mot · GO02So320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So320av , ()Beroendeframkallande läkemedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen i lämplig lag eller författning reglerarläkarnas plikt att informera patienten om i vilken utsträckning ettläkemedel är beroendeframkallande.Kvinnor och läkemedelAv hänsyn till andra, familj, släkt, arbetsgivare, arbetskamrater ochvänner, pressar sig kvinnor ofta till det yttersta. För att orka äter mångakvinnor sömnmedel och lugnande medel, så kallade bensodiazepiner. Detkan leda till att många kvinnor fastnar i ett beroende avdessa mediciner. Varför en del blir beroende och andra inte finns det olikateorier om.Läkemedelsberoende är till stor del en kvinnofråga, två tredjedelar avbensodiazepinerna föreskrivs till kvinnor. Medicinerna skrivs ut vid ganskanormala livskriser. Många socialt utsatta kvinnor får sömnmedel ochlugnande medel i brist på andra och mer adekvata insatser.För 100 år sedan beskrevs kvinnan, i medicinsk litteratur, alltid sommycket sjukligare än mannen. Det mesta handlade om nervsvaghet, hysterieller hennes kön. Läkarna flyttade till och med på kvinnors livmödrar, om devar bakåtlutade eller framåtlutande, när diagnosen depression infördes imitten . Kvinnans depression ansågs i de flesta fall hänga ihopmed hennes underliv. är det mycket populärt bland vissa delar avläkarkåren att operera bort en frisk livmoder som bot på det mesta som mansaknar diagnoser för. Det finns en tydlig hälsoparadox när det gäller kvinnorför kvinnor söker vård oftare än män och äter mer läkemedel. Kvinnor fårockså i högre grad psykiatriska diagnoser.Att vara sjuk är att tillåta sig känslor av "svaghet" och "otillräcklighet".Sjukrollen kan ge vinster som vila, flykt, tröst och makt. Kvinnor har alltidkunnat välja sjukdomar som ett sätt att hantera livet. fick de"nervsvaga" kvinnorna brom och opium, får kvinnor i ställetSobril och Valium.Det finns i vårt samhälle en tendens att kalla det som inte är "bra" försjukdom, och vi äter ofta mediciner för livsproblem och livskonflikter.Det finns tydliga skillnader i könsmönster. Män hanterar problem genomatt ibland använda våld och alkohol. Kvinnor flyr in i sjukdom ellerdepression. Mediciner som kvinnor får för att stilla ångest, oro, sömnproblemoch smärta tillhör de allra vanligaste förskrivna läkemedlen i . Förmånga kvinnor ger medicinerna till en början tröst och styrka att gå vidareefter att råkat ut för kriser i sina liv. För en del kvinnor, hur väl änmedicinerna fungerat, ger medicineringen upphov till nya problem,abstinenser, beroenden och biverkningar. Vanliga abstinenssymptom ochbiverkningar är oro, ångest, sömnproblem, yrsel, förvirring, nedstämdhet,depression, muskelvärk, koordinationsbesvär, förflackning av känslolivet,hopplöshetskänslor och en försämrad eller förlorad självkänsla. Efter en tidsanvändande kan medicinerna ge biverkningar av samma slag som de igrunden skulle bota.Enligt Konsumentinstitutet, Läkemedel och Hälsa samt KILEN finns det135 000 kvinnor i som är beroende av dessa läkemedel.Många läkare förklarar ingående för sina patienter hur läkemedlenfungerar. Tyvärr är det ett arbetssätt som alla läkare inte praktiserar. Om vibehöver använda läkemedel har vi som konsumenter rätt att få informationoch hjälp så att medicinerna inte skadar oss. Av den anledningen bör det iHälso- och sjukvårdslagen eller som ett tillägg i Förordningen om åliggandeför personal inom hälso- och sjukvården (1994:1290) införas en plikt förläkare att informera patienterna i vilken utsträckning ett läkemedel ärberoendeframkallande. Visserligen skall sådan information finnas påläkemedelsförpackningen men av olika anledningar är detta otillräckligt. Vidförskrivningen till patienten bör det krävas att även läkaren noggrantinformerar om läkemedlets biverkningar. Detta bör ge regeringentill känna.Stockholm den 28 september 2000Yvonne ()