mot · GO02Ju929 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju929av , ()Åtgärder mot ungdomsbrottsligheten1 SammanfattningDet är bättre att stämma i bäcken än i ån.I motionen tar vi moderater upp en rad åtgärder motungdomsbrottsligheten. Speciellt lyfter vi fram och pekar på familjens ochskolans roll, inte minst när det gäller den viktiga normöverföringen.Fungerande familjer och en trygg skolmiljö har en central roll att fylla ikampen mot brottsligheten.De ungdomar som trots allt begår brott måste mötas av tydliga insatser. Julängre samhället dröjer med att reagera, desto större är risken att den ungafastnar i ett kriminellt beteende. Att ge unga lagöverträdare en tredje, enfjärde eller till och med en femte chans är i själva verket att inte ge demnågon chans alls.I denna motion föreslår vi bl.a.:- Kartläggning av nuvarande lagstiftning för att stärka föräldrars och andravårdnadshavares ansvar i rollen som goda fostrare, normöverförare ochbrottsförebyggare.- Ökat ansvarstagande för skolan.- Föräldrars rätt till polisstöd.- Provtagning vid misstanke om narkotikabruk även på personer under 15år.- Förbättrad information till föräldrar om narkotikamissbrukets symptomoch verkan.- Sanering av medievåldet.- Registrering av ungdomsbrottslingar under 15 år.- Försöksverksamhet med familjegruppskonferenser.- Nytt påföljdssystem för unga brottslingar.Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram en kartläggning av hurlagstiftningen kan förbättras i syfte att förtydliga föräldrars och andravårdnadshavares ansvar i rollen som normöverförare i enlighet med vadsom anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldrars rätt till polisstöd.3. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring sommöjliggör för polisen att ta blod- och urinprov även på personer under 15år i enlighet med vad som anförs i motionen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra informationen till föräldrar omnarkotikamissbrukets symtom och verkningar.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans skyldighet att informera föräldrar. beslutar om ändring i sekretesslagen i enlighet med vad somanförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sanering av medievåld. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av denuvarande bestämmelserna i 16 kap. 10 c § om otillåtenutlämning av film eller videogram i enlighet med vad som anförs imotionen.9. beslutar ändra lagen om unga lagöverträdare så att föräldrarsroll under utredning och domstolsprocess stärks i enlighet med vad somanförs i motionen.10. beslutar ändra lagen om unga lagöverträdare så att rätten tillersättning för inställelse vid domstol slopas för föräldrar i enlighet medvad som anförs i motionen.11. begär att regeringen lägger fram förslag till registrering avminderåriga lagöverträdare i enlighet med vad som anförs i motionen.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjegruppskonferenser och medlingsverksamhet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att avskaffa påföljden överlämnande till vårdenligt socialtjänsten.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny påföljd benämnd ungdomsstraff för ungdomar i åldern15-17 år.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta särskilda kriminalvårdshem.16. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avverkställighetslagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilda regler för verkställighet av ungdomsstraff.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särbehandling av unga lagöverträdare.19. begär att regeringen lägger fram förslag om införande avvillkorligt fängelse i enlighet med vad som anförs i motionen.20.1 Yrkande 4 hänvisat till SoU.2 Yrkande 5 hänvisat till UbU.3 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till KU.3 Våra grundläggande värderingarI alla civiliserade samhällen har vuxenvärlden ett gemensamt ansvar förnormbildning och överföring av normer och levnadsregler i umgängetmänniskor emellan. Det goda hemmet och familjen har en central roll idetta arbete, liksom skolan.Det faktum att vi i vårt samhälle har en växande grupp medborgare meddelvis annan kulturell bakgrund än tidigare, markerar ytterligare behovet frånsamhället, i dess vidaste bemärkelse, att försöka lägga fast en gemensamvärdegrund för mänskligt umgänge.För , liksom för många andra, är den s.k. gylleneregelns uppmaning att behandla sina medmänniskor som man själv skullevilja bli behandlad en stabil och konstruktiv värdegrund för utveckling ochöverföring av normer. Att bry sig om sina medmänniskor med respekt förderas integritet är också ett utflöde av denna gyllene livsregel. Omvänt gälleratt förhålla sig likgiltig och inte bry sig om är att bete sig inhumant.Normöverföringens idé och betydelse för ett civiliserat rättssamhälle sökersina rötter i förvaltarskapstanken, som är central i den västerländskahumanismens idétradition. Det är och förblir vuxenvärldens rätt, skyldighetoch förmån att i varje tid utveckla och överföra normer. Dessa måste därefteromsättas i mer konkreta ställningstaganden i form av lagstiftning ochpraktisk politik. Våra förslag om åtgärder mot ungdomsbrottsligheten är idenna motion exempel på detta.Vi anser att de viktigaste insatserna i kampen mot brottslighet ochdrogberoende måste komma tidigt i en människas liv. För att lösa dennaviktiga uppgift måste familjens roll lyftas fram betydligt mer än vad som ärfallet . Även skolans ansvar och uppgift måste tydliggöras. Familj, skolaoch samhälle måste tidigt hindra att unga dras in i kriminalitet ochdrogmissbruk. I egenskap av föräldrar, lärare, politiker eller överhuvudtagetsom vuxna har vi det yttersta ansvaret för att kommande generationer får sågoda förutsättningar som möjligt att kunna växa upp till laglydiga medborgaremed ett ordnat liv.Trots goda insatser går det snett för en del av våra unga. Oavsett orsakentill misslyckandet, måste samhället tidigt kunna fånga upp och föra dessaunga människor tillrätta. De riskerar annars att fastna i drogmissbruk, annanbrottslighet och misär. Att inte reagera är att göra de unga en "björntjänst".4 FamiljenFamiljen har avgörande betydelse då det gäller att förhindra att ungamänniskor begår brott. Föräldrarna måste alltid ha huvudansvaret för attbarn och ungdomar lär sig att respektera andra människor till liv och lem,andra människors känslor och andra människors egendom. Familjenmåste kunna fungera som frontlinje mot missbruk och kriminalitet.Föräldrar - i stort sett hur de än ytligt fungerar - är oersättliga somnormöverförare. Det offentliga skall skapa förutsättningar för föräldrarnaatt ta ansvaret för sina barn, men det offentliga kan aldrig överta ansvaret.Den moderata familjepolitikens främsta syfte är att ta vara på den styrkaoch den vilja till ansvar som kommer till uttryck ifamiljemedlemmars omsorg om varandra. Detta gäller både den traditionella"kärnfamiljen" och andra typer av familjebildningar. Separation eller nyaförhållanden får aldrig leda till att ett barn inte ges det bistånd och det stöd dethar rätt till. Familjepolitiken måste läggas om så att familjen betyder mer ochpolitiken mindre.Många familjer har drabbats av såväl ekonomisk som social otrygghet ochett allt större bidragsberoende. Mot den bakgrunden finns det starka skäl attockså ur ett brottsförebyggande perspektiv framhålla landets behov av flerriktiga arbeten och lägre skatter så att familjer kan få en rimlig chans attbygga upp en ekonomisk och social grundtrygghet för framtiden. Åtgärdersom minskar arbetslöshet, segregation och utanförskap som allt fler uppleverär därför viktiga inslag i arbetet med att minska brottsligheten.4.1 Föräldrarnas ansvarDen borgerliga regeringen (1991-1994) gjorde en viktig markering isynen på föräldraansvaret genom att precisera och utöka föräldrarnasskadeståndsansvar för sina barns handlingar. Lagändringen, som trädde ikraft , innebär att föräldrar eller andra vårdnadshavarekan bli skadeståndsskyldiga om de uppsåtligen eller av oaktsamhet bristeri sin skyldighet att se till att barnet står under uppsikt eller att andranödvändiga åtgärder vidtas. Syftet med lagändringen var främstpreventivt, d.v.s. genom att tillerkänna föräldrar ett ökat ansvar för sinabarns utveckling skulle skadegörelse och andra brott som är vanliga blandungdomar bättre kunna förebyggas. syftar vår familjepolitik tillatt generellt stärka föräldrars förutsättningar att leva upp till detta ansvar.För att stärka föräldrar och andra vårdnadshavare i rollen som godafostrare, normöverförare och brottsförebyggare är det enligt vår uppfattningangeläget att göra en bred översyn av hur nuvarande lagstiftning allmänt settkan förbättras i syfte att tydliggöra och förstärka föräldrars och andravårdnadshavares ansvar för barnen. Regeringen bör få i uppdrag attgenomföra en sådan kartläggning och lämna förslag med denna inriktning.4.2 Föräldrars rätt till polisstödMånga föräldrar tar aktivt del i arbetet - ofta tillsammans med polis ochsociala myndigheter - med att se till att barn inte far illa när de är ute påkvällarna. Dessa föräldravandringar är viktiga och skall uppmuntras.Försök med frivillig föräldrasamverkan för att hindra ungdomar från attägna sig åt fylleri, förstörelse och våld, är också av mycket stort värde.Aktioner av slaget Farsor och morsor på stan är värda uppmuntran ochstöd.Ett bra exempel på förebyggande polisarbete är hur Citypolisensungdomsgrupp i arbetar. Då de träffar på barn och ungdomar utepå tider och platser där de inte borde vara skickar man ett meddelande hemtill föräldrarna. Detta ger föräldrarna en möjlighet att ta upp och diskuteradetinträffade och på så sätt kan många problem förebyggas.Ett sätt att stödja föräldrar eller andra vårdnadshavare, som av olika skälupplever att de inte fullt ut i alla situationer klarar att leva upp till detansvarstagande som fostrarrollen kräver, kan vara att införa en laglig rätt förvårdnadshavaren att begära hjälp av polisen och/eller med att fåhem sitt barn när barnet vistas ute sena kvällar utan föräldrars eller annanvårdnadshavares tillåtelse. Frågan har återigen blivit aktuell eftersompolitikerna i vill införa ett utegångsförbud för barn under 15 år.Förslaget visar att det finns ett behov av stöd i fostrarrollen hos vissaföräldrar.Införandet av rätt till polisstöd skulle kunna utgöra ett komplement till detutökade skadeståndsansvar som åvilar den förälder som uppsåtligeneller av oaktsamhet brister i uppsikten över sitt barn.Införandet av en laglig rätt till polisstöd för föräldrar i deras fostrande rollkorresponderar väl med den möjlighet som polisen har att omhändertapersoner enligt 12 § Polislagen. Regeringen bör närmare utredaförutsättningarna och detaljerna för en sådan lagstiftning.5 SkolanEfter familjen är det skolan som har den viktigaste uppgiften då det gälleratt förebygga brott. Skolan skall förmedla grundläggande kunskaper omvad som är tillåtet och otillåtet i samhället. Arbetet i klassrummet måstefungera. Eleverna måste lära sig att ta hänsyn till och respektera varandra.Detta är en förutsättning för att inhämtandet av kunskaper och färdigheterskall fungera.I vissa av de s.k. miljonprogramsområdena kan vi se att undermåligakunskaper i svenska språket, som också innebär dålig skolunderbyggnad iövrigt, är en bidragande orsak till mycket ont i vårt samhälle. När förmåganatt göra sig förstådd med ord inte räcker till ligger ofta våldet nära tillhands.För oss framstår det som ett rimligt krav att även barn och ungdomar medinvandrarbakgrund skall lära sig svenska i skolan.Från brottsförebyggande synpunkt är det förödande när unga människorlämnar skolan med rakt igenom bristfälliga kunskaper och dåliga betyg. Deunga tillbringar lång del av dagen i skolan. Det är av utomordentlig vikt attpersonalen i skolan är observant och tidigt tar tag i och försöker lösa deproblem som uppstår. Skolledningen skall ha det yttersta ansvaret för attskolarbetet fungerar.5.1 NormöverföringSkolans personal och ledning måste ta på sig ansvaret för attgrundläggande normer om rätt och fel förmedlas till eleverna och i likahög grad se till att skolarbetet fungerar väl. Märker elever att de intebehöver följa lärarnas anvisningar eller att de kan skada andra elever,lärare eller skolans egendom utan att de möts av en reaktion är detta ettsvek både mot dem som drabbas och mot den normöverföring som familjoch lagstiftare bedriver. Det är av största vikt att den unge inser attsamma regler gäller i skolans värld som för samhället i övrigt och detskall därför, enligt vår mening, finnas en skyldighet för skolan att anmälabrott som begås i skolan. syn på normgivning i skolanutvecklas närmare i motion 1998/99:Ub258 av m.fl. (m).5.2 Skolans informationsskyldighetSkolans personal är ett komplement till föräldrarna, och skolan skalldärför ha en skyldighet att informera föräldrar om allt väsentligt som rörbarnet.Informationsskyldigheten skall gälla både hur kunskapsinhämtandetfortskrider och hur eleven fungerar socialt i skolmiljön.Exempelvis kan förändringar i unga människors personlighet vara etttecken på ett begynnande narkotikamissbruk. Information av detta slag ärnaturligtvis viktig för föräldrarna varför skolan måste åläggas en absolut pliktatt informera föräldrarna om barnets beteende förändras på ett oroande sätt.För att skolan skall kunna fullgöra denna uppgift på bästa sätt måsteskolpersonalen kontinuerligt fortbildas om narkotikans symptom ochverkningar.6 SekretesslagenSekretesslagen får inte försvåra samarbetet mellan myndigheter. Underförra mandatperioden påtalade vi upprepade gånger att störreansträngningar måste göras för att minska ungdomsbrottsligheten och föratt förhindra att unga människor fastnar i kriminalitet. Bl.a. har viåterkommande föreslagit en ändring av sekretesslagen i syfte attunderlätta samarbetet mellan berörda myndigheter. har emellertidingenting hänt mer än att regeringen har aviserat att en översyn avsekretesslagen kommer att vara klar . Regeringens agerande ärbesynnerligt eftersom det finns ett konkret lagförslag sominnebär att uppgifter hos om ungdomar och derasnärstående skall kunna lämnas till polisen om det finns en påtaglig risk attden unge skulle begå brott och uppgifterna dessutom kunde antas bidratill att förhindra brott (Ju 1994:E, Sekretess vid samarbete motungdomsbrott och ekobrott).Det är nu hög tid att regeringen avkrävs ett förslag som undanröjernuvarande hinder för effektivt brottsförebyggande samarbete mellanmyndigheterna.7 MedievåldetDet senaste årens brutala våldstendenser har på nytt väckt frågan ommediavåldets betydelse för utvecklingen av våldstendenser bland barn ochungdomar. Det finns i samhället starka önskemål om att ta avstånd frånyttringar som uppmuntrar till människoförakt och våld. Vi delarnaturligtvis den uppfattning som kommer till uttryck i sådana önskemål.Speciellt känsligt är det förstås när barn och ungdomar som ännu inte harhunnit bilda sig en färdig moraluppfattning möter meningslöst våld i olikaformer.Vi är motståndare till att införa censur eller förbud. Anledningen är att viär övertygade om att förbud inte är bästa lösningen på den här sortensproblem. Avgörande för hur man ställer sig i denna fråga är naturligtvisvilken människosyn man har.7.1 Föräldrar och andra vuxnaNär det t.ex. gäller videovåldsdebatten så anser vi att det primära bör varaatt föräldrar och andra vuxna i barns och unga människors närhet försökerförstärka barns naturliga avståndstagande till våld och förklarar deorealistiska inslagen i de inspelade scenerna med s.k. underhållningsvåld.Andra tycker det är bättre att man förbjuder barn att se bilder av sådantvåld. Men den stora nackdelen med förbud av detta slag är just att detmånga gånger lockar till nyfikenhet att pröva det förbjudna. Det går inteheller att utlova garantier för att det förbjudna inte existerar i samhället.Vi vill alltså även i detta sammanhang understryka betydelsen av attföräldrar tar ansvar för att överföra grundläggande normer om moral ochetik till sina barn.7.2 Effektivisera videohandlarnas ansvarEnligt bestämmelsen i 16 kap. 10 c § om otillåten utlämningav film eller videogram, är det bl.a. straffbart att till barn under 15 årlämna ut videogram med våldsskildringar, om inte biografbyrån godkäntvisning för denna ålderskategori. Denna regel tillämpas emellertidknappast i praktiken. De skildringar som det här är fråga om kan fåmycket allvarliga konsekvenser för ungas relationer till andra människor.Grova våldsskildringar utgör en fara för barns uppfostran och utvecklingoch därmed också för deras omgivning. Mot denna bakgrund är det avstor betydelse att åldersgränsen iakttas i dessa sammanhang.Det åligger videohandlaren att kontrollera åldern men så sker dessvärreinte alltid. Detta är mycket oroande då det alltid är de vuxna som bär ansvaretför barnens fostran. Ett sätt att här ta ansvar är att respektera 15-årsgränsenoch inte sprida videofilmer med våld eller osedligheter till de unga.Mot denna bakgrund bör ge regeringen i uppdrag att verka fören effektivisering av de nuvarande straffbestämmelserna.7.3 Goda exempelDet är viktigt att goda exempel lyfts fram. Ett sådant är det initiativ somtidigare tagits av mot våld som riktar sig mot barn ochungdom. Åhléns direktion har fastställt en icke-våldspolicy som syftar tillatt klargöra hur Åhléns skall bidra till att samhället totalt tar avstånd frånmänniskoförakt, förnedrande företeelser och våld. Policyn styr Åhlénsagerande som stor detaljhandelskedja och verkar för ökad respekt förmänniskors lika värde, demokrati och fred. Icke-våldspolicyn påverkarsortimentsvalet, varurepresentation och reklamutformning.Åhléns betonar dock särskilt att detta inte innebär att de tar avstånd frånallt våld som ingår i t.ex. barnskildringar, utan från de skildringar där våldvisas endast som något spännande, ofarligt eller där våldet glorifieras ochupphöjs till något positivt. Detta är enligt vår mening en viktig markering. Detligger nämligen ett värde i att barn och ungdomar genom god fostran blirmedvetna om att våld dessvärre ingår som ett ont inslag i vår värld, men attdet gäller att motverka och ta avstånd från våld eller våldstendenser just pågrund av våldets konsekvenser.Det initiativ som Åhléns har tagit utgör ett gott exempel på att en aktör påmarknaden också är beredd att ta ansvar för saneringen av mediavåldet.Regeringen bör notera detta och på olika sätt stödja och uppmuntra enutveckling i riktning mot en självsanering.8 NarkotikaNarkotikamissbruket är ett av samhällets allvarligaste och mestsvårlösta problem. Missbruket orsakar inte bara stort lidande förmissbrukaren och dennes anhöriga utan med missbruket följer ofta engrov kriminalitet, som drabbar enskilda och förorsakar samhället storakostnader. Vi har därför alltid förordat en restriktiv narkotikapolitik.Sveriges strikta hållning mot narkotikamissbruk har varit framgångsrikjämfört med andra länders narkotikaproblem.Kampen mot narkotika måste bedrivas på bred front. Detta innebär attökade satsningar måste till för att förhindra att unga människoröverhuvudtaget prövar narkotika. Insatserna måste också stärkasinternationellt för att motverka varje tendens till uppluckring av denrestriktiva narkotikapolitiken. Ute i , men även här i , finns desom vill legalisera vissa droger och som inte tycker att egetnarkotikamissbruk skall vara kriminaliserat.8.1 Förtroende saknasI en undersökning som genomförts i regiframkommer att ungdomar saknar någon att tala förtroligt med.Uppfattningen är att man inte vill anförtro sig till någon vuxen och be omhjälp - "de har ändå inte tid". Att ta kontakt med lärare är helt uteslutet.De kan för lite och bryr sig för lite. Och även om de bryr sig så skulle deinte veta vad de ska göra. Polisen är fullständigt otänkbar, det skulle varaatt "tjalla". De sociala myndigheterna känner man inte riktigt till. Medandra ord - det är viktigt att vuxenvärldens kontakter med ungdomarnaökar.I då unga människors tidigare så stränga attityder mot narkotikahåller på att luckras upp och såväl läkare som polisen varnar för att narkotikaoch nya kemiska droger sprider sig allt längre ner i åldrarna så behöveråtgärder sättas in. har förslag till effektiva åtgärdersom regeringen bör ta i bruk i kampen mot narkotika.I en motion (1999/2000:Ju908 av m.fl.) utvecklasmoderaternas narkotikapolitik närmare.8.2 Provtagning även på personer under 15 årSom ett svar på senare tids varningar från såväl medicinsk expertis somfrån tull och polis om att narkotikamissbruket successivt ökar bland ungamänniskor måste samhällets positioner mot narkotika flyttas framytterligare. Enligt oss bör polisen få rätt att utföra blod- och urinprov ävenpå personer när misstanke föreligger om att den unge tagitnarkotika. Denna åsikt delas även av poliser i CitypolisensUngdomsgrupp i Stockholm.Tidig upptäckt är av största betydelse för att kunna komma tillrätta med ettbegynnande missbruk hos unga. Provtagningen är ett sätt för föräldrar att fåeventuella misstankar bekräftade och i förekommande fall kunna gå vidareoch bearbeta problemet. kan en provtagning fria en ung människafrån ogrundade misstankar, vilket också är mycket viktigt både för den ungeoch föräldrarna som bär på gnagande misstankar.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att skyndsamt ta fram förslag till ensådan lagändring. För att undvika onödig tidsspillan bör regeringen uppdra åtden utredning som ser över handläggningsreglerna avseende ungdomsmål(dir. 1998:29) att behandla den här aktuella lagändringen med förtur.8.3 Information till föräldrarMånga föräldrar upplever att de saknar argument för att kunna övertygasina tonåringar om faran med att pröva narkotika. Ett tydligt tecken pådetta är att alltfler unga människor prövar narkotika.Den svenska narkotikapolitiken har präglats bl.a. av att sågott som alla vuxna givit våra unga ett klart och tydligt besked, nämligenavståndstagande från narkotika. För föräldrar har denna entydighet varit ettstarkt stöd. De unga har inte kunnat spela ut narkotikaliberala auktoriteter motföräldrarna. är bilden en annan. De narkotikaliberala krafterna har fåttallt större utrymme i debatten, vilket naturligt nog skapar osäkerhet bl.a. hosföräldrar och andra vuxna i de ungas närhet. Utan kunskap är det inte lätt attge de unga argumenten mot ett narkotikabruk, när de unga kan hänvisa till"expertutlåtanden" som motargument. Dagens föräldrar har dessutom vuxitupp då narkotikan visade ett annat ansikte än , varför detäven är svårt för dem att känna igen symptomen vid narkotikabruk. Vi ser nueffekterna. nås vi av larmrapporter om det kraftigt ökandenarkotikabruket bland våra unga.Vi moderater har föreslagit att eninformationskampanj om narkotika riktad mot främst föräldrar men även motlärare, skolsköterskor och andra som kommer i kontakt med våra unga bordegenomföras. Det är nu hög tid att genomföra en sådan kampanj för attmobilisera alla goda krafter i kampen för våra ungas framtid. Vi kan intespilla tid genom att invänta behandlingen av Narkotikakommissionensrapport.Vi har i flera olika sammanhang pekat på betydelsen av attföräldrar har lika goda kunskaper om narkotikans symptom och verkningarsom deras barn har. Så är inte fallet . Därför har vi krävt att regeringenskall ta initiativ till informationsinsatser riktade till föräldrarna. Då någrasådana initiativ inte tagits från regeringen upprepar vi här vårt krav.8.4 Skolans rollSkolans roll måste tydliggöras. Eleverna tillbringar stor del av sin tid iskolan. Skolpersonalen måste besitta tillräckliga kunskaper omnarkotikans symptom och verkningar för att snabbt kunna upptäckaförändringar i unga människors personlighet. Sådana förändringar kanvara ett tecken på ett begynnande missbruk.