mot · GO02Sk319 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk319av , Bo (m)En modern inkomstskattereformSammanfattningMänniskan både vill och kan ta ansvar för sin livssituationom hon ges förutsättningar för det. Med världens högstaskattetryck - över halva BNP - beskärs medborgarnas frihet,välfärden urgröps och tryggheten minskar. Medborgarna blirberoende av politiska beslut för stora delar av sitt liv.Vi vill därför kraftigt sänka inkomstskatterna. Dessa inskränker denpersonliga friheten mest genom att minska det ekonomiska utrymme som varoch en disponerar. Tyngdpunkten i skattesänkningarna skall ligga på låg- ochmedelinkomsttagarna. Därmed minskar beroendet av bidrag ochsubventioner. Den mänskliga värdigheten upprättas och välfärden ökar i flerabemärkelser.Skattesänkningarna skall genomföras under och varagenomförda senast till 2010. Reformen består av flera delar; grundavdragetskall höjas till , ett förvärvsavdrag på avförvärvsinkomster skall införas och den statliga inkomstskatten elimineras.Ett grundavdrag för barn skall införas och en skattereduktion för hushållsnäratjänster införas. Därtill skall de sociala avgifterna förmånsrelateras.Inom budgetperioden - - skall följande steg tas:- Grundavdraget höjs till som mest 36.000 kronor.- Förvärvsavdrag införs vid den kommunala beskattningen.- Den statliga skatten sänks till och brytpunkten höjs.- Ett grundavdrag på för varje barn införs.- En skattereduktion för hushållsnära tjänster införs. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en inkomstskattereform.2. beslutar att grundavdraget vid den kommunalainkomstbeskattningen höjs i enlighet med vad som anförs i motionen.3. beslutar att införa ett förvärvsavdrag vid den kommunalabeskattningen i enlighet med vad som anförs i motionen.4. beslutar om skiktgränsen för statlig inkomstskatt i enlighetmed vad som anförs i motionen.5. beslutar att statlig inkomstskatt utgår 2001, 18 %från år 2002 och från år 2003.6. beslutar att införa ett grundavdrag med per barn upptill i den kommunala beskattningen från år 2001.InledningDen enskilda människan och hennes situation ärutgångspunkten för Moderata samlingspartiets skattepolitik.Vi anser att människor både vill och kan ta ansvar för sinaliv och sin framtid om de ges förutsättningar för det.Det svenska skattetrycket är världens högsta. Över hälften av den samladeekonomin- av BNP - betalas i olika skatter. av dessaär inkomstskatter från fysiska personer och obligatoriska avgifter. Dåinkomstskatten direkt påverkar vilket ekonomiskt utrymme man själv kandisponera medför det att individernas frihet beskärs på grund av de högainkomstskatterna. Utrymmet för att spara minskar och möjligheten att t.ex.välja andra lösningar för sociala tjänster än de som stat och kommuntillhandahåller förbehålls de redan välbärgade.Höga inkomstskatter blir därför ett sätt att utlämna individer till politikensprioriteringar.Den snabba internationaliseringen minskar möjligheten att ta ut så högaskatter som på lättrörliga skattebaser. Ett exempel ärförmögenhetsskatten där den tagits bort för miljardärer, ett annat är skatten påtobak som sänktes när smugglingen blev alltför besvärande. Det finns i dagett tryck nedåt på andra skatter, som till exempel alkoholskatten. Det är ocksånödvändigt att ta hänsyn till utflyttningen av kapital och den internationellaefterfrågan på personer med särskild kompetens, vare sig det rörsjuksköterskor eller datatekniker.Innebörden av detta är att de som vill vidmakthålla högskattestaten måstevälja ännu högre skatter för de skattebaser som inte kan flytta eller är utsattaför internationell konkurrens. Det är mot den bakgrunden regeringens oviljaatt sänka fastighetsskatten måste ses. En annan stabil skattebas är människorsom är mindre rörliga på arbetsmarknaden. Det innebär att om inget sker föratt sänka skatteuttaget kommer en ökande andel att belasta dem som harsämst förmåga att betala skatt.För att öka frihet, trygghet och välfärd måste inkomstskatten sänkasradikalt.Målet för en ny omfattande skattereform måste därför vara att minskahushållens beroende av den politiska sektorn. skall den ta hänsyntill de krav som en ny tid ställer för att alla människor skall kunna komma tillsin rätt och att deras kunskap och kompetens skall kunna tas tillvara på bästasätt.Lägre skatter för frihet,välstånd och trygghetVärdighet genom oberoendeDet är med frihet och öppenhet som välstånd och välfärdväxer som allra bäst. Det är när medborgarna kan ta ansvarför sin egen vardag och forma sin framtid på det sätt desjälva väljer som de också växer som människor. Ju störreutrymme för den enskilde att forma sitt liv, desto större blirmångfalden och framstegen.Mänsklig värdighet och trygghet förutsätter ett oberoende och en rätt attbestämma över de resurser som man själv skapar genom arbete ochföretagande. Skattefrågan har därför en grundläggande principiell betydelsenär det gäller synen på den enskildes frihet och på balansen mellanmedborgarna och det offentliga. Det finns därför inget viktigare mål för denmoderata politiken än att på olika sätt säkra mesta möjliga frihet ochbestämmanderätt för den enskilde.Staten skall vara stark men begränsad. Den skall vara stark när det gälleratt uppfylla sina grundläggande uppgifter och begränsad för att göra detmöjligt för människor att utnyttja de friheter och rättigheter som staten skallgarantera dem. Det offentliga kan aldrig ersätta den enskildes tänkande ochdrömmar, än mindre hennes förmåga att engagera sig och bry sig om andramänniskor.Bakom den dagsaktuella diskussionen om enskilda skattesatser finnsdärför alltid den större frågan om varje människas oberoende och trygghet.Därmed är inte skatternas storlek i första hand en fråga om dagensstatsfinansiella eller ekonomisk-politiska förutsättningar, utan snarare enfråga om vilken samhällssyn man företräder.Det går en skarp politisk skiljelinje mellan dem som menar att skatt kan tasut för i stort sett alla ändamål som det går att samla en politisk majoritetbakom och dem som menar att skatt endast bör tas ut för att finansieraverksamheter som måste vara offentliga.Det oavvisliga gemensamma ansvaret för skola, vård, omsorg och stöd isvåra skeden av livet står inte i strid med det personliga ansvar som individenhar för sig själv och sin familj. Konsekvenserna av att försöka flytta överstora delar av det personliga ansvaret till det offentliga ser vi tydligt idagensSverige.Moderat politik har sin utgångspunkt i den enskilda människans rätt attforma sitt eget liv.Låga skatter ger personligtrygghetMed höga skatter är det ofrånkomligt att låg- ochmedelinkomsttagare får bära huvuddelen av skattebördan.Bidragsberoendet är en del av vardagen för hushåll medmycket låga inkomster. Eventuella löneförhöjningar ger intesärskilt mycket mer i plånboken eftersom marginalskatten ärså hög och offentliga bidrag reduceras när inkomsten ökar.Hushåll har gjorts beroende av bidrag och subventioner, ochdärmed beroende av politiska beslut. Även många av demsom räknas som medelinkomsttagare har svårt att fåekonomin att gå ihop.Problemet handlar emellertid inte bara om pengar. Att beröva människorrätten att kunna leva på sin egen lön eller att kunna spara pengar för framtideninnebär att man berövar dem en stor del av den värdighet som ligger i attkunna försörja sig själv och sin familj.Det är svårt att på en arbetsinkomst spara ihop tillräckligt mycket föratt kunna ha en buffert om man skulle mista jobbet, drabbas av sjukdom ellerav andra olyckor. Utan möjlighet att bygga upp ekonomiska reserver blirmänniskor otrygga.Människor mår bra av att kunna ta ansvar och inte vara utelämnade till enpolitiskt styrd bidragsmekanism. En skattepolitik som gör människorbidragsberoende motverkar social trygghet. Låga skatter är därför ett av deviktigaste inslagen i en verkligt humanistisk politik. Ingenting är viktigareförmänniskor med begränsade resurser än rätten att kunna utnyttja sin egenförmåga för att förbättra sin situation.Högskattestatens socialakonsekvenserSveriges höga skatter leder till stora sociala problem. Dengrundtrygghet som ligger i att kunna försörja sig på sittarbete och att kunna sätta av för oförutsedda händelser harurholkats.En låginkomsttagare i betalar av sin totalaarbetsinkomst i skatt. För höginkomsttagare är motsvarande siffra 75 procent.Av den ursprungliga lönesumman återstår således somlöntagaren fritt kan disponera över.1999 utbetalades socialbidrag till drygt 500.000 individer. Var tredjeensamstående mamma får socialbidrag. För många var behovet av bidrag endirekt följd av att ett högt skatteuttag gjorde att arbetsinkomsten efter skattinte räckte till en rimlig levnadsstandard. Därtill finns det familjer som irealiteten har en inkomst efter skatt som ligger under socialbidragsnormen,som trots detta inte utnyttjar möjligheten att söka bidrag.Hushållens självständighet urholkas därmed rejält. Många människor ärstarkt beroende av att den politiska sektorn förmår klara sina åtaganden. Förde flesta inkomsttagare finns i realiteten inga andra alternativ än deoffentliganär det gäller sjukvård, äldreomsorg, skola och barnomsorg. Det är barade som tjänar riktigt mycket eller har tillräckligt stora tillgångar som kanväljafritt.Den höga beskattningen av arbetsinkomster har också lett till att mångamedborgare har ett betydligt mindre sparkapital än vad som är vanligt i andraländer. Mer än hälften av befolkning har isparkapital på bank eller i värdepapper. Det innebär att de flesta har enotillräcklig buffert för oförutsedda utgifter. En större reparation av bilenutraderar det sparade beloppet.Högskattestaten slår också undan förutsättningarna för en lång rad jobbsom för många kan vara det första och därmed viktigaste steget in påarbetsmarknaden.MarginaleffekterKonsekvensen av marginaleffekter i skatte- ochbidragssystemen är att det relativt sett lönar sig mindre att taett bättre betalt arbete, svartarbete blir lönsammare ochfritiden får ett högre värde. De medför också attskattekilarna mellan kostnad för och ersättning av ett arbeteväxer.Den högsta statliga skattesatsen är , vilket innebär enhögsta marginalskatt på eftersom den genomsnittligakommunalskatten är . Det är då räknat utan effekten av deegenavgifter som i princip enbart varit ren skatt och effekten avde socialförsäkringsavgifter som erläggs av arbetsgivarna.Grundavdraget varierar med inkomsten. Det gör att marginalskatternavarierar avsevärt mellan olika inkomstlägen.Diagram 1 Marginalskatt i olika inkomstlägen år 2000Källa: SkattebetalarnaMarginalskatteproblematiken gäller inte bara dem som harinkomster vilka överstiger de genomsnittliga.Kombinationen av inkomstbeskattning, egenavgifter,avtrappade bidrag och upptrappade omsorgsavgifter leder tillmycket stora marginaleffekter för inkomsttagare med lågaoch normala inkomster.För de hushåll som berörs av de kraftiga marginaleffekterna uppkommervad som kan kallas en fattigdomsfälla, d.v.s. att det blir svårt att genom egnainsatser förbättra sin ekonomiska situation. Tar man också hänsyn till reglernaför socialbidrag kan kraftiga så kallade tröskeleffekter uppkomma om manökar sin arbetstid eller går från arbetslöshet till arbete. För en ensamståendeperson utan barn motsvarar socialbidragsnormen en inkomst före skatt på10.500 kronor per månad.SamhällsekonomiskaaspekterÖkat skattetryck och ekonomiskeftersläpningDet höga skatteuttaget motverkar tillväxt och en bredarearbetsmarknad som de svenska skatternas höganivå jämfört med andra länder missgynnar när detgäller konkurrenskraft om företagande och kunskap.De senaste trettio åren har uppvisat en mycket svag ekonomiskutveckling. Inom flertalet områden har vårt land halkat efter rejält. BlandOECD-länderna är det svårt att hitta ett land som uppvisat en liknandekräftgång. Utvecklingen visar att höga skatter urholkar ekonomin och därmedurholkas även välfärden.Tillväxt, arbetskraftsbrist ocharbetslöshetEtt viktigt mål med skattesänkningar är att de skall bidra tillatt den ekonomiska tillväxten ökar. Med en växandeekonomi går det att finansiera de offentliga åtagandena medlägre skattesatser. En god cirkel med ökad tillväxt och lägreskatter kan då komma till stånd. Alla blir vinnare i dettaperspektiv.Totalt sett saknar fler än 500.000 människor i riktiga jobb,konjunkturuppgången till trots. blir bristen på arbetskraft allt mertydlig, både inom den nya ekonomins mer typiska områden och inom mertraditionella delar av samhällsekonomin.EU har vid upprepade tillfällen rekommenderat att sänkainkomstskatterna i syfte att stimulera sysselsättningen.De länder inom EU som lyckats bäst med att få ned den strukturellaarbetslösheten - , , och - haralla infört en tidsbegränsad arbetslöshetsersättning och framför allt lägreskatter på arbete. Bedömare - både från och Internationellavalutafonden (IMF) - rekommenderar att göra detsamma. Syftet är,enligt dessa, inte minst att öka incitamenten att söka lediga jobb, och därmedfå till stånd ett ökat arbetskraftsutbud.Den slutsats som många med drar är att skattesänkningar ärnödvändiga för att stärka tillväxtpotentialen. blir skattesänkningardärmed nödvändiga för att klara välfärden.Allt färre högskoleutbildadeNäringslivets svårigheter att locka till sig kvalificeradarbetskraft beror inte bara på att människor tvekar att tabättre betalda arbeten. Det beror också på att har en,internationellt sett, låg andel högskoleutbildade. I åldern har en examen på universitets- ellerhögskolenivå. Det placerar på artonde plats blandOECD:s 26 medlemsländer.De höga inkomstskatterna gör att det ur ekonomisk synvinkel lönar sigdåligt att lägga ned tid och pengar på en flerårig universitetsutbildning. I ettkort perspektiv innebär detta att företagen har svårt att rekrytera utbildadpersonal, i ett längre perspektiv ökar det risken för att hamnar påefterkälken i det nya globala kunskapssamhället.Situationen i andraländerUtländska skattesänkningarDen för fram mycket försiktiga förslagom kompensation för de höjda egenavgifterna -skattesänkningar som inte motsvarar ens en procent av BNP- medan betydligt större skattesänkningar är på agendan imånga andra länder.I sänks nu de högsta inkomstskatterna från dagens . Inkomstskatten för låginkomsttagare skall under sammaperiod sänkas från dagens till . Beslut finns ocksåom att stegvis höja grundavdraget till (= 64.000kronor). Det innebär ett grundavdrag som är sju gånger högre än det svenska.Den tyska regeringen motiverar sitt skattesänkningsprogram med behovet avatt stärka tillväxtpotentialen och öka sysselsättningen.I har regeringen antagit en målsättning om att skatterna inom entioårsperiod skall ner till genomsnittlig Europanivå. I skullemotsvarande strategi innebära skattesänkningar på ,vilket motsvarar av BNP.I finns förslag med ambitionen att av löntagarna år2003 skall betala mindre i skatt jämfört med i dag.I en utredning från () räknar man med att de svenskaskatterna måste sänkas kraftigt framöver. Globaliseringen ochskattekonkurrensen medför "ett tio-procentigt avbräck i skatteintäkterna eller100 miljarder kronor ". Utredaren på RSV påpekar ocksåatt de lägre skatterna förmodligen kommer att leda till högre tillväxt, ochdärmed ökad välfärd.Diagram 2-4 Skatt på arbete i och i viktiga konkurrentländer1999Diagram 2 Total skatt för låginkomsttagareFotnot: Som låginkomst definieras en inkomst som är avmedelinkomsten i respektive land.Diagram 3 Total skatt för medelinkomsttagareDiagram 4 Total skatt för höginkomsttagareFotnot: Som höginkomst definieras en inkomst som är så hög sommedelinkomsten i respektive land.Utrymme förskattesänkningarNär förslag om sänkta skatter presenteras ställs alltid krav påen samtidig redovisning av hur skattesänkningen skallfinansieras. Samma krav ställs märkligt nog inte på enredovisning av hur hushållen kan finansiera skattehöjningarde måste betala, trots att det är minst lika befogat. Det ärsjälvfallet viktigt att den samhällsekonomiska balansen interubbas till följd av åtgärder på skatteområdet. När det gällerhushållsekonomin är det uppenbarligen inte lika självklart attta hänsyn till att privatekonomin inte rubbas.Det finns i princip tre sätt att finansiera en skattesänkning:- Genom andra skattehöjningar (höjd skattesats eller breddad bas).- Genom besparingar i de offentliga utgifterna.- Genom att överskott i de offentliga finanserna tas i anspråk.De skattereformer som genomförts under de senastedecennierna har alla haft som utgångspunkt ett i principoförändrat totalt skatteuttag. Det har inneburit attskattesänkningar har växlats mot höjningar av andra skatter.Problem inom ett område har förts över till ett annat område,som det övergripande problemet med ett alltförhögt skattetryck fått bestå. Om syftet är att skapaförutsättningar för ökad personlig trygghet och en bättrefungerande samhällsekonomi förutsätter det i stället att dettotala skattetrycket sänks.Den grundläggande finansieringen för att genomföra skattesänkningar äratt minska de offentliga utgifterna. Därigenom kan dessutom ekonomins sättatt fungera stärkas som de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet minskar.Det går naturligtvis att utforma en skattesänkningsreform där de sänktaskatterna mer än väl kompenserar att man minskar bidrag ochsubventioner, vilket i sin tur finansierar skattesänkningarna. En proportionellskattesänkning kan utformas så att den väl motsvarar en proportionellbesparing genom exempelvis lägre kompensationsnivåer isocialförsäkringarna. Verksamheter kan effektiviseras och/eller privatiserasoch andra besparingar, som inte påverkar hushållsekonomin, kan genomföras.Högre tillväxt och fler människor i arbete, gör att skatteinkomsterna stiger,som behoven av bidrag minskar. Skattebasen växer, d.v.s. fler ärmed och delar på skattebördan, vilket gör att var och en inte behöver betalalika mycket. Större skattebas skapar således utrymme för lägre skatt för alla.I en bilaga till den senaste anger () tre olika tillväxtscenarier vad gäller tillväxten fram . I detsåkallade högalternativet antas sysselsättningen öka snabbare än i bas-respektive lågalternativet, arbetsmarknaden är mer effektiv, vilket gynnarresursallokeringen, och företagen har på grund av en starkareproduktivitetsutveckling en bättre konkurrenskraft. Att arbetsmarknaden ärmer effektiv innebär att jämviktsarbetslösheten är lägre. Dettainnebär att arbetslösheten kan gå ner mer utan att inflationen tar fart.Viktigt att påpeka är att arbetstiden inte kortas mer än högst marginellt ihögalternativet i motsats till lågalternativet.Då detta kan uppnås med en politik som överensstämmer med den viförordar, bedömer vi KI:s högalternativ vad gäller tillväxtutsikterna som enrimlig utgångspunkt för att diskutera utrymmet för sänkta skatter.Tabell: Olika tillväxtscenarierTabell 1: (Basalternativet Lågalternativet Högalternativet )Källa: KI (LU 1999/2000, Bilaga 1)Med en årlig BNP-tillväxt som överstiger de årligaoffentliga utgiftsökningarna frigörs ett växande utrymme förskattesänkningar. Med en tillväxt i linje med KI:shögalternativ och en real ökning av de offentliga utgifternasom inte överstiger faller utgiftskvoten år2010 till av BNP. Därmed skapas ettomfattande skattesänkningsutrymme.Från år 2003 bedömer vi att den ekonomiska tillväxten,tillsammans med återhållsamhet med de offentliga utgifterna, frigör ettutrymme för skattesänkningar som uppgår till . För åren2001-2003 redovisar vi i vår budgetmotion ett skattesänkningsutrymme somuppgår till knappt . Utrymmet skapades genombesparingar på och genom att cirka 42 miljarderkronor av överskottet i de offentliga finanserna tas i anspråk.Det finns en debatt om huruvida den goda konjunkturen gör detmöjligt eller inte att inleda en omfattande skattesänkningsreform. Det äremellertid viktigt att påpeka att sänkta skatter är strukturella reformer sombäst genomförs när ekonomin är stark. Detta är också något som (IMF) togfasta på i sin Sverigerapport . IMF rekommenderar attsänka skatterna med , motsvarande av BNP, dekommande tre åren förutsatt att regeringens utgiftstak hålls. IMF pekadesärskilt på vikten av att sänka den statliga inkomstskatten.Då IMF ser skattesänkningar som strukturella reformer som kommer attleda till högre tillväxtpotential och därför betalar sig är dagenshögkonjunktur det exakt rätta tillfället att ta itu med de höga svenskaskatterna. IMF anser att dagens starka tillväxt motiverar regeringen att sänkautgiftstaket, eftersom utgifterna för arbetslösheten har minskat underhögkonjunkturen. Detta skulle ge ytterligare utrymme för strukturellareformer, bland annat i form av lägre skatter.Det är detta som skiljer IMF:s och andra bedömares syn påskattesänkningar från den svenska socialdemokratiska regeringen. Regeringenser inte skattesänkningar som strukturella reformer, utan i stället som enrestpost i budgeten, något som blir aktuellt först efter det att allautgiftsökningar är genomförda.En inkomstskattereformUtgångspunkterEn ny tid ställer nya krav. Flera iakttagelser är värda att varför sig vara utgångspunkter för en inkomstskattereform.- Rätten att kunna leva på sin lön. Medborgare i ett modernt samhälle harrätt till oberoende. Den trygghet var och en har rätt att känna, inte minst idagens snabba förändring, förutsätter att man får behålla en stor del avarbetsinkomsten och att man har kontroll över sin egen ekonomi. Sparandemåste premieras.- Kunskapssamhällets förutsättningar. Kunskaper färdas lätt och omedelbartöver nationsgränser och utgör en allt större del av det värde som skapas.Kunskap och kompetens är i vid bemärkelse mer knutet till individer än tillorganisationer, förekommer mer i nätverksprocesser än bundet tillgeografins olika platser och kan växa snabbt och utvecklas där det finnshandlingsutrymme för den enskilde. Världens bästa forskning och världensledande huvudkontor - två viktiga centralpunkter i kunskapssamhället -kommer att finnas i de strukturer och i de miljöer där den enskilde bästfinner sina krav tillgodosedda. Många av dessa krav är ekonomiska ellerkan uppfyllas genom den enskildes ekonomiska förutsättningar.- Kampen mot utanförskapet och behovet av en större social rörlighet.Internationaliseringen och gränslösheten mellan länder skapar gränser ivårt eget samhälle mellan dem som har den efterfrågade individuellakompetensen och dem som befinner sig kvar i den gamlaarbetsmarknadens förutsättningar. De jobb som är kollektivt utbytbarakommer att möta allt hårdare konkurrens från andra länder. Gapet blirlångt mellan den gamla tidens arbetslöshet och den nya tidens jobb som nuväxer fram i . Varje jobb och varje person måste kunna få verkainom ramen för en arbetsmarknad som anpassar sig efter den enskildesförutsättningar i stället för att utgå från att han eller hon är kollektivtutbytbar. Det senare synsättet reducerar inte bara den enskildes möjligheterutan också möjligheterna att utveckla de jobb och det företagande somutsätts för hårdast priskonkurrens från andra länder.- Den demografiska utvecklingen och risken för brist på arbetskraft för attupprätthålla välfärd och välstånd. Det ställer krav på att fler skall kunnakomma ut på arbetsmarknaden och att fler skall vilja arbeta mer och underen . Det måste löna sig att arbeta, utbilda sig och ta ansvar.Finansiering och omfattningDet samhällsekonomiska utrymmet för att sänka skatter ärsett i ett tioårsperspektiv betydande.De besparingar som vi föreslagit för perioden fram uppgår tilldrygt . Därutöver anser vi att i vart fall 42 miljarderkronor av överskottet i de offentliga finanserna kan tas i anspråk. För årenmellan 2003 och 2010 medför en ekonomisk tillväxt enligt KI:s högalternativoch en återhållsamhet med de offentliga utgifterna innebärande en realtillväxtpå en procent att ett ytterligare utrymme på drygt 150 miljarder kronorfrigörs mellan och år 2010.Sammantaget ger det med dessa förutsättningar ett utrymme på cirka 260miljarder kronor.