ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf302av Pekgul, ()Regler för sjukskrivningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändrade regler med maximal gräns för läkares möjligheteratt sjukskriva.MotiveringDet är viktigt att våra socialförsäkringssystem harmänniskors förtroende.Ett exempel är sjukförsäkringen som ger oss en god inkomsttrygghet när vibehöver vara hemma från arbetet. De allra flesta som användersjukförsäkringen är ärliga och tar ut den ersättning de är berättigade till vidsjukdom.Men ibland missbrukas systemet. En del fuskar och undergräver på så sättförtroendet för denna del av välfärden. På olika sätt har samhället alltidförsökt stävja detta fusk. Men det har också hänt att den läkare som utfärdarsjukintyg inte gör bedömningar helt professionellt utan av andra skäl ärberedd att sjukskriva människor som egentligen är kapabla att arbeta.Därför är det inte orimligt att fler läkare kopplas in för den medicinskabedömningen i fall där en patient sjukskrivs . En regelatt samma läkare får sjukskriva en person max är rimlig attöverväga. Efter detta bör en annan läkare göra bedömningen omsjukskrivningen ska fortsätta.Stockholm den 5 oktober 2000Nalin Pekgul (s)
mot · GO02Sf303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf303av , ()Det nya kvalifikationskravet i pensionssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldre personer som saknar pensionsrätt.MotiveringFör att få full pension enligt kvalifikationskrav ipensionssystemet krävs att man varit bosatt i i 40 årmellan 16 och eller med intjänade ATP-poäng. Vid kortare tids bosättning respektive kortare tidsförvärvsarbete här i landet reduceras folkpensionenproportionellt. Många av de människor som invandrat tillSverige har små chanser att uppfylla kvalifikationskraven.Många har dessutom haft socialbidrag , framförallt under lågkonjunkturen, och det berättigar inte tillpension. Många var också äldre när de kom och kan omöjligtfå ihop tillräckligt många bosättningsår eller arbetsår iSverige.Detta leder till att en stor grupp människor står utanför samhället sompensionärer. Samma människor har i olika omfattning stått utanförarbetsmarknaden. Detta system är inte bra för individen och inte heller församhället. Äldre människor med invandrarbakgrund som bor i bör harätt till någon form av äldreförsörjningsstöd och slippa vara beroende avsocialbidrag för sin försörjning.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Sf304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf304av Nenes, ()Översyn av garantibeloppetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att garantibeloppet bör ses över.MotiveringFör oss socialdemokrater är satsningen på barn ochbarnfamiljer en av våra viktigaste framtidsfrågor. Att allabarn ges goda möjligheter till en bra start i livet är ensjälvklarhet, liksom att bedriva en god och generösfamiljepolitik för att detta mål skall nås. Ingen medborgareskall tvingas avstå ifrån att bilda familj på grund avekonomisk osäkerhet, eller osäkerhet om hur barnens villkoroch framtidsutsikter kommer att gestalta sig.Under de senaste åren har vi socialdemokrater genomfört stora satsningarså att det ekonomiska stödet till barnfamiljer har kunnat förbättras. Den1 januari höjdes barnbidraget med och den 1januari höjs det med ytterligare . Flerbarnstillägget höjsmed relativt lika mycket. Maxtaxereformen inleds , genom attarbetslösas barn får rätt till barnomsorgsplats. byggsföräldraförsäkringen ut med en extra pappa- eller mammamånad, ochkontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen införs . Dessutominförs allmän förskola för fyra- och femåringar år 2003.Föräldraförsäkringen har påverkats av de flesta förändringar som gjorts iersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. Ersättningsnivåerna har sjunkit från 90till , för att åter höjas till 80 procent.När ett barn föds betalas föräldrapenning ut till föräldrarna undersammanlagt . För att få rätt till föräldrapenning skall föräldrarnavarit inskrivna i under minst , räknat närmast föreden man ämnar ta ut föräldrapenning. För de föräldrar somsaknar eller har låg inkomst motsvarar föräldrapenningen garantibeloppet.Idag ges föräldrapenning till båda föräldrarna per barnoch kan tas ut tills dess att barnet fyller eller avslutar sitt förstaskolår,varav av sjukpenninggrundande inkomst och 90dagar med garantibeloppet per dag.Garantibeloppet på per dag infördes och harsedan dess inte räknats upp. har beloppet legat på en konstantnivå. Som ett led i den fortsatta satsningen på barn och barnfamiljer och fören vidareutveckling av familjepolitiken bör därför garantibeloppet ses över.Stockholm den 5 oktober 2000Christina Nenes (s)()
mot · GO02Sf305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf305av , ()Föräldraledighet för papporFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldraförsäkringen.MotiveringOm man ser på statistiken över pappors uttag avföräldraledigheten kan man tro att pappornas delaktighet isina barns första år är näst intill obefintlig. Många gångerligger det säkert lite sanning i den typen av statistik, men ide flesta fall vill pappor mer än gärna vara hemma mera medsina barn än vad de är . Det finns säkert en rad avorsaker varför man inte gör det, men en orsak är taket iföräldraförsäkringen. Vedertaget är att lönesättningen isamhället inte är jämställd, vilket tyvärr resulterar i attdet är den totala familjeekonomiska situationen som styrvem som tar ut den. Taket är på en nivå som gör attexempelvis skiftgående personal på ett stålverk ellerpappersbruk slår i taket ganska rejält och så ser det ut imajoriteten av de mansdominerade yrkena. Så, för att inteförlora familjeekonomiskt på att pappan tar ut en större delså får mamman ta det istället. Därför bör målet vara dels att"lyfta" taket i föräldraförsäkringen när ekonomiskt utrymmefinns, dels att göra en översyn av föräldraförsäkringen i syfteatt göra den mer jämställd generellt.Stockholm den 4 oktober 2000Lars U ()
mot · GO02Sf306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf306av , ()Bedömning av vårdbidragets storlekFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur rättssäkerheten bör stärkas i samband med en bedömningav vårdbidrag.MotiveringIdag kan vårdbidrag ges med helt, tre fjärdedels, halvt elleren fjärdedels belopp beroende på vård- och tillsynsbehovetsomfattning samt hur stora merkostnaderna är.Beroende på var man bor i landet ger försäkringskassorna olika vårdbidragtrots att två barn har samma vårdbehov. En känsla av rättsosäkerhet infinnersig när man kommer i kontakt med sådana händelser. Det samma gällerbehandlingen av ärenden rörande förslag till vårdbidrag som överklagats tilllänsrätterna. Även här kan två barn med samma vårdbehov bedömas olikaberoende på var i landet de bor. Därför måste något göras för att stärkarättssäkerheten när det handlar om bedömningen av vilken storlekvårdbidraget skall ha.Det borde vara möjligt att utfärda rekommendationer på området som kange bättre vägledning och i förlängningen en mer jämlik behandling. Ett annatsätt är att schablonmässigt knyta vårdbidragets storlek till en diagnos. Ettsådant förfaringssätt skulle underlätta bedömningen, men också stärka enrättvis behandling. Försäkringskassorna skulle ändå kunna avgöra vilkenstorlek merkostnadsdelen skall ha. De skulle även avgöra devårdbidragsärenden där man inte ännu kunnat komma fram till någondiagnos.Stockholm den 5 oktober 2000Lars U ()
mot · GO02Sf307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf307av , ()NärståendepenningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av närståendepenning.Tid för förändringUndertecknade har under en följd av år följt nedan relateradeproblem och lämnat förslag till lösning utan att såhär långt beslutat om ändringar. krävs en ändring ochriksdagsbeslut!Vid svår sjukdom kan en närstående vårda den svårt sjuke och erhålla såkallad närståendepenning. Ersättningen utbetalas av . Medsvårt sjuk menas ett sjukdomstillstånd som innebär ett påtagligt hot mot densjukes liv.Följande regler gälleridagNärståendepenning kan utbetalas under högst 60 dagarsammanlagt för varje person som vårdas. Ansökan omnärståendepenning görs till . Den sjukeskall lämna sitt samtycke till vården. Till ansökan skallbifogas läkarutlåtande beträffande den sjukes hälsotillståndsamt behov av vård och tillsyn. Närståendepenningen är 80procent av den sjukpenninggrundande inkomsten.ErfarenheterSystemet fungerar på så sätt att den sjuke, omvederbörande vill, kan vårdas i hemmet av en närståendesamtidigt som såväl personella som ekonomiska resurseravlastas från den hårt ansträngda offentligaomvårdnaden. En brist är att ersättningen endast kanutbetalas för max . Detta kan innebära att den sjuke,som kanske befinner sig i livets slutskede, mot sin viljamåste lämna den valda vården i hemmet på grund avutebliven ersättning när de är förbrukade.Önskvärd förändringNärståendepenningen bör inte begränsas utanmöjligheter måste ges till förlängning, självklart mot nyttläkarutlåtande.Följande positiva effekter skulle uppnås:- Den sjuke skulle inte i sin utsatta position behöva oroas över att mot sinvilja behöva lämna sin självvalda vårdform.- Den närstående erhåller ersättning för ett arbete som ofta kan vara bådefysiskt och psykiskt krävande som ersättningen ger enekonomisk stabilitet.- Den offentliga vården avlastas såväl ekonomiskt som personellt.Förslaget är ekonomiskt motiverat eftersomnärståendersättningen är på ett betydligt lägre belopp änkostnaderna vid offentlig vård.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()()
mot · GO02Sf308 · 2000-10-05 00:00:00 — Det ger effekten under UO 12 21:1 på2 200 000 000 kronor.Genom åtgärder mot fusk och överutnyttjande av systemen minskas ocksåutgifterna för utgiftsområde 12 21:3 med 20 000 000 kronor.Med ett nytt system för underhållsstöd kan utgifterna för utgiftsområde 1221:3 minskas med 200 000 000 kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Lars ()()()()()()()
mot · GO02Sf310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf310av , ()Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappFörslag till riksdagsbeslut1. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp enligt uppställning:2.3. Tabell 1: (Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring )4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att av anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering skall3 användas till rehabiliteringsersättning ochrehabiliteringsstöd, och i motsvarande grad skall sjukpenningen minskas.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering skall500 avsättas för finansiell samordning (eller motsvarande)och för rehabiliteringsutredningar m.m.AnslagsberäkningCenterpartiet föreslår en rad åtgärder för att ge människormöjligheter att återkomma till arbetslivet. Reformåtgärdernahar presenterats i motionen Rehabilitering för hälsa ochlivskvalitet. De satsningar som påverkar utgiftsområde 10 ärförlängt arbetsgivarinträde inom offentlig sektor. Det ledertill sänkta kostnader för sjukpenning med drygt två miljarderkronor (anslag 19:1). kompenseras de offentligaarbetsgivarna med en sänkt arbetsgivaravgift för det ökadeansvaret, vilket ger minskade intäkter förarbetsgivaravgifter.Vi föreslår en övergång från passivt stöd till aktiva insatser. Vi för över 3,3miljarder kronor från sjukförsäkringen till rehabiliteringsersättning ochrehabiliteringsstöd (anslag 19:1). Den finansiella samordningen (ellermotsvarande) bör påskyndas och utökas. Samordningen ska ske medutgångspunkt från de lokala förutsättningarna så att de olika organisationernasspecifika erfarenheter tas till vara. tar inte ställning tillvilkenlösning eller mellan vilka aktörer denna samordning ska ske. Det viktiga är attindividens bästa sätts i centrum och då måste insikten om behovet avsamordning börja redan i den lokala organisationen. De projekt som finns börpermanentas. föreslår vi ökade anslag för rehabiliteringsutredningarmed mera, sammantaget en satsning på (anslag19:1).Vi bedömer att vårt paket med satsningar på aktiva åtgärder istället förpassivt stöd leder till minskade sjukpenningskostnader med 1 500 miljonerkronor (anslag 19:1), och 2 000miljoner år 2003.Förutom detta föreslår vi en förändrad beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten så att den baseras på historisk inkomst.Åtgärderna beräknas ge en bruttobesparing inom området med 1.670 miljonerkronor (anslag 19:1).Vi förslår även en besparing inom administrationen med 23 miljonerkronor för (anslag 19:7).Stockholm den 5 oktober 2000Birgitta ()()()()(c)
mot · GO02Sf601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf601av de , ()AsylprövningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas så att reell likhet införlagen gäller inom rättssystemet i enlighet med vad som anförs imotionen.MotiveringAsylsökande kan överklaga ett utvisnings-/avvisningsbeslut iprincip hur som helst. Visserligen skall nya skäl hatillkommit, men detta kan egentligen inte bedömas förrän ny prövningskett. Denna obegränsade möjlighet innebär risker för att man mer ellermindre konstruerar nya skäl med hjälp av de juridiska ombuden, isynnerhet som alternativet i många fall kan vara mycket traumatiskt. Ettsätt att i asylärenden få fram allt underlag och allarelevanta omständigheter är att i lagstiftningen skärpa och förtydligaöverklagandemöjligheten.Ingen annanstans i rättssystemet finns denna i princip obegränsade rätt attfå sin sak omprövad. Kravet på likhet inför lagen gör att möjligheten attöverklaga gång på gång bör begränsas. En sådan begränsning måste avvägasså att den ger största möjliga rättssäkerhet för den asylsökande. Självklartskall relevanta nya skäl kunna prövas. Ett alternativ till dagenshandläggningsordning är att överföra prövning av överklaganden avutvisnings-/avvisningsbeslut till förvaltningsdomstol.Stockholm den 19 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Sf602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf602av , ()Problem med gästande bärplockareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om registrering av bärplockare.MotiveringI en av fanns följande mening från en polisman,stationerad vid polisstationen i : "Det är ett elände det som sker.Folk är uppretade och fortsätter det så här kan det bli en allvarligsituation. "Det som åsyftas är den kraftigt ökade brottslighet som skeddesensommaren 2000 - tyvärr i kombination med gäster som lockats hit tillSverige för att plocka bär. Självklart följer största delen av våra gästergällande lagar och förordningar, men den ökade brottslighet som nurapporterats, i anslutning till bärplockningen, och som nämnde polisman geruttryck för, skapade "irritation" i många byar i landet. är ett av delänsom fick ordentlig känning av dessa problem. I Västerdalarna och norralänsdelen upplevdes problemet som allra störst.Det har talats om möjligheter att registrera alla bärplockare och en delandra metoder för att slippa de problem som uppstår på många håll ilandet. Irritationen är alltså stor, som polismannen påpekade. Enligt minmening borde man pröva möjligheten att registrera bärplockare som tillfälligtvistas i landet.Det finns företagare som drabbats av brott och där man i sintur drabbats av stora självrisker då försäkringarna anlitats.Problemet har varit stort och allt i kombination med en frustrerande bristpå poliser.Problemet kan komma att växa om inte myndigheterna tar hand omproblemet.Ett exempel var att patienter vid ett konvalescenthem tvingades gå"nattvakt" vid sina bilar för att undvika att bli utsatta för inbrott.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02Sf605 · 2000-10-05 00:00:00 — har tillsammans med andra nordiska länder hört tilldem som gått främst när det gäller att ställa upp för de internationellahjälpinsatserna. Det arbetet måste intensifieras. I den mån ökade hjälpinsatserminskar antalet som ser sig tvingade att ge sig iväg och söka skydd längrebort är det givetvis mer än välkommet för den enskilde. Ökat stöd inärområdet får emellertid inte heller vara ett skäl att göra det svårare förmänniskor att söka asyl i . Vad som ovan anförts om stöd i närområdetbör ge regeringen till känna.Att tvingas lämna sitt hemland för oviss tid är för många flyktingar ochderas anhöriga ett svårt beslut med följder för den enskilde som kan varamycket svåra att hantera. För många framstår möjligheten att återvända hemsom helt otänkbar. Så var fallet för alla dem som flydde undan kommunismenfram till 1989. För andra åter är längtan att i en inte alltför avlägsen framtidkunna återvända hem till ett land, där det åter blivit möjligt för dem att levautan hot, det som gör tiden i asyl möjlig att uthärda.Viljan och förmågan att förverkliga drömmen om ett återvändande berortill sist alltid på hur situationen i hemlandet förändras. Det är något somaldrigkan förutses. Till flyktingskapet hör både att den som aldrig trodde på enåterkomst ändå kan få uppleva den möjligheten och, att den som varit heltinriktad på att återvända hem aldrig får möjligheten eller om den ändåkommer inte visar sig kunna återvända hem. Stöd till återvandring för densom så önskar måste alltid vara ett viktigt inslag i en human flyktingpolitik.Viljan att återvända är individuell och varje återvändarpolitik måste fullt utrespektera den enskildes valfrihet. Det samhälle som tar emot flyktingarmåste också vara berett att låta dessa människor stanna. Konjunkturskäl fåraldrig vara orsak till att stimulera ett ökat återvändande av flyktingar. Vadsom ovan anförts om återvandring bör ge regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Lars ()()()()()()
mot · GO02Sf608 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf608av , ()Asylsökande barns rätt till skolgångFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att asylsökandebarn skall ges rättighet att delta i den reguljära skolundervisningen isamma omfattning som svenska barn.MotiveringAsylsökande barn i får undervisning genom kommunensförsorg. Detta regleras i Skollagen (SFS 1985:1100),Grundskoleförordningen (SFS 1994:1194) och i Skolverketsförfattningssamling (SKOLSF 1993:21). Asylsökande barn skall underförsta läsåret få undervisning i och på sitt hemspråk samt i svenska somandra språk, matematik och orienteringsämnen . Efter det första läsåret skall en successiv ökning av antaletämnen och timmar ske. Asylsökande barn som vistas på utredningsslussfår dock ges undervisning i svenska som andra språk, matematik ochorienteringsämnen i minst tio schemalagda veckotimmar. Undervisningenbör pågå i denna mindre omfattning . Utöver dennaundervisning skall det också anordnas undervisning i skapandeverksamhet och i idrott under sammanlagt fem schemalagdaveckotimmar.När det gäller ungdomar i gymnasieåldern har regeringen iGymnasieförordningen (SFS 1992:394) meddelat föreskrifter för mottagandei gymnasieskolan för elever som inte är bosatta landet. Utländska sökandesom inte är bosatta i och som inte har svenska vårdnadshavare får tasemot i gymnasieskolan endast i mån av plats, under förutsättning att de harerforderlig grundutbildning och att de tillhör rätt ålderskategori. Asylsökandeungdomar har emellertid ingen lagstadgad rätt till skolgång i den kommunalagymnasieskolan. Ungdomarna har då rätt till studieverksamhet som motsvarargymnasieskolan, så kallade gymnasieersättande verksamhet, vilkenupphandlas av . (nuvarandeMigrationsverket) har i Generaldirektörens meddelanden (GDM nr 5/98)meddelat att ungdomar i åldern kan beredas möjlighet att delta istudieverksamhet som motsvarar gymnasieskolan. Verksamheten bör intevara bunden av någon viss kurslängd och bör vara anpassad till individuellaförutsättningar. Det förekommer emellertid att ungdomarna inte ärintresserade av den utbildning som verket kan erbjuda. De asylsökandeungdomarna är dock, i likhet med de vuxna, skyldiga att delta i någonverksamhet . För de ungdomar som inte ärintresserade av den gymnasieersättande verksamheten erbjuds så kalladorganiserad verksamhet.Det går dock inte att frånkomma att flera asylsökande barn skulle måbättre att få gå till den närmaste skolan och möta barn och ungdomar frånnärområdet. De bör få tillgång till utbildning i samma omfattning somsvenska barn.StatistikBarn i skolåldern () i svenska flyktingförläggningarTabell 1: ( Ålder Antal )Källa: MigrationsverketStockholm den 26 september 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02Sf609 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf609av , ()Invandrade kvinnors situationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning som får till uppgiftatt beskriva invandrade kvinnors livssituation, inventera kunskapslägetgällande de mekanismer som ligger bakom diskriminering av invandradekvinnor samt att utvärdera könsperspektivets genomslag iintegrationspolitiken.MotiveringKvinnor med utländsk bakgrund visar att de kan och orkarkämpa för sin rätt. Det är kvinnor som utsätts för trefaldigdiskriminering från omgivningen: diskriminering på grund av kön, klassoch etnicitet. Detta leder till marginalisering och osynliggörande. Deinvandrade kvinnornas position måste därför stärkas. Målen förjämställdhetsarbetet måste uppnås även för denna grupp. Vi behöverundersökningar som kombinerar perspektiven klass, etnicitet och kön närde belyser invandrade kvinnors situation.Vid en snabb efterforskning har funnit två rapporter sombehandlar invandrade kvinnors situation. Den redogör för de invandrade kvinnornas liv ur femaspekter: arbete, utbildning, hälsa, familjemönster och relationer tillsamhälleti övrigt. Rapporten skrevs av en arbetsgrupp vid på uppdragav regeringen. Med anledning av en flerpartimotion om invandrade kvinnorssituation på arbetsmarknaden gav regeringen i uppdrag attinitiera en studie av frågan om dubbel diskriminering, dvs. diskriminering pågrund av etnisk bakgrund och på grund av kön. Arbetsmarknadsutskottetuttalade att kunskapen om invandrarkvinnors situation var bristfällig och attdet vore värdefullt med en kartläggning som också spred ljus över frågan omdubbel diskriminering. Regeringen initierade därefter en kvalitativ studie avvissa invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden. Studien publicerades1998 och den redogör bland annat för somaliska och irakiska kvinnorssituation på arbetsmarknaden.Under senare tid har invandrade flickors situation uppmärksammats i någothögre utsträckning . Rapporten syftar till att ge enhelhetssyn på flickornas livssituation genom att ta reda på hur processer ochstrukturer i samhället underlättar respektive försvårar situationen för dem.Även Mångkulturellt centrum har material som specifikt tar upp invandradeflickorssituation. Materialet publicerades dock för ett antal år sedan.Att det varit svårt att finna ytterligare aktuellt material tyder på att detfinns ett stort behov av både uppdatering och ytterligare kunskapsutvecklingvad gäller invandrade kvinnors specifika situation. efterfrågardärför en utredning som får till uppgift att beskriva invandrade kvinnorslivssituation, inventera kunskapsläget gällande de mekanismer som liggerbakom diskriminering av invandrade kvinnor samt att utvärderakönsperspektivets genomslag i integrationspolitiken.Stockholm den 26 september 2000Kalle ()()()()()()()()()