ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T357 · 2000-10-05 00:00:00 — T357 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om ett Ã¶kat anslag till enskilda vÃ¤gar. Motivering Det enskilda vÃ¤gnÃ¤tet har en mycket stor betydelse som fÃ¶rbindelse till och mellan det allmÃ¤nna vÃ¤gnÃ¤tet. Enskilda vÃ¤gar bidrar ocksÃ¥ ofta till kortare kÃ¶rstrÃ¤ckor och dÃ¤rmed till en positiv miljÃ¶pÃ¥verkan. Och trots namnet pÃ¥ dessa vÃ¤gar fÃ¥r de brukas av alla â till en mycket lÃ¥g kostnad fÃ¶r staten. Enskilda vÃ¤gar har stor betydelse inte enbart fÃ¶r dem som bor lÃ¤ngs vÃ¤garna, sammanlagt nÃ¤ra en miljon mÃ¤nniskor med fritidshusboendet inrÃ¤knat, utan ocksÃ¥ fÃ¶r de areella nÃ¤ringarna jord- och skogsbruk samt det rÃ¶rliga friluftslivet. hotas detta vÃ¤gnÃ¤t av fortsatt fÃ¶rfall pÃ¥ grund av fÃ¶r lÃ¥ga anslag. Vi har mÃ¥nga exempel frÃ¥n vÃ¥ra hemlÃ¤n VÃ¤sterbotten och hur det indragna bÃ¤righetsanslaget bokstavligen underminerar dessa vÃ¤gar, en mycket negativ utveckling och en kapitalfÃ¶rstÃ¶ring av stora mÃ¥tt. Den stÃ¤ngning av enskilda vÃ¤gar som blir fÃ¶ljden av denna utveckling Ã¤r ocksÃ¥ ett hot mot vÃ¥r allemansrÃ¤tt. Hur skall bÃ¤r- och svampplockare, fiskare och jÃ¤gare komma ut i markerna om inte de enskilda vÃ¤garna finns? AnslagsnivÃ¥n till de enskilda vÃ¤garna mÃ¥ste enligt vÃ¥r mening hÃ¶jas med 100 miljoner fÃ¶r att om mÃ¶jligt hejda fÃ¶rfallet. Finansering sker genom att anslag 36:1 inom UO 22 minskas med samma belopp. anvisar med fÃ¶ljande Ã¤ndringar i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens fÃ¶rslag anslagen under utgiftsomrÃ¥de 22 Kommunikationer enligt uppstÃ¤llning: Anslag (tkr) Regeringens fÃ¶rslag AnslagsfÃ¶rÃ¤ndring 36:1 administration 1 044 730 -100 000 36:2 VÃ¤ghÃ¥llning och statsbidrag 13 662 925 +100 000 Summa fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det 14 707 655 0 Gotab, 2000 Ãke SandstrÃ¶m (c) ()
mot · GO02T359 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T359av , ()Väg 127Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprustning av väg 127.MotiveringVäg 127 är en av många vägar i öst-västlig riktning i vårtland som är i stort behov av upprustning. Det är ofta svårareatt ta sig fram i öst-västlig riktning än i nord-sydlig iSverige. har handel och samfärdsel med ländernapå andra sidan inte varit så aktuella men efter attmuren fallit i och splittrats och denya staterna bildats är bilden helt annorlunda.För kommuner i och län som finns utefter väg 127 harvägens betydelse blivit allt mer tydlig. Det finns stor potential i att utvecklahandeln inom men framför allt mot de nya marknaderna på andrasidan Östersjön.Väg 127 har stora brister. Den är bitvis mycket krokig och alldeles försmal för den stora mängd trafik som går på den. Den är rekommenderad förmiljöfarligt gods och risken för allvarliga olyckor på grund av att vägen långasträckor går utefter är överhängande på grund av vägens dåligastandard.Det förekommer också en hel del trafikolyckor på grund av vägensstandard. Bland annat kan lastbilar ha svårt att mötas på de smalaste ställena.Backspeglar har slagit ihop och en skolbuss har fått en sidoruta utslagen av enbackspegel på en lastbil. Olyckor med vilt, t ex rådjur och älg, är vanligtförekommande. Risken finns alltså att en riktigt stor olycka kan hända ominget görs åt vägens standard.Det finns ett stort antal företag i regionen som satsar på en positivutveckling och som är beroende av vägen. Timmer behöver komma tillsågarna och bruk. Satsningen på Aluminiumriket i de treSmålandslänen innebär också stort behov av goda transporter till kusten.Oskarshamns hamn är en stor och viktig knutpunkt för handel medÖstersjöstaterna och även för sjöfarten i övrigt.Skälen till en genomgripande upprustning av vägen är som ovan nämntsmånga och tungt vägande. I den kommande planeringen av upprustning avvägar bör väg 127 komma högt upp i prioriteringen. Detta bör ges regeringentill känna.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02T360 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T360av , ()Svenska grusvägarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att säkerställa kompetens för byggnation ochunderhåll av grusvägar.MotiveringEn stor del av det svenska vägnätet består av grusvägar.Cirka 30 000 mil är grusväg och det innebär att denfortfarande har stor betydelse i vår infrastruktur. är ett kulturarv som bland annat har stort värde urturistfrämjande synpunkt är väl känt.Vid om- eller nybyggnation av vägar har dock kunskapen om kulturarvetinte alltid tagits tillvara. Ofta har gamla stenmurar, träd och andrakaraktärsskapande omgivningar fått ge vika med att man valt attasfaltera eller belägga grusvägen med oljegrus.Mycket av kompetensutvecklingen inom vägvård och vägbyggnation harlagts på andra vägtyper än grusvägen och mycket av resurserna har satsats föratt bygga bort grusvägar. som vi vet att detta ofta kan varanödvändigt måste vi även analysera grusvägens möjligheter och värde. Omman underhåller grusvägen på rätt sätt är den ett bra alternativ och ger enrimlig vägstandard. Om man inte underhåller blir den givetvis ett mycketsämre alternativ. har inte grusvägsforskningenprioriterats och detta har inneburit att mycket av kunnandet om grusvägar hargått förlorad. Det är angeläget att behovet av kunskap om grusvägarnasbevarande och underhåll uppmärksammas, så att vi även i fortsättningen kanfinna bra grusvägar i vårt land.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02T361 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T361av , ()Miljövänliga alternativ till vägsaltetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mer resurser till forskning och utvecklingsarbete för att få frambra och miljövänliga ersättningspreparat till vägsaltet.Vägsaltet måste successivtfasas ut!Det sprids vägsalt i främstmellersta och . I spreds förra vinternöver salt vägar. Växter skadas utefter vägarna, vattentäkterpåverkas, korrosionsproblem uppstår och vid ogynnsammaförhållanden kan saltet nå grundvattnet.Vägverket måste minska användningen av vägsalt utan att försämratrafiksäkerheten eller framkomligheten. Nollvisionen måste ligga fast.Successivt måste saltet fasas ut helt. Den viktigaste åtgärden torde vara enökad medvetenhet om vad vinterväglag innebär för trafiksäkerheten och attdenna medvetenhet leder till ett förändrat beteende i trafiken. Bra snöröjningär självfallet viktigt. Andra åtgärder är ökad användning av sand i olikaformer, saltlösning, bättre väderprognoser, förbättrade snöröjningsredskap,förbättrad information till trafikanter etc.I brist på fullgoda ersättningsalternativ är vägsalt i viss utsträckning trotsallt motiverat. Jag anser att regeringen, utöver redovisade åtgärder, behöversatsa betydligt mer resurser på forskning och utvecklingsarbete för att hittabra och miljövänliga ersättningspreparat som kan ersätta saltet.Stockholm den 4 oktober 2000Kenneth ()
mot · GO02T362 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T362av , ()Tidigareläggning av byggandet av motorvägen mellan och till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tidigareläggning av byggandet av motorvägen mellanEnköping och Sagån.MotiveringE18 är utbyggd till motorväg mellan ochEnköping. Mellan och är standardenmotortrafikled.För delen Enköping-Sagån planeras en utbyggnad till motorväg. Ettarbetsplanearbete är i sitt slutskede. Objektet har en god samhällsekonomisklönsamhet (nuvärdeskvot 1,18). Trafikvolymer på över 12 000 fordon perdygn.I förslaget till nationell vägtransportplan finns nu vägobjektet inlagt medbyggstart . Det betyder att det kommer att dröjamer än innan utbyggnaden är klar. Olyckligt ur trafiksäkerhetsskäl ochframkomlighetsskäl.Sträckan () är en flaskhals i förbindelserna frånStockholm och västerut i , ett förhållande som kommer attförstärkas när utbyggnaden av nu är klar.Det är därför angeläget att motorvägsbygget mellan och Sagåntidigareläggs.Stockholm den 4 oktober 2000Mats ()
mot · GO02T363 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T363av , ()Förbiled i KatrineholmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om snar byggnation av en förbiled i Katrineholm.MotiveringMiljön i är i hög grad påverkad avgenomfartstrafiken. har det ocksåskett en allmän trafikökning. Förhållandena för de boendesamt för gång- och cykeltrafikanter längs genomfarten iKatrineholm är inte acceptabla. De boende i centralaKatrineholm upplever svåra störningar från trafiken ochoroas ständigt av de transporter av farligt gods som passeraralldeles intill deras bostäder. riktvärdenför god luftkvalitet, framför allt för kväveoxider, överskridsliksom att bullervärdena överstiger riktvärden för acceptabelmiljökvalitet. Rent fysiskt medför en genomfartsled med såomfattande - och framför allt tung - trafik en stor barriärmellan olika bostadsområden och centrum.Utredningar visar också att , där trafiken är som tätast, passerasav ungefär 20 500 fordon , varav är lastbilar ochlångtradare. Upprepade mätningar visar också att så mångasom 110 till 130 tunga lastbilar åker genom centrala nattetid.Många av dessa tvingas stanna för rött ljus i de signalreglerade korsningarna,vilket upplevs som särskilt störande för dem som bor precis intillgenomfarten.Detta sammantaget innebär att behovet av att lösa trafiksituationen iKatrineholm ytterligare har förstärkts. En tidigareläggning av objektet Östraförbifarten är därför nödvändig. I denna viktiga fråga är det också fullständigpolitisk enighet i Katrineholm.Behovet av en förbiled har stått klart . En planering ärockså påbörjad genom en av 1994 gjord vägutredning. Enligtgällande långtidsplan för finns en utbyggnad upptagen, men medpåbörjan först , d v s 2005-2007. För dem som bor icentrala , och besväras av den tunga och omfattandetrafiken, är det såväl en säkerhets- som en miljöfråga. För dem som idagvädjar om en dräglig närmiljö - och en säker miljö för barnen att vistas i - ärfem till en alltför lång väntetid.Stockholm den 4 oktober 2000Michael ()
mot · GO02T364 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T364av , ()Anslutning mellan E 4 och E 22 i NorrköpingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslutning mellan E 4 och E 22 i Norrköping.MotiveringI möter två Europavägar och två riksvägar densödra stambanan alldeles intill en av ostkustens modernastehamnar och en internationell flygplats.Infrastrukturen saknar en nära sammanbindning av landsvägs-, järnvägs-och sjötransporter som möjliggör uppbyggnaden av ett godstransportcentrum.På Händelö finns det konkreta fysiska möjligheter att skapa en mötespunktmellan de olika transportslagen och ett regionalt projekt pågår därlänsstyrelsen, och kommuner deltar. I Norrköpingkommer också kunskap om logistik att utvecklas ytterligare vid isamarbete med de transportföretag som redan finns etablerade i regionen.För att tillvarata fördelarna på Händelö och göra ett godstransportcentrummöjligt behöver en ny förbindelse byggas mellan E4 och E22 i norr- ochösterled i tunnel under Lindökanalen och via Händelö med koppling tillhamnen och järnvägen.Vi föreslår att förbindelsen mellan E 4 och E 22 utreds och byggs underplanperioden.Stockholm den 4 oktober 2000Berndt ()()
mot · GO02T365 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T365av , ()genom MotalaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ny sträckning av genom och ut på E 4.MotiveringGenom centrala delar rullar mer än 20 000 fordonper dygn varav mer än 2 000 är tunga fordon ofta med farligtgods på den nuvarande riksväg 50.Nio trafikljus och två broar över och ström passeras påden sträckan. Det är bara turen som gjort att inga stora olyckorinträffat . Större delen av sträckan går också genom bostadsområden därspeciellt den tunga trafiken utgör ett växande problem.Trafiksäkerheten måste förbättras och miljöstörningarna måste minskas.Vi anser därför att den redan beslutade förbifarten skall projekteras ochbyggas . Fortsättningen på från via tillHästholmen som är starkt olycksbelastad har utretts under utan attbeslut fattats om hur trafiken skall ledas ut på . Den nya utredning sompågår bör påskyndas så att ett beslut kan fattas inom det närmaste året.Vår uppfattning är att både trafiksäkerhetsaspekterna och miljöaspekternatalar för att förbifart projekteras och byggs och att utredningenom utfarten på påskyndas så att även denna del kan komma till ett snabbtgenomförande.Stockholm den 4 oktober 2000Sonia ()()
mot · GO02T366 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T366av , ()Riksväg 45Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riksväg 45.MotiveringRiksväg 45 är av utomordentligt stor betydelse för industrinsmöjlighet till utveckling i och dalgång.Den är också viktig för turisttrafiken från Väst- ochSydsverige till turistanläggningarna i fjällen. Dagens lågastandard på riskerar att bryta den positivautveckling som sker i områdets industri. Den riskerar attförsvåra de regionalpolitiska satsningar som krävs iDalsland.Hur stor omfattning trafikmängden på har redovisas i enuppmätning . Som exempel från denna mätning kan nämnas atttrafiken i höjd med var över 20.000 fordon . Vid södrainfarten till tätort norr om var trafiken 14.600fordon per dygn.Den tunga biltrafiken i dalgång ökade medhela . Vid nämnda mätning var andelen lastbilar nära tolv procentav totaltrafiken. har trafikmängden fortsatt att öka i takt medindustrins framgångar och expansion.Denna omfattande trafik på genom vår valkrets leds i dalgång genom tätorter som och , i genomorterna , och . Den täta växlingen mellan olikatillåtna hastigheter, 18 gånger bara genom Ale, som detta innebär skaparryckighet mellan lätt och tung trafik och fartblindhet i tätorterna. Vid flera icke planskilda korsningar i såväl dalgång somDalsland korsar denna omfattande trafik den starkt trafikerade järnvägenGöteborg-Oslo/. Bomfällningar vid dessa järnvägskorsningar orsakartillbud och olyckor. Detta är helt oacceptabelt både för framkomligheten ochur trafiksäkerhetssynpunkt.För att tillgodose kapacitet, kvalitet och trafiksäkerhet på måstearbetet med att bygga om de mest angelägna vägsträckorna kommaigång. På sträckan krävs att vägen byggs ut till minstfyrfältsväg med planskilda korsningar. Genom bör utbyggnad sketill 13-metersväg. Vi anser vidare att rv 45 i sin helhet bör graderas upp tillEuropaväg.Utvecklingen på rv 45 är också starkt kopplad till utvecklingen avjärnvägen . Kapacitetstaket genom dalgång ärnu nått även för järnvägstrafiken vilket medför att en stor potential pendlings-och godstrafik inte kan tas om hand av tågtrafiken.Väg- och järnvägsutbyggnaden måste göras i ett sammanhang genom denstrategiskt väsentliga delen i dalgång enligt den planering somVägverket, och Ale kommun i samverkan genomför. Detta för attåstadkomma ett gott samhällsresultat såväl för kommunikationsstråken ochekonomin som för naturmiljön och samhällsbyggandet i i övrigt.Det redan långt komna planeringsarbetet med väg- och järnvägsutbyggnadpå sträckan /medför att utbyggnad kan starta redan år2003.Stockholm den 1 oktober 2000Nils-Erik ()()()()
mot · GO02T367 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T367av , ()mellan och AvestaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att bygga ut mellan ochAvesta.MotiveringI en utredning för transportsystemet för östra ,framtagen 2000 av länsstyrelserna i ,, , samt län,finns mellan och med som enviktig del i det regionala trafiknätet. Även för planering och trafik har i en utredning gjord1999, kallad Rimliga resurser till tagit meddenna som en viktig del i ett väl fungerandetransportsystem.Utredningar har pekat på ett antal nödvändiga åtgärder som krävs för attstärka utvecklingen av östra till en gemensam arbetsmarknad somger invånarna stor frihet vad gäller val av boende. Möjligheterna till hög livs-kvalité, en god miljö och bra kvalité i skola och omsorg förstärks genom enbättre inomregional balans.Under de senaste planeringsperioderna har ett antal störreinfrastrukturprojekt startats till gagn för regionen. Dock kan vi konstatera attmycket arbete kvarstår för att uppnå full samhällsnytta även för dessa projekt,då många länkar och leder återstår att byggas eller byggas har ett omfattande trafikarbete och har stor betydelse för trafikbl a mellan och . Standarden är låg i förhållande tilltrafikmängderna och en investering torde vara lönsam. För delen Enköping-länsgräns är det nödvändigt med en uppgradering av nuvarandesträckning.Stockholm den 2 oktober 2000Mats ()
mot · GO02T368 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T368av , ()Länsväg 604Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om länsväg 604.MotiveringTillgång till bra kommunikationer är en viktig förutsättningför att underlätta människors rörlighet. En bra infrastrukturär därför en förutsättning för att man skall kunna bo där manvill och jobba där det finns jobb, och för att företag skallkunna etablera sig.Detta gäller i hög grad för det s.k. GGVV-området (, ,och ) i . Beroende på industristrukturenmed ett stort antal företag utspridda i regionen är behovet av bra vägar försåväl gods som människor mycket stort. Pendlingen mellan kommunerna ärockså mycket hög.På sker många transporter mellan företagen i de olikaorterna. har tillsammans med bl.a. i begärt att den fortsatta ombyggnaden av dennaviktiga länsväg ges högsta prioritet. Vägstandarden är inte avpassad tilldagens trafik. Vägens bredd och ojämnheter medför mångaincidenter. Dessutom transporteras på vägen ca 500 gymnasielever varjeskoldag. Såväl som och haruppvaktats om vägen, men resultatlöst. Det är därför ytterst angelägetatt den nödvändiga ombyggnaden omgående kommer till stånd.Stockholm den 5 oktober 2000Helena ()()
mot · GO02T369 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T369av Flyborg, ()SkärgårdsboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färjeleden i södra skärgård.MotiveringFärjeleden i fungerar som enallmän led och är central för skärgårdens och Göteborgskommunikationer. Det är orimligt att den skall klassas somenskild och inte som allmän och att det skall vara så dyrt förskärgårdsbor att ta sig fram med färjorna.I december 1999 beslöt regeringen att ta ett större ekonomiskt ansvar förfärjetrafik mellan och i kommun. Färjeleden blevhärigenom omklassificerad från enskild till allmän. Samma sak borde ocksågälla för färjeleden i . har fleragånger skrivit till och regeringen om att få denna vattenväg klassadsom allmän väg, men hitintills fått avslag.Staten har ett ansvar som regeringen inte verkar vilja ta. Det är dags att denhär färjeleden får sin rätta status och att skärgårdsborna får rättvisa ochrimliga transportmöjligheter på färjeleden.Stockholm den 4 oktober 2000Eva Flyborg (fp)
mot · GO02T370 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T370av , ()Väg 51Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad av väg 51.Utbyggnad av väg 51Väg 51 har stor betydelse för interregionala och regionalatransporter mellan Bergslagen ochNorrköping/Linköpingsområdet. Bland annat tjänstgörNorrköpings hamn som en viktig in- och utskeppningshamnför produkter till och från Bergslagen. Betydelsen av vägenökar inte minst mot bakgrund av ett allt starkare samarbetemellan de mellansvenska länen. Så finns ett närasamarbete mellan i och det blivandeuniversitetet i liksom mellan olika statligamyndigheter och företag i och län.Mycket talar för att stråket via ochKarlstad ökar i betydelse inte minst mot bakgrund av ökadekontakter runt och ökad handel med bland annatde baltiska staterna.Det är därför allvarligt att den viktigaste vägförbindelsen mellan Örebrooch /, väg 51, håller undermålig standard. Trots denmycket låga standarden på attraherar denna två tredjedelar av trafikenmellan och . Väg 51 passerar genom fyra tätorter,, , och , där bebyggelse ochdirektutfarter från fastigheter förekommer.Vägbredden på stora delar av väg 51 varierar mellan 6 och 8 meter.Huvuddelen av stråket har en skyltad hastighet om . Där finnsockså flera avsnitt - bl.a. vid - på en sträcka av en hel mil, därhastigheten på grund av den låga standarden är nedsatt pertimme. Vägsträckningen vid tillhör också de delar av väg 51 somkräver särskild uppmärksamhet. En bra och säker trafikförbindelse ärnödvändig inte minst på grund av den tunga trafik som passerar tätorten. Detfinns också starka skäl till åtgärder för att underlätta trafikflödet på denhögfrekventerade förbindelsen mellan och , därförbifarten genom Svärtinge utgör ett allvarligt problem.Den låga vägstandarden på har lett till att flera vägavsnitt, blandandra mellan och länsgränsen, är mycket olycksdrabbade. Mednuvarande medel för regionala trafikinsatser är förutsättningarna föromfattande insatser på ytterst begränsade. Vi finner det därförangeläget att regeringen prövar förutsättningarna att genom särskilda insatsermöjliggöra en utbyggnad av väg 51 till angiven måttstandard - minst 9 meterpå hela vägsträckan. Mot bakgrund av vägförbindelsens ökade betydelse förförbindelserna mellan och bör också förutsättningarnatill en omgruppering av väg 51 prövas så att vägen kommer att utgöra en länki ett övergripande europeiskt vägnät. En förlängning av från viaväg 51 till skulle innebära en betydelsefull markering av Sverigesambition att öka förbindelserna till och möjligheterna till handel iÖstersjöområdet.Stockholm den 2 oktober 2000Nils-Göran ()()()