mot · GO02Ub281 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub281av , ()YrkesutbildningSammanfattningSverige lider akut brist på yrkesutbildade individer ochhögutbildade unga akademiker. Bristen på utbildadarbetskraft inom IT och telekom är särskilt påtagliga ochkostsamma.En annan sektor med liknande problem är byggnadsbranschen där sex avtio företag uppger att de har problem med rekrytering av utbildad respektiveyrkeserfaren arbetskraft. Inom den privata tjänstesektorn är det fyra av tioföretag som upplever liknande rekryteringsproblem.Trots denna brist på arbetskraft så saknas det fortfarande ungefär 400 000jobb för att lika många skall ha ett arbete som år 1990.Arbetslösheten måste avskaffas som samhällsproblem. Alla som vill ha ettarbete skall också ha möjligheter att få det. Om detta skall bli möjligt är detangeläget att kraftigt öka satsningen på eftergymnasial kvalificeradyrkesutbildning, företagsförlagd lärlingsutbildning och kompletterandeutbildning för invandrare. Med denna motion framläggs förslag om bl.a. enmodern och flexibel yrkesutbildning:- Fördubbla antalet studieplatser inom den eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningen.- Genomför en satsning på fristående och flexibla yrkeshögskolor somalternativ till den eller universitetet.- Inför en lokalt utformad och företagsinriktad lärlingsutbildning därhuvudmännen kan utgöras av olika aktörer såsom kommunalagymnasieskolor, friskolor eller utbildningsföretag.- Förbättrade möjligheter för äldre arbetslösa att gå kortare och mer specifiktinriktade yrkesutbildningar.- Möjlighet för alla invandrare att lära sig svenska genom kompletterandeutbildning.- Förbättrad validering av utländska utbildningar och examina, samtförbättrade möjligheter att komplettera dessa.- Införande av ett system med individuella utbildningskonton. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadspolitikens konsekvenser.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det nuvarande utbildningssystemet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av yrkeskunnande.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det växande utanförskapet på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satsningar på den eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en flexibel yrkesskoleutbildning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en företagsinriktad lärlingsutbildning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om yrkesutbildning för äldre arbetslösa.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompletterande utbildning för invandrare.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av flexibla och hållbara utbildningskonton.11.1 Yrkandena 1 och 4 hänvisade till AU.AMS-politiken vid vägs () har ien rapport sökt sammanfatta erfarenheterna av 1990-taletsarbetsmarknadspolitik. Ett problem med många av dentraditionella, aktiva arbetsmarknadspolitikens instrument äratt dessa leder till betydande undanträngningseffekter. För endel arbetsmarknadsåtgärder kan undanträngningseffekternavara så betydande att det försvinner två reguljäraarbetstillfällen varje gång som det tillskapas tresubventionerade.Åtgärder som tränger undan ordinarie arbeten är exempelvisberedskapsarbete, utbildningsvikariat, akademikerpraktik, invandrarpraktikoch anställningsstöd. Däremot finner man inga nämnvärdaundanträngningseffekter som resultat av utbildningsåtgärder.Det finns skäl att dra slutsatser av detta, vilket också understryks avtilltagande tudelning och flashalsproblem på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken bör nu i allt större utsträckning inriktas på insatsersom underlättar företagens rekrytering, i stället för på volymåtgärder. Det varmot denna bakgrund illavarslande när näringsministern i början av sommarenville ålägga AMS krav på att inordna ytterligare 50 000 individer i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.I en annan rapport (Utvärdering av ungdomsåtgärder, 2000:3) har IFAUfunnit att deltagande i ungdomspraktik eller arbetsmarknadsutbildning förunga tenderar att leda till lägre inkomst och lägre sannolikhet för att hitta enanställning jämfört med om individen fortsatt att söka arbete som öppetarbetslös.Enligt reglerna för arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktikförväntas deltagarna vara aktiva sökare av arbete även de deltari arbetsmarknadsåtgärden. Flera studier tyder dock på att så inte är fallet. Istället riskerar sökaktiviteten att avta hos personer som deltar i aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Även när det gäller traditionell arbetsmarknadsutbildning för äldrepersoner så är resultaten blandade. Träffsäkerheten i utbildningarna är ocksåett problem. Andelen individer som får arbetsmarknadsutbildning inriktadmot IT och teknik minskade från år . Enundersökning som gjort visar att nästan 45procent av det branschinriktade stödet på går till framförallt stora företag i tillverknings- och byggindustrin medan går tillkortare kurser i ADB och kontorsadministration. Den växande servicesektornfår däremot av utbildningen och teknik och naturvetenskapendast 8 procent.Dagens utbildningssystemhåller inte måttetSamtidigt klarar inte det svenska utbildningssystemet av attmöta vare sig enskildas behov eller arbetsmarknadens krav.Det gäller såväl ungdomsskolan som arbetsmarknads- ochyrkesutbildningen.De senaste åren har många rapporter påvisat brister i elevernasbaskunskaper. Nästan en av fyra elever i når inte betygetGodkänd i ett eller flera ämnen. Ungefär 4 000 elever lämnar varje årgrundskolan utan att kunna läsa, skriva och räkna.Varje år är det 9 000 grundskoleelever som inte uppnår behörighet till ettnationellt program i gymnasieskolan. Det innebär att var tionde elevutestängs. Särskilt bekymmersam är situationen för elever medinvandrarbakgrund. Där är det en av tio elever som utestängs frångymnasieskolans nationella program.I stadsdelen i lämnar sex av tio elever utanatt ha uppnått betyget Godkänd i ett eller flera ämnen.Mer än fyra av tio gymnasieelever med invandrarbakgrund hoppar av sinagymnasiestudier och avhoppen ökar. Trenden är tydlig. Det är fler och flerelever med invandrarbakgrund som slås ut innan de fullgjort singymnasieutbildning.Detta är siffror som är helt oacceptabla. De påvisar ett växandeutanförskap och en ökande tudelning av den svenska skolan. Ytterligare engeneration döms till arbetslöshet och evigt bidragstagande.Teknikintresset minskarEtt annat allvarligt problem är ungdomars minskade intresseför teknikstudier. Av de gymnasieungdomar som planerar attläsa vidare vill alltfler läsa ekonomi och allt färre teknik.Särskilt nedslående är siffrorna för flickors studieinriktning.Av de flickor som läser på det naturvetenskapligaprogrammet önskade en tredjedel /95 börja läsateknik på universitet eller högskola. Motsvarande siffravårterminen var en av tio. Det innebär att trots godautsikter på arbetsmarknaden inom tekniska yrken i IT- ochtelekomsektorn så minskar intresset bland kvinnor för attskaffa sig en teknisk utbildning.Bristande jämlikhet råder i skolan. Flickor och pojkar behandlas lika, d.v.s.kunskaperna om manligt och kvinnligt är otillräckliga. Det verkar som ompersonalen i skolan tolkar skollagen så att skolan skall bortse från kön. Detfaktum att skolan förhåller sig strikt könsneutral medför negativakonsekvenser för båda könen och är en av förklaringarna till attjämställdhetsarbetet i skolan ännu inte visat mer påtagliga resultat. Genom attskolan inte ser till varje individs unika egenskaper och förutsättningar brytsinte de traditionella valen av utbildningsvägar och yrkesinriktningar förflickor respektive pojkar.Friskolorna visar vägenMinst hälften av eleverna vid fristående yrkesförberedandegymnasieskolor går enligt SCB vidare till högre studier ellerannan utbildning. Normalt är det annars bara tre av tio eleverfrån yrkesförberedande program som brukar gå vidare.Många av de fristående yrkesförberedande gymnasieskolornager också eleverna betydligt mer arbetsplatsförlagdutbildning (APU) än sina kommunala motsvarigheter.De fristående yrkesförberedande gymnasieskolorna samarbetar mednäringslivet i betydligt större utsträckning än de kommunala skolorna. Dettager eleverna bättre förutsättningar att få arbete efter fullföljda studier.Eleverpå fristående gymnasieskolor erbjuds ofta arbete direkt efter avslutade studierinom företag som driver eller samverkar med fristående skolor. Exempel påsådana företag är , , ABB och Saab-Scania.Stort behov avyrkeskunnandeSverige lider akut brist på yrkesutbildade individer ochhögutbildade unga akademiker. Vi befinner oss på plats 21 av25 när det gäller antal personer i åldern med minsttreårig högskoleutbildning. avviker påtagligt från detinternationella mönstret att den yngre delen av befolkningenär mer välutbildad än den äldre.Statistiska centralbyrån förutser en betydande brist på såväl civil- somhögskoleingenjörer. Detta gäller även om den totala sysselsättningen liggerkvar på nuvarande nivå. Den kraftiga expansionen av IT- och telekomsektornberäknas leda till en betydande brist på systemvetare under den kommandefemårsperioden.Bristen på utbildad arbetskraft inom IT och telekom är särskiltpåtaglig och kostsam. Bristen uppgår till minst 60 000personer i bara . Och trenden är tydlig. Bristen på IT-utbildadarbetskraft kommer bara att öka om inte konkreta och omedelbara åtgärdervidtas.I beräknas kostnaden för detta till minst 3 230 miljarder kronorunder de tre närmaste åren, enligt en undersökning från Datamonitor.Undersökningen visar att det kommer att saknas ungefär 1,7 miljoner IT-utbildade individer om nuvarande utveckling håller i sig i deneuropeiska ekonomin. råder en brist på 1,2 miljoner IT-kunniga iarbetskraften. Detta beräknas redan ha kostat i uteblivnaskatter och intäkter för företagen.Byggbranschen och Verkstadsindustrier rapporterar en ökandebrist på kvalificerade yrkesarbetare. Av de små företagen anger 21 procentbrist på kvalificerade yrkesarbetare. Vad gäller tekniker/ingenjörer uppger 28procent av företagen att det råder uppenbar brist.Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att det fortfarande saknas 400000 jobb för att lika många skall ha ett arbete som . Dettasamtidigt som sju av tio företag alltså rapporterar om svårigheter att få tag påutbildad och kompetent arbetskraft.Ett växande utanförskapLäget på arbetsmarknaden för de långtidsarbetslösa ljusnarmen alldeles för långsamt. Enligt Svensk handel finns det 60000 individer som vill ha ett jobb men som statistiken inteens räknar med som tillhörande arbetskraften. Detta beroendepå att de inte vill ha ett arbete för tillfället eller har givit uppoch inte sökt något jobb under en period.Mer än 1 000 000 svenskar i arbetsför ålder saknar ett arbete av skildaorsaker. Detta skapar ett växande utanförskap, vilket i sin tur leder till entudelning av landet. Antalet långtidsarbetslösa och arbetslösa medinvandrarbakgrund illustrerar tyvärr utanförskapets snabba tillväxt ochbehovet av åtgärder.Den ökande arbetslösheten har drabbat utomnordiska medborgare ochutrikesfödda allra värst. Trots en stark högkonjunktur är fortfarande enmajoritet av de nya svenskarna utan jobb. Det är oacceptabelt.Stort antal unga långtidsarbetslösaI åldersintervallet är fortfarande ungefär 100000 personer arbetslösa, enligt AMS. Ett stort antal av dessaär långtidsarbetslösa. Arbetslösheten varierar i olika åldrar.Den omfattar ca 60 000 personer i ,till ungefär 40 000 personer i åldersgruppen 55-64 år.För närvarande är ungefär 60 000 individer långtidsinskrivna vidarbetsförmedlingen, antingen som arbetssökande eller iarbetsmarknadspolitiska program. De utgör därmed av alla som ärinskrivna vid arbetsförmedlingen. Andelen långstidsinskrivna under . Det innebär att fler än var fjärde långtidsarbetslös är att betraktasom relativt ung på arbetsmarknaden. Ungefär sex av tio långtidsarbetslösa ärmän.Många äldre långtidsarbetslösaDe individer som är långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingenär något äldre än övriga arbetslösa. De har generellt sett ennågot lägre utbildningsnivå. Hälften av dem är iåldersintervallet , medan är över 55 år.De långtidsarbetslösa är spridda över hela landet, men är medsina 4 000 långtidsinskrivna individer överrepresenterade. Fyra av tiolångtidsarbetslösa saknar gymnasieutbildning. Bland de långtidsarbetslösa harungefär 35 000 personer varit kontinuerligt inskrivna vid arbetsförmedlingen imer än fyra år.Av dem som är långtidsarbetslösa har över åtta av tiofullföljt en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Och fem av tio har genomgåttminst fyra olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ungefär en av fyra av demsom var arbetslösa var fortfarande arbetslösa senare.Arbetslösheten bland invandrareSituationen på arbetsmarknaden för individer medinvandrarbakgrund har förbättrats , mendessa är fortfarande kraftigt överrepresenterade bland såvälarbetslösa som långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen.Arbetslösheten är högre än för personer födda iSverige.Ungefär en av tre individer som är långtidsinskrivna är födda utomlandsoch en av sju är utomnordiska medborgare. För dem som invandrat tillSverige efter 1995 uppgår arbetslösheten till 22 procent.Sysselsättningen har ökat för individer medinvandrarbakgrund, men situationen är fortfarande oacceptabel. Av dem sominvandrade är ungefär fem av tio individer i sysselsättning ochbland dem som invandrade efter 1995 är tre av tio individer i sysselsättning.Motsvarande siffra för hela befolkningen är sju och en halv av tio individer isysselsättning. Sysselsättningsgraden bland individer med invandrarbakgrundär låg och avståndet till övriga befolkningen är avgrundsdjup och ett bevis förväxande utanförskap.Det är ingen liten samling individer som de med invandrarbakgrund utgör idet svenska samhället. Inom den arbetsföra befolkningen omfattande allamellan 16 och utgör de utrikesfödda av befolkningen. Iabsoluta tal omfattar dessa 660 000 individer i relation till 5 580 000människor i arbetsför ålder. Problemen är omfattande. De genomfördaåtgärderna är alltför få och begränsade till sin omfattning.Ett reformprogram för enrörligare arbetsmarknadFörbättra lärlingsutbildningenFörsöksverksamheten med lärlingsutbildning med denutformning Socialdemokraternas uppgörelse med Centerngav är ett misslyckande. Att förlänga den med hänvisning framtida översyn av gymnasieskolans programstrukturinnebär med stor sannolikhet att utbildningsformen än engång läggs åt sidan. Det är inte acceptabelt.Vi anser att den nuvarande försöksverksamheten har flera brister.Kontaktnätet mellan skolor och företag är alltför dåligt. Regelverket är oklartoch det är svårt att få företagen intresserade av att ge plats för lärlingar. Enalltför liten del av den totala utbildningstiden utgörs av arbete i företagen.Informationen och marknadsföringen av verksamheten har också varitotillräcklig.Tiden är nu mogen för att utforma en modell för lärlingsutbildning därdessa problem bemöts och löses och där olika aktörer ges möjlighet attkreativt bidraga till nya utbildningsformer.Inför en företagsinriktad lärlingsutbildningEn fungerande lärlingsutbildning måste bygga på en merlikvärdig ställning såväl mellan skola och företag sommellan teori och praktik. Först då kan den nödvändigasamverkan och integrationen utvecklas.En ny modell förutsätter att de ekonomiska villkoren för skolor och företagär rimliga. Lärlingsutbildningen bör i sina principiella huvuddrag kunnautvecklas enligt följande;- Huvudman för utbildningen kan vara en gymnasieskola, enfriskola eller ett utbildningsföretag. Utbildningen skall utformas lokalt.Varje skola skall skapa sin egen profil i samverkan med det lokalanäringslivet.- Huvudmannen upprättar en utbildningsplan som skall godkännas avSkolverket. Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska,matematik och förekommande karaktärsämnen. Undervisning i engelskaskall ges. Språkutbildningen får profileras med hänsyn tilllärlingsutbildningens inriktning. Förläggning och omfattning avkärnämnen och lärande i företag får variera.- Godkänd lärlingsutbildning ges offentligt stöd som följer eleven tillutbildningens huvudman.- Reglerna skall ge frihet vad gäller lärlingens status som elev eller anställd.Det förutsätts att lärlingen ges ersättning grundad på den insats som görs iproduktionen. Avtal skall tecknas som reglerar lärlingens utbildning påarbetsplatsen.- Utbildningen skall avslutas med ett gesällprov eller motsvarandeyrkesexamination. Gesällprovet och innehåll i yrkesutbildningen skall tasfram i nära samarbete med berörd bransch. Lärlingsutbildningen behöverinte ge allmän behörighet till högskolan. Lärlingsutbildning för ungaarbetslösa skall kunna ingå i dessa skolors verksamhet.Satsa på yrkesutbildningenDet är av avgörande betydelse för landets framtida välståndatt ha förmåga att kunna skapa ett bra individ- ochsamhällsklimat. Arbetslösheten måste avskaffas somsamhällsproblem. Alla som vill ha ett arbete skall också hamöjligheter att få det.Om detta skall bli möjligt är det nödvändigt att kraftigt öka satsningen påkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning, avancerad lärlingsutbildning ocholika former av kompletterande utbildning för invandrare.Fördubbla den eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningenRegeringens satsning på yrkesutbildning är otillräcklig. Viförordar därför en fördubbling av antalet studieplatser inomden eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen. Dessaplatser skall tillkomma utöver dem som redan finns ipåbyggnadsutbildningarna och kompletterande skolor.Satsa på en flexibel yrkesskoleutbildningFristående och flexibla yrkeshögskolor kan bli ett alternativtill den eller universitetet.Yrkeshögskolor är också ett alternativ för personer frånarbetslivet som behöver vidareutbildning av sådant slag sominte finns på vanliga högskolor eller universitet.För yrkesverksamma med gedigna yrkeskunskaper, men utan tillräckligteoretisk utbildningsbakgrund krävs andra ingångar än vad som kanerbjudas.Vi anser att detta är möjligt att åstadkomma genom varierandeutbildningsformer och bättre kunskaper om arbetslivet i aktuell bransch. Meden mer flexibel utbildningsform är vi övertygande om att den kvalificerade,eftergymnasiala utbildningen kommer att få allt större betydelse i framtiden.Den kommer att kunna fylla ett stort behov som aldrig kan ersättas avtraditionella insatser i form av "arbetsmarknadsutbildning".Yrkesutbildning för äldre arbetslösaDet måste också skapas möjlighet för äldre arbetslösa attgenomgå kortare och mer specifikt inriktadeyrkesutbildningar. Sådana kan arrangeras såväl avyrkeshögskolor som inom ramen för en företagsinriktadlärlingsutbildning.De äldres erfarenheter och kunnande måste bättre tas till vara påarbetsmarknaden. Det kräver ett generellt förbättrat klimat för arbete ochföretagande med inslag av nya och okonventionella metoder för att brytaarbetslösheten i allmänhet och långtidsarbetslösheten i synnerhet.Kompletterande utbildning förinvandrareDen höga arbetslösheten bland invandrare utgör ett gigantisktslöseri med mänskliga resurser. En viktigt förutsättning föratt dessa individer skall kunna komma ut på arbetsmarknadenär tillräckliga kunskaper i svenska språket.Kraven på utbildningen svenska för invandrare (sfi) måste skärpas,individualiseras och utsättas för större konkurrens. Dagens sfi håller intemåttet. Låt intresserade utbildningsföretag och fristående skolor få möjlighetatt konkurrera på lika villkor.Alla som vill måste ges möjligheter att kunna komplettera sina tidigarekunskaper. Det kan gälla språkkunskaper i svenska eller engelska respektiveyrkeskunskaper inom exempelvis IT, elektronik och medicin. Formerna förvalidering av utländska utbildningar måste ses över och bli mer flexibla ochtrovärdiga.Skapa flexibla och hållbarautbildningskontonModeraterna förordar införande av individuellakompetens/utbildningskonton, där den enskilde och dennesarbetsgivare kan avsätta resurser för återkommandekunskapsförsörjning och som får användas när helst detpassar arbetstagaren och arbetsgivaren.Det offentligas respektive den enskildes ansvar för finansiering avutbildning behöver tydliggöras. För att åstadkomma en kontinuerligkunskaps- och kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivtarbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter skapas.Stockholm den 3 oktober 2000Mikael ()()()()()()()()()