mot · GO02Ju927 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju927av , ()Rättsväsendet1 Ett starkare rättsväsende1.1 SammanfattningRegeringens övergripande och långsiktiga mål för rättsväsendet för år2001 är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet förkriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människorstrygghet, och verksamheten skall bedrivas ur ett medborgarperspektiv.Målen för domstolsväsendet anges till att avgöra mål och ärendeneffektivt.Medborgarperspektivet medför, enligt regeringen, att det alltid är nyttanför den enskilde medborgaren som skall stå i fokus. Förutom dettamedborgarperspektiv skall rättsväsendets verksamhet bedrivas ur etthelhetsperspektiv, vilket ställer krav på en långtgående samverkan mellanrättsväsendets myndigheter.Regeringen räknar upp ett antal områden som skall prioriteras för attmöjliggöra att det övergripande målet kan uppnås. Hit hör en fortsattmodernisering av rättsväsendet, ett tydligare långsiktigt problemorienteratarbetssätt inom polisen, ett ökat antal poliser, bättre förutsättningar förbekämpningen av miljöbrottsligheten och den uttalade målsättningen att flerbrott skall upp. Vidare betonar regeringen att rättsväsendet skall verkaför etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet och samtliga myndigheter skallupprätta handlingsplaner för detta.Regeringen konstaterar att det ekonomiska läget inom rättsväsendet varitstabilt . Men stabiliteten inom politikområdet uppnås till viss delgenom anslagssparandet och under innevarande år kommer ävenanslagskrediten att utnyttjas av bland annat polisen. Trots förstärkningar påtilläggsbudget kommer polisen att bygga upp en skuld motsvarande 400miljoner kronor, som alltså får tas av anslagskrediten.Som Moderata samlingspartiet tidigare framhållit i flera olika samman-hang är det inte det kriminalpolitiska målet att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet som skiljer moderat och socialdemokratiskkriminalpolitik åt. En absolut förutsättning för att målet skall kunna uppnås äremellertid att rättsväsendet kan fullgöra sina uppgifter och tillgodosemedborgarnas berättigade krav på rättstrygghet och rättssäkerhet.I takt med att rättsväsendet i vårt land uppvisar allt tydligare tecken på attbefinna sig i djup kris har människors tilltro till statsmakternas förmåga attupprätthålla lag och ordning successivt försvagats. Människor som drabbas avbrott kan inte längre lita på att brotten utreds och upp. Än mindre kande räkna med att gärningsmannen grips och får ta sitt straff, och det oavsettom gärningsmannen är känd eller inte. I en rad olika avseenden fårmedborgarnas behov av rättstrygghet och rättssäkerhet stå tillbaka därför attde rättsvårdande myndigheterna inte längre klarar av att fullgöra sinauppgifter på ett godtagbart sätt. En bidragande orsak till den negativautvecklingen är myndigheternas, inte minst polisväsendets, uppdämda behovav personalförstärkning, kompetensutveckling och vidareutbildning.1.2 Moderata samlingspartiets budgetförslag jämförtmed regeringensFör Moderata samlingspartiet är det en prioriterad uppgift att återupprättamedborgarnas förtroende för rättsstaten, varför vi tillför rättsväsendetdrygt utöver regeringens förslag de kommande treåren. skärper vi kraven på resultatuppföljning och gottledarskap inom rättsväsendet.Tabell 1: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )I tabellen redovisas regeringens ekonomiska ram för rättsväsendet för2001-2003 och Moderata samlingspartiets ökning i förhållande tillregeringens ramförslag.2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av poliser och civil personal.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att öka polisens effektivitet genom att ökatillgången till expertis och specialistkompetens.3. begär att regeringen tillsätter en utredning om hurpolisutbildningen kan utvecklas och reformeras på lång sikt i enlighetmed vad som anförs i motionen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uniformerade poliser.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av information och utbildning av chefer i det nyaarbetstidsavtalet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre förutsättningar vid förhör med barn.7. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde4:1 för utöver vadregeringen föreslagit eller således 13 193 318 000 kr.8. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde4:3 för utöver vadregeringen föreslagit eller således 744 777 000 kr.9. avslår i enlighet med vad i motionen anförs regeringensbegäran om bemyndigande att närmare ange detaljer och tidsfrister för deobligatoriska momenten i domarbanan.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en övergripande plan för reformarbetet av dom-stolsväsendet.11. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde4:5 Domstolsväsendet m.m. för utövervad regeringen föreslagit eller således 3 595 117 000 kr.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att meningsfull kriminalvård, farlighetsbedömningar etc.förutsätter tillräckliga resurser.13. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde4:6 Kriminalvården för utöver vadregeringen föreslagit eller således 4 217 078 000 kr.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om narkotikafria anstalter.15. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde4:8 för utöver vadregeringen föreslagit eller således 194 386 000 kr.16. anvisar i enlighet med vad i motionen anförs till utgiftsområde3:1 för mindreän vad regeringen föreslagit eller således 1 331 669 000 kr.3 Polisorganisationen3.1 Behovet av poliserSedan regeringsskiftet har antalet poliser blivit färre, något som nuäven regeringen medger. Det är inte bara ett minskat antal poliser som ärproblematiskt, även den allt högre medelåldern börjar nu göra sig påmindi högre sjukfrånvaro och begränsningar i tjänstbarheten. Utan en ökadnyrekrytering av poliser blir det omöjligt att fullfölja närpolisreformenoch att utveckla det problemorienterade arbetssättet. Regeringenframhåller också att det behövs både fler poliser och icke-polisutbildadpersonal för att kunna förbättra utredningsverksamheten och utöka detinternationella samarbetet.Enligt vår mening är det djupt beklagligt att regeringen under en lång radav år tillåtit polisbristen att utvecklas till det akuta läge vi nu upplever,där deti dag inte finns några nya poliser att ta till. Vi delar Rikspolisstyrelsensuppfattning att med de krav som ställs på polisväsendet från statsmakternassida krävs att antalet poliser uppgår till minst 19.000, dvs. en ökning med liteknappt 3.000.Med vår satsning, med nästan två miljarder till polisen de kommande treåren, ges polismyndigheterna ekonomiska förutsättningar att inleda en snabbrekrytering av civil personal för att bl. a. förstärka utredningsverksamheten.För att säkerställa antalet poliser på måste polisen ges ekonomiskaförutsättningar att även finansiera utbildning och rekrytering av fler poliserför att kunna täcka framtida behov. Parallellt med att poliskårens storleksäkras krävs nytänkande vad gäller valet av åtgärder som skall undanröjanuvarande hinder som försvårar ett effektivt utnyttjande av polisens resurser.3.2 Ökad effektivitetEtt typexempel på oacceptabelt slöseri med polisiära resurser är att poliserkan tvingas avsätta dagar för att skriva ut förhörsprotokoll. Dettaresursslöseri skulle enkelt kunna avhjälpas dels genom att en radadministrativa rutiner sågs över och moderniserades, dels genom attpolisens IT-stöd snabbare uppgraderades. Bland annat måste varje bil fåtillgång till en uppkopplad dator. Frågan om bl.a. IT-stödet och annanutrustning för den enskilde polismannen tas upp i motion 2000/01:Ju236Effektiv och stark polis.Ett sätt att höja effektiviteten i såväl polisens som åklagarnas brotts-utredande verksamhet är att ge dessa tillgång till avancerad expertis ochspecialistkompetens utifrån. Med vårt budgetalternativ får både åklagarna ochpolisen möjlighet att avsätta särskilda resurser till det. Våra satsningar påRättsmedicinalverket skall även ses ur det perspektivet.3.3 PolisutbildningenAv budgetpropositionen framgår att Umeåfilialen till Polishögskolankommer att starta undervisning fr.o.m. höstterminen år 2000.Rekryteringen av poliser till norra kommer härigenom attförbättras. Enligt regeringen är det nödvändigt att bedriva polisutbildningpå ytterligare orter. Det är välkommet att samma regering som för någraår sedan lade ner all utbildning av poliser, nu inser behovet avpolisutbildning vid tre eller fler orter.Vi välkomnar denna utveckling och vill i sammanhanget särskilt framhållavår tidigare framförda ståndpunkt att polisutbildningens geografiska placeringäven kan innebära att fler kvinnor lockas av polisyrket om det finns möjlighetatt genomgå polisutbildning även utanför . Det sedan längefastlagda målet om att öka andelen kvinnor och andelen män/kvinnor medinvandrarbakgrund måste framhållas än tydligare i kommandeansökningsförfarande. En bidragande orsak till att denna målsättning ännuinte har fått tydligt genomslag i poliskåren är att regeringen efterdetatt målsättningen lades fast faktiskt stoppade antagningen tillpolisutbildningen. Men med en polishögskola där grundutbildningen nu återär igång har vi naturligtvis betydligt bättre möjligheter att säkra att landetpåsikt får en poliskår som bättre avspeglar landets befolkningsstruktur.Kanske finns det också skäl att överväga om polisutbildningen bör varaöppen även för elever som inte avser att arbeta som poliser men därpolisutbildningen framstår som ett alternativ även för andra yrkesval. Det kanockså vara av intresse att diskutera om hela landet behöver poliser med exaktsamma polisutbildning eller om det finns geografiska variationer som bästtillgodoses genom möjlighet till varierad utbildning. Även det nuvarandehuvudmannaansvaret för polisutbildningen kan vara av intresse att få närmarebelyst i ett vidare sammanhang. Vi upprepar därför kravet att tillsätta ensärskild utredning för att studera hur svensk polisutbildning kan utvecklas ochreformeras på lång sikt.3.4 Polisens arbetstider m.m.Under tidigare år har problemen med polisens arbetstider diskuterats.Men har ett nytt arbetstidsavtal träffats mellanpolisförbundet och . Som Riksrevisonsverketframhåller i sin senaste rapport om polisen (RRV2000:9, Fortsattutveckling av Polisen - en uppföljande granskning) ger avtalet betydligtbättre förutsättningar att ta till vara verksamhetsintresset.Men som också påpekas av RRV leder inte ett nytt avtal automatiskt till attdetta verksamhetsintresse stärks. Avgörande är att chefer på alla nivåerutnyttjar de möjligheter avtalet erbjuder. Här kan framhållas betydelsen av attcheferna ges tillräcklig information och utbildning om avtalet, men även attkrav ställs på en aktiv tillämpning av avtalet.Ett syfte med det nya avtalet är att polisens arbetstid skall föreläggas så atten större del av arbetstiden är förlagd till tider när polisen behövs mest. Flerpoliser på gator och torg ökar polisens tillgänglighet för människor som hartips om brott, händelser och misstänkta personer. Tips av olika slagunderlättar inte bara polisens brottsutredande arbete utan har också storbetydelse för polisens brottsförebyggande arbete.När människor upplever att de kan vara till nytta i polisens arbete skapasdessutom ett viktigt incitament för människor att engagera sig och ta ansvarför att ordningen i deras bostadsområde upprätthålls. Till syvende och sist ärdet bara tillsammans med ansvarskännande och engagerade medborgare sompolisen på allvar kan komma till rätta med vardagsbrottsligheten.Även om vi sålunda måste bli bättre på att uppmuntra och stimuleramänniskors engagemang och ansvarstagande för att t.ex. upprätthållaordningen där vi bor, innebär inte det att poliser kan ersättas med medborgare.Mot den bakgrunden ser vi mycket allvarligt på att människor, med uttalatstöd från bl.a. dåvarande justitieministern, uppmanats att bistå polisen mednattliga spaningsrundor m.m. Genom att uppmuntra människor att närmastagera gratispolis i för dem helt okända situationer och för vilka de inte hartillräcklig erfarenhet, dvs. i situationer som faller utanför såväl grannsam-verkansprojekt som "morsor och farsor på stan"-vandringar, riskerar vi bådeonödigt våld och medborgargarden. För att motverka en sådan utvecklingkrävs att ansvaret för att tillgodose medborgarnas berättigade krav på lag ochordning ytterst alltid måste åvila polisen och de övriga rättsvårdandemyndigheterna.3.5 Uniformerade poliser - en brottsförebygganderesursSamtidigt som närpoliser tvingas avsätta värdefull arbetstid tilladministrativa uppgifter i stället för att arbeta brottsförebyggande utebland folk har rikspolischefen avskaffat uniformstvångetför poliser. Mot bakgrund av den besvärliga personalsituation sompolisväsendet i stort befinner sig i är det enligt vår mening angeläget attpoliser tjänstgör i uniform, när detta inte är omöjligt på grund av uppdragsom kräver civil klädsel. Härigenom skulle en viktig polisiär resurs tas tillvara då uniformerade poliser har både en brottsavhållande ochtrygghetsskapande effekt.3.6 Polisen behöver bättre förutsättningar vid förhörmed barnFör de poliser som har till uppgift att förhöra barn uppstår inte sällanmotsättningar mellan det förhållandet att det kan behövas gott om tid närbarn skall förhöras och 17 § förundersökningskungörelsen, somföreskriver att barn endast bör förhöras , såvida det intemed hänsyn till den som förhörs är lämpligare att hålla flera förhör.Oavsett om barnet är offer eller förövare är det nödvändigt att barnet fården tid och de tillfällen som behövs för att kunna berätta allt barnet vet.Precis som vuxna kan barn behöva höras vid flera förhörstillfällen för attkunna ge en heltäckande bild av vad som har hänt. Mot denna bakgrundoch med hänsyn till att det finns betydligt större kunskap om hurbarn bör behandlas i förhörssituationer anser vi att 17 §förundersökningskungörelsen bör ges en ny formulering som gerpolisen möjlighet att hålla flera förhör även med barn i syfte att nå sågoda utredningsresultat som möjligt.3.7 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseendepolisorganisationenRegeringens resurstilldelning för polisen har tyvärr kännetecknats av enryckighet, som inte har befrämjat ett långsiktigt uppbyggande avpolisverksamheten. Regeringens tidigare knappa anslag är orsaken till attpolisverksamheten bedrivs på kredit. För att bl.a. säkerställapoliskårens framtida storlek, genom en jämn och stabil antagningsnivå tillpolisutbildningen, och utrusta polisväsendet med den kompetens,metodutveckling och teknik som behövs för att kunna möta framtidensskärpta krav på effektivitet i brottsbekämpningen, föreslår Moderatasamlingspartiet, utöver regeringens förslag, att polisväsendetsekonomiska ram höjs med , med 625 miljonerkronor och med 639 miljoner . Offensiva satsningarskall göras på att rekrytera nya personalgrupper och på moderntteknikstöd, som den uniformerade personalen skall öka i dentakt polisutbildningens kapacitet medger.Härigenom fortsätter vi en konsekvent politik där en stabil resursökningöver tiden bl.a. kan leda till att polisens anslagskredit inte behöver tas ianspråk. Det är inte rimligt att regeringen driver så väsentligasamhällsfunktioner som polisverksamheten genom att låna av framtidaanslag.4 Åklagarväsendet4.1 En förstärkt åklagarorganisationÅklagarna och polisen har den gemensamma uppgiften att ansvara församhällets brottsbekämpning. Polis- och åklagarväsendet har till uppgiftatt förverkliga de kriminalpolitiska målen. Polisen skall arbetabrottsförebyggande, gripa in och tillrättaföra. När brott föreligger skallpolisen inleda utredningsarbete. Utredande polisverksamhet syftar till attklargöra frågor som genom åklagaren skall leda till lagföring. Åklagarnaförfogar över den straffprocessuella tvångsapparat som inte kräverdomstols medverkan.Vår ambition är att skapa en åklagarorganisation med högre grad aveffektivitet. Detta förutsätter både metodutveckling och en tillräckligt storåklagarkår. Vidare är ett tydliggörande av åklagarens roll somförundersökningsledare i brottmål av central betydelse. I dåutredningsarbetet präglas av en alltmer komplicerad brottslighet på såvälnationell som internationell nivå måste tyngdpunkten ligga på den juridiskakompetensen. Enbart juridisk kompetens räcker emellertid inte vid utredningom avancerad brottslighet utan åklagarna bör ha rätt och skyldighet att anlita"civil" expertis, dvs. advokater eller andra jurister som har kunskaper i t.ex.skatterätt, miljörätt och associationsrätt, som åklagare - ellerspecialutbildadeekopoliser - normalt inte besitter i tillräcklig omfattning. Den förstärkning,utöver regeringens förslag, som vi föreslår beträffande åklagarväsendetkommande år skall ses mot bl.a. den bakgrunden.En ökad belastning på åklagarväsendet är vidare att vänta med deförstärkningar vi gör på polisväsendet. Brottsutvecklingen kommer också attbidra till en ökad efterfrågan på åklagarväsendets tjänster. blirbrottsutredningarna alltmer komplicerade och svårutredda. För att kunna mötaden ökade tillströmningen av brottsutredningar på ett godtagbart sätt böråklagarväsendet förstärkas med såväl fler åklagare som med nödvändig IT-,metod- och kompetensutveckling.4.2 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseendeåklagarväsendetÄven om regeringens budgetförstärkning avseende åklagarväsendet inne-varande år och för är välkommen är den enligt vår uppfattninginte tillräcklig. Vi bedömer att åklagarväsendet är i behov av ytterligareresursförstärkning varför vi föreslår att anslaget höjsmed ytterligare , dvs. en höjning med 30 miljonerkronor inklusive regeringens . därpå ligger vipå samma nivå som regeringen, dvs. en förstärkning på 30 miljonerkronor år 2003.5 () inrättades 1998, något som vi gick emot. Istället för att bygga upp en ny resurskrävande myndighet förordade vi envidareutveckling av den organisationsform för samverkan mellan berördamyndigheter som den borgerliga regeringen lade grunden till och som,innan den avvecklades, visade tydliga tecken på att bli en effektiv kraftmot ekobrottsligheten. Allt fler ekobrott klarades upp. En annan allvarliginvändning mot EBM var att myndigheten kunde antas ta resurser frånannan brottsbekämpning, en farhåga som dessvärre besannades.Det hade varit naturligare att utveckla den borgerliga regeringensorganisationsform för samverkan mellan myndigheterna än att tillskapa enhelt ny myndighet. Men när nu EBM har kommit igång skall den befintligaorganisationen göras så effektiv som möjligt för att kunna möta den alltmerkvalificerade ekobrottsligheten, som inte sällan kan ha inslag av även annanbrottslighet som vålds-, narkotika- och miljöbrott. Utvecklingen inom den IT-relaterade brottsligheten ställer höga krav på vidarutbildning avekobrottsutredarna. I detta sammanhang vill vi särskilt understryka vikten avatt ekoutbildningen vid säkras. Den ekonomiskabrottsligheten kan även ges större utrymme inom ramen för den ordinariejuristutbildningen. Vidare måste det finnas resurser att köpa in särskild spets-kompetens, som myndigheten kan behöva vid särskilt kvalificeradbrottslighet.Mot denna bakgrund kan vi ställa oss bakom de av regeringen föreslagnaförstärkningarna av EBM med från och med 2001.6 Domstolsväsendet6.1 DomstolsadministrationenDomstolsväsendet har en central roll i den demokratiska rättsstaten. Tillskillnad från polis- och åklagarväsendet är domstolarnas uppgifter intebegränsade till att medverka i arbetet med att uppfylla samhälletskriminalpolitiska mål. Domstolarna utgör rättsväsendets viktigaste grund-pelare och är ytterst den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti.Jämfört med övriga förvaltningsmyndigheter intar domstolarna ensärställning eftersom domarnas oberoende och självständighet skyddas avgrundlagen. Detta innebär att domstolarna inte kan instrueras eller styras påsamma sätt som övriga myndigheter.På senare tid har häftig kritik framförts från domarhåll mot . Exempelvis torde det vara helt unikt att Högsta domstolens ordförandehamnat i öppen konflikt med generaldirektör. Konfliktenvittnar om en djupgående förtroendekris mellan domstolarna och verket, ochmed hänsyn till domstolarnas och domarnas konstitutionella ställning i densvenska rättsordningen anser vi att frågan om funktion ochställning i förhållande till domstolarna bör bli föremål för förnyadeöverväganden. I kommittémotion 2000/01:Ju415 beskriver vi utförligt hur vianser att den framtida domstolsadministrationen bör utformas.I detta sammanhang skall även vårt förslag om ett nytt tillsättningsrådnämnas. Vårt förslag om att instifta ett sådant råd skall ses mot bakgrund avbehovet av att förändra rekryteringsprocessen till domartjänsterna. I avvaktanpå att en sådan reformering kommer till stånd har vi inget att erinra motregeringens föreslagna förändring av tjänsteförslagsnämnden. Men vimotsätter oss att regeringen ges befogenhet att besluta om de obligatoriskadelarna i domarbanan. Motiven till detta redovisar vi i nämndakommittémotion.6.2 Domstolarnas yttre organisationI förslaget till budget anmäler regeringen nu ytterligaresammanläggningar av tingsrätter. Det rör sig om tingsrätterna i nordvästraSkåne, tingsrätterna i , och tingsrättersamt och Ystads tingsrätt.Vi har vid ett flertal tillfällen begärt att regeringen skall redovisa enövergripande plan, förslagsvis en principproposition, för de avseddareformerna. Vi har även redovisat vilka utgångspunkter vi anser regeringenbör ha i utformandet av en sådan plan. Någon plan har ännu inte lagts påriksdagens bord. Såväl medborgarna som domstolspersonalen har därmedingen möjlighet att sätta in de nu föreslagna förändringarna i ett sammanhang.Ingen vet något om regeringens övergripande vision för hur framtidadom-stolsväsende slutligt skall organiseras.Med hänvisning till kommittémotion 2000/01:Ju415 Återupprättadomstolarna, och våra väl kända invändningar mot formerna för de pågåendenedläggningarna av tingsrätter, kan vi inte ställa oss bakom de nu föreslagnaförändringarna.6.3 Rättssäkerhet kräver rimliga arbetsförhållandenDomstolarnas verksamhet är lagreglerad vilket innebär att domstolarnavarken styr över hur många mål de får eller över sina arbetsformer, utandet gör lagstiftaren. Detta innebär att domstolarna måste förses med deresurser som krävs för att domstolarna skall kunna efterleva nuvaranderegler, alternativt måste nuvarande regler ändras.På underbemannade domstolar hinner man inte med att döma avärendena i rimlig takt, och det trots att människors rätt att få sin sak prövadinom skälig tid har tydliggjorts och bekräftats i svensk rätt genominförlivandet av angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna (artikel 6).Inte nog med att dömandet drar ut . När domen väl avkunnatsriskerar den att inte hålla tillräckligt hög kvalitet. Domaren hinner heltenkeltinte med att utveckla domskälen, vilket är särskilt allvarligt eftersom det ärgenom dessa som domstolens ställningstagande i målet förklaras. Vidare ärdet genom domskälen som parterna skall få vägledning huruvida ettöverklagande av domen kan vara framgångsrikt eller inte.Sist men inte minst har noggrant preciserade domskäl den viktigafunktionen att tvinga domaren att själv pröva hållfastheten i domstolensresonemang.