ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K342 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K342av , ()världsarvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en lokalt förankrad, dvs. en samisk majoritet i förvaltningen avLapplands världsarv - Laponia.MotiveringDen utsågs "The Laponian Area" i till världsarvav . Grunderna för utnämningen var dess rikabiologiska liv, dess historiska värde för den samiska kulturen och detsamiska kulturlandskapet.Laponia är , i öst-västlig och 8 mil inord-sydlig sträckning. Det ligger i och innefattar delar avbåde och kommuner.De samebyar vars marker mer eller mindre ingår i området ärhuvudsakligen Luokta-Mavas, Tuorpon, Jåhkågasska, Sirkas, Unna Cearusoch Baste fjällsamebyar samt skogssamebys marker. Berörs göräven Sierri och Udtja skogssamebyar.För de flesta samer i området är Laponia landet där förfäderna funnits ochverkat - ett hem, ett område som inrymmer både möjlighetertill försörjning, kultur och egna rötter bakåt i tiden. Det är det endakombinerade natur- och kulturvärldsarvet i och ett världens fyravärldsarv som bebos av urberfolkningar.Inom området ligger också nationalparkerna , Sarek, StoraSjöfallet och Muddus. Likaså naturreservaten och Stubba.Samebyarnas eget "Laponiaprogram" uttrycker den gemensamma visionenför Laponia. Det är en mycket djupgående och kvalificerad genomgång avfädernas marker både när det gäller natur och kultur. Dokumentet innehållerockså byarnas konkreta ståndpunkter när det gäller områdets skydd, skötseloch förvaltning.Samerna har historiskt förvaltat området som omfattas av Laponia iflera . De har också kunskap, tradition och motivation att fortsättaförvalta Laponia utan att, likt förfäderna, lämna stora spår i landskapet -trotsnya tider och modern teknik. För att nå målen med världsarvet måste detfinnas ett brett lokalt stöd och en positiv samverkan mellan alla berörda parter- mellan samer, övrig lokal befolkning, näringsliv och myndigheter.Samerna som i generationer har levt och fortfarande lever i Laponia ochsom är beroende av området för sin försörjning bör rimligtvis ha ett stortinflytande över den framtida utvecklingen i området. Det är naturligt attLaponia får en förvaltningsform som garanterar alla lokala och berörda parterinflytande och där majoriteten i beslutsfattande organ är lokalt förankrad, dvssamisk.Laponia är ett område där världssamfundet gett samerna sitt stöd till attbevara och utveckla den samiska kulturen och det samiska kulturlandskapet -en unik uppgift i ett unikt område där nya modeller och lösningar, i syfte attuppnå en ekologiskt hållbar, socialt befrämjande och ekonomiskt bärkraftig,samisk utveckling, kan prövas.Stockholm den 27 september 2000Ulf ()()()()()()
mot · GO02K343 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K343av , ()BegravningskostnaderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att värna begravningstraditionen.MotiveringKommunerna har olika tak för vad en begravning för medellösa, en s.k.fattigbegravning, får kosta. Det skiljer sig också geografiskt vad enbegravning kan kosta. Kostnaderna verkar variera mellan 2 125 kronorsom lägst och20 som högst. Min erfarenhet är ändå att en värdig ceremonioch begravning kan ske till en i sammanhanget relativt ringa kostnad.Men det finns en nedre gräns för kostnaden utan att det inkräktar påvärdigheten. Samhällets syn på den döde är en värdemätare påhumaniteten i samhället - på livet.Tyvärr får vi då och då i rapporter läsa att jordfästningar sker utan attnågon anhörig, vän eller granne är närvarande. Att bli begravd på detta sätthar blivit allt vanligare och dessvärre sker det utan någon som helstbegravningsceremoni. Det framkommer också alltsomoftast att alltflerdödsbon inte vill kosta på begravning för sina anhöriga. Man kräversocialbidrag till kostnaden. Får man inte socialbidrag transporteras den dödedirekt till krematoriet och gravsättning utan en kyrklig eller annan ceremoni,utan avsked. I räknar man med att cirka 4 500 personer varje årbegravs utan ceremonier. Men det har visat sig att det inte bara är ettstorstadsfenomen utan nu ser man exempel från hela landet.Den här utvecklingen är inte värdig de avlidna och inte heller för vårt land.Vi måste värna värdet av begravningstraditioner och det får absolut inte bliren fråga för socialtjänsten.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()
mot · GO02K346 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K346av , ()Teckenspråkets ställningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda teckenspråkets ställning.MotiveringSverige var det land som först erkände teckenspråket som de dövasförstaspråk. Vi har också världens första professor i teckenspråk. Dessaresurser utgör naturligtvis en stabil grund att bygga vidare på.Det är mycket svårt för oss hörande att inse att svenska språket är ettandraspråk för döva. Teckenspråket är hemspråk och detta faktum påverkarnaturligtvis också läsförståelsen. En döv "hör och känner" inte svenskan inomsig. I och med att läsförståelsen ofta är låg har döva även svårt atttillgodogöra sig samhällsinformation och debatt. De ställs utanför den värld viandra lever i och det demokratiska underskottet blir naturligtvis enormt.Minoritetsspråkens status har glädjande nog fastställts i lag.Rättigheten att få kommunicera på sitt hemspråk är bärande i denna lag ochrätt till tillgång till tolk fastställs. Också teckenspråket borde få status somminoritetsspråk. Dock medger inte den konvention som ligger till grund förreformen, att gruppen döva kan hänföras till målgruppen. Bristen på dövtolkarär akut och det förekommer att lärare som tjänstgör i dövskolor inte kanteckenspråket. Döva har heller inte tillgång till lärare på universitetsnivå.Förutom inom utbildningsområdet finns många exempel där samhälletborde ta ett övergripande ansvar för de dövas möjlighet och rättighet tillkommunikation: Psykiatrisk hjälp är så gott som omöjligt att få tillgång tillför en döv. På sjukhem, , fängelser etc. finns döva som ärutestängda från all kommunikation och information. De tvingas leva i en ickegodtagbar isolering.Bristen på utbildade tolkar och lärare måste avhjälpas. På nationell nivå ärdet möjligt att, med minoritetsspråkskonventionen som modell, erkännateckenspråket som ett levande minoritetsspråk med därtill hörande rättigheteroch resurser.Det ligger i sakens natur att de döva själva har svårt att föra fram sinabehov. Just därför är det extra viktigt att vi andra lyssnar även på det osagda.Stockholm den 4 oktober 2000Ulla ()
mot · GO02K349 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K349av , ()Konsekvensanalyser vid förändring av viktiga samhällsfunktionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konsekvensanalyser vid förändring av viktigasamhällsfunktioner.MotiveringDen planerade omstruktureringen av Posten har väckt stor oro. Mångaäldre känner oro för att inte kunna utnyttja den teknik som erbjuds.Företag på framför allt mindre orter är bekymrade över att inte få denservice som är nödvändig för deras verksamhet.Innan Posten och andra viktiga samhällsinrättningar vidtar så storaförändringar som Posten nu planerar måste noggranna konsekvensanalysergöras. Det är inte rimligt att varje för medborgaren viktig samhällsfunktion påegen hand och enbart utifrån sitt eget perspektiv drastiskt förändrarverksamheten. Medborgare och företag har rätt att kräva en helhetssyn.Ytterst är detta en politisk fråga.I analysen ska serviceeffekterna givetvis belysas och vilka alternativ somstår till buds för att garantera servicen. Men det är också viktigt att utredasäkerhetsaspekterna. Hur säkerheten om t.ex. affärer skall skötapostservicen?Inte minst det som sker vid Posten aktualiserar behovet av att hitta nyalösningar för att ge medborgarna tillfredsställande service. På många orterutvecklas lokala servicekontor för att klara samhällsservicen till medborgarna.De sammanlänkar kommunala servicefunktioner med även andra förmedborgarna väsentliga funktioner.För att bibehålla en tillfredsställande regional balans och ge alla en rimligservice måste viktiga serviceorgan finnas nära medborgarna. En möjlig vägför att klara det är att samordna för medborgarna viktiga samhällsfunktionertill gemensamma lokaler.Regeringen bör därför också analysera förutsättningarna för attsammanlänka lokala, regionala och centrala serviceorgan i lokalaservicekontor. Men vi vill understryka att innan viktigasamhällsfunktioner drastiskt förändras måste alternativ finnas.Vi föreslår därför att regeringen dels tar initiativ till att modeller utvecklasför att bättre analysera konsekvenserna av stora förändringar av viktigasamhällsfunktioner, dels belyser hur samordningen av sådanasamhällsfunktioner bättre kan göras i lokala servicekontor.Stockholm den 2 oktober 2000Åke ()()()()()
mot · GO02K351 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K351av , ()Pornografi i kabel-TV-kanalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förhandla med kabel-TV-företagen om att ta bortpornografiska filmer från de ordinarie kabel-TV-paketen.MotiveringNu är det att förhindra att pornografiska filmer automatiskt följermed på kabel- TV-kanalernas dekodrar. Vi kan inte förhindra attmänniskor vill se på pornografiska filmer i TV. Men vi kan förhandlamed kabel-TV-företagen om att dessa filmer inte automatiskt följer med ide ordinarie kabel-TV-paketen. De personer som önskar se porrfilmermåste då själva aktivt efterfråga filmerna. Kabel-TV-företagen hävdar attfolk kan vara för blyga för att begära att få dekodrar som sänderpornografiska filmer och därför ska de automatiskt ingå i kabel-TV-paketen. Det är inget skäl för det leder till att alla som inte vill seporrfilmer måste säga ifrån sig den tjänsten. Många personer som köperhela kabel-TV-paketen tänker inte ens på att de automatiskt får medporrkanaler. De kanske inte heller ser på TV och då är deinte ens medvetna om vilka filmer som sänds.I samband med debatten om pornografi i var detmånga som påpekade detta och efteråt gick flera bostadsföretag ut i mediaoch sa att de skulle ta bort dessa tjänster från kabel-TV-kanalerna. sägerde kommunägda bostadsföretagens riksorganisation , dvs allmännyttigabostadsföretag, att man inte har för avsikt att genomföra detta. Kabel-TV-företagen avser inte heller att göra det eftersom de anser att det blir för dyrtför dem.Under många år har det diskuterats om vilken påverkan våldsfilmer har fördet ökade våldet i samhället. De flesta hävdar att dessa filmer är enbidragande orsak till att våldet i samhället har ökat och då inte minst detbrutala våldet. Brutalt våld kan man se i oerhört många våldsfilmer medexempelvis sparkar mot huvud och kropp.Porrfilmerna som visas är ofta väldigt förnedrande mot både kvinnor ochmän och visar på ett sexuellt umgänge som inte är naturligt. Det visar oftamånga brutala sekvenser. Detta kunde ledamöter bl.a se i filmenShocking Truth, som visades i februari 2000.Idag matas vi via medierna om de ökade våldtäkterna som förekommer isamhället. De är ofta brutalt utförda. Vad beror det på? Det är inte uteslutet(ibland även bevisat) att våldtäktsmän har sett porrfilmer innan de går ut ochvåldtar en kvinna.Vi måste, som politiker, ta vårt ansvar och arbeta för att minskamöjligheten till att "sporra" människor att gå ut och våldta kvinnor (och män).De som har kabel-TV-kanaler i sitt hem ska inte tvingas ha med porrfilmer pådessa. Valet måste tvärtom vara att de som önskar ha porrfilmkanaler i sinTV, själva ska begära detta. Därför anser vi att regeringen ska förhandla medkabel-TV-företagarna om att pornografiska filmer inte automatiskt ska ingå ikabel-TV-paketen.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02K352 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K352av , ()Mångfald i massmediernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om säkerställande av mångfalden i massmedierna.MotiveringSverige, med världens äldsta tryckfrihetsförordning, är ett föregångsland ivärnet om yttrandefriheten. Presstödets ändamål är att garanterapublicistisk mångfald i opinionsbildning och nyhetsförmedling, att åsikterbryts mot varandra och att verkligheten speglas och analyseras utifrånskilda perspektiv. Sedan presstödet infördes har dock medielandskapetförändrats i ett flertal avseenden. Viktigast är att konkurrensen omannonsintäkterna har skärpts i takt med att nya kommersiella medieretablerats på marknaden.Tidningsläget i representeras av en mycket stark obalans. Ca 90procent kan härledas till mer eller mindre oberoende borgerliga dagstidningaroch endast till övriga. Med fog kan det sägas att det harblivit annonsörerna som avgör en tidnings överlevnad, och bara indirekt desom prenumererar och/eller priset på tidningen. har dettillkommit s k gratistidningar speciellt i , men även på andra orter,där innehållet kännetecknas av annonser och korta nyhetsinslag.Nu är Internet på stark frammarsch i via storabredbandssatsningar, och det är utmärkt. Vi anser dock inte att Internet inomöverblickbar tid kan ersätta papperstidningen. Vid frukostbordet, på vägen tilljobbet, under pauser i arbetslivet och efter jobbet, står det fullständigt klart attpapperstidningar har en stor demokratisk uppgift att fylla.Papperstidningens betydelse kan också diskuteras ur ett klassperspektiv.För dem som inte har tillgång till allsidig information är det svårt att görafriaval. Marknadskrafterna på orten gynnar alltid den största tidningen. Endastden största tidningen kan vara säker på att få de viktigaste annonserna.Vilket utrymme ger presstödet eller andra statliga initiativ för att underlättaen nystart av en papperstidning? Vem bestämmer dagordningen och därmedmycket av det dagliga samtalet? Frågeställningarna är många och etthelhetsgrepp bör tas.Vi lever i ett samhälle där massmedierna betyder allt mer för den politiskadebatten,livsfrågor, miljöengagemang, osv. Den "rena" opinionsbildningen påledar-, debatt- och kultursidor, men även nyhetsförmedlingens val avbevakningsområden, påverkar vår världsbild.Det är lika viktigt var helst man bor i att det finns tillgång tillmångfald i massmedia. Därför bör det skyndsamt tillsättas en utredning ellerannat initiativ tas för att ur demokratisk synpunkt säkerställa mångfald imassmedia, där papperstidningens ställning särskilt bör belysas. Ett tydligtexempel på ödesdigra konsekvenser av att tidningar blivit en vara bland andraär att tidningen med cirka 180 0000 läsare försvann från denmassmediala arenan nyligen.Stockholm den 4 oktober 2000Ronny ()()()()()()()()()
mot · GO02K354 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K354av , ()Invandrar- och minoritetsmedierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvidgning av presstödsreglerna.MotiveringÖver en miljon av befolkning är människor med utländskbakgrund. Massmedias uppgift måste vara att spegla befolkningenssammansättning vilken består av såväl infödda svenskar som svenskarfödda i andra länder och inhemska minoriteter.Idag finns det 226 invandrar- och minoritetstidningar i . Av dessatidningar uppbär ett fåtal presstöd.En vid flora av invandrar- och minoritetsmedia är viktigt av demokratiskaskäl, för att ge individer och grupper identitet, för att stimulera integrationmen också för att inspirera de stora etablerade medierna att bli bättre på attskildra olika verkligheter.Presstödet måste utvidgas för att dessa media ska kunna få stöd. Sverigehar allt att tjäna på ett mediastöd som är representativt förbefolkningssammansättningen.Stockholm den 30 september 2000Marie ()
mot · GO02K357 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K357av Järrel, ()Årets entreprenörFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar uppdra åt riksdagsstyrelsen att närmare beredaformerna för utseende av Årets entreprenör på sätt som anförsi motionen.Motiv för mitt förslagInitiativkraft, företagsamhet, uppfinningsrikedom och entreprenörskap ärnågra av de viktigaste fundament på vilka framtidavälståndsutveckling och konkurrensförmåga ytterst beror.Sveriges riksdag formar genom lagstiftning det klimat och den miljö som istor utsträckning avgör graden och arten av hur framgångsrikt vårt land är ochblir i dessa hänseenden.Det är förvisso många faktorer och aktörer - där inte minst skolan skullekunna fylla en mer entreprenördanande funktion - som bidrar till det samladeresultatet, men utan driftiga entreprenörer och företagare inget näringsliv somskapar sysselsätttning. Och därmed heller ingen välfärd värd namnet.Det skulle ligga ett särskilt symbolvärde i att just genom ettåterkommande evenemang - Årets entreprenör - bekräftade insikten om denstora betydelse ett gott entreprenörskap har, inte bara för landetsvälståndsutveckling utan också som inspiration för nuvarande och blivandeentreprenörer i olika åldrar. Det hela bör dock inte urarta till ett jippo utanmåste beredas seriöst och kringgärdas av värdiga former. Den praktiskautformningen får överlåtas åt riksdagsstyrelsen att närmare bereda.Det är dock viktigt att det inte "går inflation" i den här typen avmanifestationer från sida, utan att just entreprenörskapet lyfts framsom en solitär bland andra funktioner och företeelser som i och för sig ocksåkan tänkas värda att premiera.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik S Järrel (m)
mot · GO02K358 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K358av Järrel, ()Översyn av de s.k. ombudsmannainstitutenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer till med förslag tillreformering av de s.k. ombudsmannainstituten med sikte på ensammanhållen organisation under primära insyn.Motiv för mitt förslagSverige torde ha varit ett av de länder i världen som först inrättadeombudsmän med uppgift att bevaka att enskilda medborgares lagligarättigheter tas till vara och att diskriminering av enskild individ ellergrupp ej sker. Flera länder har inrättat liknande ombudsmannainstitutefter svensk modell.Efterhand har vi fått en ganska rikhaltig flora av myndigheter underregeringen såsom t.ex. DO (), BO() och JämO (). Underriksdagen sorterar JO ().Tid efter annan reses också krav på inrättande av nya "ombudsmän" meduppgift att bevaka efterlevnaden av något särskilt rättighetsområde. Bilden avolika ombudsmannamyndigheter är splittrad och risken att ärenden bollasmellan olika "revirbevakare" ökar; den rättssökande allmänheten får svårareatt hitta rätt.Sverige har ratificerat ett antal internationella konventioner rörande demänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, t ex FN:s konventionoch FN:s barnkonvention.Sedan dessutom inkorporerat med svensk rättkan behovet av en mera sammanhållen kontroll av efterlevnaden av att andani dessa konventionsåtaganden efterlevs också sägas ha ökat.FN har rekommenderat sina medlemsländer att inrätta ett fristående organmed uppgift att skydda och främja mänskliga rättigheter.Övervägande skäl talar för att sammanföra ökad slagkraft, spridning av övergripande kompetens och ett bättre,samlat tillvaratagande av den enskildes rättigheter. Ett sådant rättighetsorgantorde med fördel kunna sortera direkt under för att markera störreoberoende, konstitutionell tyngd och demokratisk insyn.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik S Järrel (m)
mot · GO02K359 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K359av Järrel, ()Upplysningsinsatser rörande kommunismens offerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening med hänvisningtill vad som om anförs i motionen om att rikstäckandeupplysningsinsatser rörande bl.a. kommunismens historia och folkmordbör komma till stånd under innevarande mandatperiod.Motiv för mitt förslagTotalitära ideologiers förakt för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter förtjänar att fortlöpande granskas nära och kritiskt.Regeringen tog under den föregående mandatperioden det goda initiativettill ett riksomfattande informationsprojekt, Levande historia, vari bl. a ingicken särskild satsning på upplysning kring nazismen som ideologi ochdestruktiv politisk kraft.En skrift om nazismens förtryck och förföljelser, dess förintandemördarfabriker och miljontals offer, distribuerades under titeln till landets samtliga skolor samt till alla hushåll som så önskade.Kampanjen fick ett positivt mottagande och kommer att fåuppföljningar på teman som anknyter till ämnet.Konsekvensen kräver att man därvid vidgar perspektivet till att t exomfatta informationsåtgärder om kommunismen, som genom sin svartahistoria och vidare utbredning också framstår som särskilt angelägen attpåminna inte minst uppväxande generationer om. Miljoner och åter miljonermänniskor har i dess namn fått sätta livet till, förföljts och förtryckts. Ochkommunistiska regimer är alltjämt förhärskande på flera håll runt om ivärlden.Även bl a kommunismens historia och folkmord bör alltså bli föremål förrikstäckande upplysningsinsatser. Detta bör som sin mening geregeringen tillkänna.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik S Järrel (m)
mot · GO02K361 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K361av , ()Registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om obligatorisk registrering av riksdagsledamötersåtaganden och ekonomiska intressen enligt vad i motionen anförs.2 BakgrundRiksdagen beslöt 1996 att införa ett register till vilket ledamöterna skalämna uppgifter om sina åtaganden och ekonomiska intressen.Uppgiftslämnandet är frivilligt och har 293 av 349ledamöter lämnat sina uppgifter. Till riksdagsbeslutet fanns ingenreservation.Bakgrunden till beslutet är att allt fler ledamöter sett det som nödvändigtmed en öppen och klargörande information angående sina egna ekonomiskaintressen. I media har förtroendet för politikenoch politiker sjunkit. Några olika historier där politiker antingen direkt harmissbrukat sin ställning och det förtroende väljarna givit dem eller indirekt isina politiska beslut styrts av egna intressen än av allmänhetens visadepå nödvändigheten av just öppen redovisning.I flera andra länder har ett sådant system införts, bl.a. och ,vilka har fått stå modell för Sverige.3 FörslagLagen har varit i kraft under ett par års tid och för de flesta ledamöterhar det varit självklart att lämna sina uppgifter. När förslaget diskuterats iriksdagen har det rått enighet om att frivilligheten var en fördel och attsannolikt så gott som alla ledamöter själva skulle välja att ställa upp. Idénmed registret har bemötts positivt av allmänhet och media. Men detfaktum att anmälan är frivillig utgör dock ett problem. Det medför attnärmare 60 ledamöter av olika skäl inte har medverkat. Värdet avregistret kan ifrågasättas när inte alla ställer upp. Därför är det nu dags attgå vidare.Ett register där inkomstuppgifter för samtliga ledamöter finns med har ettinformationsvärde men kan också tjäna som ett föredöme i öppenhet. Det ärviktigt att allmänheten lätt kan få fram information och själv bedöma vilkauppdrag utanför som förefaller förenliga med riksdagsuppdrageteller inte. Vi föreslår därför att beslutar att omarbeta lagen så attdetblir obligatoriskt för riksdagsledamöter att lämna uppgifter angående sinaåtaganden och ekonomiska intressen.Stockholm den 5 oktober 2000Eva ()()