02N225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N225av , ()Statens medborgerliga ansvarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en samlad översyn av en rad samhällsfunktioner därstatsmakten har ett särskilt ansvar och som skulle kunna förbättrasituationen vad beträffar urbaniseringen och försvagning avlandsbygdens service uppmärksammas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprättandet av en rättstrygghet som inkluderar rimliga kravpå nära samhällsservice med fullföljande av närpolisreformen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en långsiktig hållbar plan upprättas för landetskommunikationer där särskilt vägnätet och - i förekommande fall -tjälsäkring verkställs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stimulera nyföretagandet för särskilt de små företagenbeträffande regler, riskkapital och en förändring som motverkar den s.k.svarta arbetsmarknaden.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en bilsocial utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ungdomens utanförskap åtgärdas genom upprustning avskolans funktion och bekämpande av alkohol och andra droger medstimulans av ungdomars möjlighet till drogfri fritid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att goda förutsättningar ges för att stärka det ideellafolkrörelsearbetet. 48.1 Yrkande 2 hänvisat till JuU.2 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till TU.3 Yrkande 6 hänvisat till SoU.4 Yrkande 7 hänvisat till KrU.MotiveringSverige har levt i fred med andra länder ochnaturkatastroferna har varit begränsade. I ett internationelltperspektiv hör - och - till den privilegieradedelen av världen. Vi har låg inflation och staten har fått -främst genom ökade skatteintäkter - betydandeinkomstökningar. Det internationella samarbetet har främstinom Europeiska unionen inneburit mycket. Den viktigamiljöpolitiken och dess betydelse att samverka övernationsgränserna har slagits fast.Den positiva bilden av landets situation möter flera negativa motbilder, ien del fall kan man tala om hotbilder. Dit hör den kraftiga urbaniseringsvågsom drar över landet. I relativ styrka värre än 1960-talets s.k.flyttlasspolitik.Mer än 200 kommuner minskar i befolkningstal, mindre än 80 växer. Helabefolkningstillväxten sker på mindre än 1/5 av landets yta. inland,, , , sydöstra töms på innevånare i aktivålder och sysselsättningsökningen i dessa områden är praktiskt tagetobefintlig. Norr om finns det endast en (1) kommun som växer. Vidsidan av de 3 storstadslänen är det bara 2 län som ökar i befolkning. 17 länminskar.Stockholmsregionen har fått en tillväxt där såväl boende somtrafiksituationen är kaotisk. De senaste årens sysselsättningsökning hargett 4 av 10 jobb till trots att bara var femte innevånarebor där. De många län som minskar i befolkning har fått en långt mindreandel i sysselsättningstillväxten än deras befolkningsandel och skogslänen harfått av de nya jobben trots att var femte innevånare i aktiv ålderbor där. Värst drabbade är de norrländska inlandskommunerna som fått minstdel av tillväxten. Det gäller från ned mot och Värmlandtill norra . Den minskade arbetslösheten beror endast i ringaomfattning av att fler fått arbete men framför allt att många flyttat ochandelen förtidspensionerade är hög.Rättsotrygghet ochutanförskapMånga kommuners försvagade skattekraft har medfört haft svårt att upprätthålla sin service till medborgarna.Inte sällan har statliga myndigheter och centrala politikerokänsligt kritiserat kommunerna som staten självförsummat sin kärnverksamhet. Visst kan statsmakten ha rättatt ställa krav på kommuner att följa lagstiftning och godservicenivå men sådana tillrättavisningar ekar ihåligt dåstaten själv eftersätter en anständig servicenivå förmedborgarna.Några sådana eftersatta områden är:- Inga nya vägbyggen startade de gångna året och en välbehövlig tjälsäkringhar uteblivit som normalt vinterväder förorsakat långaströmavbrott. Eftersläpningen på vägunderhållet synes fortsätta. Ingenvågar nyetablera sig med dessa villkor.- Närpolisreformen har inte fullföljts som förutsatts och polisverksamhetensorganisation har lett till att det har funnits nästan hela landskap somvissa tider saknat polis i tjänst, vilket har inneburit att det varit "frittfram"för brottslighet oavsett om det gäller skogslän, stora samhällen ellerstadsdelar som t.ex. Tingsrätter har lagts ned i "administrativ ordning" och flera medelstoratingsrätter sammanförts i ett fåtal storregioner när det gällerinskrivningsverksamheten som mångdubblat avståndet för mångamedborgare. Rättstryggheten har urholkats.- Statliga utredare har förordat en dramatisk försämring för postservice iglesbygd. Postgirot säljs och samarbetet med Nordbankenupphör.- Kreditinstituten försvårar lånemöjligheterna av riskkapital för nystartadesmåföretag eller företag i växande.Den försämring av service som skett känner medborgarnastor olust inför. En förändring som regeringen måste taansvar för. som servicefunktioner för storaområden har avlövats på personal har tjänstemannakaderninom såväl regeringskansli som centrala domstolsverketkraftigt ökat. Statliga satsningar på nyetablering av statligverksamhet på fältnivå verkar vara regeringens förslag liksomflera systembolag och en stor innovation i landet avinternationellt kasinospel. I bägge fallen mänskliga"spelbrickor" med socialt stora riskmoment.Många ungdomar tvingas leva med utanförskap trots att vi iekonomiska termer har haft en så "påkostad" ungdomsgeneration. Det tordefinnas en rad orsaker till det: en ökad rotlöshet, ofta i spåren avfamiljesplittring, och ett ökat kommersiellt tryck riktat till ungdom förstärkerde negativa tendenserna; alltfler slutar såväl grundskola som gymnasieskolautan att ha de elementära kunskaparna i de basämnen som gör att man ivuxenlivet kan fungera normalt; den slapphet som råder från kommunernassida beträffande profithungriga restauratörer som hårdexploaterar ochförstärker ungdomars alkoholkonsumtion - i många fall långt före tillåteninköpsålder. Stat och kommun har alltmer accepterat att krogverksamhetenblivit mycket mer service- och näringspolitik och väldigt mycket mindre ensolidarisk socialpolitik. Den s.k. ölkulturen har med förödande kraft slagitmot stora grupper i ungdomsgenerationen. Flera sociala instanser gör denbedömningen att uppemot var 10:e ung människa aldrig kommer ut iarbetslivet på grund av avancerade alkoholvanor under tonårstiden.Fler jobb - färre arbetslösaFortfarande står nästan var 10:e medborgare i iarbetsför ålder vid sidan av den reguljära arbetsmarknaden.Trots att vi haft en flerårig god konjunktur har arbetslösheteninte kunnat hävas. Regeringens uppsatta mål om andelenöppet arbetslösa eller graden av sysselsättning har inteförverkligats. Trots en god ökning är viforfarande långt under de sysselsättningstal som var gängseunder tidigare decennier. Industrin har tappat 300 000-400 000 jobb. Tillverkningsindustrinsysselsätter långt under 1 miljon i . De förloradejobben torde inte återkomma. Teknikförbättring ochrationalisering gör att produktionsökningen lätt hämtas hemden vägen.Den offentliga sektorn har genom den försvagade skattebasen imassarbetslöshetens kölvatten tvingats till stora neddragningar. Trotslångtgående löften i valrörelser om motsatsen har 10 000-tals avskedats inomvården. Inte på grund av arbetsbrist utan av brist på medel.Den del som har vuxit på arbetsmarknaden är inom de nya teknikerna, och annan elektronisk verksamhet medan turistnäringen vuxitalltför svagt.En av de branscher som växt snabbast ärbemanningsföretagen. Från början var det framför allt inom kontorsservicesom sådana tjänster erbjöds. Makabert är att det så sent som under 80-taletförekom att statsmakten släpade sådana företag inför domstol. Ofta var detkvinnliga småföretagare som ställdes till svars för en verksamhet som inte föllden dåvarande regimen i smaken. Ofta har kvinnodominerade verksamheterhaft rader av hinder, medan områden med manlig dominans har gjort detmöjligt att få både ROT-bidrag och applåder. Det innebär att kvinnligaföretagare haft betydligt svårare än sina manliga kollegor då man startat eget.Det råder stor efterfrågan på t.ex. hushållsnära tjänster. Flera sådanaföretag har startats och är trots ogynnasamma förutsättningar i snabbtväxande. Regelsystem men framför allt beskattning som belastar tjänsternasker på ett sätt som gör att många "vanliga inkomsttagare" inte har råd att tadem i anspråk.Den principiella hållningen till sådan verksamhet har inom regeringen varittydligt splittrad. Några statsråd har hemfallit åt att göra det till en s.k.pigdebatt. Detta trots att man helt bortsett från att flertalet företag som gått ini branschen har exponerat en professionalitet som inte sällan överträffar t.ex.kommunal hemtjänst. Det är ingen tvekan om att den inre motsättningen somsynes råda inom regeringskretsen och LO:s inställning har medfört att fråganinte är godtagbart löst.Erkänn bilenPå det kommunikationstekniska området har det skett oerhörtmånga kartläggningar och utredningar om alltifrånluftföroreningar till säkrare trafikleder. Detta har lett tillställningstaganden från statsmakternas sida när det gäller attfrämja säkra kommunikationer. En långtgående högbeskattning av bilinnehav har möjliggjort en förhållandevisstor satsning på kommunikationernas tekniska förbättring.Däremot har det inte skett någon genomgripandevetenskaplig utredning om vad kommunikationerna, ochsärskilt då det dominerande trafikslaget, privatbilismen,betyder för medborgarnas sociala och ekonomiska situationsamt hur bilen påverkar miljön i de glesare delarna avSverige.I stora delar av vårt land är glesbygdsboendet så markant att detomöjliggör kollektiva trafiklösningar. Förutom arbetsresor krävs egen bil föräldre, sjuka och arbetslösa för att tillfredsställa deras dagliga behov avvarjehanda inköp. Barnfamiljerna har dessutom stora behov av ett egettransportmedel för barnens transporter till och från förskola ochfritidsaktiviteter. Utvecklingen går mot allt fler kvinnliga bilförare - oftaensamstående med barn - vilket breddar bilden ytterligare.Det vore av stort värde att en sådan totalbild förtydligas så att de politiskabesluten kan få en mer relevant utformning. upplever många människoratt såväl attityder som obestyrkta påståenden om privatbilarnas vådor förmånga medborgare känns omotiverade. De är i varje fall inte vetenskapligtstyrkta. Därför bör regeringen uppdra till regeringen att tillsätta en bilsocialutredning.Låt svart bli vittSkattemyndigheter kommer av och till med olika besked. Intesällan har de tydliga anvisningarna helt uteblivit. Man tecknaravtal t.ex. med kommuner. Dessa svårigheter har i hög gradmedverkat till att vi har fått en stor andel som kan räknas tillden s.k. svarta marknaden. chef harframträtt i TV och förklarat att situationen håller på att blibåde omöjlig att kontrollera och allmänt ohållbar.Bedömningen var att svartmarknaden nu torde uppgå till runt40-50 milj kr, dvs mer än en svensk försvarsbudget!Tydligt är att det är viktigt - och bråttom - att ta ett samlat grepp både närdet gäller regelverket och skattenivåerna. Det finns anledning att prövaarbetsgivaravgifternas roll och undersöka möjligheten till en sänkt ochdifferentierad moms. Det skulle dessutom ligga i linje med vad ett par EU-länder, och , har gjort för att underlätta för motsvarandeverksamhet och återgå till korrekt skattemässig hantering. Den heltdominerande delen av företag i branschen har varit angelägen om att t.ex. hakorrekta kollektivavtal. Men man har mötts både av politiskt och byråkratisktointresse och motstånd i sådan grad att en del företag gett upp. Detta mederfarenheten att de flesta människor, dvs "vanliga inkomsttagare" inte ärberedda - eller kan - betala mer för sådana hushållstjänster än vad de självahar i timlön. Att eftersträva ett system som innebär en timkostnad på knappt100 kr synes vara rimligt. Detta sett mot dagens kostnad - om man uppfylleralla skatte- och avgiftskrav - om en timkostnad av ca 250 kr.Visserligen kan den okänslige iakttagaren enbart hänvisa till lågskattemoral men omständigheterna är otvetydigt sådana att det lockar - iblandtvingar - vanliga inkomsttagare att köpa servicetjänster som ligger utanförlagen. Till detta kommer att de som är engagerade i verksamhet som t.ex.hushållsnära tjänster ofta är gruppen nya svenskar eller medborgare som haren allmänt svag ställning på arbetsmarknaden. De får utöver en högst måttlig"svart betalning" vara med om socialt oanständiga villkor, dvs saknasjukförsäkring och inte kunna samla ATP-poäng.Det vore angeläget att regeringen kommer med en proposition sommöjliggör att också kompletterande köp av tjänster kan ske helt lagligt. Detskulle dessutom underlätta för många yngre familjeförsörjare, ofta kvinnor,som vill förena yrkesliv och familjeliv.Uppmuntra klassisktfolkrörelsearbeteEtt gott samhälle behöver såväl lagstiftning som ekonomiskavillkor så att de kan växa och ge människor ekonomisk ochrättslig trygghet. Men kampen för sådana rättigheter startade ihistorisk tid och var före demokratigenombrottet i början på1900-talet väl förankrad i de svenska folkrörelserna.Klassiker var väckelserörelsen, idrottsrörelsen, och denfackliga rörelsen som växte sig stark kring och utveckladeen demokratisk beslutsprocess där inte minst unga människor skolades ipraktisk demokrati. Oavsett sociala eller ekonomiska villkor gavfolkrörelserna många möjligheter.Senare tiders folkrörelser har tillkommit inom bl.a. miljö- och fredsarbetetm.fl. organisationer.Folkrörelserna drev på samhällsutvecklingen i reformvänlig riktning. Detkan beskrivas som att man stod för den "konstruktiva protesten". Engagerademänniskor inte bara pekade på brister i samhället, de visade också på vägarför att undanröja sociala orättvisor och åstadkomma förändringar. Undersenare år har bl.a. fredsrörelsen, miljörörelsen och flera solidaritetsrörelserspelat en betydelsefull roll som opinionsbildare.Folkrörelsernas roll som historiska bärare av en social och demokratiskförändring av samhället kan inte överskattas. En genuin folkrörelse är någotmycket mer än organisationsbildning. De ideella folkrörelsernas roll skiljersig väsentligt från t.ex. intresseorganisationerna som har andra uppgifter. Dengenuina folkrörelsen är en arbetsform där enskilda människor i gemenskap ärberedda att göra någonting som gagnar medmänniskan. Det synsättet behövermer komma fram i dagens samhälle och det är angeläget att statsmaktenuppmuntrar sådana insatser - inte genom att styra men väl genom att stödja.Därför behöver arbetsvillkoren av och till ses över så att en positiv attitydochinte sällan högtidliga deklarationer kombineras med goda villkor för detideella arbetet. En viktig reform på detta område kunde vara att införaavdragsrätt för gåvor till ideella organisationer.Stockholm den 27 september 2000Elver ()()