mot · GO02Kr701 · 2000-10-05 00:00:00 — Att människor fårlära sig, utvecklas och växa är inte ett medel församhällsutvecklingen så mycket som det är en del av målet.Det är ur den synvinkeln folkbildningen äger ett verkligtvärde.Sveriges tradition av folkbildning och folkrörelser är världsunik. Detfolkliga engagemanget visar lika höga siffror som , vilket ärverkligt glädjande. Tyvärr har studieförbundens engagemang och kompetensinom kulturfrågor försvagats . Vi hoppas att denförsvagade kompetensen ska kunna stärkas igen. Här har amatörkulturensriksorganisation en viktig uppgift att fylla. Därför anser vi attamatörkulturensställning inom folkbildning och studieförbunden bör stärkas, och attregeringen bör undersöka möjligheten av att för framtiden ge amatörkultur-organisationerna ett utifrån verksamhetens omfattning rimligt stöd. Detta börges regeringen tillkänna.Redan under 1970-talet etablerades högskole- ochfolkhögskoleutbildningar inom svensk folkmusik och senare även inomfolkdans. Utbildningarna har haft stor betydelse för genrens positivautveckling. Motsvarande utbildningar saknas inom genrens mångkulturelladelar. Det är viktigt att resurser görs tillgängliga på samtliga utbildnings-nivåer så att utbildningsutbudet kan breddas till att omfatta folkmusik ochfolkdans med ursprung i andra delar av världen och i minoritetskulturer.Folkbildningsrådet, som också ska beakta kulturfrågor, har ett stortansvar för att folkrörelser ska växa på ett demokratiskt sätt. Därförär det viktigt att rådet inte bara lever i sin samtid, utan även verkarvisionärt.Miljöpartiet ser fram emot att utvärdera effekterna av rådets nya målsättning,särskilt med beaktande av borttagningen av de öronmärkta pengarna tillfolkhögskolornas musikutbildning. Detta bör ges regeringen tillkänna.Miljöpartiet anser generellt att öronmärkning av pengar till vissa ändamålkan vara nödvändigt för att uppnå de resultat som regering och riksdag vianationella målsättningar fastställt.Till folkbildningen kan också räknas kulturminnesvård ochkulturlandskapsvård, vilka syftar till att bevara och levandegörakulturhistoriska värden. Endast identitet och förankring i den egna historienkan utgöra grund för förnyelse och utveckling. Tillgång till den egna historienär en medborgerlig rättighet. Det är också värdefullt att ge folkbildningenutrymme och möjlighet att låta människor förutsättningslöst orientera sig ilivsåskådningsfrågor som komplement till de rent politiska ideologierna så attmänniskan kan växa och förstå sin plats i livet som en helhet.Film och mediaFilm är den konstform som efter musiken når flestmänniskor. DVD-formatet har gjort det praktiskt möjligt attse film på vanliga hemdatorer, och med de digitalasändningarna över marknätet kommer det tillgängliga utbudetav film på att öka. I det sammanhanget ser vi det somviktigt att möjligheterna för fria filmare att söka bidrag försina produktioner ökar.Den fria utvecklingsfond som motionerat om är fortfarandeunder beredning. Vi ser fram emot ett förslag om inrättande av en friutvecklingsfond. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den enda icke kommersiella teveproduktionen, , erhållerinte något statligt stöd. Drygt 1 miljon människor har tillgång till Öppnakanalen och kan bl a se direktsända debatter från . är deti första hand de större kommunerna som ger bidrag, vilket innebär regionalaskillnader som inte är acceptabla då det är viktigt att alla människor, oavsettvar de bor, får tillgång till fria medier. Regeringen bör därför undersökamöjligheten att för framtiden bidra med statlig finansiering av Öppna kanalen.Detta bör ges regeringen tillkänna.I en demokrati är det viktigt att opinions- och åsiktsbildningen är fri. Dettaförutsätter att de medier som sprider information kan göra detta på ett kritisktoch allsidigt sätt, att alla åsikter kan komma till uttryck och attinformationeninte underkastas kommersiella krav. Public service roll i en allt merfragmentariserad värld ökar i betydelse. När det kommersiella utbudet avlättillgängliga förklaringar och förenklad verklighet vräks över oss behöver vialternativ som ger bakgrund, fördjupning och analys. Den nyhetsförmedlingsom public service står för ska därför kännetecknas av både djup och bredd,och få lov att ta den tid i anspråk som krävs för att en kritisk reflexion ochettanalytiskt perspektiv ska kunna utvecklas. Den internationella bevakningenbehöver fördjupas och nyanseras, inte förenklas och utarmas. Här anser vi ossåter nödgade att påminna om att en kompetent och allsidig nyhetsbevakning iallra högsta grad är en demokratifråga, en mänsklig rättighet. Den typ avskvallerpress som utvecklats i t.ex. får därför inte smitta av sig tillvår nyhetsbevakning. Snabba förenklade budskap är lika nedbrytande för detdemokratiska intellektet som flottig, näringsfattig fast food är för kroppen.Miljöpartiet ser med stor oro på likriktningen mellan de två separatanyhetskanalerna i allmäntelevisionen. I nu gällande avtal mellan publicservice-företagen och staten står att det även fortsättningsvis ska finnas tvåseparata nyhetsredaktioner inom . Med separat tordemenas fristående, enskild. I dagens utbud förekommer samma inslag allt somoftast, ibland upp till en tredjedel av sändningsinnehållet. Detta anser vi inteöverensstämmer med gällande avtal. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den snabba utvecklingen inom medievärlden innebär också att publicservice-rollen ständigt prövas. Radions betydelse framöver kommer med allsannolikhet att öka som en motreaktion på alla bilder som ständigt flimrarförbi. Även utbildningsradions roll som folkbildare kommer troligtvis att öka.De tre produktionsbolagen erhåller pengar enligt fastställdfördelningsnyckel. ifrågasätter om proportionerna inomfördelningsnyckeln är rätt satta för att möta framtida behov. Detta bör gesregeringen tillkänna.När det gäller samisk filmproduktion återstår ännu mycket att önska. Ettsamarbete håller på att utvecklas mellan samer och tornedalingar förgemensam distribution och även produktion. Menursprungsbefolkning och minoriteter får konkurrera på samma villkorsom alla andra vid ansökan om medel hos . Detta är mycketotillfredsställande eftersom deras kontaktnät ännu ej är utvecklat. De behöver,under en övergångstid, både en positiv särbehandling och öronmärkta pengar.Detta bör ges regeringen tillkänna.Bilden av kvinnan i mediaBilden av kvinnan i media är stereotyp.Veckotidningar som konsumeras av tonåringar ställer uppkönsroller som ansetts förlegade. Med densortens utveckling måste vi fråga oss vilken betydelse dettafår för unga människors självbild i allmänhet, och ungakvinnors självbild i synnerhet. vill bryta dennakönsrollskonserverande trend genom att stödja projekt inommedia, veckotidningar, radio och television som syftar till attsprida kunskap och debatt kring unga människors identitet.När Institutet för Mediestudier under i årdiskuterade ämnet kvinnor och medier var man mycket angelägen om attframhålla att den kvinnliga representationen i media är dålig, och att kvinnorserfarenheter ofta nedvärderas i medierna. Inom den akademiska forskningenär det lika illa ställt. Samtliga åtta tillsatta professorer är män, liksom deflestahandledare och seniorforskare. Enbart av medieforskningen istort håller en genusprofil.Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs etthandlingsprogram, Platform for Action. En av punkterna som antogs tog uppkvinnor och media. Där betonades medias och de globalakommunikationssystemens genomslag vad gäller opinionsbildning ochmöjligheter att belysa kvinnors villkor. De stereotypa beskrivningarna avkvinnor och män i media uppmärksammades särskilt, liksom behovet av attspegla kvinnors och mäns olika roller i samhället. Även vikten av fler kvinnori beslutsfattande positioner inom media betonades. Slutsatsen som världensländer enades kring under detta medieavsnitt och som även befästes iNew , är att, med hänvisning till pressfriheten, uppmuntra media attvidta självsanerande åtgärder. Här slogs även fast att det är ländernasregeringar som är ansvariga för att bilden av kvinnan i media är jämställd.Eftersom ny forskning visar att den kvinnliga representationen i media ärdålig vill nu veta hur regeringen arbetar med det här. Detta börges regeringen tillkänna.Stockholm den 4 oktober 2000Matz ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()