mot · GO02U213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U213av , ()Bistånd för ett effektivt självstyreSammanfattningCenterpartiet anser att enskilda länder, för att kunna bryta sittekonomiska, sociala och politiska utanförskap, måste gesförutsättningar att själva råda över sin situation ochutveckling.För att uppnå en utveckling som är politiskt, ekonomiskt, socialt ochmiljömässigt hållbar krävs åtgärder inom alla samhällssektorer. Genom attbiståndspolitiken ges en sådan strukturell inriktning, anser , attmänniskorna i mottagarländerna ges ökade förutsättningar att långsiktigtkunna lösa fattigdomsproblemen. Detta kan bara förverkligas inom en stabilram för utveckling, bestående av fred och säkerhet, ekonomisk tillväxt, godstyrelse, starka institutioner och kontinuerlig utveckling av mänskligkapacitet.Centerpartiet föreslår att biståndet inriktas på att etablera ett effektivtsjälvstyre genom satsningar på hållbar utveckling, demokrati, godsamhällsstyrning, ekonomisk tillväxt, att överbrygga den digitala klyftan,kvinnors och barns situation, det civila samhället, nationelllivsmedelsförsörjning, problemorienterat bistånd och ökat bistånd. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att ständigt följa upp det åtagande som gjorts i detglobala handlingsprogrammet Agenda 21.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av demokrati och mänskliga rättigheter somförutsättningar för ekonomisk och social utveckling.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrikta biståndet på att utveckla mottagarländernasstyrelseskick och stimulera god samhällsstyrning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för hållbar ekonomisk tillväxt.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att använda svenskt bistånd i tele- och kommunikationsteknikför att minska klyftorna mellan fattiga och rika och förstärka effekternaav biståndet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fortsatt bistånd till stärkande av barns och kvinnorsrättigheter.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av folkrörelsernas och de enskilda organisationernasroll i biståndsarbetet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrikta biståndet på stöd till miljömässigt hållbara jordbruksom kan garantera den nationella livsmedelsförsörjningen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att livsmedelsbistånd från EU endast bör utgå som en del av ettkatastrofbistånd eller som humanitärt bistånd i svältsituationer.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att låta ändamålen bli den avgörande faktorn vid biståndetsutformning.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att effektivisera och samordna EU:sbiståndsverksamhet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att under det svenska ordförandeskapet i EU bör verkaför införandet av ett gemensamt biståndsmål inom EU.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återupprätta biståndsmålet på en procent av BNI i ensnabbare och jämnare takt.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade svenska resurser till skuldavskrivning.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att aktivt skall verka för att EU utarbetar en långsiktigplan för hur skuldbördan för världens fattigaste länder skall avskrivas.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att all sanering av ett lands ekonomi måste utgå ifrån grundvärden.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade investeringar i utvecklingsländernas socialaoch ekonomiska infrastruktur.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste göra sina investeringsförhållandenattraktiva.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett transparent internationellt ekonomisktbeslutsfattande med deltagande av alla berörda parter för attinternationella utvecklingsansträngningar skall lyckas.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de internationella institutionerna måste omvandlas tilleffektiva instrument för implementering av strategier för mänsklig ochsocial utveckling.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förhandlingar om framtida låneprogram i högre grad måsteväga in faktorer som de politiska och sociala strukturernas bärkraft,uppbyggnaden av demokratiska institutioner och rättsstaten.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall satsa på analysstöd och tekniskt stöd för attförbättra kapacitet att delta i och inför multilaterahandelsförhandlingar samt anslutning till WTO.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att närmare utreda förutsättningarna för en nordisk Afrikafondför att stärka kapitalförsörjningen i Afrika.Dagens och morgondagensutmaningarDen industriella revolutionen och demokratins landvinningarhar lett till att människan har större möjligheter ännågonsin tidigare i historien. Den tilltagande globaliseringen,i fråga om ekonomi, kultur, värderingar och kunskap,förstärker och fördjupar ömsesidigt beroenden över helajorden. finns många utmaningar och globalaödesfrågor att möta. Ännu är makten ojämnt fördelad ochmånga människor står utan ens grundläggande trygghet.Vinsterna av framsteg fördelas ojämlikt, nya klyftor uppståroch det återstår lång väg till en hållbar utveckling.Centerpartiet vill möta dessa utmaningar genom att ökamänniskornas självbestämmande, lägga grunden för tryggheti förändring och verka för en socialt, ekonomiskt ochekologiskt hållbar utveckling.Orättvis resursfördelningI många avseenden är utmaningarna desamma som : Möjligheter, resurser och makt är orättvistfördelade. Många människor är marginaliserade också i detmoderna samhället. Tydligast är situationen naturligtvis iförhållandet mellan industri- och utvecklingsländer. Denglobala konsumtionen har ökat, men ändå växer klyftornamellan fattiga och rika, mellan nord och syd.I en rapport från framgår att även om antalet utfattigahushåll minskade så har takten ifattigdomsminskningen avtagit som vinsterna av världensekonomiska tillväxt fördelas alltmer ojämnt. Det finns två orsaker till attfattigdomen minskar allt långsammare, trots att många länder med låga ellermedelstora inkomster har uppvisat skaplig tillväxt. För det första har alltförlite av den ekonomiska tillväxten ägt rum i de fattigaste länderna. För detandra har ökande klyftor inom dessa länder och på andra håll hindrat fattigafrån att helt och fullt ut ta del i den tillväxt som förekommer. Mångamänniskor står således helt utanför den globala tillväxten.Kostnaderna för att ge alla tillgång till de viktigaste sociala tjänsterna(utbildning, hälsovård etc) och lyfta de fattigaste ur deras fattigdom är 80miljarder dollar . Det är mindre än 0,av den globala inkomsten ochmindre än de sju rikaste människornas sammanlagda förmögenheter.Omkring 1,5 miljarder människor lever på mindre än per dag, tremiljarder lever på per dag. I en värld där den globalaekonomin omsätter borde det vara möjligt att nåsnabbare framsteg i fattigdomsbekämpningen.Det är de rika länderna som har makten i de stora ekonomiskaorganisationerna, som WTO, etc. Det ärdessutom de rika länderna som har tillgång till den växandeinformationstekniken och som tar patent på den biologiska mångfalden iutvecklingsländerna, för att använda den i medicinsk forskning.De globala miljöhotenVästvärldens välstånd har i stor utsträckning byggt påförbrukning av ändliga naturresurser och kortsiktig planering.Denna strävan har också inneburit en rovdrift på resurser iandra delar av världen, något som förstärks då dessa ländersjälva eftersträvar välstånd och utveckling enligt sammalinjer som västvärldens välstånd byggts.Klimatförändring, brist på sötvatten, avverkning av urskogar,ökenutbredning och kärnkraftens avfall är exempel på miljöproblem somhotar människans överlevnad. Problemen hänger samman, både med varandraoch med fattigdom, och ytterst leder till människors ofrihet och orättvisormellan generationer eller människor i olika delar av världen.Den fjärdedel av världens befolkning som lever i svår fattigdom tvingastära hårt på naturresurserna för att överleva. Det är också de långsiktigaförsörjningsmöjligheterna som undergrävs i takt med att jorden överbrukas,vattnet förorenas och skogen bränns ned. är det vi i den rikavärlden som konsumerar stora mängder energi och råvaror, producerar soporoch förorenar luften. Den rikaste femtedelen av världens befolkning av resurserna. har kolodioxidutsläppen ökat fyragånger och en växande anledning till luftföroreningarna är transporterna.Idag saknar en femtedel av jordens invånare, över en miljard människor,rent dricksvatten. kan två tredjedelar av befolkningen lida avvattenbrist. Den globala vattenkrisen är ett resultat av den snabbabefolkningsökningen, industrialiseringen, det intensifierade jordbruket och enslösaktig livsstil. Åtta av tio sjukdomar i världen beror antingen på brist påvatten eller orent vatten.För framtida generationers skull är det nödvändigt att få till stånd enlångsiktigt hållbar utveckling. Om de fattiga länderna ska övervinna sineftersläpning i utvecklingshänseende med samma medel som hitintills använtsi västvärlden kommer detta att leda till en global kollaps. Fortsattmiljöförstörelse leder till en alltmer utbredd fattigdom och migration. har25 miljoner människor på grund av naturens utarmning tvingats på flykt frånsina ursprungliga områden där de kan bo kvar och försörja sig.Dessa flyktingar tillhör de fattigaste bland de fattiga.Den digitala klyftanMånga av dem som har det största behovet av elektroniskinformationsteknik har inte tillgång till det. En osynlig murutestänger dem, och överallt skiljer tillgången till Internet deutbildade från analfabeter, män från kvinnor, rika från fattiga,unga från gamla och stadsbor från landsbygdsbor. Dennaskillnad i information ökar i-ländernas konkurrensfördelar änmer, något som leder till ännu större skillnader mellan i- ochu-länder. Skillnaden förstärker dagens orättvisor på mångaområden; små företag har svårt att ta del av förändringar iefterfrågan och globala trender, forskare får jämförelsevissvårare att ta del av internationella resultat och attkommunicera med kollegor i andra länder, beslutsfattare i har inte samma möjligheter som beslutsfattare i i-länder att kontrollera ekonomi, naturresurser, socio-ekonomisk data m.m. och multi- och bilaterala förhandlingarförsvåras för den part som befinner sig i ett underläge vadgäller information.Hiv/aids-hotetHiv/aids är ett stort hot mot mänskligheten. Varje minutsmittas 11 personer av det dödliga viruset, varav hälften avdem som smittas är . Även andra sexuelltöverförbara sjukdomar är oproportionerligt vanliga blandyngre människor och särskilt sårbara är unga kvinnor.Spridningen av hiv/aids i hela och leder till ensnabb ökning av antalet föräldralösa barn. Mellan 1984 och1997 har antalet föräldralösa barn pga aids i ,och ökat , medan det undersamma period tredubblats i och . I fleraländer i är av befolkningen hiv-positiv.Det är inte längre enbart ett hälsoproblem, utan ett hot mot allutveckling och säkerhet.Hur allvarlig situationen är, får man klart för sig om inte annat, när manstuderar rapport om tillståndet för världens befolkning från FN:sbefolkningsfond (UNFPA), där UNFPA konstaterar att en, visserligen blandandra, men likväl, en förklaring till att takten i befolkningstillväxten sjunkerär att hiv/aids-epidemin sprider sig allt snabbare. Aids är nu den vanligastedödsorsaken i och den fjärde vanligaste dödsorsaken i världen.Fattigdomens feminiseringTvå tredjedelar av de 900 miljoner ej läs- och skrivkunnigamänniskor som finns i världen är kvinnor. Trots att allt flerflickor går i skolan, diskrimineras fortfarande flickor i mångaländer på grund av traditioner, tidiga äktenskap ochgraviditeter samt brist på skolor som tar emot flickor.Kvinnors arbetsbörda är mycket stor, eftersom kvinnor i deflesta har huvudansvaret för familjens försörjning.Det är kvinnorna som producerar livsmedel och skaffar mat.De använder sina pengar i första hand till barnens behov.Kvinnor har sällan något att säga till om vid beslut som ledertill väpnade konflikter. Istället arbetar de för att försökabibehålla någon form av samhällsstruktur även när konfliktenär som värst.Flickor och kvinnor diskrimineras alltjämt genomgående. Detta beror påbristande jämställdhet mellan män och kvinnor. Diskrimineringen i hemmetförstärks av diskrimineringen i samhället utanför; exempelvis påarbetsmarknaden, vid kreditgivning och i lagstiftningen. Även förhärskandeattityder bidrar till att kvinnor marginaliseras i samhället eller blirekonomisktunderordnade män. Män kan inskränka kvinnors möjligheter på många olikasätt; fattiga män kan förbjuda sina hustrur att lönearbeta, trots att familjenskulle behöva inkomsten; män kan använda sig av kvinnlig arbetskraft ilantbruket men de vill inte dela avkastningen med kvinnorna; män kankontrollera kvinnor genom att använda våld eller hot om våld; kvinnortvingas ta på sig bördan av att ständigt föda och fostra barn, enligt mannensönskan. Kvinnor kan inte heller säga nej till sex även om de vet att männen ärhiv-positiva.När FN:s generalsekreterare talade på ijuni (+5) till FN:s fjärde kvinnokonferens i ,uppmanade han världens länder att ta krafttag mot "feminiseringen avfattigdomen". Med detta avsåg Annan det faktum att fattigdom i allt ökandeutsträckning drabbar kvinnor. har myntatbegreppet "mänsklig fattigdom" och avser därmed mer än brist på pengar;brist på möjligheter att leva ett friskt och rikt liv innefattas också. Mångakvinnor lever i mänsklig fattigdom. Under det senaste årtiondet har antaletkvinnor som lever i fattigdom ökat oproportionellt mycket jämfört medantalet män. Kvinnor är fattigare därför att de inte har samma ekonomiskamöjligheter och samma status i samhället som män.Mottagaren av , Amartya Sen, som forskatom välfärdsfrågor, konstaterar att sociala och ekonomiska handikapp (t exanalfabetism och brist på arbetsmöjligheter bland kvinnor som hindrar dematt bli ekonomiskt oberoende), frånvaro av kunskap om och resurser förfamiljeplanering (som leder till en hjälplöshet) och kulturella, men ocksåreligiösa faktorer som försätter kvinnor i en underordnad position, starktbidrar till att tysta kvinnors röster i samhället och inom familjen.UNDP konstaterar i sin rapport att bristenpå jämställdhet mellan könen, liksom andra allvarliga orättvisor, skadar såvälfattiga familjer som samhällen i sin helhet och inte bara kvinnorna ochbarnen. När kvinnorna inte får tillräckliga möjligheter att försörja sig och sinfamilj och männens insatser dessutom är otillräckliga, då är det barnen somdrabbas. Och därmed framtiden.Barns utsatta situationFortfarande lever många barn i misär, barn utnyttjas ochderas rättigheter skyddas inte tillräckligt. Mer än fyramiljoner barn som föds under detta år kommer att dö innan defyller . Trots att antalet barn i skolan ökat så kommer75 miljoner barn fortfarande att stå utanför skolan 2015. Idagstår 130 miljoner barn utanför skolsystemet, varav tvåtredjedelar är flickor. I länder med krig och kaos och där t exlärare dör av aids tenderar utvecklingen att gå åt fel håll.Sexhandeln med kvinnor och barn har ökat lavinartat. Enbart i bordellernai , tvångsarbetar 6 000 flickor från ; totaltuppskattas över tolvtusen barn ha sålts till sexindustrin i frånBangladesh. Grundläggande sociala och ekonomiska förändringar krävseftersom många människor på landsbygden i dessa länder lever otryggt, ärextremt fattiga och har flera barn. Flickor i familjen blir en extra belastningeftersom familjen måste betala hemgift om flickan ska gifta sig. För en fattigfamilj kan det bli frestande när någon kommer och erbjuder flickorna finajobb och betalar för att kunna ta med sig flickorna.Centerpartiet har i partimotionen "Internationell fred och säkerhet"ytterligare uppmärksammat problematiken och föreslagit åtgärder för attstoppa barn- och kvinnohandeln, den s k traffickingen.De största hoten mot världens barn är förutom väpnade konflikter, hiv/aidsoch fattigdom. Tre miljoner barn dör pga sjukdomar som är möjligaatt förebygga genom vaccinering. Utvecklingen har visat att undernäringenbland barn drastiskt skulle kunna minskas, att nästan alla barnsjukdomarskulle kunna förebyggas eller botas med mycket billiga medel och metoder.Centerpartiet har i partimotionen "Internationell fred och säkerhet"ytterligare uppmärksammat problematiken kring diskrimineringen av barnoch kvinnor.Bistånd för en globalpolitisk, ekonomisk, socialoch miljömässigt hållbarutvecklingCenterpartiet anser att enskilda länder, för att kunna bryta sittekonomiska, sociala och politiska utanförskap, måste gesförutsättningar att själva råda över sin situation ochutveckling. Vårt ömsesidiga globala beroende växer ochdärför är en ökad rättvisa mellan världens rika och fattiga enförutsättning för fred och en långsiktigt hållbar utveckling.Hållbar utveckling och rättvis fördelning behövs inomsamhällen och mellan länder, regionalt och globalt men ocksåöver tiden, mellan generationer. Att bekämpa fattigdom ochorättvisor, handlar om att skapa demokratiska, jämställda ochmiljömässigt livskraftiga samhällen, om att väva sammanmänniskor, kulturer och nationer.Den strategi, Shaping the 21st Century: The Contribution of DevelopmentCooperation, som alla viktiga biståndsgivare antagit, är en global, gemensamutgångspunkt och plattform för 2000-talets utvecklingssamarbete. Den byggeri huvudsak FN-konferenser och har fattigdomsbekämpningsom övergripande mål. Målet är uppdelat i ett antal mätbara delmoment, des k internationella utvecklingsmålen. Eftersom strategin har en breduppslutning delas ansvaret för genomförandet och uppföljningen av den,gemensamt av både fattiga och rika länder.För att nå det övergripande målet med biståndet - att höja de fattigafolkens levnadsnivå - räcker det inte att höja de fattiga människornasinkomster. För att uppnå en utveckling som är politiskt, ekonomiskt, socialtoch miljömässigt hållbar krävs åtgärder inom alla samhällssektorer. Genomatt biståndspolitiken ges en sådan strukturell inriktning, anser ,att människorna i mottagarländerna ges ökade förutsättningar att långsiktigtkunna lösa fattigdomsproblemen. Detta kan bara förverkligas inom en stabilram för utveckling, bestående av fred och säkerhet, ekonomisk tillväxt, godstyrelse, starka institutioner och kontinuerlig utveckling av mänskligkapacitet. Denna insikt delas också av , UNDP, somsom en av sina hörnstenar i sitt arbete för att minska världsfattigdomen har attöka fattiga människors egenmakt (empowerment).Effektivt självstyreDen länk som ofta saknas i arbetet medfattigdomsbekämpning är ett effektivt självstyre. Det svenskabiståndet bör därför göra möjligt för biståndsmottagarna attsjälva driva arbetet och utforma egnafattigdomsbekämpningsprogram, att själva bygga upp ochutveckla sina länder. Biståndet måste göra det möjligt författiga kvinnor och män att medverka i utvecklingsprocesseroch förbättra deras förmåga att försörja sig och ta sig urfattigdomen.Hållbar utvecklingCenterpartiet anser att det är utomordentligt viktigt attständigt följa upp det åtagande som gjorts i det globalahandlingsprogrammet som antogs vid i , vars syfte är att skapaen uthållig utveckling genom att utrota fattigdom ochundanröja miljöhoten på jorden. Vad som ovan anförts omvikten av att ständigt följa upp det åtagande som gjorts i detglobala handlingsprogrammet bör ges regeringentill känna.DemokratiErfarenheten visar att demokratiska styrsystem med stabilapolitiska institutioner och rättstrygghet är grundläggandeförutsättningar för såväl ekonomisk och social utvecklingsom mänskliga rättigheter. En fungerande rättsstat är enförutsättning för en fungerande demokrati. Rättsstatens kravpå grundlagsfästa fri- och rättigheter, att makt utövas underlagarna och människors lika politiska möjligheter, är grundenför demokratiskt beslutsfattande.Demokrati innebär att godtycke eller diskriminering i någon form aldrig äracceptabelt. Brister när det gäller rättssäkerhet och respekt för mänskligarättigheter drabbar fattiga kvinnor och män i särskilt hög grad eftersom desaknar makt och inflytande i samhället. För att säkra demokrati och mänskligarättigheter i ett land krävs ett fungerande rättssystem som anger spelreglerna isamhället. Vad som ovan anförts om vikten av demokrati och mänskligarättigheter som förutsättningar för ekonomisk och social utveckling bör gesregeringen till känna.God samhällsstyrningFör att mottagarländerna ska kunna styra och kontrollera sinaegna initiativ krävs att biståndet används för att bygga uppadministrativa och politiska system centralt och lokalt.Biståndet måste därför inriktas på att utvecklamottagarländernas styrelseskick och stimulera godsamhällsstyrning (good governance) så att de själva mereffektivt kan följa upp sina egna förslag till lösningar.God samhällsstyrning och demokrati är förutsättningar för den stabilitetsom är nödvändig för utveckling. Med god samhällsstyrning menas härdemokrati, inklusive insyn i och effektivt ansvarsutkrävande av den offentligamakten, skydd och respekt för mänskliga rättigheter och ett fungeranderättssäkert samhälle. Det handlar också om att ställa mycket större krav påodemokratiska och korrupta ledare. Vad som ovan sagts om att inriktabiståndet på att utveckla mottagarländernas styrelseskick och stimulera godsamhällsstyrning bör ges regeringen till känna.Ekonomisk tillväxtMånga förvaltningar fungerar dåligt. Länderna harofta tagit över kolonialtidens stela byråkratier eller självabyggt upp överdimensionerade och centraliseradeförvaltningar. utvecklas länderna från planekonomitill marknadsorienterade samhällen. En nödvändig men intetillräcklig förutsättning för hållbar fattigdomsminskning ärekonomisk tillväxt. Det är självklart att den ekonomiskatillväxten också måste vara miljömässigt hållbar för att gevaraktiga effekter för fattigdomsminskning.Det är genom fler arbetstillfällen och förbättrade utkomstmöjligheter somtillväxten minskar fattigdom. För att tillväxten ska ge varaktigafattigdomsminskande effekter och för att göra flera delaktiga i resurstillväxtenkrävs även andra åtgärder; satsningar på utbildning och hälsovård är avavgörande betydelse.Förbättrade statsfinanser, effektivare statsförvaltning, fungeranderegelsystem och fördelningsmekanismer, ökad rättssäkerhet ochdecentraliserad samhällsmakt genererar långsiktigt verkande effekter. En sundmakro- och mikroekonomisk politik samt en strävan att upprätta godainstitutioner och ett regelverk som befrämjar demokrati, laglighet, öppenhetoch effektivitet är därför nödvändiga förutsättningar för att en hållbarekonomisk tillväxt ska kunna skapas.Statens möjligheter till resursplanering och högre statsinkomster ger störremöjlighet att satsa på fördelningspolitiska åtgärder och kan uppnås t exgenom effektivare indrivning av skatter och avgifter och förbättrad kapacitetnär det gäller budgetarbete, redovisning och revision, genom minskat svinnoch korruption. Att bidra till att etablera och utveckla fungerandesamhällsinstitutioner som exempelvis bank- och rättsväsende, skattesystemm.m, stödja den demokratiska utvecklingen och den ekonomiskareformeringen, stärka insatserna mot korruption är därför av avgörandebetydelse.