mot · GO02N384 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N384av , ()WTO efter Seattle1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ().12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Världsbanken.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Tobinskatten.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handel och regelsystemet inom WTO.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO efter Seattle.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om politiska och etiska mål för WTO.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO - på vems villkor.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO och miljön.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO och FN-konventioner.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO och investeringar.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om demokratisering och öppenhet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om social- och miljöklausuler.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om snedvridande och miljövidriga subventioner.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO och livsmedelssäkerhet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om WTO:s underavtal TRIPS.216.1 Yrkandena 1-3 hänvisade till FiU.2 Yrkande 15 hänvisat till LU.4 Inledning"Den globalisering vi har är orättvis, skapar klyftor och marginaliseringoch förvärrar för sårbara grupper och för de minst utvecklade länderna"säger , FN:s människorättskommissarie. Det är inte barahon utan många fler som ifrågasätter globaliseringens effekter.Dessa effekter, både positiva och negativa, finns inom i stort sett allaområden i samhällslivet. Vi kan se hur miljontals människor lyfts urfattigdom i delar av världen, som fattigdom och miljöförstörelseökat i stora delar av världen. Globaliseringen har också ökat kunskapen ommänniskor i andra länder och deras behov. I en global värld ställs större kravpå solidaritet och rättvisa spelregler.Detta är anledningen till att människor från olika solidaritetsrörelsersamlades till protester vid i och vid Internationellavalutafondens (IMF) och möte i . deGröna anser att regeringen måste ställa sig bakom dessa rörelsers krav påökad solidaritet och rättvisa spelregler i sina krav på de internationellaorganisationer, vilka också bidrar ekonomiskt till.Samtidigt med att världen blivit öppnare har effekterna av de globalainstitutionerna blivit allt tydligare. FN:s, IMF:s, och och regelsystem har ifrågasatts. Allt fler är övertygade om att FNbehöver reformeras (se även motion "FN eftermillennietoppmötet"). anser att övriga internationellainstitutioner måste reformeras, öppnas upp och få ändrade regler så att de taransvar för en mer solidarisk fördelning, miljöansvar och rättvisa regelsystem.Utan ett bra regelsystem som tar dessa hänsyn kommer bara orättvisorna attöka och den starke ta för sig ytterligare. kan vi konstatera att den rikadelen av världen, med av dess befolkning, förbrukar avjordens resurser.5 ()IMF har gjort sig mest känd, framför allt i de fattiga länderna, genom sinatuffa strukturanpassningsprogram. Dessa program har ofta slagit myckethårt mot den sociala situationen i dessa länder. För många länderförvärrades skuldfällan och i praktiken hamnade dessa länder i en modernform av kolonialism då det var IMF och som i praktikenkom att bestämma över dem. Nettoflödet av ekonomiska resurser går frånu-länder till i-länder, trots att det borde vara tvärtom. För att deskuldtyngda länderna ska kunna få en möjlighet att satsa på sina egnabehov anser vi i att regeringen inom FN-systemet måstearbeta kraftfullt för en avskrivning av skulderna.6 VärldsbankenMiljöpartiet anser att och övriga Bretton Woods-institutioner spelar en viktig roll i det internationella utvecklingsarbetet.De utgör en del av FN-systemet men saknar parlamentarisk insyn ochinflytande.Vi anser att det är oerhört angeläget att även dessa ekonomiskt mäktigainstitutioner präglas av insyn och demokratisk styrning. Det är angeläget attdessa institutioner också präglas av stor kunskap om ekologi och ekonomioch dessutom stora kunskaper om och ursprungsbefolkningar.Alltför har vi sett hur stora investeringar gjorts i områden därursprungsbefolkningar haft sina livsförutsättningar.7 TobinskattDet globala finanssystemet har blivit världens mäktigaste styrandeinstitution. Spekulation gynnas, inte produktion av meningsfulla varoroch tjänster för att möta människors behov. Tvärtom lider världen avekonomiska kriser och avgrundsdjup fattigdom, miljöförstöring ochmaktlöshet.Valutahandeln är den mest spekulativa marknaden av alla, där omsätts , 20-30 gånger mer än vad sommotiveras av den faktiska utrikeshandeln. av alla valutatransaktionersker inom , . Det finns inte heller några redskappå internationell nivå längre för att motverka kriser efter det att BrettonWoods-systemet med fasta växelkurser och regleringar av internationellakapitalrörelser avskaffades.Förslaget om en internationell Tobinskatt på på kortsiktigavalutaspekulationer fördes fram av nobelpristagarenoch USA-ekonomen . Hans förslag om en transaktionsskatt påvalutahandel har blivit en ofta framförd tanke, även bland ekonomer. Hankonstaterade att om inget görs för att kasta grus i maskineriet för kortsiktiga,spekulativa kapitalflöden, kommer detta allvarligt skada den internationellaekonomin.En skatt på skulle generera intäkter på mellan . Pengarna skulle kunna bidra till att minska klyftorna ivärlden,som den snabba takten i spekulationerna dämpas. En idé är attanvända pengar till utvecklingsbistånd (miljö, utbildning, utveckling) i FN:sregi.Miljöpartiet anser att en skatt på bör införas på kortsiktigavalutaspekulationer mot alla OECD-valutor, detta genom en internationellöverenskommelse, uppbackad av nationell lagstiftning. Den bör tillämpas därtransaktionerna äger rum eller där affären avgörs, vilket gör respektivenationella centralbank ansvarig för skatteuppbörden. I samband medinförandet av Tobinskatten bör man se över IMF:s kapitalpolitik.8 Handel och regelsystemet inom WTOEn ny bred förhandlingsrunda har inletts iVärldshandelsorganisationen (WTO), där över 130 länder ingår. I WTOför medlemsländerna förhandlingar om handelshinder och spelregler förhandeln. WTO har sina historiska rötter depression, dåmånga i-länder reste höga tullmurar kring sig, vilket förvärrade krisen.Efter behövdes en ny säkerhets- och handelspolitiskplattform för att inte upprepa dessa historiska misstag. Mot denna bakgrundförhandlades det allmänna tull- och handelsavtalet (General onTariffs and Trade, ) fram.Detta trädde i kraft för 23 länder . Det övergripande målet var då,som , att bidra till ekonomisk tillväxt och att öka välfärden genom attunderlätta handeln. har WTO 134 medlemsländer och ytterligare ett 30-tal länder ansöker om medlemskap. Den förra rundan om ett multilateraltinvesteringsavtal - mötte en storm av protester från bland annat miljö-,bistånds- och fackliga organisationer världen över. Avtalsförslagetkritiserades för att bland annat hota länders suveränitet, kultur ochmiljölagstiftning. MAI-förhandlingarna, som då skedde inom ramen förOECD, kollapsade -98 då , hårt pressat av en starktinhemsk opposition, drog sig ur. Även en brittisk parlamentarisk kommittékonstaterade , efter en omfattande studie, att MAI-förhandlingarnamisslyckades, både när det gällde att säkra en demokratisk process och ett brainnehåll. Rapporten pekar på att det vore förhastat att besluta om ett nyttförhandlingsforum och kasta sig in i nya förhandlingar innan en ordentliganalys och utvärdering har gjorts av MAI-diskussionen.9 WTO efter SeattleUnder några korta dagar i riktades världens ögon på detiotusentals demonstranter som visade sin kritik. Men demonstrationerna iSeattle var bara det mest iögonfallande tecknet på en sedan flera årpågående saklig grundläggande kritik som folkrörelser från hela världenfört fram mot WTO. Ministermötet i kollapsade, det blev ingendeklaration eller omfattande ny förhandlingsrunda. Detta berodde på storamotsättningar mellan medlemsländerna kring både innehåll och avsaknadav reell demokrati i organisationen. En av de stora händelserna i Seattlevar att flera u-landsgrupper offentligt gick ut ochmarkerade att de inte längre var beredda att acceptera att WTO styrs avrika länder och domineras av rika länders intressen.Det är uppenbart att det alltsedan WTO:s tillkomst 1995 finns engrundläggande och seriös kritik mot WTO, såväl från frivilligorganisationer iNord och i Syd som från utvecklingsländernas regeringar. Detta gällerspeciellt de minst utvecklade länderna. Kritiken har bl a gällt:- Avsaknad av politiska, etiska och sociala mål för WTO.- Bristande öppenhet hos WTO och avsaknad av reellt inflytande frånutvecklingsländer i WTO.- Avsaknad av flexibilitet och känslighet för den "ojämna spelplanen" ivärldsekonomin. Ett exempel på detta är att företag genom sinmaktposition kan tvinga länder att sänka sina miljökrav och göra avkall påarbetsvillkoren för att locka till sig handel och investeringar.- Bristande flexibilitet och känslighet i fråga om utvecklingsrelateradefrågor som matsäkerhet, naturresurs- och miljöfrågor.Miljöpartiet menar att det finns många tecken på att länder somgenomgått en snabb liberalisering också fått ökade inkomstskillnader, enohållbar användning av naturresurserna och tilltagande miljöförstöring.Även om WTO:s "preambel" talar om höjd levnadsstandard, fullsysselsättning och ökad produktion i samklang med naturen som viktigamål finns det inga instrument som operationaliserar och övervakarhur dessa mål kan efterlevas.10 Politiska och etiska mål för WTOMiljöpartiet efterlyser därför mycket kraftigt ett fastställande av tydligaremål och delmål för WTO:s framtida arbete, med tydliga politiska, socialaoch etiska mål. I enlighet med svenska utrikes- och biståndspolitiska målbör det vara en svensk angelägenhet att initiera en granskning avhur WTO:s verksamhet kan främja FN:s konventioner för mänskligarättigheter och låta dessa konventioner genomsyra handels- ochinvesteringsfrågor inom WTO.Detsamma gäller givetvis även de mål och planer som FN-konferensernaunder formulerat, t ex beträffande en ekologiskt hållbar utveckling,avskaffande av fattigdomen och säkerställande av livsmedelssäkerhet. Dettautredningsarbete måste fungera oberoende och självständigt från WTO:sövriga sekretariat. Att de nuvarande målen och instrumenten inte räcker har,enligt vår mening, påvisats i ett antal studier (bl.a. av och iUNDP:s ).De 20 miljoner människor som beräknats få arbete i utvecklingsländernagenom ökad export från till i-länderna utgör enbart av dentotala arbetskraften i industrin. Många av dessa arbetar i "frizoner" underextremt svåra arbetsvillkor. Medelinkomsten har enligt statistiken sjunkit förbefolkningen i de minst utvecklade länderna (MUL) från /per-son 1980 till /person 1993.Det förefaller rimligt att denna utvärdering måste föregå eventuellafördjupningar av nuvarande WTO-mandat eller eventuella nya mandat.Framför allt bör den generella effekten av jordbruksavtalet och TRIPS("Trade Related Intellectual Property Rights", se även sista kapitlet) författiga människor och länder, och särskilt påverkan på livsmedelssäkerhet ochmiljö, analyseras.Vi skulle gärna se att gick i spetsen för att initiera en sådanövergripande utvärdering, som bör vara oberoende, och där folkrörelser i nordoch syd bör ges möjlighet att delta.11 WTO - på vems villkor?De rika länderna i WTO har inte fullföljt de förändringar som utlovades itidigare WTO-förhandlingar, förändringar som skulle bidra till en merrättvis handel än dagens. I Uruguayrundan beslöt man sig för att uppmanamedlemmarna till att minska exportsubventionerna till jordbruket, någotsom EU, med världens högsta exportsubventioner till jordbruket,knappast har genomfört.Marrakechbeslutet om kompensation till de minst utveckladeländerna och till de nettoimporterande länderna har inte heller genomförts.Skulle man genomföra dessa överenskommelser skulle detta bidra till enhållbar ekonomisk utveckling för de fattigare länderna. De fattiga ländernasutveckling borde sättas i fokus för en rad av WTO-avtalen.Diskussionen borde respektera de fattiga länderna och inte utgå från attvästvärlden vet vad som bäst bidrar till en ekonomiskt hållbar utveckling.Clement Rohee, ordförande för (grupp 77, de 132 fattigaste länderna ivärlden), har uttryckt att borde fokusera på "tre R: review,repair, reform" av de befintliga WTO-avtalen.Utvecklingsländerna har själva uttryckt att man vill se förändringar avTRIPS paragraf 27.3(b) och en förbättrad livsmedelssäkerhet. Nästaförhandlingsrunda måste bli en utvecklingsrunda där man tar hänsyn tillutvecklingsländernas krav och behov.12 WTO och miljönMiljösituationen globalt sett kommer att spela en avgörande roll förvärldens förutsättningar att minska fattigdom och svält. Kan vi intemotverka försurning, växthuseffekten, uttunningen av ozonlagret, ochhoten mot biologisk mångfald så kommer miljöskadorna att varaoöverstigliga i kostnader räknat. Vissa miljöskador är permanenta.De fria kapitalrörelserna garanterar inte att det kommer att finnas vinnare ialla länder. Istället blir det allt viktigare att konkurrera om kapital ochinve-steringar, vilket ofta sker på bekostnad av miljöskydd och sociala reformer.Miljökostnaden måste vara en del av handeln och en effektiv miljöpolitikmåste komma till stånd för att en liberalisering av världshandeln inte ska fånegativa miljökonsekvenser. Det handlar om vilken utgångspunkt man har dåman formulerar internationella handelsavtal. Att som EU-kommissionenutreda eventuella miljökonsekvenser i efterhand visar på att miljötänkandet ärett andrahandsintresse för EU. Handeln omfattas inte av miljökrav, ochde förslag som EU bl a driver ur miljösynpunkt kan inte motverka de problemsom uppstår.BNP i världen har fördubblats och världshandeln harsexfaldigats . har en tredjedel avvärldens biologiska mångfald försvunnit. Femårsöversynen efter FN-konfe-rensen i visade att miljöförstöringen ökar snabbare än beräknat. FN-rapporter visar också att inkomstskillnaderna mellan fattiga länder och rikaländer, samt mellan fattiga och rika inom länder har ökat.De senaste tjugo åren har tillväxten inom global handel och ekonomi dockökat drastiskt på ett sätt som ligger långt utanför ramarna för en ekologiskthållbar utveckling och som även har fortsatt att marginalisera de fattigasteländerna.13 WTO och FN-konventionerWTO-avtalen kan ofta hamna i konflikt med och andrainternationella överenskommelser. Konventionen om biologisk mångfaldstår i direkt strid med intentionerna i TRIPS 27.3(b). Grundläggandeglobala konventioner för en hållbar utveckling förlorar helt sin ställningdå de konfronteras med . Det är av stor vikt att relationenmellan WTO-avtalen och /övriga internationellaöverenskommelser regleras.14 WTO och investeringarInom WTO-avtalen finns TRIMS, en relativt begränsad lista överinvesteringsvillkor som förbjuds i den mån de är handelsrelaterade.TRIMS ska börja ses över , och från mångautvecklingsländer ser man helst att nuvarande regler mjukas upp. Denstora debatten om det s k , ett multilateralt investeringsavtalinom ram, visade på att sambandet mellan investeringar och enhållbar och rättvis utveckling är mycket komplext och mångfasetterat.I oktober 1998 konstaterade attkunskapen om sambandet mellan investeringar och utveckling ännu är förliten för att nya för-handlingar ska kunna starta. Även flera utvecklingsländeroch breda sektorer av det civila samhället har uttalat sin tveksamhet till att"investeringsfrågor" tas upp i WTO. Här behövs konsekvensanalys både vadgäller fackliga rättigheter, miljö och sociala konsekvenser. Det behövs ocksåen analys av de bilaterala avtalen där inte minst jordbrukssubventionernai i-länderna försämrar för u-länderna.Det finns en överhängande risk för att utvecklingsländer tvingas gå med påavtal som innebär stora långsiktiga strukturella förändringar i utbyte motkortsiktiga tullfördelar. bör verka för att initiera och driva vidarediskussioner och eventuella förhandlingar om ett multilateraltinvesteringsavtal baserat på FN:s konventioner.Inför mötet i gjorde en rad utvecklingsländer ett gemensamtuttalande om ett globalt avtal om investeringar inom WTO:s ram. ,, , , , , och motsattesig ett investeringsavtal i WTO:s regi. Skälen som anfördes var flera:- beslut i WTO måste utvärderas innan nya frågor tas upp pådagordningen.- Det finns en risk för att regeringarnas makt minskar när det gäller attstyra investeringar så att de gynnar industriella utvecklingsansträngningar.- Bristen på öppenhet.- Bristen på möjlighet för enskilda organisationer att delta i processen.15 Demokratisering och öppenhetMiljöpartiet ser också ett grundläggande behov av ökad öppenhet ochdelaktighet i WTO. En återkommande kritik från utvecklingsländer ochfrivilligorganisationer handlar om bristen på insyn i organisationens olikaorgan. Trots beslut om ökad öppenhet är automatisk sekretesssnarare regel än undantag.Ett nytt regelverk med offentlighet som huvudregel är en nödvändighet.Beträffande demokratisering kan vi notera en kraftig kritik frånutvecklingsländerna när det gäller bristen på möjlighet till reellt inflytande iWTO-processen.16 Social- och miljöklausulerDet torde stå klart att såväl kvarvarande koloniala förhållanden sombristfälliga sociala och miljömässiga skydd i länder medför betydandeproblem. Svaga statsbildningar och korrupta samhällssystem släpper påmånga håll fram en brutal utsugning av människor och miljö. Barnarbete,modernt slaveri och extremt låga löner som ingen kan leva på, förbud motfacklig organisering m.m. är vanliga företeelser. Globaliseringen kan ivärsta fall effektivt motverka en positiv utveckling i svagt utveckladestater - de inhemska företagen får ingen chans och samhällsstrukturendestabiliseras. Det finns mycket starka skäl att införa sociala ochmiljömässiga minimikrav i handelsavtal, och i synnerhet i /WTO-systemet.Socialklausuler ("minimum" eller "core labour standards") har längediskuterats och finns bl.a. i det nordamerikanska . FN-organetILO har utarbetat förslag på hur sådana socialklausuler skulle kunna se ut påglobal nivå. Det är angeläget att regeringen arbetar systematiskt ochpådrivande för sådana socialklausuler i WTO-systemet och andrahandelsavtal. anser att ett internationellt handelsavtal måsteinnehålla regler som innebär att det ekologiska systemet skyddas. Det behövsbindande miljökrav där ekologin väger lika tungt eller tyngre än ekonomi.Regelsystemet måste utformas utifrån att det är en självklar rättighet attskydda miljö och hälsa och att det inte får uppfattas som handelshinder.17 Snedvridande och miljövidrigasubventionerEn friare handel mellan länder förutsätter att företagen i olika länder geslikartade förutsättningar vad gäller subventioner och stöd av olika slag.Uppenbara handelshinder som tullar, importavgifter och importkvoterkompletteras ofta av mer dolda hinder som t.ex. statliga subventioner tillvissa näringar som får snedvridande effekt bl.a. på den internationellakonkurrensen.En internationell avreglering av subventioner, särskilt de dolda, tillexportindustrin framstår som angelägen. En sådan avreglering skullesannolikt ge ett bättre utnyttjande av befintliga resurser, vilket skulleinnebäraen vinst för oss alla. Det skulle också möjliggöra genomförandet av en radsynnerligen legitima miljökrav i alla de inblandade länderna. Industriernasutpressningsmandat mot sina respektive regeringar/parlament skulle försvagaskraftigt vid en avreglering av denna typ. ser det därför somangeläget att i såväl Europeiska unionen som i detfortsatta arbetet inom tar initiativ till och aktivtarbetar för en avreglering av framför allt dolda subventioner tillexportindustrin.18 WTO och livsmedelssäkerhetHundratusentals miljoner människor saknar tillräckligt med mat. Mat ärmer än en handelsvara, men dagens handel bidrar inte tilllivsmedelssäkerhet. För att uppnå en långsiktigt hållbar produktion av matmåste förstörelsen av jord och vatten upphöra, människor måste hatillgång till jord och vi måste utveckla och tillämpa lokalt anpassadeuthålliga jordbruksprodukter. Jordbrukspolitiken måste ge bönder rimligavillkor för produktionen. Jordbruket har ett ansvar för bevarandet avnaturresurser, för utvecklingen och bevarandet av kulturlandskapet, förlandsbygdsutvecklingen och för livsmedelssäkerheten. Balansgångenmellan vad som är protektionism och vad som är ett försvarande avjordbrukets multifunktionalitet är svår.Vi vill :- att livsmedelssäkerhet integreras i artikel 20 i jordbruksavtalet som en"non-trade issue",- att målet för framtida livsmedelssäkerhet - ett hållbart jordbruk som tarhänsyn till sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekter - intemotverkas av reglerna i WTO:s jordbruksavtal,- att målsättningen livsmedelssäkerhet ges en överordnad ochoperationaliserad roll i jordbruksavtalet. Detta innebär att, förutom attavvecklingen av exportsubventioner i de rika länderna ska påskyndas, såska åtgärder kunna vidtas t.ex. skyddstullar, stödåtgärder eller "minimiaccess-kvoter" för att import ska kunna vidtas i syfte att stärkalivsmedelssäkerheten,- att kompensationsmekanism enligt Marrakechöverenskommelsenimplementeras.19 WTO:s underavtal TRIPSMiljöpartiet anser att patent av mänskliga gener och av högre djur ochväxter som är resultat av biotekniska processer inte ska tillåtas. Införkommande WTO-förhandlingar vill företagen att ska inta enstenhård linje och påtvinga EU den amerikanska synen. Frågan om rättenatt ta patent på liv är en etisk fråga och inte en handelsfråga.Vi anser att med kraft ska motsätta sig att patentfrågan förs in iframtida WTO-förhandlingar. anser att det är ursprungsfolkensoch lokalsamhällenas kunskap om och nyttjande av lokala genetiska resursersom ska skyddas. Rättigheterna till kunskaper om de lokala genetiskaresurserna måste kombineras med kravet att de genetiska resurserna skabevaras. Rätten till liv ska vara allas och ska inte kunna patenteras av någon.Miljöpartiet anser att ska verka för att en internationell konventionsom förbjuder patent på livsformer kommer till stånd.Många folkrörelser pekar också på den inbyggda motsättning som finnsmellan TRIPS som det är formulerat , och konventionen om biologisktmångfald där den senare ger rätten till de människor som förvaltar denbiologiska mångfalden och till deras länder. En revidering/granskning avTRIPS ingår redan nu i det mandat som föreligger. Det är mycket viktigt förutvecklingsländerna att inte detta arbete forceras på grund av nya utvidgadeförhandlingsmandat. Enligt WTO:s underavtal (TRIPS 27.3 (b) åläggs samtliga WTO:s medlemsländer attinföra patentlagstiftning eller liknande ("sui generis") lagstiftning förväxtsorter . Ett fåtal av de minst utveckladeländerna medges uppskov . anser därför att det ärnödvändigt att förlänga implementeringstiden av TRIPS 27.3 (b) för samtliga utvecklingsländer. anser att FN-systemet ochdärmed konventionen om biologisk mångfald bör väga tyngre i de fall detföreligger en konflikt mellan avtalen. Inte minst av denna orsak börimplementeringstiden för TRIPS 27.3 (b) enligt ovan förlängas.Idag överförs kontrollen över världens livsmedelssäkerhet i rask takt frånbönder och lokalbefolkning till ett fåtal transnationella företag med säte iindustriländerna. Detta leder till ett kemikalieintensivt, sårbart jordbruk sombygger på patenterade växtsorter med kemiska bekämpningsmedel somtillhandahålls av samma företag. Detta är inte lösningen på världensförsörjningsproblem.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()Per ()()