mot · GO02A808 · 2000-10-05 00:00:00 — skeren kraftig uppgång av de långa sjukfallen och mest markant är ökningen förkvinnor.9.4 BidragBidragstagandet har ökat i flertalet av hushållstyper under 1990-taletenligt . Till en början ökade andelen ensamboende män sittbidragstagande men visar de en nedgång.Bidragstagandet bland ensamstående kvinnor utan barn ökadekontinuerligt inledningsvis av 90-talet men minskade vid decenniets slut.Denna grupp utgör också en väsentligt högre andel av bidragshushållen1998 än 1990. Den hushållstyp som har störst andel socialbidragstagarevar ensamstående kvinnor med barn. Dock är en större andel manligabidragstagare, , arbetslösa utan arbetslöshetsersättning någongång än kvinnliga, 33 procent.9.5 Kvinnor och arbetsskadorInom arbetsskade- och sjukförsäkringen har det, , successivtskett skärpningar av de kvalificeringsvillkor som gäller själva skadanseller sjukdomens art, att den verkligen är orsakad av arbetet. Samtidigtavskaffades den särskilda arbetsskadesjukpenningen. Efter det att det nyastriktare arbetsskadebegreppet infördes skedde en skarp nedgång såväl iantalet anmälda som andelen beviljade ansökningar. Både kvinnor ochmän har drabbats av dessa hårdare regler. Men den tydligaste nedgångengäller belastningsskador, vilket framför allt gäller kvinnor (SOU 2000:3).Miljöpartiet anser att det behövs en utredning, som dels tittar på ett systemför att återinföra arbetsskadesjukpenningen, dels för att se till att de långaväntetiderna för att få en skada godkänd minskas. är verkligheten sådanatt kvinnor har svårare än män att få sina arbetsskador godkända. Av totalt1 219 prövade arbetsskador som anmälts av kvinnor, godkändes 278 fall. Förmän var motsvarande siffror 658 godkända av totalt 1 510. Det innebär attbland kvinnor har av de prövade fallen godkänts, medan avmännen fått sina skador godkända. Dessa siffror gäller ,uppger Arbetarskyddsstyrelsen. När det gäller belastningsskador godkänds21 % av kvinnorna, respektive av männen, och äldre kvinnor drabbashårdare genom att av belastningsskadorna godkänns.Den vanligaste anmälaren av arbetssjukdomar är en 51-årig kvinnaverksam inom den offentliga sektorn. Det konstaterar iStockholm som fortsätter att ta emot ett ökat antal anmälningar.9.6 Kvinnor med funktionshinderAntalet personer med handikappersättning har ökat mellan åren 1990 till1998 från 49 000 personer till ungefär 56 000. Resultatet från en äldrestudie (1987) visar dock på att män, med liknande behov, fick högrehandikappersättning än kvinnor. finns det ett särskilt bilstödför personer med varaktigt funktionshinder och det har visat sig att flermän än kvinnor uppbär det. Om detta beror på att fler män än kvinnor körbil eller att fler män än kvinnor söker bilstöd eller om det är så att flermän än kvinnor beviljas, är svårt att avgöra.10 Jämställdhet och ITTeknik är fortfarande en manligt domän trots att dess användningsområdelika mycket fyller kvinnors som mäns behov. Forskning visar på enkopplingen mellan maskiner och män samt hur ett yrke kanmaskuliniseras då maskinen gör sitt inträde inom branschen. Genom attmän har den symboliska makten över teknologin har män också maktenatt definiera vad teknologi är. Detta framgår bland annat mer eller mindretydligt inom datorutbildningen såsom utbildningens utformning ochinnehåll, vad som är ett snyggt program etc.Hösten 1999 begärde JämO in jämställdhetsplanerna från 22 IT-företag.Rapporten visar att bara en av de 22 insända planerna uppfyllde kraven ijämställdhetslagen. De övriga hade så stora brister att företagen ålades attkomplettera dem enligt JämO:s anvisningar.JämO:s rapport visar att de flesta av de granskade IT-företagen ärmedvetna om den sneda könsfördelningen (kvinnor totalt ochhuvudsakligen sysselsatta med administration). Förklaring till läget somföretagen själva ger är att det är mycket svårt att rekrytera kvinnor medtillräcklig kompetens. Att det skulle vara så förefaller inte troligt.IT-utvecklingen är i allra högsta grad en jämställdhetsfråga bland annat föratt det är det stora kommunikationsinstrumentet samt att framtidens teknik imångt och mycket bygger på den tekniken. Därför måste den analyseras ochde politiska målsättningarna konsekvensbeskrivas och en handlingsplan tasfram för hur ett jämställt IT-samhälle ska utvecklas.Vägen till förändring går genom att kvinnor och män tillsammans kanbryta mot förlegade normer, strukturer, arbetssätt och hitta sätt att förhållasigtill varandra och tekniken som präglas av jämställdhet. Detta kan handla omatt tydliggöra kvinnors och mäns olika sätt att närma sig tekniken, vad sommotiverar kvinnor resp. män, att låta även kvinnors kunskaper,förhållningssätt och värderingar komma till uttryck när det gäller att utvecklany teknik. Kvinnor måste också ges möjlighet att förändra sin inställning tilldatateknik genom egna erfarenheter och kvinnliga förebilder.11 JämställdhetsmärkningKvalitets- och miljöcertifiering har fungerat och givit goda resultat. Fleroch fler företag ansluter sig till att anpassa sin produktion förkvalitetsmärkning eftersom det visar sig att där finns det en vinst atthämta. Kvinnor och män har ofta olika sätt att tänka, kommunicera ochanalysera problem. Därför blir en arbetsgrupp som består av båda könenmer kreativ och effektiv. Näringslivet bör få upp ögonen för att enjämställd arbetsplats och en produktion med jämställdhetshänsyn gergoda vinster och att en jämställdhetsmärkning ger ökad kvalitet iföretaget.Vi ser det som positivt att regeringen nu tillsatt en utredning omjämställdhetsmärkning av varor och tjänster. Vi förväntar oss att konkretaåtgärder föreslås då utredningen väntas vara färdig,Dessa åtgärder bör vara inriktade och konstruerade som uppmuntran bådegentemot den offentliga sektorn och det privata näringslivet när det gäller attanvända jämställdhetsmärkning. Men vi vill även införa tilläggsdirektiv i denpågående utredningen såsom möjligheten att även jämställdhetsmärka företagoch reklam (reklamen omsluter oss på olika sätt och vis genom tidningar,reklampelare och framförallt i våra TV-kanaler). Till exempel skulle en braföräldrapolicy kunna vara ett krav för att ett företag ska få kalla sigjämställt.12 FöräldraledighetSom ett led i jämställdhetsstrategi har olika satsningar gjorts för att fåmän att i större utsträckning använda sina rättigheter till föräldraledighetoch därmed vara tillsammans med sina barn under deras första levnadsår.Fortfarande tar män bara ut av samtliga föräldrapenningdagar.Men det finns flera vinster att hämta dels att föräldraledighet möjliggör enfördjupad kontakt mellan pappor och barn därav de s k pappamånaderna,dels att förbättra kvinnans ställning på arbetsmarknaden. Män får ocksåbarn och kvinnor ses inte bara som en arbetskraftsreserv. Förhoppningenär att arbetsgivare slutar att se på kvinnor i fertil ålder som en andraklassens arbetskraft på grund av risken att de ska bli gravida och ta utföräldraledighet. Med andra ord anser arbetsgivare fortfarande till stor delatt det bara är kvinnan som får barn. Det lär t o m finnas företag sompraktiserar s k babykontrakt; dvs att kvinnan garanterar att hon inte tänkerbli gravid . För att i viss mån bryta detta negativamönster vill vi att ytterligare en del av föräldraförsäkringen kvoteras.Miljöpartiet vill utöka pappamånaden ochbygga ut föräldraförsäkringen. Regeringen bör återkomma med åtgärderför att förändra detta.13 UniversitetsstudierEn rapport från visar att det finns studenter i allaåldrar. Många finns i åldersgrupper som man inte traditionellt förknipparmed studenter. Mer än var fjärde student är , och mer änvar tionde är . Andelen var högre 1985 än 1995.Kvinnorna är i majoritet bland de svenska studenterna. Cirka56 % av studenterna är kvinnor. Det finns skillnader i åldersfördelningenmellan kvinnor och män. är det betydligt fler kvinnorän män bland studenterna. är det i stort sett likamånga kvinnor som män som är studenter. Vid alla högskoletyper var deten betydligt större andel av kvinnorna än av männen som hade börjathögskolestudier eller tidigare. Nästan hälften avstudenterna som var hade börjat studierna ellermer.En förklaring till skillnaden är troligtvis de olika studiemönstren i kvinnorsoch mäns livssituation snarare än det faktum att många kvinnoutbildningar ärkortare. Till saken hör också att kvinnorna är kraftigt överrepresenteradebland studenter i åldrarna . Bland de studenter som är ärtre av fyra kvinnor.Man får intrycket att kvinnor generellt är mer studiebenägna än männenmen också att de har svårare att bedriva studier i "familjebildningsåldern"(). Därför är det också vanligare för kvinnor än för män att mankommer igen i åldrarna , antingen för att börja högskolestudiereller för att fortsätta eller komplettera de studier som man började med . Det är vanligare bland kvinnor än bland män att man sträcker ut sintotala studietid över en längre tidsperiod och att man gör uppehåll för attsedan efter komma igen till högskolestudier.13.1 Socialbidrag under terminernaVissa studenter lever under sådana villkor att de inte klarar sig underordinarie terminstid då studiemedlet utbetalas. Vad beträffar socialbidragunder terminstid finns det i många kommuner regler som försvårarbetydligt för studenternas försörjning. En rapport frånSocialdepartementet Ensamföräldrar - en utsatt grupp? (välfärdsprojektet nr 2, 1996) visar på att studier i många fall ärekonomiskt mindre fördelaktiga än att nyttja socialbidrag. Något somanses bero på att socialbidraget är kopplat till faktiska utgifter, medanstudiestödet utgörs av samma belopp oavsett utgifts- och familjesituation.Resultatet blir att det i vissa lägen ställer sig kortsiktigt förmånligare förden enskilde att stanna i passivitet med socialbidrag än att studera.Regeringens utredning Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) menadeatt det är viktigt att en utvidgning av möjligheterna till kompletterandesocialbidrag övervägs för studier. Utredningen skrev: För den gruppensamstående föräldrar som berörs är det av avgörande betydelse attreella ekonomiska möjligheter till utbildning ges för att de skall kunnaförbättra sina utsikter på arbetsmarknaden och livssituation i stort. Enligtrapporten of study, Student income and study behavior in Sweden1998 hade av studenterna barn under18 år. Studentpopulationen är på ca 300 000 studenter, vilket innebär attantalet studenter som har barn är ca 54 000. avstudentpopulationen (ca 8 000) är ensamstående föräldrar.13.2 Föräldraledighet och sjukt barnÖver 50 000 studenter är föräldrar. I en undersökning gjord avHögskoleverket anser en tredjedel av dem att pengarna inte räcker ochmer en åttondel anser att pengarna inte alls räcker. Bakgrunden till de härstudenternas problem ligger i bristfälliga trygghetssystem.Föräldraförsäkringen ger förvärvsarbetande av inkomsten, menstudenten kan endast räkna med före skatt.Stockholms och universitets studentkårer anser att de studentersom ej har vilande sjukpenninggrundande inkomst, SGI, eller endast haren SGI som understiger totalbeloppet i studiemedel, bör få taföräldraledigt från studier med bibehållet studiestöd. De anser vidare attlånedelen under sådan föräldraledighet bör avskrivas samt attföräldraledighet inte bör räknas in i de tolv terminer en studerande fårstudiestöd. Den tillfälliga föräldrapenningen som förvärvsarbetare får på80 % av inkomsten i kan studerande inte få.Stockholms och universitets studentkårer menar att studentersom tvingas vara hemma p g a sjukt barn skall få den delen avstudieskulden avskriven, med en karenstid , samt attstudiemedel som utgått under barns sjukdom ej skall räknas in i deordinarie tolv terminer som en student har generell rätt till studiestöd.Enligt nuvarande regler är en förutsättning för föräldrapenning de första180 dagarna (av 360 i föräldraförsäkringen) att föräldern varit försäkrad fören sjukpenning som är högre än garantinivån (per dag) i minst 240dagar i följd närmast barnets födelse. Studenter som inte har eller har haftnågon sjukpenninggrundande inkomst får nöja sig med föräldrapenning enligtgarantinivån. Den ligger på /dag . För resterande180 dagar i försäkringen finns inget krav på viss tids sjukpenningförsäkringöver garantinivån. Vissa studenter kan således få något mer än de 60 kronorper dag av de 360. De kanske har arbetat ände nämnda 240 dagarna.13.3 Barntillägg i studiemedletI studiemedelssystemet fanns tidigare möjligheter till barntillägg. Dettatogs bort 1989 med motiveringen att totalbeloppet höjts till en nivåmotsvarande många förvärvsarbetandes nettoinkomst. Andra motiv tillborttagandet var att bostadsbidragen och barnbidragen hade höjts.Nuvarande studiemedel på dryga /månad motsvarar en inkomstpå /månad brutto.Att vissa bidrag höjdes var inte tillräckligt utan studenter med barnbehöver särskilt ekonomiskt stöd för att klara av kombinationen barn ochstudier. Regeringen bör se över den ekonomiska situationen för studenter somär föräldrar eller ska bli det och då särskilt i ett genderperspektiv.14 Kvinnors tillträde till forskningStatistik visar att kvinnor är överrepresenterade vid lägreutbildningsnivåer men att det finns en jämn könsfördelning vid högreutbildningsnivåer samt inom forskningsutbildningen. Däremot sker detnågonting vid examensarbetet, få kvinnor blir klara och tardoktorsexamen och endast en tredjedel av alla examinerade är kvinnor.Fortfarande är av professorsplatserna vid universitetentillsatta med kvinnor. Orsakerna till detta är bland annat att det främst ärmän som är handledare, män som väljer forskningskandidater och mänsom skapar strukturerna för konkurrensen på högre forskningsnivåer viduniversiteten och instituten. Det är uppenbart att män särbehandlas i dagpå bekostnad av lika kompetenta kvinnor. För att komma till rätta medproblemet att så få kvinnor avslutar högre universitetsstudier börregeringen utarbeta en handlingsplan för att komma tillrätta medproblemet.14.1 Forskning med genusperspektivMiljöpartiet anser att redan kända forskningsområden bör utvecklas ochfördjupas med avseende på ett genusperspektiv. Forskningen om kvinnorshälsa bör prioriteras. Kvinnor är överrepresenterade när det gäller dålighälsa under arbetsför ålder, med stressymptom, rygg- och nackbesvär,hög risk för arbetsskador m m. Det beror till viss del på att kvinnor harmonotona och ensidiga arbeten, att flertalet kvinnor har sämre möjligheteratt påverka sina arbeten samt att de fått högre arbetsbelastning till följd avnedskärningarna i den offentliga sektorn . Kvinnor harockså i regel huvudansvaret för det obetalda arbetet i hushållet.Forskningen på sjukdomar bedrivs med mannen som norm. Kvinnor ochmän visar dock inte lika symptom vid samma sorts sjukdomar. Dettainnebär att kvinnor inte får rätt prognos och/eller hjälp när de sökerläkare. Därför ser vi det som av stor vikt att forskning bedrivs medgenusperspektiv.15 Skola och utbildningDet börjar redan på dagis. Pojkar och flickor särbehandlas från det att debörjar på dagis och sedan genom skolan. forskningsrapporter visar påatt barnomsorg och skola bidrar till att befästa och föra genussystemetvidare trots att jämställdhet ingår som en viktig del i skolans läroplan.Flickor och pojkar har i praktiken inte lika rätt och lika möjligheter varesig på dagis, fritids eller skolan, utan behandlas olika beroende på kön.Pojkar uppmärksammas fortfarande mer än flickorna i klassrummen; det ärde som får avbryta, får större ramar för vad som är tillåtet, somskolan framför allt i de yngre årskurserna är tämligen kvinnopräglad. Dels ärkvinnor i majoritet vad det gäller skolpersonalen, dels råder ettpedagogiskt klimat mer utformat av kvinnor för flickor. Kanske är det så attskolan faktiskt är mer anpassad för flickors behov än pojkars. Flickor hargenerellt sett också bättre betyg och kan tillgodogöra sigskolan på ett bättre sätt. Pojkar behöver från tidig ålder tränas i empati ochattlära sig att lyssna.För att på allvar ta itu med problemet med ojämställdhet i skolan börpedagogiken på alla nivåer, från förskolan till universitet och högskola,förändras så att den generellt bygger på ett jämställdhetsperspektiv. Det ärockså av vikt att synliggöra kvinnor i undervisning, i klassrummet och iläroböcker. Därför bör alla läromedel utvärderas utifrån ettgenusperspektiv. Kvinnohistoria bör också ingå i den vanligahistorieundervisningen både i och på gymnasiet.För att bryta könsbundna utbildningsval bör syokonsulenterna uppmuntraintresserade flickor att söka typiskt manliga yrken och pojkar typisktkvinnliga yrken. Det är viktigt att de traditionellt könsbundna utbildningarnagös mer intressanta för det underrepresenterade könet.Miljöpartiet vill att lärarutbildningen fortsätter fördjupningen omjämställdhet.Många flickor far illa av könsmobbning under sin skolgång. Det ärinte ovanligt att flickor blir kallade för horor och liknande. Tyvärr finns detiden nuvarande lagstiftningen ingen lag som skyddar mot detta: Detta är ocksåi hög grad en fråga om attitydförändringar hos de vuxna på skolan som har ettövergripande ansvar och hos pojkar och flickor att visa respekt för varandra.Alla flickor och pojkar ska kunna gå till skolan utan att känna rädsla ochobehag för att bli utsatta för mobbning på grund av sitt kön. Detta är enmycket skrämmande utveckling som vi inte kan acceptera.Många barn saknar en pappa och ibland också andra manliga förebilder isin vardag eftersom både barnomsorg och skola domineras av kvinnor. Yrkendär man arbetar med barn måste uppvärderas, dels genom högre löner, delsgenom mer attraktiva arbetsförhållanden. Till exempel genom att man blir flervuxna i skolan och får mindre barngrupper att arbeta med. Det är ur såväljämställdhetsperspektiv som barnperspektiv viktigt att fler män arbetar inomskola och barnomsorg.För att klara av att undervisa på ett könsneutralt sätt krävs det att lärarnasjälva är medvetna och väl utbildade om genusproblematiken. I lärarnasarbete bör det ingå att uppmuntra könsöverskridande verksamheter ochstudieval. Därför bör moment av genus- och teknikrelaterade frågor ingå i allalärarutbildning.16 Preventivmedel och abortSexualiteten kan skänka oss något av det vi värdesätter mest i livet. Menden kan också leda till oönskad graviditet, könssjukdomar och aids.Därför är det viktigt att alla, unga som äldre, lär sig att skydda sig.Miljöpartiet vill att det ska finnas en välfungerande och lättillgängligpreventivmedelsinformation i anslutning till högstadie- ochgymnasieskolorna. Det är viktigt att ungdomarna lär sig att användakondom, för att få ett mer riskfritt sexliv.Ungefär 30-32 000 aborter genomförs . rapporteraratt tonårsaborterna ökat trots att det totala antalet aborter harminskat något jämfört med . Det är nu somtonårsaborterna ökar och det är fortfarande bland de yngre tonåringarna somökningen är störst. Nedgången har skett i åldersgrupperna över 19 år.Det finns också vissa regionala skillnader enligt . Malmöhar nu den högsta frekvensen tonårsaborter i landet medan lägsta. I och har försök gjorts med rabatteradepreventivmedel och detta har gett till resultat att aborterna har minskatkraftigt. P-piller har kostnadssubventionerats och kondomer har delats utgratis på ungdomsmottagningar och skolor. Det är viktigt för unga flickor attkunna få billiga p-piller. I och har tonårsaborternaminskat med 27 och . Detta visar således att lättillgänglighet och att detär billigt är två effektiva medel för att sänka antalet tonårsaborter.Ett beslut om abort är dock alltid ett svårt beslut att ta. För att slippa ettkirurgiskt ingrepp, som alltid medför en risk, vill vi att möjligheten attanvända "dagen-efter-piller" utökas. Ett nytt akutpreventivmedel är också iantågande som är mer effektivt än de tidigare och med färre biverkningar.Eftersom akut-p-pillrets effektivitet är direkt beroende av hur tidigt eftersamlaget man tar det, är dess lättillgänglighet avgörande. För att motverkatonårsaborter kan ett lämpligt sätt för att öka tillgängligheten vara attskolsköterskan får rätt att dela ut akut p-pillret. ska man kontaktasjukvården för en läkar- eller barnmorsketid för att få pillret utskrivet.Undersökningar som bland annat gjort visar på tydliga samband mellanminskade tonårsaborter och ökad upplysning samt billiga och lättillgängligapreventivmedel. Därför bör detta kunna hanteras påskolsköterskemottagningar och ungdomsmottagningar.För att få ett tillfredsställande och roligt sexliv är det viktigt medfungerande och ofarliga preventivmedel. Preventivmedel är nästan heltinriktade på kvinnor - endast kondom vänder sig också till en manliganvändare - därför är det viktigt att forskningen inriktar sig även påpreventivmedel för män. Ett forskarteam från har tagit fram p-piller för män och de räknar med att dessa ska finnas på marknaden inom femår. Vi ser mycket positivt på att svenska män får möjlighet att pröva dessa.Men vi anser att regeringen bör verka för att stödja framtagningenav preventivmedel för män.17 Medias bild av kvinnanBilden av kvinnan i media är som regel fortfarande stereotyp: kvinnansom madonna, oskyldig, passiv eller kvinnan som sexobjekt, oren ochnormbrytande. Veckotidningar som konsumeras av många tonårsflickorföljer ett mönster med budskapet: "Du duger inte som du är, du måstegöras om t ex med hjälp av smink och för att uppnå idealet av entrådsmal modell." Ungdomar matas också med detta budskap visuellt. Vivill bryta denna trend genom att stödja projekt inom media,veckotidningar, radio och television som syftar till att nyansera ochupplysa om kvinnan och mannen, som hon och han är i verkligheten, föratt ge ungdomar styrka och självförtroende.Det finns forskning som visar att tidningen allt mer närmarsig tidningen bilder och budskap. Med den sortens utvecklingmåste vi fråga oss vilken betydelse detta får för unga kvinnors uppfattning avsig själva. Risken finns att de matas med budskapet: att vara kvinna ärdetsamma som att alltid vara sexuellt tillgänglig. visar rapporter atttonårspojkar är frekventa porrfilmstittare. Det finns en klar risk att dessapojkars bild av sexualitet är att kvinnor och män alltid är sexuellt redo ochtillgängliga. vill att en utredning tillsätts som granskar hurmediapåverkar ungdomars bild av könsroller.18 Männens rollSocialt konstruerade könsroller är delar av en maktstruktur som gör attindividens lika rättigheter förhindras. Vi anser att jämställdhetsarbetet börföras av både kvinnor och män. Under hela jämställdhetens historia harkampen för jämlikhet mellan könen förts nästan uteslutande av kvinnor.Männen bör, och många män vill, ta sitt ansvar. Män underställsföreskrivna normer om hur de ska bete sig. Därför är det av största vikt attmännens roll undersöks, analyseras och förändras. harnågra seminarier och konferenser hållits på ämnet mansrollen vilket ärmycket positivt. vill att dessa kontinuerligt skall fortsätta ochatt en ständig diskussion bedrivs. Vi anser även att en tvärpolitiskutredning bör tillsättas för att analysera den nya mansrollen och hurkunskaperna från utredningen ska föras ut. Vi kräver också att regeringenoffensivt tar initiativ i FN för att hålla en världskonferens om mansrollen.19 PornografiSå länge vi har pornografi som förmedlar kvinnans underordning ochmannens överordning kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet.Pornografin förmedlar generellt sett en snedvriden bild av både mäns ochkvinnors sexualitet. Vi vill att utbudet av pornografin i samhället skaminska genom att exponering av pornografi förbjuds på samma sätt somreklam för tobak och alkohol är förbjuden. Vi vill även att reklam irörelse skall falla under samma lag som annan reklam. anseratt en tvärpolitisk utredning skall tillsättas för att utreda pornografinseventuella skador och konsekvenser, inte minst när det gäller barn ochungdomar, samt att mer forskning fokuseras på detta.