mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — En annan kanskeviktigare och långsiktigt allvarligare effekt är dock att kapital,investeringar och verksamhet försvinner från landet. Det leder till enförsämrad ekonomisk tillväxt och även till ytterligareskatteförluster.5.2.3 Kunskapssamhällets kravI när enskilda individers kunskaper får en allt större betydelse ser vien tendens i som kan få mycket stora negativakonsekvenser. har en, internationellt sett, låg andelhögskoleutbildade. I åldern har en examen påuniversitets- eller högskolenivå. Det placerar på en mindrehedrande artonde plats bland 26 medlemsländer .På arbetsmarknaden innebar kombinationen av solidarisk lönepolitik ochprogressiv inkomstbeskattning att individens avkastning av investeringari utbildning relativt sett minskade, medan företagens vinster och denoffentliga sektorns skatteintäkter av samma investeringar ökade. (LennartSchön, professor i ekonomisk historia . )De höga inkomstskatterna har pressat ned utbildningspremien, vilket göratt det ur ekonomisk synvinkel knappt lönar sig att lägga ned tid ochpengar på en flerårig universitetsutbildning. I ett kort perspektiv innebärdetta att företagen har svårt att rekrytera utbildad personal, i ett längreperspektiv ökar det risken för att hamnar på efterkälken i det nyaglobala kunskapssamhället.Med sin höga straffskatt på kunskap, d.v.s. värnskatten, tar regeringendärmed på sig ett stort ansvar vad gäller den framtida utvecklingen förSverige som kunskapsnation.Inom den offentliga sektorn finns sektorer som inte tillåtits sammatillväxtbefrämjande dynamik som varit kännetecknande inommånga andra områden. Snarare har regeringen istället motarbetatframväxandet av alternativ inom strategiska kunskapsområden som skolanoch sjukvården, och i vissa fall till och med hotat med förbud.På så sätt hindras också initiativkraften hos anställda, sompatienters och barnfamiljers valfrihet omöjliggörs. På försummarvi en spännande och dynamisk utveckling inom utbildningssektorn ochmedicinska industrin som skulle kunna stärka som kunskapsnation.Istället för att söka förbjuda kunskapsföretagen borde fristående alternativinom dessa områden uppmuntras. Precis som är ett ledande landinom IT och ny teknologi så borde vi också kunna bli ett ledande land inomskola, utbildning och sjukvård.5.2.4 Tudelning och segregationVi har för tillfället en mycket stark konjunktur i . Tillväxten ärhög och sysselsättningen ökar. Men tillväxten är inte jämnt fördelad, varesig geografiskt eller sektormässigt. Vissa områden och vissa sektorerkännetecknas av stagnation och tillbakagång.Den höga aktiviteten i ekonomin är främst koncentrerad tillstorstadsområdena. Utanför dessa är arbetslösheten i många fall fortfarandehög och tillkomsten av nya jobb låg. Tudelning av vår samhällsekonomi ärtydlig.I ligger t.ex. den totala arbetslösheten, d.v.s. öppet arbetslösaplus personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, på nära 15 procent.Motsvarande siffra för landet som helhet är och förStockholm omkring 4 procent.Tudelningen av ekonomin märks också på ett annat sätt. Klyftan mellan deföretag och arbetsplatser som präglas av den nya ekonomins vitalitet ochfrihet är stor gentemot den reglerade och politiskt styrda verksamheten inomoffentlig sektor. Konsekvenserna syns tydligt i skillnaderna bland annat vadgäller utvecklingsmöjligheter och medarbetarnas lönesättning.Regeringens motstånd att sänka bensinskatten och dess beslut att höjadieselskatten är inte åtgärder som gagnar tillväxt och sysselsättning utanförstorstadsregionerna. Bristen på investeringar och underhåll i vägar bidrar tillproblemen.Tudelningen märks också i form av segregation och utanförskap. I mångaområden, även inom storstadsområdena, är arbetslösheten bland utländskamedborgare ofta nära det dubbla jämfört med svenskar. Denna segregation ärofta skapad av ett bidragsberoende och ett skattesystem som inte gerincitament för arbetslösa, inte minst de med barn, att ta de jobb som faktiskterbjuds. Att bryta denna segregation borde vara en prioriterad uppgift ikampen mot arbetslösheten.Att underlätta för utländska medborgare att komma ut på arbetsmarknadenbidrar även till ett större arbetskraftsutbud. Tyvärr verkar regeringen merintresserad av att klara sitt uppställda arbetslöshetsmål vad gäller den öppnaarbetslösheten.5.2.5 Den framväxande arbetskraftsbristenTrots att den totala arbetslösheten är stor har arbetskraftsbristbörjat bli ett reellt problem i . Det gäller både arbetskraft inom dennya ekonomins områden samt numera också inom den mer traditionellaindustrin. () skriver i en rapport frånaugusti att bristen på arbetskraft inom byggindustrin kan bliinflationsdrivande, och () skriver i sin senasteprognos från samma månad att bristen på arbetskraft kan komma attbromsa tillväxten . KI gör också den observationenatt ökningen av antalet vakanser, d.v.s. lediga jobb, inte lett till enmotsvarande nedgång i arbetslösheten, och KI drar därmed slutsatsen attarbetslösheten till viss del är att betrakta som strukturell.I SAF:s senaste rekryteringsenkät konstateras att tre avfyra företag hade stora eller mycket stora svårigheter att få tag i deneftersöktakompetensen , och att vart fjärde företag inte lyckadesrekrytera. Även () konstaterar att sysselsättningsökningenskulle vara större om det inte vore för bristen på kompetent personal.Diagram 6:5 Flaskhalsar och vakanserFlaskhalsar, mätt som andelen företag som uppger att bristen på utbildadarbetskraft innebär restriktioner i produktionen, och vakanser, mätt iantal.Uppenbart är incitamenten att söka de lediga jobben, vilket i många fallinnebär flytt till annan ort, alldeles för låga. Enligt en rapport frånNärings- och teknikutvecklingsverket () är det främst denprogressiva inkomstskatten som försämrar rörligheten på den svenskaarbetsmarknaden. Enligt är det många individer som vid flytt tillledigt jobb på annan ort inte får en inkomstökning som överstigerkostnaden för att flytta. Andra studier visar också på mycket marginellainkomstökningar när personer går från arbetslöshet till jobb. Ofta blir denfaktiska disponibla inkomstökningen inte av dennominella inkomstökningen .Det torde därmed vara uppenbart att dagens skattesystem bidrar till atthålla tillbaka utbudet av arbetskraft, vilket i längden slår mot den potentiellatillväxten. Desto mer oroväckande är diskussionerna om hur enarbetstidsförkortning skall utformas, d.v.s. på vilket sätt somarbetskraftsutbudet skall minskas ytterligare. Diskussionerna har såledeshandlat om det rakt motsatta mot vad som är nödvändigt. Uppenbarligen harregeringen inte tagit till sig uppgifterna om den rådande situationen påarbetsmarknaden. Istället har det förts fram diskussioner omskattesänkningars inflationsdrivande effekt, när det istället handlar omskattesänkningar i utbudshöjande syfte, vilket är det rakt motsatta.En annan aspekt på samma problem är det faktum att antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade , vilket samtidigtleder till att den lediga arbetskraften minskar, vilket är detsamma somminskat arbetskraftsutbud. Här är det uppenbart att regeringen prioriterar sittmål om en öppen arbetslöshet på högst - ett mål som mer tarhänsyn till statistik än till faktiska förhållanden - framför att både ökaarbetskraftsutbudet och minska den totala arbetslösheten.6 Den ekonomiska politikens inriktning6.1 Öka tillväxtpotentialen - fler i arbeteMålet för den ekonomiska politiken är att öka långsiktigatillväxtpotential. Hög tillväxt måste kunna förenas med låg inflation ochen sund löneutveckling. Det faktum att vi halkatefter ordentligt i tillväxtligan - från fjärde plats till femtonde plats1999 - visar att det finns strukturella brister i ekonomin som hämmar denlångsiktiga tillväxten. Att för tillfället i samband med eninternationell högkonjunktur noterar hög tillväxt och stigandesysselsättning får inte skymma detta faktum.Enligt den senaste (LU 1999/2000) förväntas trendeni den svenska BNP-tillväxten falla ytterligare de kommande femton åren. LUpekar bland annat på det höga skattetrycket samt svag konkurrens inommånga områden i ekonomin som orsaker till att halkat långsiktigtefter, och till att vi även i fortsättningen riskerar att utvecklas sämreekonomiskt än omvärlden.Det blir därför den ekonomiska politikens största utmaning de kommandeåren att skapa förutsättningar för en högre tillväxtpotential, så att ,istället för att halka efter, kan stärka sin position. För att så skall kunnablifallet behövs stora förändringar på en rad områden. Nya jobb och tillväxtbetyder mest för dem som möter tudelningen och segregationenskonsekvenser. skall vara ett samhälle för alla.De offentliga finansernas sårbarhet för konjunkturella förändringar måsteminska för att ge privat sektor goda förutsättningar för tillväxt över tiden.Denenskilde medborgarens beroende av offentliga utgifter måste minskas.Saneringen av statens finanser måste fortgå genom en minskning av deoffentliga utgifterna.Det svenska skattetrycket skall ner inivåer som ger konkurrenskraft inte bara i europeiskt utan ocksåglobalt perspektiv. Marginaleffekterna måste ner. Konkurrenstrycket skallvara starkt genom avregleringar och genom att fullt ut deltar i deninre marknaden och den gemensamma valutan. Lönebildningen måste varaflexibel inom ramen för en individualiserad arbetsmarknad och enskattepolitik som slår vakt om kunskaper och kompetens.Övergripande mål för den ekonomiska politiken är att skapaförutsättningar för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning. Vi ser som ettlångsiktigt mål en sådan reallöneutveckling som kan återföra till denposition bland de rikaste länderna inom OECD-området, som vi förlorat efter1970-talets mitt. Vi eftersträvar en sysselsättningsutveckling, där ingen somstår till arbetsmarknadens förfogande skall behöva gå arbetslös. Tillsammansmed en social skattepolitik skall detta bidra till ett minskat bidragsberoende.Den ekonomiska utvecklingen nu är inte av den art att den ställer krav påkonjunkturella åtgärder i det korta perspektivet. Desto viktigare ochangelägnare är det därför med en utbudsinriktning av den ekonomiskapolitiken som på ökar tillväxtpotentialen och som på kortare siktminskar efterfrågetryck och förekomsten av flaskhalsar i ekonomin.6.2 Lägre andel offentliga utgifterEn av de viktigaste åtgärderna är att minska de offentliga utgifternasandel av ekonomin, den s.k. utgiftskvoten. Även om utgiftskvoten sjunkitde kommer den likväl att 2003 ligga på ,vilket i en internationell jämförelse är mycket högt. Till detta kommer attden underliggande utvecklingen tyder på att den då på nytt börjarstiga. Den höga utgiftskvoten skapar en konjunkturkänslighet som gör attSveriges sårbarhet vid lågkonjunktur är extra stor. Tillsammans med denhöga inkomstkvoten tränger den undan den privata sektorn, som ärförutsättningen för vårt välstånd. Medborgarnas handlingsfrihet ochvalfrihet begränsas till följd av offentliga monopol, höga skatter ochomfattande transfereringar.Med en lägre utgiftskvot blir de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet mindre, som det skapas utrymme förtillväxtbefrämjande skattesänkningar. Den offentliga sektorn blir mindre iförhållande till ekonomin, vilket ger utrymme för den privata sektorn att växa.På medellång sikt skall utgiftstaken bestämmas så att de offentligautgifterna kan sänkas till av BNP. På bör måletvara att föra den svenska utgiftskvoten närmare genomsnittet i OECD.Utvecklingen mot en lägre utgiftsandel möjliggörs genom en strambudgethantering förenad med ekonomisk tillväxt.Som ett led i utvecklingen mot en lägre utgiftshandel skallsammansättningen av de offentliga utgifterna utformas så att arbete ochföretagande ges tydliga incitament och att insatser som ger ökad tillväxt ellertrygghet åt dem som är i störst behov av stöd prioriteras.6.3 Balans över konjunkturcykeln - från offentligt tillprivat sparandeVi anser att budgetarbetet bör ha som norm att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln. Balans i de offentligafinanserna över konjunkturcykeln i stället för överskott innebär inte etttotalt sett lägre sparande i ekonomin. Det innebär att sparandet i stället alltmer sker i den privata sektorn. Ett högt och stabilt privat sparande ledertill ökade möjligheter för den enskilde att öka sin trygghet. Det privatasparandet utgör också basen för näringslivets riskkapitalförsörjning.Då såväl utgifts- som skattekvoterna är lägre i vårt alternativ blir deoffentliga finansernas konjunkturkänslighet mindre, vilket i sin tur innebär attde offentliga utgifterna och inkomsterna blir mindre följsammakonjunkturella svängningar. Det minskar behovet av en offentligförmögenhetsuppbyggnad över konjunkturcykeln.6.4 Statsskulden skall minskaMed de offentliga finanserna i balans över en konjunkturcykel blir denoffentliga skulden i nominella termer oförändrad över enkonjunkturcykel. Tillsammans med ekonomisk tillväxt minskar därmedskulden som andel av BNP. Av detta följer att amorteringar skallgenomföras under högkonjunkturer vilket innebär när det råder överskott ide offentliga finanserna. I ett kortare perspektiv finns det särskilda skäl attminska skulden från den tidigare mycket höga nivån, främst för att sänkakostnaderna för statsskuldsräntorna och de offentliga finansernaskänslighet.Den konsoliderade bruttoskulden skall pressas ner under 40 procent.Därefter skall den fortsatt minska genom en allt lägre utgiftskvot, stabilastatsfinanser och ekonomisk tillväxt.6.5 En skattepolitik för starka skattebaserMed rörliga skattebaser ställs allt större krav på en politik för lägreskatter. står valet inte mellan stabila skatteinkomster ochsänkta skatter utan mellan höga skattesatser och starka skattebaser.Riksskatteverkets expertrapport visar att mer än kangå förlorade i skatteinkomster till följd av alltför höga skattesatser påsparande, företagande och arbete.En defensiv svensk skattepolitik riskerar att urholka skattebasernasamtidigt som fördelningen av skatteuttaget blir socialt orättfärdigt. Detgälleri synnerhet om sänkta skatter på de rörliga skattebaserna skall kompenserasgenom skatteuttaget på de mindre rörliga. Då drabbas de som har en lägreflyttkraft. Det rör sig om låg- och medelinkomsttagares arbetsinkomster,fastighetsskatt, energiskatter och moms på vardagsvaror.Mot den bakgrunden är det nödvändigt att skapa utrymme för ett sänktskattetryck i sin helhet. Då kan skattesänkningar genomföras för alla på ettsocialt rättfärdigt sätt. Genom att skatten kan sänkas för alla blir det ocksåmöjligt att offensivt sänka skatterna för de mest rörliga skattebaserna utan attgå vägen över undantag eller akuta åtgärder.En politik för starka skattebaser är möjlig att genomföra tillsammans meden politik för en sänkt offentlig utgiftsandel. Sänkta offentliga utgifterfrigörtillsammans med ekonomisk tillväxt ett betydande utrymme för sänktaskatter. Starka skattebaser förutsätter lägre skatter för alla.6.6 En skattepolitik för fler jobb och större trygghetSvenska låginkomsttagare är världens högst beskattade. Det skapar enekonomisk och social otrygghet som det ger färre jobb som mankan försörja sig på. I en öppen ekonomi riskerar de höga svenskaskatterna att slå ut de jobb som är som mest utsatta för global konkurrens.Därmed bidrar de höga skatterna till en förstärkt process av segregationoch utanförskap bland dem som har svårt att få fotfäste påarbetsmarknaden.Samtidigt leder de höga svenska skatterna till mindre marginaler ihushållsekonomin för låg- och medelinkomsttagare och därmed ett ökatbidragsberoende. Skatterna orsakar en otrygghet som leder till att socialtrygghet förutsätter fler och större bidrag.Skattepolitiken måste syfta till att både bredda arbetsmarknaden ochunderlätta för fler att ta steget in på den. Det ställer krav på sänkta skatterförlåg- och medelinkomsttagare.Därmed minskar också bidragsberoende. Social trygghet kommer attinnebära att den enskilde skall behöva så få och så små bidrag som möjligtistället för att få så många och så stora som möjligt. Sänkta skatter ger bådeökat arbetskraftsutbud och bättre förutsättningar att leva på sin lön och bidrardärmed till lägre andel offentliga utgifter.6.7 En utbudspolitik med sänkta skatter påföretagande och sparandeTrots att vi nu befinner oss i en stark konjunktur med hög tillväxt finnsdet mycket som tyder på att långsiktiga tillväxtpotential inte ökattillräckligt för att vi skall kunna förhindra en fortsatt långsiktigekonomisk eftersläpning. Den tidigare nämnda ,liksom ett flertal andra inhemska och internationella analyser, pekar på enrad strukturella brister i det svenska ekonomiska systemet. Därför krävsnu en utbudsinriktad skattepolitik för ökat företagande, arbete ochsparande.Vi måste ha ett skattesystem som främjar tillväxt och sysselsättning ochsom är utbudshöjande. Incitamenten att söka jobb måste stärkas genom sänktaskatter på arbete och ett reformerat ersättningssystem. Att trots denhöga tillväxten och en begynnande arbetskraftsbrist fortfarande har en högtotal arbetslöshet tyder på att de arbetssökande och de lediga jobben inte finnspå samma ställe. Lönebildningssystemet måste bli flexiblare ocharbetsmarknaden måste generellt omgärdas av betydligt mindre regleringar.Arbetsrätten måste ses över. Arbetstiden bör bli flexiblare, men inte generelltsett kortare.Skatterna måste sänkas på företagande och sparande för att ökainvesteringar och tillväxten av nya företag. skall varakonkurrenskraftigt vad gäller företagande och kunskap.Det måste bli enklare att starta och driva företag, vilket kräver förenklanderegleringar och ett minskat uppgiftslämnande till staten.6.8 En politik för stabila priserFinanspolitikens inriktning skall vara stabila statsfinanser och låginflation. Detta förutsätter en stram utgiftspolitik och skattesänkningarsom förenas med minskade utgifter.Finanspolitiken skall inte vara så utformad att den leder till stigandeefterfrågetryck och därmed höjda räntor. Detta blir en än viktigare uppgift närSverige tar det tredje steget in i den gemensamma valutan och gör euron tillden svenska valutan. Då måste finanspolitiken möta och balansera destruktur- och efterfrågeproblem som är speciella för den svenska ekonomin.Riksbankens inflationsmål bör även framgent vara ambitiöst och syfta tillatt skapa en hög trovärdighet. Genom en politik som underlättar för sparandeoch investeringar stärks hållfastheten i inflationspolitiken även ihögkonjunktur.Den ekonomiska politiken bör vara utbudsinriktad för att öka denpotentiella tillväxten och minska flaskhalsarna i ekonomin.6.9 Mer av marknadsekonomi och företagandeDen dynamik som kännetecknar många delar av den nya ekonomin harhittills inte tillåtits växa fram inom skolan och sjukvården i någon störreutsträckning. Där har regeringen motsatt sig avregleringar, ochframväxandet av nya alternativ, trots de positiva erfarenheterna avavregleringar inom andra områden. Man har till och med gått så långt somatt föreslå förbud av företagande inom i första hand sjukvården.Detta hindrar både personalens initiativkraft och medborgarnas valfrihet.Regeringens motstånd mot alternativ begränsar möjligheterna på den del avarbetsmarknaden som domineras av kvinnor, och hindrar därmed ocksåframväxten av ökat kvinnligt företagande.På motsvarande sätt innebär konkurrens och företagande inom skolan attelevernas rätt att forma sin utbildning stärks. Det innebär också att skolanbliren bas för en dynamisk utbildningssektor i ett modernt kunskapssamhälle.En avreglering inom dessa två viktiga områden är exempel på hurmarknadsreformer kan ge en ökad vitalitet åt den svenska ekonomin iallmänhet och tjänstesektorn i synnerhet.6.10 Förutsättningar för tillväxt i hela landetTrots de senaste årens höga tillväxt i är det vissa delar av landetsom kännetecknas av eftersläpning och avfolkning. Det är nödvändigt attdet förs en politik som förmår öppna möjligheterna för företagande ochnya jobb i hela landet. Det ställer krav på underhåll av vägnätet iglesbygden, bevarandet av en kärnkraftsbaserad energiförsörjning, lägreenergiskatter och sänkt bensinskatt för att underlätta för tillväxt ochföretagande i hela landet.Tillväxten i våra storstadsregioner är viktig för hela landet. Hinder sommotsvarar utvecklingen i våra tillväxtregioner måste undanröjas. Ett exempelär bostadsmarknaden, där behovet av avregleringar är lika stort som förvården och skolan. Trots den höga tillväxten i storstadsregionerna är bristenpå bostäder av den omfattningen att den hotar att hämma tillväxten. Dämpastillväxten i storstäderna så dämpas tillväxten i hela landet. Bostadsmarknadenmåste mot den bakgrunden avregleras för att därmed öka rörligheten ochutbudet. En väl fungerande hyresmarknad vad gäller bostäder är nödvändigför att skapa den flexibilitet i boendet som är nödvändig i ett samhälle somväxer och förändras.Utbyggnaden av vägar och kommunikationer i våra storstadsregioner är avmotsvarande skäl också av avgörande vikt.6.11 skall träda in i den gemensamma valutanEuron bidrar till att förstärka vitaliteten i den gemensamma marknaden.Den underlättar för handel och ökad rörlighet för arbetskraft övergränserna. Sedan euron infördes har den också bidragit tillstrukturrationaliseringar och fusioner som på stärker deneuropeiska ekonomins konkurrenskraft och dynamik.Det faktum att växelkursen mellan den svenska kronan och euron varitmycket föränderlig understryker problemen med att ståutanför. Osäkerheten till följd av utanförskapet ökar.Det är av stor vikt att euron fortsatt kan bidra till att vitalisera deneuropeiska ekonomin samt att är en del av denna process. Det gerstabila förutsättningar för svenskt näringsliv och svensk ekonomi. Detunderlättar för svenska konsumenter och ger en ökad konkurrens med lägrepriser som följd.Sverige bör enligt Moderata samlingspartiets uppfattning eftersträva att såsnart som möjligt göra euron till svensk valuta. Så snart ett svenskt beslut ärfattat bör ansluta sig till ERM2.7 En reformpolitik för en ny tid7.1 UtgångspunkterNär går in i en ny tid är reformbehovet stort. Globaliseringenställer en internationell ekonomi som den svenska inför stora utmaningaroch möjligheter. Politiken måste bryta upp från industrisamhälletsföreställningar om den enskilde som bara en av många i ett likformatkollektiv.Den enskilde medborgaren måste få större utrymme för företagande ochansvarstagande. Välfärden måste formas av och följa den enskilde individenför att tryggheten och dynamiken skall vara så stor som möjligt. Utrymmetoch förutsättningarna för att utbilda sig och ta tillvara kunskaper ochkompetens måste bli större för den enskilde individen. måste ståöppet för förändringar och vara attraktivt för människor och företagande i entid av öppna gränser. behöver reformer för frihet.- Människor i skall kunna välja. Var och en har rätt att bestämmaöver sitt eget liv och den egna välfärden. Det gäller valet av barnomsorg,skola, sjukvård och äldreomsorg. Social trygghet måste betyda mindreberoende till bidrag och större förutsättningar att leva på eget arbete.Trygghet skall följa den enskilde, inte kommuner och organisationer.- Det är de enskilda människorna som bär på det kapital som är den nyaekonomins viktigaste förutsättning. Företagandet måste ges möjlighetersom underlättar för den enskilde att starta nytt och pröva nya vägar inomsamhällslivets alla områden och inom kunskapssamhällets verksamheter isynnerhet. Etableringsfrihet, konkurrens och företagande är av avgörandevikt för att möjliggöra nytänkande och förnyelse. Forskning och högreutbildning måste ges nya förutsättningar att föra till en ledandeposition inom framtidens strategiska kunskapsområden.- Den sociala rörligheten måste stärkas genom att människor ges störremakt och ansvar över sin vardag. Social segregation och utanförskap kanbrytas genom en politik som ger människor ökad makt över tillvaron. Densvenska arbetsmarknaden måste breddas och vara öppen för fler. Det måstevara möjligt och meningsfullt för alla att utbilda sig och utveckla nyakunskaper. Den svenska skolan skall kunna ge sina elever kunskaper ivärldsklass.