mot · GN02Ub40 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub40av , ()med anledning av prop. 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg1 InledningI propositionen föreslår regeringen en ny lag om registerkontroll avpersonal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg, samtändringar i skollagen och i lagen om belastningsregister. Syftet bakomregeringens förslag är att öka skyddet för barn mot att personer somdömts för vissa brott anställs i verksamheter där de kommer i kontaktmed barn.Det har tidigare framförts förslag om att sökande till lärarutbildning skallvisa utdrag ur polisregistret som förutsättning för att kunna antas. Avregisterutdraget skall framgå att vederbörande inte dömts eller står under åtalför vissa brott, i första hand sexualbrott och barnpornografibrott. Vi har i ettsärskilt yttrande till det betänkande i vilket detta förslag framfördes haftinvändningar mot en sådan ordning, som enligt vår bedömning inte lösernågra problem utan skapar nya. Vi konstaterar att den nu föreslagna lämplig-hetsprövningen inte riktar sig mot de personer som ämnar genomgå lärar-utbildning.Vi instämmer till fullo i att barn skall erbjudas trygga miljöer inom barn-omsorg och skola, samt att övergrepp mot barn och ungdomar inom dessaverksamhetsområden också måste förebyggas. Vi ställer oss dock tveksammatill huruvida regeringens förslag om registerkontroll skulle kunna uppnådessa syften. Vidare anser vi att förslaget är oförenligt med flera centralarättsprinciper. I stället krävs ökad kvalitet vid rekrytering och vad avser dendagliga arbetsledningen vid förskolor och andra institutioner, för att personersom inte är lämpliga för uppgifterna skall kunna uteslutas.2 Bristande behovsanalysRegeringen har inte förmått redovisa ett klart behov av de föreslagnaåtgärderna. Man skriver i propositionen att det inte finns någon samladbild av förekomsten av sexuella övergrepp på barn inomomsorgsverksamheten. Tvärtom anges det att förekomsten av dylikaövergrepp är mycket begränsad. Regeringen menar dock att enbartvetskapen om att övergrepp över huvud taget förekommer måsteföranleda ingrepp vilka syftar till att minska risken för dem.Brottsförebyggande rådet () har beräknat att det bland de cirka 34 000personer som anställs inom skolor, fritids- och daghem troligen finnshögst en registrerad och två misstänkta pedofiler. , forskare påBRÅ, framhåller att registren rörande sexualbrott är behäftade med ett stortmörkertal.Rikspolisstyrelsen understryker i sitt remissvar att de senaste årens upp-märksammade fall med övergrepp mot dagisbarn inte hade kunnat undvikasmed kontroll, eftersom förövarna inte fanns med i något register. Förslagetsaknar helt analys av huruvida en kontroll av den föreslagna typen hade varitverksam i dessa fall.Det kan inte uteslutas att kontroll av den nu föreslagna typen riskerar attinvagga personalen vid förskolor, skolor och fritidshem i falsk trygghet.Omständigheten att en person kan uppvisa ett ograverat registerutdrag utgöringen garanti för att personen i fråga inte är en presumtiv brottsling.En lagstiftning av den dignitet som föreslås i propositionen måste natur-ligtvis vila på en väl underbyggd grund. Regeringens oförmåga att redovisaett påvisbart behov av registerkontroll och på vilket sätt en sådan skullekunna förhindra de fall av kränkningar av barn som förekommit i omsorgs-verksamheten visar att någon sådan grund inte finns.3 IntegritetskränkningRegeringens förslag om att varje sökande till tjänst inom barnomsorgeller skola, som ett sista steg i anställningsförfarandet, skall kunna företeett utdrag ur belastningsregistret som förutsättning för anställning utgören kränkning av den personliga integriteten.Regeringen hänvisar i sin proposition till åtagande enligt barn-konventionen att vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra att barn förmåseller tvingas delta i olagliga sexuella handlingar. Regeringen framför härvidatt den vuxnes integritet får stå tillbaka för skyddet för barnet. Det bör dockpåpekas att på samma sätt har åtaganden enligt Europakonventionenför mänskliga rättigheter att inte kränka den enskildes privatliv. Undantag fårendast ske med stöd av lag för det fall detta är nödvändigt för att förebyggabrott. Med hänsyn till propositionens bristande behovsanalys kan det inteanses vara klarlagt att den föreslagna åtgärden är nödvändig, eller enslämplig för att förebygga övergrepp mot barn. Mot denna bakgrund måsteden kränkning av den personliga integriteten som förslaget innebär, utgöraett absolut hinder mot genomförande av detsamma.Den personliga integriteten i arbetslivet och frågan om kontroll ochregistrering av arbetstagare är föremål för utredning. I utredningen, som skallpresenteras , skall särskilt belysas skyddet för arbets-sökande. Regeringen har dock gjort bedömningen att lämplighetskontrollgenom registerutdrag avseende personer som anställs inom barnomsorg ochskola bör införas . Det är inte logiskt att föregripa den nupågående utredningens slutsatser, allrahelst emedan förslaget innebär en svåravvägning mellan olika integritetsintressen.4 Sekretessen kring uppgift om den enskildespersonliga förhållandenEnligt sekretesslagen 9 kap 17 § råder sekretess för uppgift om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden i register, om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider skada eller men. Den enskilde har i princip rätt att få utuppgifter om sig själv.Sekretess gäller inte i anställningsärenden. Det är en välgrundad och viktigprincip att det skall råda offentlighet i sådana ärenden, vilket regeringenockså framhåller i propositionen. För det fall man i lag stadgar att utdrag urbelastningsregister skall företes i vissa anställningsärenden förändras dockförutsättningarna för vidmakthållandet av denna princip.I och med att den enskilde skall begära ett utdrag ur belastningsregistretoch förete den inför anställning har uppgiften blivit offentlig. Någon fortsattsekretess eller tystnadsplikt föreslås inte av regeringen. De facto tvingas denenskilde att röja sekretessen kring sina personliga förhållanden, eftersom haneller hon inte kan få anställning inom sitt gebit utan att visa registerutdrag.Sekretessen blir dock en nullitet och integritetskränkningen ett faktum.5 Principen om förbud mot dubbel bestraffningDen som dömts för ett brott skall inte behöva riskera ytterligare lagföringför samma brott. Trots att den nu föreslagna registerkontrollen fallerutanför ramen för domstolsväsendet utgör den ändå en dubbelbestraffning, i så måtto att den som dömts och avtjänat sitt straff kanförvägras anställning.Det finns naturligtvis verksamhetsområden inom vilka människor somdömts för vissa brott skulle vara direkt olämpliga som anställda. Man måstedock beakta vilka konsekvenser ett lagförslag som det aktuella skulle ha.Lagrådet har påpekat att har ställt sig tveksam till att gevissa arbetsgivare rätt att kräva straffrihetsintyg. Skulle förevarande lag-förslag gå igenom har vi övergivit en grundläggande princip och öppnatdörren för godtycklig lagstiftning, där den enskildes integritet och rätts-säkerhet får stå tillbaka för politiska symbolhandlingar.En viktig princip borde vara att sedan ett straff fullgjorts ges den enskildegoda förutsättningar att i fortsättningen leva ett normalt liv. En utvecklingdär tidigare dömda aldrig ges en ny chans riskerar att leda till ett samhälledär fortsatt kriminalitet är det enda som erbjuds. Det är sådana grund-läggande frågor som förslaget måste prövas emot.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1999/2000:123.Stockholm den 21 juni 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()