mot · GO02Bo210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo210av , ()Goda bostäder till rimliga kostnader1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta ett statsråd med övergripande ansvar för debostadspolitiska frågorna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en boendekostnadskommission.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastighetsbeskattningen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör se över möjligheterna att införa ettinvesteringsbidrag för nyproduktion av bostäder.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning bör se över möjligheterna att införa ett inve-steringsbidrag för ombyggnader av bostäder.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma med förslag om hurnyproduktionen av studentbostäder skall se ut efter 2002.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om funktionshindrade studenters rätt till studentbostäder.8.1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.2 BakgrundI den av antagna portalparagrafen om bostadspolitiken slås detbl.a. fast att alla ska ha rätt att leva i goda bostäder till rimliga kostnaderoch att boendemiljön ska bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden. Bostadspolitiken ska särskilt främja en god uppväxtför barn och ungdomar. Det är en välskriven målsättning som 1990-taletsbostadspolitik haft svårt att leva upp till.Bostadspolitiken har genomgått storaförändringar. De har inneburit kraftigt höjda boendekostnader, framför allt förboende i hyresrätt. Skattereformen innebar höjda skatter på boendet, villkorenför räntebidragen har försämrats och bostadsbidragen har skurits ned. Det harkraftigt bidragit till de ökade boendekostnaderna. Boendekostnaderna somandel av disponibel inkomst har ökat från till . Inomhyresrätten är det inte ovanligt att av hushållets disponiblainkomster går till hyran. Många människor har svårt att få en egen bostad medförstahandskontrakt, framför allt gäller det ungdomar, men även storabarnfamiljer.Hemlösheten har ökat och segregationen i boendethar skärpts ytterligare, med ökade klassklyftor mellan olika bostadsområdensom följd.3 Helhetssyn på bostadspolitikenDet finns ett stort behov av en samlad syn på bostadspolitiken för attskapa en ekologiskt och socialt hållbar utveckling. Förändringarna i denbostadssociala lagstiftningen har skapat ett tomrum närdet gäller förutsättningar för rätten till en bra bostad åt alla. Det visart.ex.utvecklingen i de kommunala bostadsbolagen, där mer av ettmarknadstänkande utvecklats utan att det egentligen har fattats någrapolitiska beslut om den nuvarande rollen eller vad som ska gälla förframtiden.Regeringen har tidigare avfärdat tanken på ett statsråd med helhetsansvarför bostadspolitiken, vilket kan tolkas som en bristande insikt i det komplexasystem som bostadspolitiken utgör. Genom att lägga olika delar avbostadspolitiken på olika departement har man skapat onödiga revirgränseroch därmed tappat den helhetssyn som är nödvändig för att få en samlad ochfungerande bostadspolitik. I och med att man för samman en radbostadspolitiska frågor till biträdande finansministern har regeringen erkäntatt den organisation man skapade så sent som , i samband medregerings- och departementsombildningen, var misslyckad. Den nuvarandeordningen är enligt vårt förmenande inte tillräcklig. Bostadspolitiken ärfortfarande uppsplittrad på flera olika departement och den helhetssyn som ärnödvändig kommer inte att uppnås.Vi föreslår att regeringen tillsätter en bostadsminister med övergripandeansvar för de bostadspolitiska frågorna. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.4 Behovet av en boendekostnadskommissionBoendekostnaderna påverkas av en rad faktorer, där många intressenter ärinblandade: stat och kommun, fastighetsägare och boendeorganisationer,byggherrar och byggentreprenörer, samt byggbranschens olikasektorsorgan. Alla påverkar boendekostnaderna genom sitt agerande ochagerar utifrån sina egna förutsättningar. Den uttalade målsättningen, inteminst från ansvarig ministers sida är att boendekostnaden som andel avdisponibel inkomst ska pressas ned. Staten har från sin sida medverkat tillatt fastighetsbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen minskarfr.o.m. Detta leder förhoppningsvis till minskadeboendekostnader, men måste följas upp med ytterligare åtgärder.Byggkostnadsdelegationen var ett led i den processen, men inriktade sigenbart på vissa delar av kostnaderna för boendet.Regeringen bör tillsätta en boendekostnadskommission med representanterför berörda intressenter, dels för att enas om åtgärder, var och en från sinautgångspunkter, med målsättningen att pressa boendekostnaderna, dels för attgranska de olika intressenternas påverkan på utvecklingen avboendekostnaderna. Detta bör ges regeringen tillkänna.Staten kan visa sin goda vilja genom att redan i vårpropositionen 2001ange färdriktningen när det gäller den framtida fastighetsbeskattningen.Inriktningen bör vara att fullfölja de förslag som Fastighetsskattekommitténförordat i sitt betänkande. Sådana förändringar i fastighetsbeskattningen börleda till generellt minskade boendekostnader i såväl hyresrätt som bostadsrätt.Fastighetsskatten på hyresrätt bör fasas ut helt och hållet, fastighetsskattenpå egnahem och bostadsrätt bör ersättas med en schablonintäkt under inkomstav kapital. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.5 Villkor för nyproduktionUnder påbörjades 15 000 lägenheter i nyproduktion och 21 000lägenheter i samband med ombyggnad. Det är lägre än vad somförutspåddes och betydligt lägre än vad bedömer att efterfråganav bostäder kommer att vara . I våra tillväxtregionerskulle ca 19 000 lägenheter i genomsnitt behöva byggas och iövriga landet ca 6 000 lägenheter , dvs. 25 000 lägenheter årligen.Enligt prognoser kommer dessa siffror inte att uppnås före2005, något som också regeringens prognoser för 2000-2002 bekräftar.Byggandet av småhus kommer att öka, men det nödvändiga byggandet avflerfamiljshus kommer inte att uppfyllas p.g.a. de förutsättningar som nufinns för att bygga. Konsekvensen av detta blir ökade köer till hyresrätteri tillväxtområdena och ökade priser på bostadsrätter och egnahem. Bristenpå bostäder kan motverka den ekonomiska tillväxten. Ytterligare enorimlig effekt är att statens räntebidrag till nyproduktion till största delengår till de välbeställda, de som har råd att köpa en nyproduceradbostadsrätt eller eget hem. En del kommunala bostadsbolag hänger ocksåmed i den här karusellen och bygger lyxlägenheter i attraktiva lägen medorimliga hyreskrav för låg- och medelinkomsttagare. Resultatet blir enomvänd fördelningspolitik.Det bestånd av hyresrätter som ändå byggs ger i de flesta fallboendekostnader på per kvadratmeter med enmånadshyra för en normal trerumslägenhet på mellan 6 000 och 10 000 kr.Det finns naturligtvis undantag, t.ex. den senaste nyproduktionen avhyresrätter i i , där man har utgått från att hyresnivån inte skaöverstiga per kvadratmeter. Detta har påverkat byggprocessen ochkostnadsmedvetenheten på ett positivt sätt. De dyra boendekostnaderna berorpå alla faktorer som påverkar produktionskostnaderna. Medanentreprenörskostnaderna har minskat , så har skatter ochavgifter ökat, mest p.g.a. politiska beslut i , men även p.g.a. attkommunerna kraftigt har höjt sina markpriser och avgifter. En annan faktorför ökade produktionskostnader är byggmaterialindustrin. Vem som byggerhar också betydelse. En lägenhet i ett flerbostadshus i offentlig regi, kostadeca att bygga , medan motsvarande bostadsrätt i privat regikostade ca . Det stärker argumentet för att stärka allmännyttansroll på byggmarknaden och att ytterligare stärka kraven för att byggahyresrätter för låg- och medelinkomsttagare till en rimlig hyra. För attunderlätta de kraven föreslår att ett investeringsbidrag förnyproduktion av hyresrätt med krav på ett hyrestak vid uthyrningstillfälletinförs. Detta stöd bör utredas i samband med en översyn av nuvaranderäntebidragssystem och i takt med att fastighetsskatten för hyresrätt fasas ut.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.6 Villkor för ombyggnationUnder påbörjades ombyggnationen av ca 21 000 lägenheter. Enligtregeringens prognos ökar det till 22 000 lägenheter och till 25 000lägenheter . Förutsättningarna för regeringens prognoser är dockosäkra och har reviderats t.o.m. utifrån vårpropositionens prognos. prognos skulle 35 000 lägenheter behövaen omfattande ombyggnad. , de kommunala bostadsbolagensintresseorganisation, redovisar ett ombyggnadsbehov på 488 000lägenheter för . har antalet fullskaligaombyggnationer mer än halverats. En så låg nivå på ombyggnationssidangör att värdet på bostadsbeståndet som helhet minskar. Risken är stor attett mycket motiverat underhåll blir eftersatt och att ombyggnadsåtgärderskjuts på en oviss framtid, ett allvarligt tecken på en utveckling sommåste vändas. Ändringarna i subventionssystemet har radikalt förändratförutsättningarna för att genomföra större ombyggnader. Tidigareräntebidrag hade ett nuvärde som motsvarade avinvesteringen. Dagens system med ett 30-procentigt räntebidrag till enmindre del av åtgärderna som ingår i en normal ombyggnad motsvarar ettnuvärde på av investeringen. Risken för stora hyreshöjningskrav äruppenbar. I senaste rapport, Bostadsbyggande itillväxtregionerna, pekar man på nödvändigheten av att se över nuvarandestöd till ombyggnadsverksamheten. Det krävs att stödet till dessainvesteringar i det befintliga bostadsbeståndet ökar. föreslår utökar antalet åtgärder som är räntebidragsberättigade i sambandmed en ombyggnation, för att minska kravet på hyreshöjningar.Vänsterpartiet föreslår att ett investeringsbidrag för flerfamiljshus införssom avlöser dagens räntebidragssystem i samband med ombyggnationer,dels för att bl.a. stimulera åtgärder i en ekologiskt hållbar riktning, t.ex.källsorterande sopsorteringssystem, alternativa dagvattensystem,energieffektivisering m.m., dels för att hålla hyrorna på rimliga nivåer.Regeringen bör utreda en sådan förändring av stödet till ombyggnationerav flerfamiljshus. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.7 StudentbostäderI takt med den kraftiga utbyggnaden av högskoleplatser har det uppståtten stor brist på studentbostäder. Totalt står ca 40 000 studenter i kö förstudentbostad. Köerna gäller både rum och lägenheter. Bristen är störst ide stora studentstäderna, medan vissa andra högskoleorter inte har någonkö alls. planeras för 20 000 nya utbildningsplatser, men bara 4 000studentbostäder. Här behövs en bättre samverkan mellan staten, somfördelar utbildningsplatserna, och kommunerna, som ansvarar förboendet. Därför är det bra att regeringen redan i förväg fördelat platsernaför och 2002. Det underlättar den kommunalaplaneringen av studentbostäder. Tyvärr räcker nog inte detta som åtgärdom det ska bli balans mellan behov och efterfrågan på studentbostäder iförhållande till det som byggs. Bara en av fyra studenter bor i enstudentbostad, där hyran är anpassad till studiemedlen. Tre av fyra boralltså i andra bostäder där hyran oftast är högre. Som student kan man fåbostadsbidrag men villkoren för detta är anpassade till hyresnivåer som, ibästa fall, gäller för studentrum.I jämförelse med våra grannländer och , står sig densvenska statens satsning på studentbostäder ganska slätt. I står statenför av den totala produktionskostnaden inklusive inventarier. I Danmarkges inteckningslån på av kostnaden, staten står för avräntekostnaden och kommunen för resterande . Den svenska statenligger långt ifrån dessa villkor.Regeringens beslut om att införa ett tillfälligt investeringsbidrag föranordnandet av nya studentbostäder är bra, men bör efter 2002 ersättas av ettmer generellt stöd, som en del av ett allmänt investeringsbidrag. Ett annatförslag kan vara att ge stimulans för flyttning av flerfamiljshus frånavfolkningsbygder till högskoleorter. Brist på kapital eller avsaknad avuppbackning från föräldrar för att ordna en bostad skall inte avgöramöjligheten för högskolestudier. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.8 Funktionshindrades rätt till studentbostadAntalet studenter med funktionshinder kan förväntas öka i samband medden kraftiga utbyggnaden av högskolan. Regeringen har givitHögskoleverket i uppdrag att se över systemet med stöd till studenter medfunktionshinder. Det gäller i allra högsta grad även boendet. På vissahögskoleorter, däribland , saknas handikappanpassadestudentbostäder och där de finns är antalet starkt begränsat. Detta skaparsvårigheter för funktionshindrade att påbörja en högskoleutbildning ochdet gör att boendekostnaderna ökar för denna grupp. ställernaturligtvis krav på tillgänglighet i alla former av byggande, menstudentbostäder har oftast en särskild utformning vilket gör atttillgänglighetskraven är särskilt viktiga att leva upp till.Funktionshindrade ska naturligtvis kunna studera på samma villkor somicke funktionshindrade.Högskolekommunerna behöver uppmärksammas på dessa problem. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Owe ()()()()()()()()()Per ()