mot · GO02Ub212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub212av Tolgfors, ()FriskolorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om friskolornas betydelse för utvecklingen av skolansarbetsformer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att varje skola har rätt att anställa den person detycker är mest lämpad som lärare.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varken elever, föräldrar eller lärare har intresse av att dåligakommunala skolor skyddas från konkurrens av bättre friskolor.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om momsreglerna för friskolor.Friskolor utvecklar skolanFriskolor fungerar som en motor för förnyelse av skolan och visar konkrethur nya idéer fungerar i verkligheten. Även kommunala skolor får därmeddel av nya idéer som prövas av friskolorna.Ny teknik förändrar informationsinhämtningen. Klassrummen ifrågasätts.Småbarnsskolor inrättas. Glesbygdsskolor räddas.Genom möjligheten för varje enskild skola att bestämma sitt arbetssätt ochsin inriktning, samt genom skapandet av fler friskolor, kommer skolan attförvandlas från krisbransch till landets kanske mest kreativa arbetsmiljö, förbåde lärare och elever. kommer vi att fråga oss varför vi inteöppnade skolans värld för förnyelse tidigare.På sikt bör all skolverksamhet bedrivas av friskolor eller självstyrandekommunala skolor, vilket utvecklas i annan motion.Friskolor för alla eleverFristående grundskolor förbättrar situationen för studiesvaga elever. Detär en föråldrad bild att friskolor skulle vända sig till särskilt duktiga"elitelever", såsom Socialdemokraterna ofta hävdar. I stället har friskolorofta en större andel elever som behöver extra hjälp. "De fristående skolorna satsar i stor utsträckning på billiga lokaler ochanvänder i stället pengarna till mindre grupper. Det uppfattas som positivt avföräldrar till barn som har svårigheter", sammanfattade ,ordförande i den statliga utredning (SOU 1999:98 "Likvärdiga villkor?") somföljt utvecklingen av friskolornas situation.I samma rapport står också att föräldrar som inte anser att barnen får detstöd de behöver i den kommunala skolan ofta söker sig till friskolor.Friskolor utvecklar lärarrollenLäraryrkets status har sjunkit . Det är nödvändigt attläraryrket återupprättas. Duktiga lärare skall ges den lön hon eller hanförtjänar.Problemen inom läraryrket är ett tecken på att kommunerna ofta är dåligaarbetsgivare. Detta förstärks av kommunernas monopolliknande situation somskolans arbetsgivare. Konkurrens mellan kommunala skolor och friskolor ärviktigt också för skolans lärare, som plötsligt får alternativa arbetsgivare,möjlighet att starta egna verksamheter och förutsättningar att utveckla egnapedagogiska idéer.Varje skola borde själv få bestämma vilka krav som skall ställas på densom vill bli lärare. Om alla lärare måste ha likadan utbildning hindrar detmänniskor med erfarenheter från andra områden att bli lärare.Lärare måste man kunna bli genom flera olika sorters utbildning ocherfarenheter. Den som bedöms som den lämpligaste läraren skall ha jobbet,precis som det fungerar på många andra arbetsplatser. Genom att "öppna"läraryrket öppnar vi för en utveckling av lärarrollen, och därmed för förnyelseav skolan. kommer statusen på yrket att höjas när människor från t.ex. näringslivet gör entré. Det skall vara lätt att komplettera andra akademiskautbildningar med en kurs i pedagogik, före inträdet i skolan, för den som såönskar.Oklara regler missgynnar friskolorFriskolorna står för en växande - om än fortfarande liten - del avskolutbildningen. Om en dynamisk utveckling skall komma till ståndmåste dock de finansiella villkoren förändras. är kommunen bådefinansiär av och konkurrent till friskolorna.Senast menade statsministern att en utveckling därkommunala gymnasier konkurreras ihjäl av fristående gymnasier måstestoppas. Om eleverna väljer en bättre skola, så är det väl bara bra?Ingen skall tvingas gå i en sämre skola för att kommunala skolor skallskyddas från konkurrens.Det har inget som helst egenvärde att skolan drivs kommunalt. Endastutbildningens kvalitet borde spela roll vid bedömningen av skolor. Varkenelever, föräldrar eller lärare har intresse av att dåliga skolor skyddas frånkonkurrens av bättre skolor.Sannolikt finns det ett antal kommunala skolor som tvärtom borde stängas,eller reformeras i grunden, eftersom kvaliteten brister. Men vid fritt skolvalblir elevernas val det avgörande för vilka skolor som finns. Det blir upp tillvarje skola att övertyga eleverna om sin kvalitet.Oklara regler för stödet till friskolorRegler för friskolornas bidragsfördelning är bristfälliga. Det finns ingetenhetligt resurstilldelningssystem till friskolorna. Mängden avkommunala system är stor och många är sätten att bedöma vad som skaingå i vilken del av systemet.Enligt SOU 1999:98, "Likvärdiga villkor? ", saknar en tredjedel avkommunerna politiska beslut om hur resurserna till friskolor ska tilldelas. Idessa kommuner ges alltså möjligheter för tjänstemännen att själva bestämmaom tilldelningen till de fristående skolorna.En fjärdedel av alla fristående skolor anser sig inte ha fått information omoch förståelse för hur kommunen bestämmer resurstilldelningen. Detta ärunder all kritik och visar att reglerna är allt annat än enkla och rättvisa. Förmånga friskolor är det problem att sätta sig in i de olika systemen. Det räckerinte att begripa systemet i den egna kommunen, eftersom många skolor -särskilt de med egen pedagogisk profil - har elever från flera olikakommuner.De kommunala bidragen blir ofta föremål för förhandlingar. Resultatet kanbli godtyckligt. Det är svårt för en friskola att planera sin verksamhet,särskiltpå , när ekonomin är helt beroende av externa faktorer, som påförhand inte fullt ut går att förutse.Dagens irrationella stödfördelning borde ersättas med en nationellskolpeng för alla barn, som förutom att det garanterar varje svenskt barnrätten att välja den skola där det kommer till sin rätt, också ger skolorna godaoch förutsebara arbetsförhållanden.Momsreglerna missgynnar friskolorFriskolorna kommer i en sämre konkurrenssituation än de kommunalaskolorna på grund av orättvist utformade momsregler. Det harKonsumentverket konstaterat efter en inventering av skatte- ochmomsreglerna för fristående aktörer inom vård och skola.Tjänsteproduktion i skolverksamheten är momsbefriad. Det innebär attden moms som betalas vid till exempel inköp av material tillverksamheten inte kan dras av mot utgående moms.Kommunala skolor får dock ersättning för sådana momskostnader. Det fårdäremot sällan friskolor, vilket snedvrider konkurrensen. Detta konstaterandegjorde också . Detta orättvisa förhållande måste korrigeras.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)