mot · GN02A6 · 2000-01-21 00:00:00 — Konflikt-reglerna är genomgående av gammalt datum och i flera avseenden förlegade.Dagens ekonomi är oändligt mycket mer integrerad och sårbar ängårdagens. Både inom det privata näringslivet och inom den offentligasektorn är det fullt möjligt att lamslå hela samhällssektorer genom att ta utettfåtal nyckelpersoner i strejk. I realiteten kan motparten heller inte utlösa demotåtgärder som balansen parterna emellan förutsätter. De ekonomiskaskadorna för företagen blir helt enkelt för stora om den i teorin tillgängligastridsarsenalen utnyttjas.I det följande lägger Moderata samlingspartiet fram förslag till för-ändringar av konfliktreglerna. Syftet är att återupprätta en rimlig balansmellan parterna och därmed underlätta en sund lönebildning.5.1 ProportionalitetI propositionen avvisar regeringen alla tankar på att införa en lagstiftningom att stridsåtgärder skall vara proportionerliga.I betänkandet Medling och lönebildning (SOU 1998:141) föreslog denÖbergska utredningen ett krav på proportionalitet. Det skulle enligtutredningen ge en rimligare balans mellan parterna på arbetsmarknaden ochbegränsa möjligheterna till stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisationen, men orsakar stora kostnader för motparten eller tredje man.Utredningen framhöll att flera forskare, som utredningen hade anlitat,stöder förslaget om att införa ett lagstadgat krav på proportionalitet. Sådanakrav finns i rättstraditionen i flera europeiska länder, däribland ochNederländerna.Vi delar utredningens uppfattning att en regel om stridsåtgärders propor-tionalitet bör införas i medbestämmandelagen. Enligt vår uppfattning bör dennya regeln inte bara ta sikte på proportionen mellan en stridsåtgärds omfatt-ning och den skada som drabbar motparten. Även proportionen mellan enstridsåtgärds omfattning och det syfte som åtgärden har bör omfattas avproportionalitetsprincipen. I det förstnämnda fallet skulle proportionalitets-regeln komma att begränsa möjligheterna till nålsticksåtgärder som lamslårmotparten. I det senare fallet skulle möjligheterna begränsas att vidta mycketomfattande stridsåtgärder för att uppnå endast begränsade fördelar.Proportionalitetsreglerna skall givetvis gälla såväl primära stridsåtgärdersom svarsåtgärder från motparten. Det får ankomma på regeringen attåterkomma till med lagförslag i enlighet med vad som här haranförts. Med hänsyn till den beredning som redan har förevarit bör propor-tionalitetsreglerna kunna träda i kraft den 1 januari 2001.5.2 Stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretagFörbud mot att utsätta enmansföretag och familjeföretag utan anställdaför stridsåtgärder följer av den proportionalitetsregel som har föreslagitsovan. En stridsåtgärd för att uppnå ett kollektivavtal, som i praktiken intekommer att reglera arbetsvillkoren för någon utanför företagarens egenfamilj, kan inte anses uppfylla något rimligt fackligt syfte.Begränsningar av konflikträtten, som försvårar eller omöjliggör strids-åtgärder av det här slaget finns i andra nordiska länder. I föreslog1992 års arbetsrättskommitté ett förbud. Det infördes också genom en ny41 b § i MBL och kom att gälla under år 1994.Moderata samlingspartiet anser - i likhet med den Öbergska utredningen -att förbud mot stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag skallåterinföras. Som utredningen också har konstaterat byggde den bestämmelsesom gällde 1994 på ett omsorgsfullt utredningsarbete. Någon ytterligareberedning erfordras därför inte.Vi föreslår att antar till denna motion fogat förslag till lag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet med ikraft-trädande den 1 juli 2000.5.3 SympatiåtgärderSympatiåtgärder har varit ett påtryckningsmedel i svenska förhandlingarunder . var det ofta arbetsgivarsidan somanvände sympatiåtgärder för att svara på fackliga strejkvarsel.Sympatiåtgärder var då ett sätt för en arbetsgivarorganisation att öka defackliga organisationernas konfliktkostnader. anser företagen iregel att en lockout kostar för mycket. Det är därmed inte längre någotverksamt konfliktmedel för arbetsgivarsidan, vilket för övrigt ärytterligare ett exempel på hur utvecklingen har förändrat balansen mellanparterna.I dag försvaras rätten till sympatiåtgärder bara av den fackliga sidan somuppfattar denna möjlighet som en viktig del av kollektivavtalssystemet.Samtidigt är det svårt att motivera rätten till sympatiåtgärder, när det intebehöver föreligga ens den minsta intressegemenskap mellan den part somvidtar sympatiåtgärden och den part i primärkonflikten som sympatiåtgärdensyftar till att stödja.I normalfallet grundas ju konflikträtten på att det inte finns något gällandeavtal mellan parterna. Vid sympatiåtgärder däremot har de stridande parternaträffat avtal och då bör dessa också hållas. Det är inte rimligt att heltutanför-stående parter som kanske har träffat kollektivavtal efter stridsåtgärder i deegna förhandlingarna sedan helt oförskyllt skall drabbas av sympatiåtgärderp g a en intressekonflikt vid ett helt annat företag.Moderata samlingspartiet anser mot denna bakgrund att rätten tillsympatiåtgärder bör tas bort. Det får ankomma på regeringen att återkommatill med lagförslag i enlighet med vad som här har anförts. Medhänsyn till den beredning som redan har förevarit bör ett förbud motsympatiåtgärder kunna träda i kraft den 1 januari 2001.6 Medlingen6.1 Ett nytt medlingsväsendeDet är givet att det är till fördel för relationerna mellan arbetsmarknadensparter och för lönebildningen i stort om det finns ett väl fungerandemedlingsväsende. Det finns därför skäl att utvidga en del avbefogenheterna för dagens förliknings/medlingsinstitut, bl a i syfte attdämpa konfliktrisken.Utöver den traditionella medlarrollen vill regeringen tilldela medlings-väsendet uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning. Det senareinnebär enligt propositionen att medlingsväsendet på ett tidigt stadium skallförsöka att ta ett grepp om löneförhandlingarna och överlägga med parternaom de samhällsekonomiska förutsättningarna. Dessutom vill regeringen attmedlingsväsendet på olika sätt skall samordna tidsplaner och avtalsperioder.Moderata samlingspartiet avvisar bestämt - i likhet med flertaletremissinstanser - att medlingsväsendet tilldelas dessa dubbla roller.Regeringens förslag inger stor oro, inte minst därför att det med förslagetfinns en uppenbar risk för statlig inkomstpolitik.Den nya roll som regeringen vill tilldela medlingsväsendet motverkar enfri och decentraliserad lönebildning. Dessutom undergräver den parternastilltro till medlingsväsendets primära roll som just medlare.Vi finner mot denna bakgrund inte skäl att lägga ner Statens förliknings-mannaexpedition för att i stället inrätta en ny myndighet. Däremot har vinaturligtvis inget att invända mot att det ålderdomliga begreppet förlikningbyts ut mot begreppet medling eller mot att Statens förlikningsmanna-expedition byter namn till Medlingsinstitutet.Vi konstaterar slutligen att förslaget till uppbyggnad och organisation avmyndigheten - med tiotalet anställda experter och särskilda expertråd - i alltväsentligt bygger på den normerande uppgift som regeringen vill tilldelamedlingsväsendet. Vi avvisar följaktligen förslagen.6.2 Den stärkta normbildningenModerata samlingspartiet motsätter sig förslaget att göraMedlingsinstitutet till statistikansvarig myndighet för den officiellalönestatistiken. bör inte tilldelas någon normbildanderoll och statistikansvaret bör ligga kvar hos Statistiska centralbyrån.Regeringen föreslår vidare en utökad lönestatistik. I huvudsak torde dockdagens underlag vara fullt tillräckligt för att tillgodose de behov som finns aven tillförlitlig lönestatistik. Det finns inget behov av ytterligare en aktörutöver SCB, banker, finansinstitut, arbetsmarknadens parter med flera.Dessutom finns det anledning att påminna om den ytterligare börda somutökad statistikinhämtning lägger på företagen.I de fall parterna själva vill ha en ytterligare opartisk instans kan de, som iindustriens samarbetsavtal, inrätta ett ekonomiskt råd med självständigaopartiska personer som kan göra ekonomiska bedömningar och ge parternaerforderligt underlag.Vi anser inte heller att det skall ankomma på att utarbetarapporter om löneutvecklingen eller att på något institutionaliserat sättframträda för riksdagsutskott med redogörelser om utvecklingen. Allt dettaingår i den normbildande roll för som vi i likhet medflertalet remissinstanser avvisar.6.3 MedlingenModerata samlingspartiet accepterar de förslag som förbättrar medlings-myndighetens möjligheter att agera i de hänseenden som har att göra medmyndighetens primära medlingsuppgift. Det är således bra att man gerMedlingsinstitutet möjlighet att utse medlare även om stridsåtgärd intehotar, liksom möjlighet att under vissa förutsättningar utse medlare ävenutan parternas samtycke.SAF och Verkstadsindustrierna har i sina remissvar ansett att medlings-uppgiften måste innefatta en uttrycklig skyldighet för attbeakta såväl samhällsekonomiska faktorer som konkurrenskraft, stabiltpenningvärde och ökad sysselsättning som företagsekonomiska faktorersåsom lönsamhet och effektivitet.Vi anser det för vår del vara självklart att en medlare måste agera medhänsynstagande till verkligheten och de restriktioner som denna ger. Med-lingen kan inte uppfattas som ett uppdrag att få till stånd en överens-kommelse till varje pris. Med detta konstaterande är vi dock beredda atttillstyrka regeringens förslag om medlarens uppgift.Slutligen accepterar vi förslaget om borttagande av den bestämmelse enligtvilken regeringen äger rätt att utse eller särskildförlikningsman.6.4 Reglerna om konfliktvarselRegeringen föreslår att varseltiden förlängs till sjuarbetsdagar. Vi vidhåller i stället den Öbergska utredningens förslag omen utökning av varseltiden - i synnerhet som detta förslaghar tillstyrkts av flertalet remissinstanser. Fast LO avstyrkte förstås ...En förlängd varseltid är ägnad att kyla ner ett spänt förhandlingsläge ochöka utrymmet för olika slag av konfliktlösande insatser. Av samma skältillstyrker vi att får befogenhet att på medlares begäranskjuta upp varslade stridsåtgärder i 14 dagar.6.5 Avbrytande av icke varslade stridsåtgärderDen Öbergska utredningen föreslog att skulle få rättatt avbryta icke varslade stridsåtgärder. Regeringen har på LO:s inrådanavvisat förslaget.I dag innebär det ett brott om en part inte iakttar regeln om att först läggaett konfliktvarsel. Ett sådant brott kan leda till skyldighet att betala allmäntskadestånd till motparten. Däremot innebär det uteblivna varslet inte attsjälva stridsåtgärden anses vara olovlig. Det uteblivna varslet kan därförheller inte leda till någon skyldighet att betala skadestånd för ekonomiskskada som motparten orsakas genom stridsåtgärden.Den här ordningen leder till helt orimliga konsekvenser, vilket illustrerasav en dom som Arbetsdomstolen (AD) avgav . Ärendet gälldeen strejk som Transport genomförde mot flygbolaget . Stridsåtgärderna genomfördes under femdagar och ledde till att SAS tvingades ställa in ett 90-tal flygningar. SASåsamkades förluster och förlusterpå i storleksordningen 1,5 miljoner kronor.Den varseltid som Transport iakttog var i stället förlagstadgade sju. När ärendet avgjordes i AD fälldes Transport följaktligen förbrott mot varselreglerna. Men eftersom detta brott inte gjorde själva strejkenolovlig så fick Flygarbetsgivarna ingen som helst ersättning för denekonomiska skada på nära som man hade åsamkatsgenom konflikten. I stället utdömde AD ett allmänt skadestånd på 60 000 (! )kronor.Vi anser att bör ges rätten att avbryta stridsåtgärder sominte har varslats på ett korrekt sätt. Men framför allt bör MBL ändras så attbrott mot varselreglerna också medför att själva konflikten blir olovlig.Skadestånd för ekonomisk skada kan därmed utgå till motparten.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lönebildningen bör ske så decentraliserat sommöjligt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de ökade kraven på lokal och individuellanpassning i lönebildningen på morgondagens arbetsmarknad,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsmakternas ansvar för lönebildningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av sänkta skatter för att underlätta ensund lönebildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönespridning och kompetensutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av sänkta reservationslöner,7. att hos regeringen begär förslag om en bortre parentesi arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om införande av enproportionalitetsregel i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att antar det till denna motion fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet,10. att hos regeringen begär förslag om införande avförbud mot sympatiåtgärder i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att avslår regeringens förslag om inrättande av en nymedlingsmyndighet,12. att beslutar om ändring av Statens förliknings-mannaexpeditions namn till fr.o.m. ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte skall tilldelas någonnormbildande roll eller något övergripande ansvar för lönebildningen,14. att avslår regeringens förslag att göra till statistikansvarig myndighet för den officiella löne-statistiken,15. att hos regeringen begär förslag om förlängning avvarseltiden ,16. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet attMedlingsinstitutet kan avbryta icke varslade stridsåtgärder,17. att beslutar om sådan ändring i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet att en konflikt som påbörjats i strid motvarselreglerna därmed anses vara olovlig,18. att antar propositionens förslag till lag om ändring isekretesslagen.Stockholm den 21 januari 2000Mikael ()()()()()()()()()Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivetHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet att det i lagen skall införas en ny paragraf, 41 b, av följandelydelse.41 b §Tabell 1: (Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse )Denna lag träder i kraft .