ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ756 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ756av , ()Naturreservat på JärvafältetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter genomföra en samordnad kommunalplanering enligt MB 6 kap. 13 § av /dalgång isyfte att skapa ett naturreservat.InledningDiskussionerna om ett eventuellt skydd av /Igelbäckensdalgång har gått höga . Att här finns såväl höganaturvärden, rekreationsvärden som ett tryck för att få bygga gör att olikaviljor inte har kunnat förenas. Det faktum att fyra kommuner berörs -, , och - gör inte saken lättare.Gröna stråk och lungor viktigaJärvafältet/är ett mycket utnyttjat grönområde i en annars hårtexploaterad miljö. Här tränger sig bebyggelsen på från alla håll och såvälbefintliga som planerade vägar och järnvägar hotar de kulturella ochbiologiska värden och de rekreationsvärden som finns här. Det utnyttjasmycket för motion, promenader, idrott, undervisning, odling ikolonilotter, naturstudier m m. I finns även hotade arter somgrönling och nissöga. Området utgör dessutom en viktig länk tillNationalstadsparken.Hoten mångaDet finns många planer för området som skulle förändra områdetskaraktär och möjlighet att bli ett naturreservat. Dit hör planer på att byggaom och utvidga E18 förbi /, planer på en fyrfilig motorledmellan och Häggvik, utbyggnad vid Kymlinge, planer på en nyJärvastad, planer på ombyggnad av mellan och samten lång rad mindre projekt. Trycket är - milt uttryckt - hårt på området.Gör någotDet har lagts fram förslag på reservat i omgångar, men alltid faller det pånågot. Tjugoen organisationer har gått ihop för att försöka få fram ettkonkret resultat innan det är . Man menar att ett reservat i områdetskulle bli ett lyft, såväl miljömässigt som socialt, för området. Man menaratt det inte går att vänta . Det behövs ett statligt initiativ för attsamordna den kommunala planeringen i området. Det finns lagstöd för ensådan samordning i 6 kap. 13 §. Där står:13 § Regeringen får i ett visst fall besluta att en eller flera kommunerskall redovisa till regeringen eller någon annan myndighet hurkommunen eller kommunerna i sin planering enligt (1987:10) avser att genomföra åtgärdsprogram enligt 5 kap. 5 § eller påannat sätt skapa förutsättningar för att miljökvalitetsnormer enligt 5 kap.uppfylls, och tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark ochvatten enligt 3 och 4 kap. Statliga myndigheter skall anmäla tillregeringen om det uppkommer behov av sådan redovisning.Eftersom det är uppenbart att kommunerna i fråga inte kan enas ochrisken är uppenbar att de kulturella och biologiska värdena förloras,liksom områdets möjlighet att förbli det viktiga rekreationsområde ochden gröna kil som så väl behövs, är det angeläget att regeringen tar sittsamordningsansvar enligt MB så att ett naturreservat kommer till stånd.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Gudrun ()()()()
mot · GO02MJ759 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ759av , ()Kompostering och producentansvarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompostering och producentansvar.MotiveringAtt skapa ett ekologiskt hållbart samhälle är en av hörnstenarna isocialdemokratisk politik. Det betyder att vi tar vårt ansvar för våra barnsoch barnbarns framtid.Skapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle förutsätter en lång radåtgärder på många olika områden. Inte minst handlar det om att vi alla skatillägna oss ett ekologiskt tänkande. Det ska vara naturligt och självklart attbåde tänka och agera ekologiskt.Kompostering är grundläggande i skapandet av ett ekologiskt hållbartsamhälle. Den aktiviteten har också den fördelen att enskilda individer kankänna att miljöarbetet är något konkret som man kan påverka genom sitt egethandlande.Det är därför av central betydelse att kompostering uppmuntras. Det börfinnas komposter vid alla hyres- och bostadsrättsföreningars fastigheter.Men för att den enskilde ska vara beredd att göra en insats för att skapa ettekologiskt hållbart samhälle måste också företagen ta sitt ansvar. Målet måstevara att alla produkter på marknaden är miljövänliga. Det innebär bland annatatt ett producentansvar införs för alla förpackningar. Alla förpackningar skabära sina egna kostnader.Regeringen bör ta ytterligare initiativ både när det gäller att stimulera tillkompostering och till att införa ett producentansvar för alla förpackningar.Stockholm den 27 september 2000Ann-Marie ()
mot · GO02MJ760 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ760av Wegendal, ()Sanering och bortforsling av miljögifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnadsansvar för att sanera och bortforsla miljöfarligt avfall.MotiveringVid en resa genom landet och vid många raster på vägen kan mankonstatera att det blir allt vanligare att människor dumpar miljöfarligtavfall i naturen. Detta är naturligtvis en högst oönskad utveckling som vipå alla sätt måste motverka.I den nya miljölagstiftningen som beslutat om överfördesansvaret för att sanera marken och ta reda på dumpade gifter frånkommunerna till markägarna. Det är alltså markägaren som måste betala försanering och bortforsling om man inte kan hitta den som är ansvarig förmiljöbrottet.Det finns en allmän försäkringsskadefond ur vilken markägaren kanerhålla ersättning för de kostnader han åsamkats för att sanera eller forslabortmiljögifterna. Till denna fond betalar alla företag som sysslar med miljöfarligverksamhet. Problemet för markägarna är att det i denna fond finns en lägstagräns för ersättning. Denna är enligt uppgift satt till perskadeanmälan.Ofta uppgår kostnaden för markägaren till en summa som ligger under denlägsta ersättningsgränsen. Därmed får markägaren själv stå för helakostnaden.Enligt min uppfattning bör markägarna stå skadefria oavsett vilkenkostnaden är för att sanera eller bortforsla det dumpade miljöfarliga avfallet.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()
mot · GO02MJ761 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ761av , ()Anläggande av skoterlederFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anläggande av skoterleder.Anläggande av skoterlederI proposition 1996/97:1 föreslog regeringen att sammanlagt 30 miljonerkronor skulle avsättas för bidrag till anläggande avskoterleder och andra anläggningar för skotertrafik samtinformationsinsatser. Det blev också beslut att avsätta dessamedel.Den här satsningen har fallit väl ut, speciellt i . Där har mananlagt många skoterleder som åstadkommit en bättre kanalisering avskotertrafiken. Det har också medfört påtagliga miljöförbättringar.Nu har snart den treåriga perioden passerat, men det återstår ännu mycketarbete med att anlägga fler skoterleder. I finns långtgående planer påatt knyta samman många skoterleder till ett större sammanhängande nät avleder. De skoteråkare som finns ska kunna åka mellan t.ex. de båda storavintersportkommunerna utan att komma i konflikt medandra intressen, som t.ex. friluftslivet.Det är viktigt att arbetet får fortsätta med anläggandet av skoterleder förmiljöns skull. En fortsättning av detta bidrag till anläggande av skoterledervore därför önskvärd.Stockholm den 27 september 2000Laila ()()Per ()()
mot · GO02MJ767 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ767av Husmark , ()naturFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att ochPolismyndigheten genomför radikala åtgärder som syftar till attövergivna skrotbilar transporteras till annan lämplig plats.2. tillkännager för regeringen som sin mening att Vägverketsupparbetade fond för bilskrotningspremie också skall användas för attsnabbt transportera bort övergivna skrotbilar till dess att en höjning avbilskrotningspremien kunnat genomföras.Skånes natur - en bilkyrkogårdAndelen övergivna bilar ökar och det tar innan dessaavlägsnas.Många av bilarna utgör ett hinder i trafiken, är en miljörisk i naturen samtär en direkt trafiksäkerhetsrisk.Enligt rapport från finns det också problem när det gällermöjligheterna att flytta felaktigt uppställda fordon. Ansvaret att flyttabilarnaligger, om bilen står trafikfarligt, hos polisen. Om inte så är fallet blirflyttningen föremål för en byråkratisk procedur. Ärendet kan handhas avsåväl polis som kommun och Vägverket.Det förekommer mycket ofta att fordon ställs upp på enskild mark utanmarkägarens samtycke. I sådana fall har det kostat mycket svårt ochtidsödande arbete innan fordonet har kunnat transporteras bort från platsen.Förra året skrotades ca. När man köper en ny bil ingår enengångsavgift på i priset. Pengarna läggs i en fond som användstill skrotningspremien. fanns det i fondensom administreras av Vägverket.Det är av allra största vikt att med sin stora upparbetadeskrotningsfond , tillsammans med polisen, genomför radikala åtgärdersom resulterar i ett snabbt bortforslande av övergivna skrotbilar. Transportenkan göras genom dessa myndigheters försorg eller av dem anlitade firmor,t.ex. bilbärgningsföretag.Stockholm den 27 september 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02MJ769 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ769av Marcelind, ()MyggplåganFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten att minska myggplågan.MotiveringMyggplågan i stora delar av har fått storaproportioner. Området i är numeraökänt för sina myggproblem. Tjocka svärmar av attackerande mygg harunder sommaren gjort att invånarna tvingats springa ut för att rastahundarna, och barnen har inte kunnat gå ut och leka.Barn har reagerat kraftigt på myggbetten och många har fått föras tillsjukhus på grund av kraftig klåda. Familjerna i de värst utsatta områdena hartvingats tillbringa sommaren inomhus.I har också noterats att fågelungarna åts upp av myggeninnan de lämnat holken. Hönsen har inte kunnat sova om nätterna, utan de harstått och stampat med sina fötter som myggen bitit i.Myggen har även påverkat trafiksäkerheten då en minibuss med turisterfrån körde av vägen därför att man blev attackerad av en mygg-svärm i bilkupén.Det kan inte ha undgått någon att elkraftproducenterna genom sinmagasinering av vattenkraft kan orsaka skador för folk och bebyggelse.Översvämningar med förödande konsekvenser för de boende längs älvar ochåar har vi sett mycket av . talar regeringen om att seöver den lagstiftning som reglerar kraftbolagens sätt att magasinera vatten.Ett annat, inte minst lika viktigt område där kraftbolagens förhållningssättockså har stor inverkan, är uppdämningens inverkan på myggbeståndet. IDalälvsdeltat kring och har detta med all tydlighetmärkts denna sommar.Myggbeståndet och kläckningsprocessen är beroende av att det finnslämpliga gölar av vatten att tillgå. I Dalälvsdeltat skapas dessa av ettförhållandevis högt vattenstånd i samband med vårfloden. Om kraftbolagenunder kläckningsperioden kan hålla vattennivån nere på en rimlig nivå tordedetta på ett påtagligt sätt minska myggbeståndet.Sommarens myggkatastrof föranledde miljöminister attbesöka , där han enligt uppgift blev övertygad om att någotmåste göras. Miljöministern hävdade att ett biologiskt bekämpningsmedel kanvara lösningen. Medlet heter BTI och innehåller bakterier som redan finnsnaturligt i miljön. Om halten av BTI höjs skadas myggen i tarmkanalerna ochdör. Miljöministern lovade att även andra lösningar ska diskuteras och lovadetillsätta en grupp från , Kemikalieinspektionen m.fl. som skaförsöka hitta den bästa lösningen.Stockholm den 25 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)
mot · GO02MJ771 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ771av , ()BilskrotningspremieFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över möjligheterna till en tillfällig kampanj om enhöjning av bilskrotningspremien.MotiveringI överges många bilar längs våra vägar, bilar som kanbetraktas som skrotbilar eller blir när de stått övergivna , då depå olika sätt blir plundrade eller sönderslagna. Vi har också i Sverigeen åldrande bilpark där fortfarande en alltför stor andel av bilarna saknaravgasrening. En av anledningarna är förmodligen 1990-taletslågkonjunktur och att skrotningspremien är alltför låg. Den ersättning på500 kronor som man får för att lämna bilen till skrotning är låg. Detförslag om en höjning av premien till som presenteras ibudget för är bra långsiktigt, men inte kortsiktigt.Ett sätt att kortsiktigt skapa incitament för att fler bilar byts ut och lämnastill skrotning är att införa en tillfällig kampanj med en högre premie,exempelvis . Om menar allvar och ska uppfyllade krav som för klimatförändringar ställer, nämligen attindustriländerna ska reducera sina utsläpp av klimatpåverkande gaser, såmåste tydliga signaler ges för att minska koldioxidutsläppen från fossilabränslen.Bilskrotningspremien betalas av en bilskrotningsfond som bygger på tar ut en avgift vid försäljning av nya bilar. I fonden finns medeltillen höjning av premien. års modeller tas ingen avgift utmed anledning av att bilproducenterna numera har producentansvar.Syftet är att den fonden ska fungera som incitament till att lämna denuttjänta bilen till en auktoriserad bilskrot.Det är också viktigt att man i en sådan kampanj skapar särskilda kriterierså att det är den enskilda bilägaren som nås.Det är av stor vikt att vi får färre bilar som kör utan avgasrening på våravägar. vet vi att växthuseffekten ökar oroväckande snabbt och påverkarvårt klimat på ett negativt sätt. Genom att erbjuda en tillfällig högreskrotningspremie på våra äldre bilar ökar motivationen att dels lämna in sinbil till skrotning i stället för att lämna den ute i naturen, dels att man inteköromkring med sin gamla uttjänta bil alltför länge.Att genomföra en bilskrotningskampanj med en tillfälligt förstärkt premienu när vi har tillväxt i landet och människorna kanske har mer ekonomisktutrymme att göra en investering i en bättre bil skulle vara bra både för miljönoch jobben.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02MJ772 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ772av Högmark, ()EtanolbränsleFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regler för försäljning av etanol och andra förnybara bränslen.Han är rädd för växthuseffektenEn man har byggt om sin bil. Han kan nu köra den på etanol i stället förpå bensin. Det var ingen krånglig ombyggnad. Det är en mycket händigman. har det emellertid uppstått ett problem. Problemet är att han intefår köpa etanol.Eftersom det är alkohol skall den denatureras för att bli odrickbar. Detfinns inga lämpliga denatureringar som privatpersoner tillåts köpa. - Hurskall jag då kunna köra på etanol, frågar mannen, som är mycket intresseradav att minska de globala utsläppen av koldioxid från petroleumprodukter. - IBrasilien har de kört på etanol , och det fungerar, säger mannen. -Som det nu är måste jag köpa en blandning bensin i, enbart pågrund av reglerna, säger han.Om en bensinstation vill sälja etanol, måste de antingen köpa den blandadeller ha en speciell pump som blandar ren etanol med bensin. Erfarenhetenfrån dessa pumpar är att de inte är så tillförlitliga. Etanol/bensinförhållandetkan variera, vilket medför att motorinställningen inte stämmer efter en nytankning. etanol skulle lösa det problemet, men den får som sagts intesäljas.Det är svårt att försvara miljöskatter på bensin så länge som alternativeninte är tillåtna.- Etanol är ett svenskt bränsle. Skogen räcker till. Förutom att det intebidrar till växthuseffekten, ger det också renare avgaser, effektivareförbränning och fler hästkrafter, säger mannen, som har byggt om sin bil.Vi tycker att det ligger mycket i vad vår man säger. Därför bör riksdagenskyndsamt se över reglerna för försäljning av etanol och andra förnybarabränslen.Stockholm den 3 oktober 2000Anders G Högmark (m)()
mot · GO02MJ773 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ773av , ()KalkningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet och statsbidrag i samband med kalkning.Bättre effekt av kalkningMånga kommuner lägger ner stora pengar på att kalka sjöar ochvattendrag mot försurning. För detta erhålls ett statsbidrag. Vanlig kalksom används i vattendrag späds ut och försvinner snabbt, d.v.s. efter tretill . Det finns andra produkter, såsom buffrit m.fl., som skullekunna komplettera kalk för att förbättra långtidseffekten, men enligtuppgift utgår inget statsbidrag för detta medel.Om ett kalkningsförsök görs så att vanlig kalk sprids första året och buffritdet tredje året, behålls effekten i sju till . Kostnaden är högre förbuffritän för kalk, men genomsnittskostnaden skullebli betydligt lägre.Det bör genom försök bekräftas om en bättre långtidsverkandekalkningseffekt kan uppnås genom en kombination mellan kalk och ex.buffrit. Om så är fallet bör statsbidrag även utgå till andra medel som gersamma eller bättre effekt än kalk.Stockholm den 4 oktober 2000Elizabeth ()(m)
mot · GO02MJ774 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ774av , ()StrandskyddsbestämmelsernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokalt inflytande över strandskyddsbestämmelserna.Motivet för vårt förslagFrån olika håll kommer allt starkare reaktioner på det absurda i attkommunerna inte har något inflytande över strandskyddsbestämmelserna.I säger exempelvis samtliga kommuner nej till länsstyrelsensförslag till ny strandskyddsförordning. Den regionalpolitiska utredningentar upp strandskyddsbestämmelserna som ett hinder för utveckling pålandsbygden och i skärgården.Självklart skall det finnas ett strandskydd inom vissa områden. Det kanäven innefatta skydd för växt- och djurlivet. Däremot borde det vara en frågasom löses i detaljplan.Stockholm den 3 oktober 2000Elizabeth ()()
mot · GO02MJ775 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ775av Rådhström, ()SkrotningspremienFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd skrotningspremie.MotiveringDet råder ett stort problem med att uttjänta bilar lämnas vid vägrenar,på parkeringsplatser, i skogen eller på andra olämpliga ställen. Dettaförhållande har flera anledningar. Ett starkt skäl är givetvis att det är ettenkelt och billigt sätt att bli av med sin gamla bil. Visserligen är inte dettaett argument som samhället kan godta, men förhållandet är ändå på dettasätt.För bilar som nyregistrerats efter 1998 finns ett producentansvar, såförhållandet kommer visserligen att bli bättre, men det är mångaår kvar innan dessa bilar nått den ålder då det är dags för dem att skrotas. Ettav skälen är att har en av äldsta bilparker.Den gällande skrotningspremien på är alldeles för låg. Deuppenbara bevisen på detta är de många skrotbilarna som ligger i naturen. Föratt råda bot på problemet måste skrotningspremien höjas betydligt. fårpolis och kommuner en stor merkostnad eftersom det är det allmänna som pånågot sätt måste få bort dessa bilar från terrängen.En höjning av skrotningspremien skulle också kunna bidra till att en deläldre bilar som körs istället skulle skrotas. Det skulle bidra till att få bortde ur föroreningssynpunkt sämsta bilarna.Eftersom det finns ett mycket stort kapital i skrotningsfonden så kan enfinansiering av höjd skrotningspremie inom den ramen.Stockholm den 3 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02MJ776 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ776av , ()Konflikt kulturmiljövård och naturvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konflikten mellan kulturmiljövård och naturvård.MotiveringEtt prioriterat område inom naturvården är att bevara och skydda skogarmed höga naturvärden. Det arbetet måste ges fortsatt stöd. Men det finnsen aspekt som inte har ägnats tillräcklig uppmärksamhet. Det är denkonflikt som inte så sällan uppstår mellan skydd av skogsmark ochkulturmiljövården.Ett exempel från län är de 15-tal nya skogsreservat som ska bildaspå . Merparten är ädellövskog.Reservatsbildningen innebär att skogen skall lämnas orörd.Men i drygt 2/3 av de föreslagna reservaten finns utöver de storanaturvärdena också mycket höga kulturmiljövärden. Det gäller framför alltlämningar från den äldre järnålderns bondekultur, vilka är unika i ettinternationellt perspektiv. Här finns husgrunder, gravfält, hägnadssystem ochodlingsytor. De ligger i områden som uppfattas som skyddsvärd naturskogmen som i själva verket utgör igenväxande inägomarker med flertusenårigahävdtraditioner.Det är viktigt att medvetenheten ökar om den här konflikten mellan tvåangelägna intressen. Det behövs mer av helhetssyn och samverkan mellannaturvården och kulturmiljövårdens företrädare, både på nationell ochregional nivå. Det kan ske på bl.a. följande sätt:- är det uppenbart så att större hänsyn tas till naturvården än tillkulturmiljövården vid t.ex. skydd av skogsmark. Det är nödvändigt attskapa en balans så att kulturmiljövårdens intresse bättre tillgodoses.- Det måste klarläggas hur natur- och kulturmiljövården i ett föreslagetreservat skall värderas i förhållande till varandra. Som det nu ser ut ärutgångspunkterna för bevarande av respektive värden helt olika.- Flera av de aktuella skogsskyddsområdena har föreslagits ingå i närverketNatura 2000. Det bör utredas vilka konsekvenser det får förkulturmiljövärdena i sådana områden.Stockholm den 27 september 2000Ann-Marie ()()()
mot · GO02MJ778 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ778av , ()StrandskyddetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strandskyddet.MotiveringStrandskyddsbestämmelserna finns reglerade i och fungerarlika över hela landet. I är förutsättningarna annorlunda än t.ex. istorstadsregionerna. I finns strand per innevånareså det rörliga friluftslivets intressen blir väl tillgodosedda. Men ändå ärdet så att om någon vill bygga ett sommarhus nära stranden går ej detta pågrund av strandskyddsbestämmelserna. Detta kan upplevas statiskt ochsvårt för den enskilde att förstå. Att tillgodose det rörliga friluftslivet ärnaturligtvis oerhört viktigt, men med så stora strandytor kan allasintressen tillgodoses.Enligt portalbestämmelsen i 1 kap 2 § "är det enkommunal angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten".Som ovan nämnts regleras strandskyddet i , vilket innebär attstrandskyddet är undantaget från det kommunala planmonopolet. Enligt våruppfattning borde kommunerna i sin fysiska planering med utgångspunkt frånstrandskyddets syfte få bestämma var strandskyddet skall gälla och inte gälla.Därför bör en översyn av bestämmelserna ske i syfte att kommunernaavgör om undantag från strandskyddsbestämmelserna kan lämnas, naturligtvismed största hänsyn tagen till allmänintresset. Härvid bör övervägas om intestrandskyddsbestämmelserna bör överföras till plan- och bygglagen.De lokala förutsättningarna i är så olika - därför bör också fråganavgöras lokalt.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()()()()()
mot · GO02MJ779 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ779av , Hans (s)Lågsvavlig bunkeroljaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att bunkerolja av miljöklass 1 blir tillgänglig i allaEuropas hamnar.MotiveringUtsläppen av dieselavgaser från sjöfarten är ett stort miljöproblem. Deallra flesta fartyg saknar katalysator för avgasrening och använderbunkerolja av mycket dålig kvalitet ur miljösynpunkt. Vissa svenskarederier har installerat katalysatorer och använder bunkerolja avmiljöklass 1 i sina fartyg. Ett stort problem för dessa rederier är att detkan vara mycket svårt att få tag på bunkerolja av tillräckligt god kvalitet iandra europeiska hamnar. Bristen på bunkerolja av god kvalitet i Europaförhindrar att katalysatorer installeras på fler fartyg. Därmed får vionödigt höga luftföroreningar från sjöfarten.För att inte utvecklingen mot fler fartyg med katalysatorer ska stoppas ärdet nödvändigt att den agerar kraftfullt för att förmåövriga att se till så att bunkerolja av miljöklass 1 blir tillgängligialla hamnar.Stockholm den 27 september 2000Hans Stenberg ()()()()()