mot · GN02Fi55 · 2000-06-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi55av , Per (kd)med anledning av prop. 1999/2000:115 Vissa kommunalekonomiska frågorPropositionenI proposition 1999/2000:115 Vissa kommunalekonomiska frågor föreslårregeringen ändringar i lagar som reglerar ekonomi, kommunalredovisning och inkomstutjämningen. Vidare föreslås ett tillfälligt stats-bidrag för utjämning av kostnader för LSS och ett analysarbete avkommunkontosystemet.Krav på god ekonomisk hushållning i kommunalaföretagDet är enligt vår mening riktigt att förändra nuvarande lagstiftninggenom att ställa samma krav om god ekonomisk hushållning påkommunala bolag som på förvaltningsverksamhet och att förnärvarande inte utvidga det kommunala balanskravet till att också gällade kommunala företagen. Propositionen lyfter förtjänstfullt fram ettmemento med kommunala bolag genom att redovisa ett urval problemoch risker. Det gäller t ex omfattningen av kommunernasbolagsverksamhet inom avreglerade och konkurrensutsatta områden.Samtidigt är regeringen emellertid otydlig i sin hållning till hur och närden vill komma till rätta med bristande konkurrensneutralitet.Ungefär en fjärdedel av den totala kommunala verksamheten som andel avomsättningen bedrivs i kommunala bolag med tillgångar på över 500 mil-jarder kronor. svarar energi- och fastighetsbolagen för.Kommunernas borgensåtaganden för egna företag uppgick vid utgången av1998 till ca . infriades dylika borgens-förbindelser för . Systemet innebär en konkurrensfördel för dekommunala bolagen vid lån men också en risk för borgenären på enkonkurrensutsatt och avreglerad marknad.Allt oftare drivs verksamhet i bolag på koncernbasis. Lag-stadgat krav på en "god ekonomisk förvaltning" men framför allt ett utvidgatkommunalt balanskrav, som innefattar kommunala bolag, kan uppmuntraoch framtvinga en koncentration av resurser, vilket å ena sidan kan vara etttecken på god hushållning men å andra sidan också leda till bristandeneutralitet i en konkurrenssituation vid t ex samordning och vid upphandlingdär egna bolag ingår. Ytterligare en negativ konsekvens av ett utvidgatbalanskrav kan vara att en nödvändig omstrukturering av kommunalverksamhet i förvaltningsform förhindras genom transaktioner inomkoncernen mellan bolag eller mellan bolag och förvaltning, vilket paradoxaltnog kan försvåra tillämpningen av sunda ekonomiska principer. Regeringensproposition framhåller inte tydligt att dessa problem och konkurrensfördelarför kommunala företag föreligger även utan ett utvidgat balanskrav, ochregeringen ger inte heller något besked om hur den ämnar arbeta för attkonkurrensneutralitet skall kunna uppnås.Enligt vår mening visar problembilden hur bolagsverksamhetinom konkurrensutsatta marknader som regel bör ha karaktären av för-beredelse för utförsäljning. När verksamhet inte är myndighets-utövning och när en fungerande marknad finns eller kan etableras menar viatt allmänintresset gynnas av konkurrensutsättning genom upphandling ochförsäljning av det egna bolaget när så är lämpligt och möjligt. Dylika besluthör dock till den kommunala självstyrelsen. Marknadsanpassning ochkonkurrensutsättning inom allt fler områden manar dock till försiktighet attfortlöpande driva företagsamhet.InkomstutjämningenI nuvarande modell med en långtgående inomkommunal utjämning ärincitamenten för tillväxt och expansion inte bara små utan direkt kontra-produktiva. Tillväxtkommuner med hög skattekraft riskerar att på grundav sänkta bidrag förlora ekonomiskt på företagsetablering och ökadeskatteintäkter. Regeringen avser med föreliggande proposition åtgärdadetta missförhållande, men de föreslagna ändringarna kommer alldelesför sent och är dessutom helt otillräckliga. Företrädare för regeringen hartidigare valt att negligera problemet. har denna pomperipossaliknandeeffekt misskrediterat hela utjämningssystemet, men även skapat enmental föreställning om dess tillväxthämmande funktion.Vi anser av principiella skäl att propositionen och utredningen borde haprövat en övergång från inomkommunal till statlig inkomstutjämning. Vårmening är att nuvarande ordning med inomkommunal utjämning går emotgrundlagens intentioner med den kommunala självstyrelsen, lokaliserings-principen och den kommunala beskattningsrätten. Systemet med inom-kommunal utjämning leder till allvarliga motsättningar mellan kommuneroch mellan landsting. När vissa kommuner och landsting betalar storasummor i avgift och andra får del av bidrag i motsvarande utsträckningskapas dessutom möjligheten till och föreställningen om att medel från enkommun används till olika icke-lagstadgade verksamheter eller investeringari en annan. Vi kristdemokrater anser att det enligt subsidiaritetsprincipen ärstaten som skall stödja kommunsektorn och utjämna de opåverkbaraekonomiska förutsättningar som föreligger för kommuner och landsting attbedriva den lagstadgade verksamheten.Flera tungt vägande remissinstanser avvisar dessutom utredningens(Delegationen för fortsatt utveckling av utjämningssystemet för kommuneroch landsting) förslag, som överensstämmer med regeringens. Propositionenredovisar numeriskt hur remissinstanserna förhåller sig till förslaget, men detsubstantiella innehållet i remissvaren gås flyktigt förbi. vid framhåller att delegationenbakom utredningen själv påpekar att den inte kunnat visa i vilken ut-sträckning t ex kostnader påverkas och vilka möjligheter som finns tillkostnadsminskningar vid befolkningsminskning. Trots denna brist påfaktaunderlag och trots systemets uppbyggnad med en kostnadsutjämning,som skall baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbarafaktorer, kommer utredningen och regeringen med konkreta förslag. Vadgäller pomperipossaeffekten visar dessutom såväl denna remissinstans somandra att problemet inte löses genom regeringens förslag. Regeringen börsnarast tillsätta en ny utredning med uppdrag att utreda förutsättningarna förett statligt utjämningssystem där pomperipossaeffekten helt kan elimineras.Tillfälligt statsbidrag för LSSMeningen bakom det kommunala utjämningssystemet är att allakommuner och landsting skall ha likvärdiga ekonomiska förutsättningaratt bedriva sin verksamhet efter inkomst- och kostnadsutjämningen.Propositionens förslag om övergångslösning med statsbidrag är ett steg irätt riktning. Eftersom LSS är statligt reglerat men innefattar förkommunerna påverkbara faktorer bör emellertid en långsiktigt hållbarutjämning av LSS-kostnaderna åstadkommas genom att staten tar överfinansieringsansvaret.KommunkontosystemetKommunkontosystemets viktigaste syfte är att skapakonkurrensneutralitet mellan externt och internt upphandlad verksamhet.Systemet ersätter den moms som kommuner och landsting betalat vid valav externa tjänster i stället för egen regi (ingående mervärdesskatt) inomicke-skattepliktig verksamhet som sjukvård, tandvård, social omsorg ochutbildning. finns emellertid ett antal problem, som behöveråtgärdas, för att såväl offentlig som privat verksamhet skall kunnabedrivas på lika villkor. Dessutom har systemet med ett konto hosRiksgäldskontoret för kommunerna och ett för landstingen kommit iekonomisk obalans, vilket lett till en ackumulerad skuld hoskommunsektorn till staten. Obalansen kommer av att kommunsektornsuttag från kontona varit större än insättningarna.Omfattningen av extern drift på kommunalt uppdrag ökar för varje år.Enligt SCB var ökningen från till 19.4 miljarder kronormellan 1997 och 1998. Inom sjukvård, omsorg och utbildning är fortfarandeomfattningen liten, men för vuxentandvård råder friprissättning och fri etablering. Utredningen 1999: 133 Kommun-kontosystemet och rättvisan - momsen, kommunerna och konkurrensen harpåpekat att de snedvridande effekterna av kommunkontosystemet är mestframträdande inom detta område, men samma utredning och åtskilligaremissvar har exemplifierat dessa effekter ytterligare. Sjukvård och andraområden kan också mycket väl komma att utvecklas i samma riktning medbibehållen solidarisk finansiering i någon form. Fler områden medkonkurrens kommer med all säkerhet att mångfaldiga nuvarande problemmed kommunkontosystemet. Enligt vår mening är det därför angeläget attden skattemässiga behandlingen blir likformig oavsett vem som utförverksamheten. En statlig utredning bör tillsättas för att utredamöjligheterna för att undanröja de snedvridande effekterna för konkurrensmellan offentlig och privat sektor. En möjlighet är att utvidga momspliktentill nu undantagna områden men med en reducerad skattesats. börvisserligen, som utredningen påpekar, med kraft arbeta för en ändring avEG:s sjätte mervärdesskattedirektiv (77/388/EEG), men låta dennya utredningen analysera möjligheterna att i enlighet med gällande EG-direktiv föreslå villkor som skapar skattemässig likformighet för såväl externsom kommunintern produktion av varor och tjänster.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att tillsätta en ny utredning meduppdrag att utreda förutsättningarna för ett statligt utjämningssystemdär pomperipossaeffekten helt kan elimineras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett statligt finansieringsansvar för LSS,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda förutsättningarna för att inomramen för nuvarande EG-direktiv åstadkomma en förändring somskapar skattemässig likformighet mellan extern och kommuninternproduktion av varor och tjänster,4. att uppdrar åt regeringen att noga följa upp omkonkurrensneutralitet inom tandvården verkligen uppnås medfrivilliga lösningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att med kraft arbeta för en förändringav EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv i enlighet med vad som anförtsi motionen.Stockholm den 13 juni 2000Per ()()()()()()()()()()()()()()