ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N286 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N286av , Hans (s)Kompetensutveckling för ensamföretagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ändrade regler för att möjliggöra stöd förkompetensutveckling av ensamföretagare.MotiveringDe mindre och medelstora företagen kommer att varabetydelsefulla för den framtida sysselsättningen. Det ärdärför viktigt att ta till vara den utvecklingskraft som finnshos småföretagen och stimulera tillkomsten av nyaföretag.Under en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatser ett vanligt medel. Detanvänds både för att stärka anställda i företag och arbetslösa. Den möjlighetenfinns inte för den enskilde företagaren med mindre än att företaget sätts ikonkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För att möjliggöra enövervintring av företaget som en kompetensutveckling ochtekniköversyn kommer till stånd, bör särskilda insatser göras. Reglerna börändras för att möjliggöra stöd för kompetensutveckling av ensamföretegare.Stockholm den 26 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02N287 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N287av , Hans (s)Omlokalisering av statlig verksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om omlokalisering av statlig verksamhet.MotiveringDen snabba befolkningsomflyttningen i landet är ett stortproblem. Den skapar stora problem både påutflyttningsorterna och i de storstadsområden därbefolkningen nu växer mycket snabbt. Det är därförangeläget att hejda den snabba befolkningsomflyttningen.Vi tvingas tyvärr konstatera att de regionalpolitiska åtgärder som sätts inför att stötta utsatta regioner inte alls är tillräckliga för att hejdabefolkningskoncentrationen mot storstadsområdena. Därför är det nu hög tidatt prova andra lösningar.Vid tidigare perioder med snabb befolkningsomflyttning har manomlokaliserat statlig verksamhet från storstadsområdena till andra delar avlandet. Det har i nästan alla fall visat sig vara en framgångsrik väg.Effektiviteten i de omlokaliserade enheterna är genomgående hög och manhar överlag en stabilare personalsituation i de omlokaliserade enheterna.Därför bör regeringen nu utreda vilka statliga verksamheter som kanomlokaliseras från de snabbt växande storstadsområdena.Stockholm den 7 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02N288 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N288av Egervärn, ()Lokalisering av analysmyndighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att lokalisera huvudkontoret för den nyamyndigheten för analys, utvärdering och omvärldsbevakning inomnäringspolitiken till Östersund.MotiveringRegeringen har beslutat om en förändrad myndighetsstrukturinom området för företagsutveckling, innovationer, närings-och regionalpolitik. En uppdelning görs i tre nyamyndigheter nämligen Verket för innovationssystem,Myndigheten för företagsutveckling och Myndigheten föranalys, utvärdering och omvärldsberäkning. I de nyamyndigheterna inordnas verksamheten vid nuvarandeNUTEK och flera andra myndigheter, däribland () i Östersund.I utredningsdirektiven anges att den nya analysmyndigheten skall ha enverksamhet i som minst motsvarar den nuvarande verksamhetenvid SIR.Den statliga verksamheten koncentreras i allt högre grad tillStorstockholmsområdet. har den statliga verksamheten iStockholm växt medan den i hela riket minskat med . IÖstersund har minskningen varit . Koncentrationen till Stockholmbidrar till dess tillväxt som de starka neddragningarna t.ex. iJämtland medför befolkningsminskning och ökad arbetslöshet. Nästan allanya myndigheter som bildats har lokaliserats tillStockholm.SIR har arbetat med analys av regionalpolitik ochregional utveckling. Det är en god början till den nya myndigheten för analys,utvärdering och omvärldsbevakning. Närheten till ochMitthögskolan ger kontakter med andra kompetenser inom området. Den nyamyndigheten bör lokaliseras till och bygga på den befintligakompetensen. Analys och utvärdering utförs bäst i nätverk med andraforsknings- och utvärderingsinstitutioner. Verket kan därför ha sin kärna ochsitt huvudkontor i och praktiskt arbeta tillsamman med andra.Den nya myndigheten för analys, utvärdering och omvärldsbevakninginom näringspolitiken bör således lokaliseras med sitt huvudkontor tillÖstersund.Stockholm den 3 oktober 2000Erik ()
mot · GO02N289 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N289av Egervärn, ()Transportstöd till norska hamnarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till utvidgning avtransportbidraget till att omfatta transporter mot hamnar i Norge.MotiveringI utredningen (SOU1997:94) föreslogs bl a att "hamntransportbidraget börutvidgas till att omfatta transporter mot hamnar i Nordnorge.Lämpligen gäller det hamnar från och norrut.Stödet utgår i detta fall enbart för den svenska delen avtransportsträckan." Syftet var att stimulera till rationellatransportlösningar.Förslaget fanns även med i regeringens proposition om förändringar itransportstödet som antogs av 1998.I den nya förordningen om regionalt transportstöd som gäller fr o m den1 finns emellertid inte möjligheten till transportstöd för exportvia norska hamnar med.Det är mycket angeläget att den beslutade förändringen genomförs. Förföretagen i inre är det en nackdel att behöva exportera sinaprodukter över hamnar i när det finns kortare och snabbarevägar. Det finns en långt framskriden planering för att etablera regelbundenfärjeförbindelse från Tröndelag till . För att den skall kunna kommatill stånd behövs frakter även från . Det skulle innebära ett genombrotti möjligheten att etablera regelbundna öst-västliga förbindelser.Mot bakgrund av ovanstående bör ta initiativ till en utredningom utvidgning av transportbidraget till att omfatta transporter mot hamnar iNorge.Stockholm den 3 oktober 2000Erik ()
mot · GO02N292 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N292av Juholt, ()Öka möjligheterna att inrätta IUC i nya branscherFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka möjligheterna att inrätta IUC i nya branscher.MotiveringSamverkan är en av de starkaste drivkrafterna för tillväxt.Den svenska industristrukturen med en kraftig dominans av enstakaföretag inte minst på bruksorterna har i historien, inte tillräckligt,stimuleratsamarbete mellan olika företag. I en internationaliserad värld där vårtnäringsliv i allt högre grad bygger på mindre företag och många av de störreknoppar av sin verksamhet blir behovet av samarbete allt starkare. Det ärviktigt att grupper av företag inom samma branscher bidrar till att utvecklavarandras verksamhet och att detta tas tillvara i såväl nationell som regionaloch lokal näringspolitik.Därför är det viktigt med fortsatt utveckling av industriellautvecklingscentrum (IUC). IUC är en satsning som tillvaratar en speciellkompetens på en ort, som medverkar till forskning och utveckling och somkan stödja utvecklingen inom nya och befintliga företag inom vissa sektorer.Det är därför av stor betydelse att IUC får resurser, men också att IUCetableras inom fler områden utanför den traditionella verkstadsindustrin.Detta sker i begränsad omfattning på olika platser i vårt land. Det kanhandla om musik, mat, idrott eller liknande.Men det är angeläget att regeringen riktar ökad uppmärksamhet åtmöjligheterna att inrätta IUC i nya branscher. För att påskynda denutvecklingen kan det vara motiverat med en regeländring för IUC som gör attmodellen i större omfattning anpassas också till olika tjänsteföretag.Stockholm den 4 oktober 2000Håkan Juholt (s)()()()
mot · GO02N297 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N297av , ()Återförande av vattenkraftsvinsterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om återförande av pengar från vattenkraftsproduktionen tillkommuner och regioner där den produceras.Vattenkraftskommunerna bär uppden svenska välfärdenDrygt från vattenkraften kommer från skogslänen, däriblandDalarna, och . Det är en ansenlig vattenkraftsproduktionsom till stor del bär upp välfärden i landet. När Regionalpolitiska utredningeni september lade fram sin rapport hade den tyvärr inga positiva besked att genär det gäller den länge diskuterade frågan om att återföra en del avvattenkraftens vinster till de kommuner/regioner där denna produceras.Centerpartiets representant i utredningen har reserverat sig i frågan.Många av vattenkraftskommunerna har sviktandebefolkningsunderlag, otillfredsställande arbetsmarknad och därmed ettskatteunderlag som gör den kommunala ekonomin svag. När de flesta avdessa kommuner drabbades av översvämningar med stora kostnaderför återställande och reparationer som följd, tvingades de vända sig till statenmed begäran om ekonomiskt bistånd för att klara av att åtgärda skadorna. Hade återbäringen från vattenkraften delats ut till dessa kommuner, såhade de knappast behövt begära bidrag från kommunakuten för att kunnareparera de skador som uppstod.Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraftenskulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för helalandet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras iform av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endasttill åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i självaverket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar tillvälfärden i landet.I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en"nationell resurs med stark lokal tillhörighet". Det råder enighet om attvattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring - en återbäringsom genom skatteintäkter är ägnad "å tillbakeföre en del av verdiskapingentill distriktene".I de svenska skogslänen finns en förening - Föreningen - som 46 kommuner är medlemmar i. Dessakommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till dekommuner och regioner som producerar vattenkraft. Det är hög tid att statengår dem till mötes. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Kenneth ()()()
mot · GO02N298 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N298av , ()Försörjningstryggheten av elFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder för att säkra försörjningstryggheten av elvid situationer med extremt stor elförbrukning.MotiveringEffektbalansen i det svenska elsystemet har under senare årblivit alltmer ansträngd. För kommande vinter visarberäkningar att underskottet uppgår till cirka 1000 MW viden förutsatt import om 2200 MW. förutsätts härvidförbruka 28000 MW.Regeringen gav i uppdrag att utvecklamarknadsinstrument, som kan bidra till att säkra tillgång på effekt vid särskiltstor elförbrukning. Detta arbete avrapporterades till regeringen i augusti i år.Svenska kraftnät har i sin handlingsplan i första hand förlitat sig på attelkonsumenterna frivilligt och med dagens ekonomiska incitament minskarsitt uttag så att balans erhålles.Försörjningstryggheten vid sträng kyla är så viktig att en sådanhandlingsplan måste bedömas vara klart otillräcklig. Elsystemet är såbetydelsefullt i vårt moderna samhälle att det måste innehålla tillräckligareserver. Om södra och drabbas av effektbrist medför dettvångsvis bortkoppling av kunder. Sådana åtgärder måste anses vara heltorimliga i dagens välutvecklade samhälle.För att åstadkomma en tillfredsställande lösning krävs sannolikt någonform av lagkrav på fysisk effektreserv - ett krav som måste ställas på landetsalla elsäljare. Handel med fysisk effektreserv - förbrukningsminskning ellerproduktion - kan sedan ske på en marknadsplats. Den nuvarande nordiskaelbörsen för energi fungerar i allt väsentligt väl. En liknande börshandel föreffekt borde kunna fungera lika bra.Ett sådant här system torde ta att förverkliga. Regeringen bördärför ge i uppdrag att ta fram ett konkret förslag. Undertiden bör regeringen ge i uppdrag att genomföraövergångslösningar, som säkrar försörjningstryggheten under de närmastevintrarna.Det är viktigt att medborgarnas förtroende för en välfungerande,avreglerad elmarknad bibehålls, så att vi inte i får en utveckling medeffektbrist liknande den som haft denna sommar medelransoneringar och stora prishöjningar.Stockholm den 3 oktober 2000Michael ()()
mot · GO02N299 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N299av , ()Regler för regionalt transportstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet till transportstöd för godstransport till närmastehamn även i de fall då denna finns i Norge.MotiveringI dag utgår regionalt transportstöd för transporter av gods påsträckor inom på järnväg, landsväg ochtill sjöss. För många företag i västra finns närmastehamn inte i vårt land utan i . Detta gällert ex transporter från de inre delarna av , som harMo i i som närmaste hamn.Det är ur alla synpunkter orimligt att tunga varor transporteras onödigtlånga sträckor, vilket kan bli fallet om det är ekonomiskt förmånligare atttransportera till svensk hamn på längre avstånd än till exempelvis norsk hamnsom ligger närmare företaget där transporten startas.Det borde vara möjligt att på lämpligt sätt ge dispens från gällande reglerför att transportsträckorna ska göras så korta som möjligt. Detta ärsynnerligen angeläget, framför allt ur miljösynpunkt.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02N300 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N300av , ()Utlokalisering av statliga verks IT-enheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utlokalisering av statliga verks IT-enheter tillutflyttningsdrabbade glesbygdskommuner.Utlokalisering av statliga verks IT-enheterDen regionala obalansen som råder i skullekunna motverkas med hjälp av utlokaliseringar av statligaverks IT-avdelningar. Utflyttning från glesbygdskommunernahotar vårt välfärdssamhälles utveckling . FörVärmlands del har befolkningen minskat med nära 6 000människor de senaste 10 åren.Det största hotet med den snabba utflyttningen är att ungdomarna flyr tilltillväxtområdena för att aldrig återvända, därför att det nu och kommeratt saknas arbetstillfällen. En orsak kommer att vara att industrin flyttar tillmera gynnsamma områden med en befolkning som kan tillfredsställa derasbehov av arbetskraft.Hela den norra och östra delen av håller på att utarmas påframtidstro och ungdomar, som kan ta vid, när de stora gruppernafyrtiotalister går i pension. Det är mycket viktigt att staten hjälper till attmotarbeta denna utveckling.Detta kan delvis ske genom utlokaliseringar av statliga verks IT-enhetertill de drabbade delarna i . Hela skall leva och också kunnautvecklas till en ledande IT-nation. För att detta skall bli verklighet bör manstimulera ungdomar att utbilda sig inom IT och ge dem en möjlighet attstanna kvar i glesbygden. skall kunna ta tillvara den nya teknikensom ett medel för välfärd och konkurrenskraft. De offentliga myndigheternaskall vara föregångare i användandet av den nya tekniken och dessmöjligheter att kunna motverka regionala obalanser. Utlokalisering av statligaIT-enheter ger glesbygden en chans att få behålla flera ungdomar och få ettIT-inriktat näringsliv.Länsarbetsnämnden i har skapat en grundläggande förutsättningför att kunna behålla ungdomar och skapa IT-utbildning i glesbygd.Utbildningar inom IT i och är goda exempel på vadarbetsmarknadsutbildningar för ungdomar och långtidsarbetslösa kan leda till.Här har man skapat förutsättningar för ett stort antal arbetstillfällen och entroatt det inte är bara akademiska studier på högskola och universitetsnivå somleder till IT-jobb.Ett "IT-working people" i det framtida kräver dock från statenssida att statliga utlokaliseringar görs i en större omfattning än . Enfortsatt långsiktig satsning på kvalificerade arbetsmarknadsutbildningar medinriktning mot IT-sektorn, och riktade i första hand mot länsglesbygdskommuner, är utomordentligt viktigt. En sådan satsning kombineratmed privata företagsetableringar och utlokalisering av lämplig statligverksamhet kan ha stor betydelse för en kommuns utveckling.Stockholm den 3 oktober 2000Marina ()
mot · GO02N301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N301av , ()Industriella utvecklingscentrumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om industriella utvecklingscentrum (IUC).MotiveringDe har ett flertal så kallade IUC-bolag(industriella utvecklings- centrum) etablerats runt om ilandet, av egen kraft och på initiativ av regionens näringsliv,men inspirerade och uppmuntrade av det befintliga IUC-nätverket.Det unika delägarskapet där det lokala/regionala näringslivet ärmajoritetsägare tillsammans med kommuner, fackliga organisationer m.fl. görIUC-bolagen till en mötesplats för utveckling och tillväxt. De små ochmedelstora företagen har i IUC-bolagen satsat såväl på kapital somförtroende, och detta gör dem benägna att se IUC-bolagen som sin egenutvecklingsresurs.Näringsdepartementet har tillvaratagit potentialen iIUC-konceptet genom "UPA-uppdraget" (Uppsökande-Produktutveckling-förstudie för Avknoppning). Insatsen har varit framgångsrik vad beträffarsåväl kvalitet i som kvantitet av produktutvecklingsuppdrag, avknoppningarmed nyetableringar, sysselsättningstillfällen, regionalt samarbete förutveckling och nya marknadskontakter.Under perioden januari 1997 till maj 2000 kan IUC-bolagenredovisa bl.a.- 789 kontrakterade produktutvecklingsinsatser med företag- 419 förstudier för avknoppning- mer än 1 000 nya jobb- arbetstillfällen förlagda utanför storstadsregionerna- att av produkterna är "high-tech"-produkter- att av produkterna har en marknadsinriktning även utanför SverigeSamtidigt har IUC-bolagen ökat från 9 till 14 st samt från 169delägare till 355. är av delägarna företag (51 %små, medel, stora). Det unika med UPA-uppdraget är att det bedrivs på affärsmässiga villkor och intesom en traditionellt myndighetsorganiserad "bidragsinsats".IUC-konceptet, med de fristående regionala IUC-bolagen sammanvävda iett nationellt nätverk, har successivt utvecklats till en dynamisk plattform medregional bas, där fokus är inriktat på industriell och regional tillväxt genomstrategiskt utvecklingsarbete inom områden relaterade till kompetens,produkter, processer och teknik. Sammantaget kan utformningen av UPA-uppdraget bilda stommen i ett nytt svenskt initiativ vad som gäller framtidensnäringspolitik. Det stora intresse som visats för det svenska IUC-konceptetinom en rad EU-länder är ett tecken inte bara på nationellt, utan även påinternationellt nytänkande.Nätverksstrukturen ger varje enskilt IUC-bolag möjlighet att åta sigutvecklingsuppdrag där regional förankring och nationell spridning är enförutsättning för resultat. Det ger också möjligheter att hålla kostnader föröverbyggnad för en nationell struktur på en mycket låg nivå. Det finns därförflera skäl till att IUC-konceptet bör ges möjligheter att fortsätta ochvidareutveckla det så kallade UPA-uppdraget som skett i avtal medNäringsdepartementet.Stockholm den 3 oktober 2000Raimo ()()
mot · GO02N305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N305av , ()Långsiktig energipolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att föra en tydlig och långsiktig energipolitik.MotiveringI vår strävan för att skapa ett i miljöhänseende långsiktighållbart samhälle så spelar den rådande energipolitiken enviktig roll. Det är med en väl avvägd energipolitik som manpå bästa sätt påverkar industrins och samhälletsansträngningar för att alla skall arbeta mot de mål som harfastställts i Agenda 21-dokumentet.Detta får dock inte innebära att industrin inte får veta , frånmånad till månad, vilka regler och skatter som kommer att gälla. IVästernorrland finns många elintensiva industrier och när de tar beslut ominvesteringar så är det inte ovanligt att dessa ligger på miljardbelopp. Det ären sak att man anser att de gällande elskatterna är för tunga men det är högstotillfredsställande att man inte vet om dessa kommer att höjas och i så falltillvilken nivå. Detta medför att många investeringar inte blir av, att nyaarbetstillfällen aldrig kommer till stånd osv.Vi anser att det är angeläget att näringslivet vet hur energiskatternautvecklas långsiktigt. Osäkerheten om energiskattens utveckling är förödandeför investeringsviljan särskilt inom den elintensiva industrin. Därför är detangeläget att åstadkomma långsiktiga partiöverskridande överenskommelserom energi- och företagsbeskattningen.Stockholm den 2 oktober 2000Göran ()()()()()
mot · GO02N306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N306av Staaf-Igelström, ()Utlokalisering av statliga verk och myndigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn för en mer aktiv lokaliseringspolitik för statligverksamhet.Utlokalisering av statligaverk och myndigheterDe har inneburit en gynnsam och positivutveckling både av arbetstillfällen och skatteunderlag ilandet, vilket vi ser som mycket positivt. Däremot har denregionala obalansen ökat oroväckande och alltmerkoncentreras till storstadsregionerna, främstStockholmsområdet. Den regionala obalansen och den snabbabefolkningsomflyttningen leder till allvarliga problem både itillväxtregioner och utflyttningsorter. I storstadsområdenabrottas man bland annat med stora trafikproblem ochbostadsmarknaden är begränsad. I glesbygden är det tvärs omoch som ett exempel på detta kan vi nämnabostadsmarknaden, där många fina hyreshus jämnas medmarken och det är mycket svårt att sälja sina villor. Vi ställerinte storstad mot glesbygd utan vi anser att det ligger i helalandets intresse att den regionala obalansen kan brytas.Under 1960- och 1970-talen genomförde staten en omfattandeutlokalisering av statliga verk. Det har till största delen visat sig vara enframgångsrik väg och effektiviteten i de utlokaliserade verken ärgenomgående hög och man har överlag en stabilare personalsituation i dessaenheter. Erfarenheterna från denna utlokalisering är med andra ord i stort settgoda och ingen ifrågasätter nu de förändringar som gjordes trots attprotesterna var starka från vissa grupper. Under senare århar statlig verksamhet rationaliserats och omorganiserats, ibland avkostnadsmässiga skäl och i andra fall på grund av förändrade krav och behov.I alldeles för stor omfattning har det inneburit att den verksamhet som funnitspå mindre och medelstora utflyttningsorter är den som har försvunnit, trots attstatlig verksamhet är så viktig för den regionala utvecklingen.I nuläge ska alternativ lokalisering alltid prövas när nya myndigheterstartas men vår uppfattning är att detta inte är tillräckligt utan det måstetillkraftigare instrument. Vi anser att det finns starka skäl för att ta ett mersamlatgrepp på hur lokaliseringen av statlig verksamhet och förvaltning kan bidratill den regionala utvecklingen.Utifrån detta föreslår vi att en översyn och analys av möjligheterna tillutlokalisering av statlig verksamhet genomförs! En översyn avförutsättningarna för en mer offensiv statlig lokaliseringspolitik bör innehållaen kartläggning av statliga myndigheter som kan flytta frånStockholmsområdet till andra delar av landet som drabbats särskilt hårt avutflyttning. Vidare anser vi att översynen även ska belysa möjligheterna attöka samspelet mellan verksamhet förlagd till storstadsområdena och andradelar av landet genom nya former av distansarbete.Stockholm den 1 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()