ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ543 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ543av , ()Branschintyg för kunskap i livsmedelshanteringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på branschintyg vad gäller erforderliga kunskaper när detgäller grundläggande regler för livsmedelshantering ochlivsmedelslagstiftning.MotiveringIdag ställs inga formella krav på kunskap om grundlägganderegler inom livsmedelslagstiftningen på personer som skallstarta en krog, en pizzeria, ett gatukök, sälja lagad mat i enlivsmedelsaffär, bensinstation eller liknande. Man skallförvisso till någon grad kunna laga mat, om man startar enkrog, men det brister i förvånansvärt hög grad i den praktiskahandteringen.Resultatet av detta är ca 300 000 fall av matförgiftning . Rapporterfrån hälsovårdsmyndigheter pekar på att många näringsidkare tycks saknakunskaper i grundläggande livsmedelslagstiftning. Denna innefattar blandannat hygien, städrutiner, temperaturtagning, rutiner vid avsvalning av lagadmat och mycket annat. Bristerna därvidlag gäller i stort och innefattar ävenlivsmedelsaffärer som allt oftare även saluför mat lagad i butiken. Även ommånga affärer sköter sig exemplariskt, kommer alltför ofta anmärkningar pålagad mat som står på avsvalning i rumstemperatur eller att fortfarande varminplastad mat läggs bland kylda varor i butiken. Det är inte heller ovanligtmed transporter av djupfrysta livsmedel i bilar som saknar tillfredsställandekylmöjligheter och där inga prov tas på temperaturen vid leverans.Den här typen av exempel kan mångfaldigas, men syftet med dennamotion är att belysa behovet av olika typer av utbildning vidlivsmedelshantering. När en krogägare ansöker om tillstånd att serveraalkohol fordras av personen tvåårig branschvana eller svensk restaurangskolasamt en utbildning i alkohollagstiftning. I den utbildningen avläggs skriftligtprov och först därefter får man tillstånd att servera alkohol. Men för attstartaen verksamhet där man handhar livsmedel, lagar och säljer dem tillallmänheten krävs det alltså inte någon formell utbildning. En ordentligthöjning av kompetensen inom livsmedelshantering är nödvändig eftersomantalet ställen med lagad mat ökar kraftigt. Det är angeläget att ställa krav pågrundläggande kunskaper inom livsmedelshantering ochlivsmedelslagstiftning när man startar en krog. Därför bör detta krav införas iform av t.ex. ett branschintyg som visar att man har erforderliga kunskaperinom detta område.Stockholm den 4 oktober 2000Agneta ()()()()()
mot · GO02MJ601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ601av , ()Anslag till forskning i ekologiskt lantbrukFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdet av att vid tilldelas forskningsanslag.MotiveringDet är viktigt att anslagen till forskning används på ett sättsom ger största effekt. Uppdelning av anslag på mångaforskningsinstitutioner kan vara motiverad av t.ex.regionalpolitiska skäl, men kan innebära sämre effektivitet änkoncentration till ett fåtal.När det gäller forskning inom ekologiskt lantbruk är anslaget på femmiljoner kronor tilldelat . Forskning inomekologisk och biodynamisk odling bedrivs också vid vid i . Institutet samarbetarmed SLU och även med motsvarande verksamheter i andra länder. a. en försöksgård, Skölleby, som är speciellt inriktad på kretsloppsfrågor,resurshushållning och miljö inom jordbruket. Forskning pågår kringlivsmedelskvalitet, och ett stort projekt om jordbruket och miljöplaneras i samarbete med andra för att studera hurnäringsläckaget kan minskas och metoder för att åstadkomma en omläggning.Forskningsarbetet vid finns redovisat i ettstort antal nationellt och internationellt publicerade rapporter och har använtsi undervisning i ekologisk odling i Norden.Total politisk enighet finns kring följande: "De övergripande målen förmiljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där destora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling. Denna utmaning kräver insatser somförenar miljöpolitiken med ekonomi, sysselsättning och social välfärd. Denkräver att en grön teknisk utveckling stimuleras och kretsloppstänkandetbefästas. "Den forskning som bedrivs vid är enviktig del av strävandena att uppnå de uppställda målen.En omprövning av ställningstagandet att inte tilldela ett basanslag till forskning i biodynamiskt och ekologisktlantbruk bör göras.Stockholm den 2 oktober 2000Harald ()
mot · GO02MJ602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ602av , ()Biodynamiska forskningsinstitutetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett basanslag till i JärnaVerksamheten vid i Järnaär en i unik resurs med dess anknytning till praktikoch med årtiondens erfarenheter kring ekologisk odlingsamlade på en plats. Institutet har skapat en egenforskningsprofil med en tonvikt på lokala och regionalakretslopp samt samhällsekologi som utgör ett viktigtkomplement till den forskning kring ekologisk odling sombedrivs på annat håll. Den unikt långa erfarenhet avekologisk odling som Biodynamiska forskningsinstitutetbesitter bör tas till vara i den forskningssatsning som görsför att öka kunskapen om ekologiska odlingssystem. Enförutsättning för att det biodynamiska forskningsinstitutetskall kunna konkurrera på lika villkor meduniversitetsanknutna forskningsinstitut om tillgängligaforskningsmedel är att de, i likhet med andraforskningsinstitut, har vissa basresurser.Inget basanslag i årBiodynamiska forskningsinstitutet har ansökt om basanslagtill forskning i biodynamiskt och ekologiskt lantbruk av demedel som reserverats till sådan forskning (35 millioner omåret ). Institutet har i årets budgetproposition ej fåttnågon del av dessa medel utan de basanslag som beviljats förforskning i ekologiskt lantbruk (5 millioner ) harendast gått till (CUL, centrum föruthålligt lantbruk). Den biodynamiska forskningen i Järnakommer därför i ett sämre läge vad gäller de basresurser sombehövs för sådan forskning och som kan göra det möjligt attutarbeta projekt som genom ansökningar kan få del av deövriga medel som kommer att fördelas av forskningsråden försådan forskning. bördärför ges ett basanslag som finansieras inom ramen för densatsning som görs på forskning om ekologiskt lantbruk. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 29 september 2000Jonas ()()()
mot · GO02MJ606 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ606av , ()LaxforskningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om laxforskning.LaxforskningLaxforskningsinstitutet i spelar en viktig rollinom laxforskningen i men har även omfattandeinternationella uppdrag åt ochJordbruksdepartementet. hotas verksamheten avnedläggning utan att man har gjort konsekvensbeskrivningarför hela laxforskningen.Verksamheten i Älvekarleby står på tre ben:- märkningsverksamheten enligt vattendom- projektverksamhet- basverksamhet.Om verksamheten läggs ner äventyras ett helt koncept medvild lax och odlad lax. Vissa projekt kanske dock kan drivasvidare tillsammans med universitet. Märkningen och dencentrala märkesdatabasen som rymmer data tillbakamåste i så fall få en annan huvudman. Det är klart att dengenetiska uppföljningen skall fortsätta, men frågan är var ochhur. Den naturliga kontakten mellan universitetsvärlden ochodlingsverksamheten riskerar att gå förlorad. Frågetecknen ärmånga!Det är viktigt att den kompetens och de laboratorie- ochexperimentresurser som finns på institutet bevaras, annars förlorar man del av mångårig kunskap och kompetens. Att splittra institutet och flyttaverksamheten till en rad andra institutioner är inte enligt min mening en bralösning. Det finns risk att kompetensnivån inom den nationellalaxforskningen och det internationella samarbetet kommer att sänkasbetydligt.Därför är det viktigt att man gör en total översyn av laxforskningen,inklusive , och återkommer med ett heltäckandeförslag angående verksamheten i och internationellt.Stockholm den 27 september 2000Raimo ()
mot · GO02MJ607 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ607av , ()Forskning om kusttorskenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att kartläggaorsakerna till kusttorskens försvinnande längs Sveriges västkust.BakgrundUnder en lång följd av år har tillgången på torsk minskatlängs den svenska , med början i . Denutvecklingen har blivit mycket tydlig ocksålängs . Även i grannländernas kustområden harminskningen av torsk och andra bottenfiskar konstaterats.Det finns ingen entydig förklaring till nedgången på torsk och andrafiskbestånd. Det är därför mycket svårt att sätta in åtgärder för att söka hävanuvarande utveckling. Det råder ett ofullständigt kunskapsläge rörandebottenlevande fiskars ekologi och biologi i och Kattegatt.Forskningen kan inte enkelt säga om rekryteringen av torsk sker genomindrift av larver från lekområden utanför kustområdena eller från lokalakustbestånd. Likaså är effekterna av förändringar i fisket inte tillräckligtkända av forskningen. Inte heller effekterna av miljöpåverkan, födotillgång,påverkan av djur som säl och skarv etc. är tillräckligt kända.Behov av samlad ochintensifierad forskningMot denna bakgrund av ofullständiga kunskaper omorsakssamband och förklaringsmodeller till fiskbeståndensnedgång är det givetvis mycket vanskligt att försöka sätta inkraftfulla åtgärder för att vända den nuvarande utvecklingen.Forskning behövs och den behöver intensifieras och gesuthålliga förutsättningar. Den samnordiska forskning i formav det s.k. ramprogrammet Kustfisket i ochKattegatt som inletts detta år behöver allt stöd och gesförutsättningar att öka kunskapsläget.Detta är nödvändigt för att man ska kunna häva den mycketnegativa utvecklingen för torsk och andra fiskarter längs densvenska västkusten.Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att kartlägga orsakerna tillkusttorskens försvinnande längs . Utredningen bör geunderlag för beslut om verkningsfulla åtgärder. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Rolf ()()
mot · GO02MJ611 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ611av Calner, ()Forskning om kustfisketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning vad gäller fisket i och Skagerrak.MotiveringBehovet av förbättrad biologisk och ekologisk kunskap omvåra kommersiella fiskarter har aktualiserats i samband medden dramatiska nedgången av bottenfisk längs västkusten.Under det senaste året har i en rad projekt som går under samlingsnamnet "".Arbetet med att öka den biologiska kunskapen om de kustnära fiskbeståndensker i samarbete med systerorganisationer i och samt medTjärnös och marinbiologiska laboratorier, benämnt "Kustfisket iSkagerrak och " och finansierat av Nordiska ministerrådet.Projektet i sin helhet syftar till att kartlägga beståndsförändringar förkommersiella bottenfiskarter i västerhavet och öka kunskapen om de kustnärabeståndens biologi och ekologi.Finansieringen av projektinitiativen är ännu inte fastlagda.En markant nedgång av stor, vuxen torsk har skett i både ochKattegatt såväl i kustområdet som längre ut i havet.Nedgången började i de mer kustnära områdena,medan den stora nedgången för de viktiga utsjöbestånden började för 15-20år sedan.Loggboksuppgifter, liksom uppgifter lämnade från olika fiskare ochprovtrålningar längs , visar dessutom attmånga andra kommersiellt intressanta fiskarter har haft en likartad negativutveckling de senaste 20 åren.För utsjön i både och finns inga indikationer på att enminskande ungfiskproduktion skulle kunna vara förklaringen till att denvuxna delen av torskbeståndet minskat.Eftersom minskningen av bestånden främst gäller stor, vuxen fisk är detsvårt att relatera nedgången till naturliga fluktuationer, försämrad miljö elleratt den blivit till föda för skarv och säl. Dessa faktorer påverkarerfarenhetsmässigt framför allt ungfiskens överlevnad.Därmed kan inte nuvarande fiskemetoder uteslutas som en orsak tillminskningen av bestånden av vuxen fisk i och Kattegatt.Fisket tillhör onekligen de mer gränsöverskridande verksamheterna.Därför är det viktigt att regeringen än mer aktivt hanterar dessa frågor iEuropeiska unionen.Beståndens vandringsmönster är otillräckligt studerade för olikalivsstadier. Därför är det okänt inom vilka segment av fiskeflottan dennabeskattning sker, och därför behövs resurser för att skaffa mer kunskap ochkartlägga om det är i eller /som detta sker.Behovet av forskning för att ha möjlighet att komma till rätta medproblemen vid kustfiske är mycket stort.Det behövs ökad kunskap om beståndsseparering, rekrytering ochvandringar för att förbättra hanteringen av en värdefull levande resurs,nämligen fisken.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbet Calner (s)()
mot · GO02MJ612 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ612av , (-v)Auktorisation av hovslagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hovslagaryrket ges auktorisation.BakgrundRedan år 1993 fattade beslut om att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer skulle fåmeddela föreskrifter om godkännande av hovslagare.Regeringen har därefter bemyndigat attutfärda dessa föreskrifter. Trots att det gått sedanriksdagen fattade sitt beslut har inget hänt.Förslag finnsI en rapport till har ettförslag till godkännande av hovslagare presenterats. Irapporten beskrivs bakgrunden till ett förfarande för attgodkänna hovslagare samt redovisas utbildningsvägar.Rapporten innehåller även förslag till kompetenskrav ochexaminationsordning. I rapporten står följande om denkompetens som hovslagare bör ha för att bli godkända.För att tilldelas godkännande som hovslagare skall de sökande visa godaallmänna kunskaper om hästens och nötkreaturens skötsel och vård,anatomi och fysiologi samt hälso- och sjukdomslära. De skall vidare visagoda teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter i ett antal olikaämnen som är direkt relaterade till handhavande av häst och nötkreatur,hovbeslag, hov- och klövvård, olika typer av åtgärder i hovar och klövarsamt drift av företag.Det är således en hel del kunskaper en hovslagare bör ha föratt vara kvalificerad för att kunna sko hästar på ett säkert sätt.Antalet hästar ökarÅr 1996 uppskattades antalet hästar i till ca 190 000.Det är troligt att antalet har ökat och ärnärmare 230 000 hästar. Den stora ökningen har skett främstbland trav- och galopphästar och andra sporthästar. Hästarmåste skos var . En korrekt skoning är nödvändigför att hästen ska hålla för de påfrestningar den utsätts förflera gånger . Det är därför risk att djuret kan fara illaom inte skoningen handhas av personer som har adekvatakunskaper och utbildning. råder brist på utbildadehovslagare vilket lett till att en stor andel av dem som arbetarmed hovslageri riskerar att inte ha adekvata kunskaper. Detförekommer uppgifter om att så stor andel som avhovslagarna saknar godkänd utbildning.Dags för auktorisationDet är ytterst otillfredsställande att det fortfarande - sju årefter beslut - inte finns möjlighet att auktoriserahovslagare. En auktorisation skulle ge hovslagaryrket statusoch en kvalitetsstämpel som i förlängningen gagnardjurskyddet. En auktorisation skulle också ge veterinärermöjlighet att remittera hästar med vissa typer av hovproblemtill en auktoriserad hovslagare, som med sin erfarenhet är vällämpad att åtgärda problemen.Riksdagen bör därför uppdra till regeringen att se till att riksdagensbeslut verkställs så att hovslagare kan bli auktoriserade.Stockholm den 4 oktober 2000Maggi ()()
mot · GO02MJ702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ702av , ()SkrotningspremienFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att skrotningspremien för bilar höjs till ienlighet med vad som anförs i motionen.Skrotbilar till skrotenI har synen av gamla uttjänta bilar ivägrenen blivit allt vanligare. Orsaken är att mindrenogräknade bilägare lämnar fordonet i dikeskanten iställetför att köra det till skroten. Majoriteten av bilägarna lämnarsina utjänta fordon till skrotning i korrekt ordning. 1996sänktes skrotningspremien från till 500 kronor.Den låga skrotningspremien utgör inget incitament för attlämna den uttjänta bilen till skrotning. I stället lämnas bilen ien skogdunge, vid dikeskanten heller helt enkelt i vägrenen.Handhavandet av skrotade bilar är i många fall en komplicerad juridiskprocess som tar mycket resurser från kommun, polis och länsstyrelse.Skrotbilar som lämnas i naturen utgör såväl ett estetiskt som miljömässigtproblem.1999 skrotades 150.000 bilar och nyregistrerades 310.000 bilar.Vid köp av ny bil ingår en engångsavgift om . Beloppet överförstill den fond som används till skrotningspremien. Vid årskiftet 1999/2000fanns det i fonden. administrerarskrotningsfonden.I syfte att stimulera lämnandet av utjänta bilar till bilskroten i stället för inaturen bör premien höjas till . Höjningen av skrotningspremienfinansieras av motsvarande inbetalning till fonden.Stockholm den 26 september 2000Margareta ()
mot · GO02MJ703 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ703av Feltzing, ()Ansvar för återtagande av aluminiumburkarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att producenter avaluminiumburkar genom producentansvaret åläggs att återta deformeradeburkar.2. tillkännager för regeringen som sin mening att ett parallelltreturburkssystem upprättas för aluminiumburkar utan svenskt ursprung.3. tillkännager för regeringen som sin mening att producent-ansvaret även skall gälla återtagande av aluminiumburkar, som blivitoräknade på grund av att returburksautomat saknas.Producentansvar börockså gälla deformeradealuminiumburkarProducentansvar har införts för att minska vårt växandesopberg och för att minska spridningen av ämnen, som ärskadliga för vår miljö. Dessa ämnen skall, där så är möjligtkunna ingå i ett kretslopp med bl.a. återanvändning avmaterial. Generellt ger användning av återvunnet material itillverkningsprocesser mindre energiåtgång och mindrepåverkan på miljön i form av utsläpp. När det gälleraluminium så sparas av energiåtgångengenom att använda återvunnet material för att tillverkaprodukter jämfört med att använda jungfrulig råvara.Producentansvaret gäller också återtagande av aluminiumburkar.Aluminiumburkar ingår i ett retursystem, där producenten har fått tillbakapantpengar för att återta burken. I dagens läge gäller inte detta återtagande omburken har blivit deformerad och tillplattad.Tillplattade ochdeformerade burkar tasinte emotReturburksautomater tar inte emot skadade och deformeradeburkar. Tillplattade burkar blir liggande ute i naturen, däringen tar vara på dem och de bidrar på så sett till en förstördmiljö, både vad gäller spridning av aluminium i naturen ochrisken för att djur skall skadas.Producenter måste därför åläggas att ta tillbaka även skadade burkar.Panten för burken har ju producenten redan erhållit, och även det är ett skälför att ta tillbaka burkar.UtländskaaluminiumburkarReturburksautomater tar heller inte emot utländska burkar pågrund av att streckkoden, EAN-koden, inte går att avläsa iautomaten.Vissa affärer tar dock nu tillbaka danska burkar. Ett parallellsystem börinföras för att kunna ta hand om icke svensktillverkade burkar.En tredje anledning till att burkar inte tas om hand är att mindre affärerinte har råd eller möjlighet att skaffa en returburksautomat. För att kunnalämna tillbaka burkar till producenten måste burkarna ha blivit räknade i enautomat. Kan detta inte ske återtas inte heller burkar på grund av att enreturburksautomaträkning inte har utförts. Även här måste en ändring tillstånd, så att även dessa oräknade burkar kommer in i returburksystemet.Stockholm den 21 september 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02MJ704 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ704av , ()StrandskyddetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändringar i strandskyddet.MotiveringDe regler om strandskydd som finns stadgade i miljöbalkenfyller en viktig funktion i att bevara denmöjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområdensom allmänheten har enligt allemansrätten. Strandskyddetkan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse fördjur- och växtliv. Men är ett stort land därbefolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbarabehov av ett starkt strandskydd som kan finnast ex i eller på är inte likauppenbart i andra mer glesbefolkade delar av landet. I vissafall kan till och med strandskyddet vara ett hinder för enönskvärd utveckling av landsbygden. Därför finns detanledning att överväga om inte reglerna rörande strandskyddbör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala ochlokala behov och förutsättningar.Lagstiftningen rörande strandskyddet bör följaktligen förändras så att denu gällande reglerna är grunden. Men att dessa kompletteras med enmöjlighet till lokal anpassning, vilket bör kunna ske i kommunernasöversiktsplaner och efter samråd med myndigheter som har att bevakariksintressen. Vad som ovan sagts om ett förändrat strandskydd bör gesregeringen till känna.Stockholm den 19 september 2000Kenneth ()
mot · GO02MJ705 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ705av , ()BilvrakFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skrotningspremien bör höjas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunerna ges rätt att flytta bort skrotningsbilar utanföregående polisutredning.Bort med bilvraken!Sedan skrotningspremien 1996 sänkts från till500 kronor växer problemen med övergivna bilar runt om ilandet. Många lämnas på parkerings- och rastplatser längsvägarna vilket stör både våra ögon och miljön.Enbart i Klippans kommun har noterats en 200-300-procentig ökning avantalet bilvrak . Det innebär cirka 60 fordon per år.Åtskilliga fordon placeras på ett ur trafiksynpunkt direkt olämpligt sätt.Vägverket i tvingas flytta bort mellan 100 och 200 övergivnabilar. Bortforslingen kostar runt per fordon och chanserna attt fåtillbaka summan av ägarna är mycket små.Skrotningsavgiften överskrider i de allra flesta fall premiebeloppet.Därmed har ett incitament att lämna in den uttjänta bilen försvunnit.Miljöminister har informerat om att en höjning av skrot-ningspremien eventuellt skall ske. Det vore bra, men tyvärr kommer den inteatt lösa hela problemet eftersom åtskilliga bilar överges av kriminellaoch/eller personer som har skatteskulder på bilen.I dag måste polisen utreda och fatta beslut innan en övergiven bil fårflyttas. På grund av poliskårens höga arbetsbelastning kan det dröja lång tidinnan så sker. Ett bättre alternativ vore att respektive kommun gavs rätten attforsla bort bilvraken till en uppställningsplats dit polisen - när tid finns -kunde komma och genomföra den nödvändiga undersökningen avägarförhållanden med mera.Stockholm den 25 september 2000Maud ()