ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N309av , ()BarsebäckFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om risken för effektbrist i södra . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att riva upp beslutet att stänga 1.3. beslutar att upphäva avvecklingslagen.Motiv för våra förslagUnder har en stor del av reservkraftverken i landetavvecklats. Åtta fossileldade kraftverk med en sammanlagdproduktionskapacitet om 2 470 MW har lagts i malpåse.Samtidigt har antalet gasturbiner som används vidtoppbelastning blivit färre. Tillsammans motsvararavställningarna av Sverigesproduktionskapacitet av el.Svenska kraftnät bedömer att den maximalaelförbrukningen söder om är 23 000 MW medanproduktionskapaciteten inklusive import från norr ärmaximalt 20 000 MW. Det kan alltså vid full elproduktion isödra ändå uppstå ett underskott om 3 000 MW. Detär möjligt att importera ca 2 200 MW varför det kan uppståen akut brist på el.Uppstår effektbrist i finns en beredskap föratt stänga av förbrukning i delar av nätet. Områden med enförbrukning om ca 100 MW stängs då av i taget.Nästa timme tas nästa område om 100 MW osv. Att stängastora områden skapar stora påfrestningar för samhället.Livsviktig apparatur kan komma att stängas ochprocessindustrier kan skadas allvarligt. Stora problem uppstårvid sjukhem och vårdboenden där reservkraft saknas. Storaeffektproblem riskeras vid återinkoppling med åtföljanderisker för näten. Listan på problem kan lätt göras lång ochvisar hur viktig en säker elförsörjning är i ett modernt ochvälutvecklat samhälle.Stängningen av den första reaktorn i med eneffekt av 600 MW i ett läge med stora risker för effektbrist idet sydsvenska elsystemet framstår som oklokt. Att dessutomstänga den andra reaktorn, även den med effekten 600 MW,skulle vara ansvarslöst. Genom att förtidsavveckla de bådareaktorerna i minskar marginalerna riskabeltmycket i södra av orsakerna till avvecklingen av svenskareservkraftverk är de olika skattereglerna i respDanmark. Det är betydligt billigare att importera smutsigkolkraft från orenade danska kolkraftverk än att använda desvenska kraftverken som har effektiv rening. Avregleringenhar dessutom medfört att ansvaret för höglastkapacitet ocheffektbalans blivit otydligare. Regeringen bör därför arbetaför att samordna systemen för energiskatter mellan Sverigeoch . Miljöstyrande skatter bör då läggas iproduktionsledet och fiskala skatter i konsumtionsledet.Regeringen bör dessutom riva upp stängningsbeslutet avBarsebäck 1, vidare bör avvecklingslagen avskaffas. Alla depolitiska hinder som finns för en återstart av böravvecklas.Stockholm den 4 oktober 2000Ola ()()
mot · GO02N310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N310av , ()Export av pornografiskt materialFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statistik och kännedom om pornografiexport frånEU.MotiveringPornografin är både fördold och finns på börsen.Börsnoterade porrföretag går under den prydligabeteckningen Adult Entertainment, det vill sägaunderhållning för vuxna. Pornografiindustrin är en avvärldens största branscher, den lär omsätta mer än bådefilmbranschen och filmindustrin. De största inkomstkällornahärrör från t.ex. porrfilmer för ,porrtidningar för 63 miljarder och kabel/satellit/betal-TV för21,. Sammantaget lär omsättningen enligtForbes Magazine Private uppgå till ,tal som både ger en fingervisning om styrkan i de intressensom ligger bakom pornografin och att exporten från EU-länderna är omfattande.Den negativa inverkan som pornografin har på människor och samhällen,liksom rätten att kunna välja bort pornografi, är en fråga som är i fokus iSverige. Pornografi ger en förvriden bild av sexualiteten och vi kan inteutesluta att det finns ett samband mellan bruket av pornografi ochanvändandet av könsord, könsmobbning, sexuellt tvång och sexuellaövergrepp.EU, som ska prioritera jämställdhet, bör också ha denna fråga aktuell.Inom EU finns det länder som exporterar pornografiskt material tillutvecklingsländer. är ett land som på ett imponerande sätt tagitkrafttag mot aids och som behöver stort stöd i sitt fortsatta arbete, ett arbetesom i bokstavlig bemärkelse är livsviktigt. På en resa mötte jag, isamtal med ugandier, problemet med den pornografi som exporteras tillafrikanska länder. Särskilt unga människor är utsatta, de behöver mycket ochseriös information om sex och samlevnad. Att satsa på information om aidsoch reproduktiv hälsa för unga pojkar och flickor är att investera i framtiden.Det dessa länder även har att brottas med är att jämsides med den egnainformationen, så frodas den pornografiska marknaden. Att detta innebärstora svårigheter i bekämpningen av aids är lätt att förstå.Inom EU finns det god kännedom och statistik över export ochkriminalitet. Frågan om export av grov pornografi saknas det kännedom omoch detta är viktigt att kartlägga.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02N313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N313av , ()GruvnäringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ytterligare regler som tryggar att nödvändigaåterställningsarbeten blir utförda utan att skattemedel behöver tas ianspråk och att den som fått tillstånd att bedrivaprospekteringsverksamhet i tillståndsbeslut eller annan handling åläggsatt städa upp efter sig så att inte människor och djur kommer till skada.GruvnäringenGruvnäringen är en motor för utveckling och sysselsättningoch då särskilt i norra . Nya fyndigheter görs ständigtoch nya företag intresserar sig för prospektering ochmineralfyndigheter.Efter slutförd gruvdrift, oavsett om det är fråga om dagbrott eller brytningpå stora djup, så återstår omfattande och ofta dyrbara återställnings- ellerbehandlingsarbeten. Omfattningen av dessa arbeten anges i koncessionsbesluti anslutning till tillståndsgivningen. Det förekommer enligt uppgift attsäkerheter och garantier för sådana återställningsarbeten inte får en sådanutformning att arbetena i verkligheten blir utförda.Det kan också konstateras att prospekteringsföretag ibland lämnar efter sigavfall och rester efter borrningar som ibland kan förorsaka skada på miljön,men även på människor och djur, exempelvis kvarlämnade jordborrör somsticker upp ovan marken som kan skada t ex skoteråkare och djur.Det är angeläget att samhället har instrument för att komma till rätta meddessa nämnda problem.Stockholm den 4 oktober 2000Rinaldo ()()
mot · GO02N315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N315av , ()TrädesignFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att satsa på trädesign i län.Alla vill ha träDe allra flesta européer är positiva till trä, som upplevs somett naturligt, miljövänligt och vackert material. gäller detdärför att utveckla träets olika användningsområden.Sågverken är visserligen på gång, men det gäller att ävenskapa en stark länk mellan skogsnäringen och marknadensväxande krav på träprodukter. Branschens konsolideringförbättrar möjligheterna till detta. Det gäller kraven från såvälbyggsektorn som från snickeriindustrin, möbelproducenterna,gör det själv-sektorn och andra viktiga kundgrupper. Närsågverksföretagen blir större och mer globala skapas bättreresurser för produktutveckling. Därför gäller det attbranschen lyckas med de stora frågorna: att ökaträkonsumtionen, skapa en rationellare struktur och få fart påproduktutveckling och förädling.Trädesign där råvaran finnsTrädesignen behöver därför ges större utrymme att växa. Detnaturligaste är att trädesign utvecklas i nära anslutning tillorter där råvaran finns. Jag föreslår därför att satsningar skallgöras i . Det kan leda till en ökad förädlingsindustri,som kan skapa arbetstillfällen i områden i -exempelvis , som under harförlorat arbetstillfällen trots rikedomen på skogsråvaror.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()
mot · GO02N316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N316av , ()Differentierade arbetsgivaravgifter/socialavgifterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionanförs om en geografisk differentiering av socialavgifterna/arbetsgivar-avgifterna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett flernivåsystem för socialavgifterna/arbetsgivaravgifternaefter norsk förebild.MotiveringI den regionalpolitiska utredningen som presenterades i slutetav fanns en betydande samsyn mellan deolika partiernas representanter om värdet av en aktivregionalpolitik och en ambition att ge även skogslänen ochsmåorterna bättre utvecklingsmöjligheter. I vårt västragrannland har under andra halvan av 1900-taletbedrivits världens mest framgångsrika politik för regionalutveckling. Det är ingen överdrift att påstå att norrmännenhar lyckats hålla bygderna levande och "ta hela landet ibruk".Det finns naturligtvis många orsaker till den lyckade norskaregionalpolitiken. En central punkt är utan tvekan det differentierade uttagetav socialavgifter/arbetsgivaravgifter. I varierar uttaget mellan 0procent i Finnmark längst i norr till i . I liggernivånpå i hela landet. "Att vi i Lierne har förhållandevis låga arbetsgivaravgifter betydermycket", sa kommunchefen i Lierne på gränsen till i . Företagen i den lilla norska fjällkommunen med 1560 invånare betalar i arbetsgivaravgift. Tillsammans medpensionspremien betalar en arbetsgivare i Lierne i socialaavgifter, medan det handlar om mer än det dubbla i i Strömsundskommun ett par mil därifrån.De låga sociala avgifterna har - tillsammans med bland annat systemetmed återbäring på vattenkraften - medverkat till många företagsetableringar inorska fjällbygder. Lierne kommun har blivit något av ett tillväxtområde ibjärt kontrast till grannkommunen på den svenska sidan.Intressant i sammanhanget är att framgångsrikt har försvarat sittsystem med differentierade arbetsgivaravgifter gentemot ,till trots. I har däremot socialdemokrater och moderateravskaffat den tidigare nedsättningen av socialavgifterna frånoch med senaste årsskifte. Det var ett både förhastat och felaktigt beslut somvållat starka protester i norra och som bör korrigeras.Den regionalpolitiska utredningen föreslår nu också att socialavgifternaska sänkas i stödområde A, vilket naturligtvis är ett mycketpositivt förslag. Vi stöder detta förslag, men menar emellertid att det finnsskäl att gå vidare med ytterligare differentiering efter förebild från Norge.Stockholm den 4 oktober 2000Sven ()()
mot · GO02N331 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N331av , ()BarsebäcksverketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall tas ur drift senast den 1 juli 2001.MotiveringStatens energimyndighet bedömer att kan tas ur drift senast 1juli 2001 så som var planerat i energiöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, . Svenska kraftnäthävdar att det vid vinterkyla kan uppstå situationer av effektbrist dåöverföringen inte är fullt utbyggd. Svenska kraftnäts argumentation harinte utsatts för kritisk granskning. Energiöverenskommelsen är från 1997.Svenska kraftnät har således på sig att klaraöverföringskapaciteten.Anledningen till att elförsörjningen är sårbar är att delar avbostadsbeståndet har direktverkande elvärme. Ett stopp för direktverkande el inyproduktionen av byggnader i detaljplanelagt område, ombyggnad avbefintlig direktverkande elvärme och energieffektiseringsåtgärder i övrigtskulle minska sårbarheten i elförsörjningen.Den alternativa energiförsörjningen borde systematiskt byggas ut för attSverige ska få en energiförsörjning som står i överensstämmelse med demiljömål en enig riksdag ställt sig bakom.Mot bakgrund av ovanstående bör som sin mening ge regeringentill känna att tas ur drift senast 1 juli 2001.Stockholm den 3 oktober 2000Karin ()()()()
mot · GO02N333 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N333av Ek, ()LanthandelnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stärka lanthandeln.MotiveringDet finns ett regionalpolitiskt mål i att människor skaha likvärdig tillgång till service över hela landet.Glesbygdsverkets studier visar trots detta att skillnaden i tillgång tillservice ökar över hela landet. av landets familjer, 40 000 familjer, harmer än tio minuters restid till affär. Närheten till affär är grundläggande omen familj ska få vardagslivet att fungera. Affären blir därför också ett viktigtnav i en bygd.I dag diskuteras neddragning av många delar av statlig grundservice. Detär en utveckling som menar måste bekämpas. För mångamyndigheter blir försvaret för en neddragning att delar av verksamhetenistället kan läggas i en affär på den ort där neddragningen sker. Det kan varafråga om information, mottagning eller utlämning av t ex mediciner ellerdirektuppkoppling med datorer.Problemet är dock att befolkningsutflyttning och lägre tillväxt på mångaorter äventyrar bibehållande av just bygdens affär.Därför måste system utvecklas som ger överlevnadsmöjligheter förlanthandlar. Länsstyrelserna har ett visst ansvar för utpekadeaffärer med regionalpolitisk betydelse. Detta ansvar bör utökas. Metoder somförslagsvis kan användas är utökat ansvar för driftsstöd till vissa butiker,samarbete med kommuner om utskick av varor till äldre och handikappade,betalning för att affären tillhandahåller samhällsinformation eller utökadeavgifter för utlämning av medicin eller alkohol, ersättning för att vara ett"vakande öga" i t ex skärgården eller borttagande av affärens avgifter till ABSvenska Spel.Regeringen bör därför utöka möjligheterna för länsstyrelserna att lämnastöd till regionalpolitiskt strategiskt viktiga affärer. Vidare bör avgiftentillAB avskaffas för regionalpolitiskt viktiga affärer. Ett system avstatligt strategiska informationspunkter i affär bör inrättas och för detta skaaffären ha ekonomisk ersättning.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02N335 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N335av , ()Insatser mot korruptionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser mot korruption.MotiveringKorruption anses vara ett av de största hindren för demokrati,framåtskridande och utveckling. Ett problem är att den minskarsamhällets effektivitet och suddar ut gränsen mellan offentligt och privat.Pengarna går inte till det de är avsedda för, t.ex. skolor och hälsovård,utan hamnar i privata fickor.Det finns utan tvivel en stor medvetenhet om korruptionen hos dem somarbetar med bistånd, exempelvis Sida. Också FN är engagerat ikampen mot korruption. Men det är också angeläget att näringslivetsorganisationer samt privata och statliga organ med ansvar för exportfrågorägnar ökad uppmärksamhet åt det gigantiska problemet med korruption. Detkan inte vara rimligt att det bara är biståndsorgan som skall bekämpakorruption.Regeringen bör ta initiativ till en dialog med näringslivsorganisationer ochexportfrämjande organ om hur korruptionen skall bekämpas.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02N336 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N336av , ()TurismFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i kommande regionalpolitiska proposition uppvärderaturistnäringen till en likvärdig nivå som för övriga näringsgrenar.MotiveringSvensk turism går att utveckla och därigenom bli en tillväxtbransch isvenskt näringsliv. investerar vi i bara en fjärdedel av depengar som våra nordiska grannländer gör per capita på att marknadsföralandet utomlands. Varje utlandssvensk märker detta genom frånvaron avpositiva turistartiklar i utländsk press medan både och Danmarkständigt verkar finnas på listan över resmål för hugade redaktörer.Utifrån statistiken visar det sig att hade entillväxt på turistområdet medan hade och Island5,. Turistnäringen i står i genomsnitt för av BNP. I Sverigestannar andelen på ungefär hälften i jämförelse. hade 1999 2,7miljoner turister medan hade 5 miljoner. 1987 hade ochSverige lika många turister, 2 miljoner. har 5,9 miljoner turistermedan stampar på 2,7 miljoner. Till detta kommer att ett jätteras harskett inom den inhemska turismen. Enligt ordföranden i FöreningenSverigeturism har 60 miljoner övernattningar försvunnit mellan 1989 och1999, vilket är en tredjedel av hemmamarknaden. Sammantaget är detta tillstort förfång för handelsbalansen.Regeringen skall snart lägga en regionalpolitisk proposition. Vad som dåbehövs enligt vår mening är att regeringen uppvärderar turismen somnäringspolitisk gren till samma nivå som de traditionella näringsgrenarna.Följden av detta blir att turism som viktig näringsgren får ta det utrymme somkrävs inom ansvarigt departement. En rad övergripande insatser vad gällersamordnad marknadsföring kan då lösas på ett för landet inkomstbringandesätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Claes ()()()
mot · GO02N337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N337av Egervärn, ()RestelektrifieringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fullföljandet av restelektrifieringen av landsbygden.MotiveringRiksdagen beslöt 1999 om ett nytt stödsystem för landsbygdenselförsörjning. Programmet omfattade i ett första steg underen femårsperiod. som beslutar om och utbetalar bidragenhar utbetalt i två omgångar.Totalt har inkommit 97 ansökningar varav 45 erhållitbidrag. De flesta ansökningarna, 24 stycken, kommer från län.Endast 6 av dessa har fått stöd. Av kvarvarande 52 ansökningar har 18 fåttavslag då villkoren i förordningen inte varit uppfyllda. Återstår alltså 34ansökningar varav knappt hälften i län.Svenska kraftnäts policy har varit att prioritera objekt som ger ettlågt bidrag per fastighet eller anslutna boende. Det har för läns, ochövriga läns, vidkommande inneburit att projekten som prioriteratshögst inte erhållit stöd medan projekt där man kan förutse att ett fortsattpermanentboende blir kortvarigt fått stöd.Svenska kraftnät har redovisat erfarenheter från denhittillsvarande bidragsgivningen och föreslår att ytterligareprioriteringsreglerinförs genom att det införs ett tak för hur stort bidrag som en enskildfastighetskall kunna erhålla. Det är ett helt oacceptabelt synsätt då det inte tar hänsyntill antalet boende på fastigheten, vilket tidigare varit ett kriterium och ejheller till att det bedrivs näringsverksamhet på fastigheten, vilket vi anserharstor betydelse för samhällsnyttan av investeringarna och för attinvesteringen har en acceptabel livslängd.Anslaget till restelektrifiering bör således höjas så att alla rimliga projektav de resterande 34 ansökningarna kan få bidrag. Hela anslaget bör dessutombeviljas . Det ger en bättre total bedömning och minskar påadministrationen. Vidare måste näringsverksamhet och den långsiktigaanvändningen av fastigheten tillmätas en mycket större tyngd i bedömningen.Slutligen bör man inte införa något tak per fastighet, utan bidragsbeloppet börutgå efter "individuell" prövning.Mot bakgrund av ovanstående bör således ta initiativ till enutredning så att de i motionen framförda synpunkterna beaktas.Stockholm den 3 oktober 2000Erik ()()
mot · GO02N340 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N340av Lekberg, ()Sanktionsmöjligheter mot elnätsägare som fördröjer elleverantörsbytenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en sanktionsavgift mot elnätsägare som försenarleverantörsbyte.MotiveringDet förekommer tyvärr åtskilliga exempel på att elkunder inte får sinabyten av elleverantörer genomförda inom en månad, räknat från anmälantill nätägaren, som är den tid som gäller enligt det nya regelverket somträdde i kraft . Genom att bytet av elleverantör försenasdrabbas elkunden ekonomiskt.Oavsett om det beror på praktiska eller administrativa problem hos deaktuella nätägarna, eller om det är en medveten strategi för att försena bytenfrån den lokale elleverantören, är detta ett oacceptabelt förhållande. Enbidragande orsak till den dåliga efterlevnaden av gällande regler torde vara attdet inte finns några sanktioner i regelverket.Vi vill därför föreslå att får rätt att ta ut ensanktionsavgift av nätägare som ej ombesörjer att elleverantörsbyte sker inomfastställd tid. Sanktionsavgifterna får naturligtvis inte kompenseras genomhöjningar av nätavgifterna.Stockholm den 3 oktober 2000Sören Lekberg (s)()
mot · GO02N341 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N341av , ()Gemensam energipolitik inom EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en gemensam energipolitik inom EU.MotiveringFNs utvecklingsprogram, FNs avdelning för ekonomiska och socialafrågor samt har utkommit med sin bedömningav energiläget i världen, World Energy Assessment. Rapporten blir ettunderlag inför behandlingen av energifrågan i för hållbarutveckling och inför uppföljningsmötet Rio+10 år 2002.Det är en bred genomgång som utgår från kravet på ekonomisk, social ochmiljömässig hållbarhet. I behovet att förena försörjningstrygghet med enlångsiktigt hållbar utveckling pekar den på stora förändringar i det framtidaenergisystemets sammansättning. Den utgör en utmaning förvärldens politiker till gemensamma tag för att möjliggöra en utveckling därenergiförsörjningen kan förenas med en hållbar miljö. Det krävs samarbete påglobal nivå för att lyckas.En annan fråga på global nivå som ställer utomordentligt stora krav påenergipolitiken är klimatfrågan, där Kyotoprotokollets genomförande nuförhandlas. EU har ett åtagande om att gemensamt minska sina utsläpp avväxthusgaser . Andra delar av världen har andra åtaganden.Gemensamt för alla industriländer är att uppnå en minskning på drygt 5 %från 1990 till perioden 2008-2012.Beroendet av omvärlden visar sig också på annat sätt i det svenskaenergisystemet. Genom den avreglerade energimarknaden och ökadöverledningskapacitet mellan kontinenten och är vi alltmerberoende av aktörer utanför vårt lands gränser. En del av detta beroende harvisat sig skapa problem. I ökad utsträckning importeras energi somproducerats på ett ur miljösynpunkt oacceptabelt sätt. Kraven påenergisystemet varierar starkt mellan de olika europeiska länderna.Mot ovanstående bakgrund är det olyckligt att EU saknar en långsiktigenergipolitik. Behovet av en gemensam politik bli än mer angeläget, när EUutvidgas med nya länder i öst.Försörjningstryggheten men i än högre grad miljökraven, och då inte minstbehoven att minska växthusgaserna, motiverar en samordnad politik.Energiproduktionen står för drygt hälften av de miljöproblem som ärförknippade med utsläpp till luft. Ändå saknar EU en sammanhållenenergipolitik. Även EU:s externa insatser speglar en bristande insikt omenergifrågans vikt. EU:s biståndsmedel går endast till tillenergiområdet.Behovet av en gemensam energipolitik inom EU framstår som uppenbart.Mot bakgrund av kravet på EU-insatser inom klimatpolitiken ochutvidgningen av EU brådskar dessutom frågans lösning. Regeringen bördärför driva på för att EU ska få en sammanhållen energipolitik.Stockholm den 3 oktober 2000Berndt ()()
mot · GO02N345 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N345av , ()Ny översyn av minerallagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyad översyn av minerallagen.Motiv för mina förslagDen svenska minerallagen har sin historiska bakgrund. Understormaktstiden gällde det att till nästan varje pris få tag i tillräckligt medjärnmalm för sabeltillverkningen. Detta behov är kanske inte likapåträngande - särskilt inte efter det senaste försvarsbeslutet.Kanske kan man därför våga skydda äganderätten något mera nu? Enöversyn är utan tvekan angelägen.Stockholm den 4 oktober 2000Bertil ()