mot · GO02Kr341 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr341av Holma, ()Uppföljning av minoritetspolitiken i och utveckling av vissa frågor inom utbildnings- och kulturområdetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om universitet och högskolor.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till folkbildning/folkhögskolor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om presstödsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om textremsor på minoritetsspråk i SVT.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om litteraturstöd till de nationella minoriteterna.6.1 Yrkande 1 hänvisat till UbU.2 Yrkande 3 hänvisat till KU.InledningRiksdagen fattade ett historiskt beslut om atterkänna de nationella minoriteterna. Grunden är lagd för ensamlad minoritetspolitik. Beslutet banade vägen för attSverige skulle kunna ratificera ramkonventionom skydd för nationella minoriteter och den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk.Det innebär att nationella minoriteter och deras språk erkännssamt att minoritetsspråken ges det stöd som behövs för att de skall hållaslevande. Härigenom läggs en grund för en samlad svenskminoritetspolitik.De grupper som utgör nationella minoriteter är samer, sverigefinnar,tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska,meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch. Av dessa harsamiska, finska och meänkieli en historisk geografisk bas, vilket innebärkrav på mer långtgående åtgärder till stöd för dessa språk.Lagförslag läggs fram som ger enskilda rätt att använda samiska,finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter medverksamhet i de geografiska områden där språken använts av hävd ochfortfarande används i tillräcklig utsträckning. Förslagen innebär ocksårätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt ellerdelvis på dessa språk. För samiska föreslås området omfatta ,, och kommuner och för finska ochmeänkieli , , , och Övertorneåkommuner.Det handlar också om rikstäckande åtgärder för att stödja denationella minoriteterna och minoritetsspråken.Det gäller utbildningsfrågor, kulturverksamhet, massmedierna,arkivfrågor, äldreomsorg, översättning av vissa författningar, inflytandeoch samarbete över nationsgränserna.Lagen trädde i kraft den 1 april 2000.En bra grund är lagd, men erkännandet innebär ett stortansvar för riksdag och regering att också bevaka ochskapa fortsättningsvis goda förutsättningar för en merutvecklad samlad minoritetspolitik.En särskild motion har avlämnats om nationalscen för Tornedalsteatern. Idenna motion koncentrerar vi oss på följande förslag inom utbildnings- ochkulturområdet:1. Universitet och högskolor2. Folkbildning/folkhögskolor3. LitteraturUniversitet och högskolorRedan i minoritetskommittén föreslogs att åtgärder skullevidtas för att säkerställa att utbildning och forskning i denationella minoritetsspråken bedrivs långsiktigt vidåtminstone en högskola och ett universitet. De ursprungligaförslagen var väl avvägda i syfte att uppfylla den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk artikel 8 i) ochg).Propositionen skjuter fram de föreslagna åtgärderna och säger:Ett närmare ställningstagande i fråga om högre utbildning och forskning iminoritetsspråken och om de nationella minoriteterna kommer attredovisas i samband med regeringens samlade bedömning när det gällerämnen som har få lärare, forskare och studenter.Vi anser dock att det krävs en förstärkning för att vi ska varasäkra på att infriar den europeiska stadgan i artikel 8i) och g).Vi anser att det kan ske genom konkreta åtgärder via t.ex. regleringsbrev,på samma sätt som regeringen har med för att säkerställasamiskans ställning i utbildningen.Staten ska säkerställa forskning och undervisning kring frågor som berörskyddet av alla de erkända nationella minoriteterna. På detta sätt leder dessaåtgärder till att forskning och undervisning i var och en av de nationellaminoriteternas kultur, historia, språk, religion, traditioner och samhällslivägerrum vid minst ett universitet eller en högskola. Det är viktigt att medverka viahögskola/universitet med att kunskap om de nationella minoriteternas del ihistorien och samhällslivet av kan ges till både majoritetsbefolkningenoch till de nationella minoriteterna. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Oroväckande utveckling försverigefinnarnas möjligheter tillutbildning och forskningOvan nämnda krav har ytterligare aktualiserats genom att allundervisning i finska lagts ner i och att långtgåendeplaner finns att lägga ner den finsk-ugriska institutionen iLund. Detta bara drygt efter det att lagen trädde ikraft. Mot denna bakgrund är det viktigt att uppföljningen avlagens intentioner påbörjas med det snaraste. Sverigefinnarnasom minoritet är till antalet den största och har ett särskiltstöd i förvaltningsområdet i norra . De flesta tillantalet sverigefinnar bor dock utanför detta område. Inomdetta förvaltningsområde (, , ,och ) bor högst av dennaminoritet. Majoriteten bor företrädesvis i Mellan- ochSydsverige.Med anledning av detta så vill vi aktualisera kravet på en kartläggning avhur sverigefinnar som nationell minoritet får sina behov av utbildning ochforskning tillgodosedda. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Folkbildning/folkhögskolorFolkhögskolorna bedriver viktig folkbildning som vänder sigtill vuxna. När det gäller de nationella minoriteterna harfolkhögskolornas verksamhet en särskild uppgift att fylla. Avde nationella minoriteterna saknar åtminstone romernaanknytning till en folkhögskola. Vi anser det vara viktigt attstaten säkerställer ett långsiktigt statligt stöd till enfolkhögskola för var och en av de erkända minoriteterna. Viser positivt på att respektive folkhögskola skulle kunna bli tillett kulturcentrum för den nationella minoriteten som äranknuten till skolan.I betänkande 1999/2000 KU 6 om nationellaminoriteter i , skriver KrU i sitt yttrande om folkhögskolor ochkulturcentrum:Den kartläggning som skall göra bör kunna ge en godbild av vilket behov som finns hos de olika minoriteterna av ytterligareinsatser för att bredda deras deltagande i folkbildningsverksamheten.Vi anser att efter det att utfört sinkartläggning bör regeringen återkomma med förslag pååtgärder som tillgodoser vad som i motionen anförts omfolkhögskolan som ett kulturcentrum för respektive minoritet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.MassmedierFörändrade presstödsreglerNär det gäller att skapa långsiktigt bra minoritetspolitik ärspråket en mycket viktig faktor. Utan en medveten politik föratt bevara språket är risken stor att intentionen om en brasamlad minoritetspolitik skjuts i sank. Ett av de bästa sättenatt stärka språket är t.ex. genom dagstidningarna. Regeringengör i propositionen om nationella minoriteter i Sverigebedömningen att nuvarande presstödsregler ger ett tillräckligtstöd för samiska, finska och meänkieli.Det finns i presstödsförordningen (1990:524) förmånligare villkor tilltidningar som vänder sig till minoriteter. finns tre dagstidningar medpresstöd som vänder sig till och tornedalingar nämligen Viikkoviesti,Ruotsin och är bra men inte tillräckligt att bevara och öka kunskapen omspråket bland de nationella minoriteterna. Dessa tidningar är speciella ochutbredningen inte särskilt stor.De flesta t.ex. har större intresse av den tidning som finns därvederbörande är bosatt. Det behövs ett riktat stöd till dessa dagstidningar somtar in sidor på minoritetsspråk. Därför bör staten aktivt se till attpresstödsreglerna förändras med inriktning att tidningar som ger uten eller flera sidor på ett av minoritetsspråken får ett bättre generellt stöd,samt särskilt stöd för distribution till dem som bor utanför självautgivningsområdet.Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om hurpresstödsreglerna kan anpassas för att förverkliga motionens syfte vad gälleratt stimulera dagstidningar att publicera en eller flera sidor påminoritetsspråk, i hela landet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Textremsor på minoritetsspråk i SVTVi anser att funktionell eller fullständig analfabetism imodersmålet inverkar negativt på individenssocioekonomiska status, oberoende om man är enspråkigeller tvåspråkig.En åtgärd för att motverka denna negativa utveckling är att ge SVT iuppdrag att i nästa sändningstillstånd gentemot minoriteterna införatextremsor på alla stora invandrarspråk för svenska program, vuxen-, barn-och ungdomsprogram. Systemet skulle vara individuellt, dvs. det är tittarensom själv väljer när han eller hon behöver översättning i form av entextremsa. finns en svensk översättning på alla engelsk-/fransk-/tyskspråkiga filmer. Här borde samma möjlighet finnas för tittarna att självavälja om de vill ha textremsa på sitt eget språk eller ej.Dessa åtgärder kan bli till stor hjälp i språkundervisningen speciellt imodersmålsundervisningen. Åtgärderna kan också bidra till ökad litteralitethos minoriteter och invandrare.Vi vill att det i kommande sändningstillstånd för SVT skrivs på vilket sätttextremsor kan tillgodoses, i enlighet med motionen. Dessutom bör SVT föratt få ett helhetsgrepp om hur behoven hos minoritetsgrupperna ser ut knytaen referensgrupp till sig, i utarbetandet av förslaget. Detta förslag skallinförnästkommande avtalsperiod skrivas in som ett av SVT:s uppdrag ochgenomföras . Detta bör som sin mening geregeringen till känna.LitteraturDe nationella minoriteternas litteratur lever ett mer ellermindre begränsat liv. För t.ex. sverigefinsk litteratur finns tvåförlag som fått kämpa för sin existens p.g.a.ekonomiska problem. Därutöver finns det flera sverigefinskaförfattare som självfinansierar produktionen,marknadsföringen och försäljningen av sina böcker. Underden har denna grupp minskat sin bokproduktion.Författarna och skribenterna orkar inte bära de dyraproduktionskostnaderna.Litteraturen är en av de kulturformer som stärker minoriteternas språkligautveckling, bär upp deras kultur och håller deras språk levande. Ipropositionen 1989/99:43 står det på sidan 1 följande:Det innebär (ratificering) att nationella minoriteter och derasspråk erkänns samt att minoritetsspråken ges det stöd som behövs för att deskall hållas levande.Regeringen föreslår att vid fördelningen av det statliga stödettill litteratur och kulturtidskrifter samt övrigkulturverksamhet bör de nationella minoriteterna särskiltbeaktas. De nuvarande stöden föreslås att öka med enmiljon kronor . Vi anser detta vara enbetydelsefull satsning.Regeringen bör återkomma i regleringsbrev, med förslag tillhur minoritetsspråken skall stärkas i enlighet med motionen. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Siv Holma (v)(v)()