mot · GO02Sk735 · 2000-10-05 00:00:00 — Barn , som arbetar ibolaget, beskattas hos den av makarna som har den högstainkomsten från företaget. Detta gäller även ersättning till barnöver , "till den del ersättningen överstigermarknadsmässigt vederlag för arbetsinsatsen". Om barnet ärdelägare i bolaget beskattas företagsledaren för denkapitalinkomst som överstiger "skälig ersättning för ibolaget gjord kapitalinsats".Bakgrunden till dessa bestämmelser är att söka i den höga, progressivainkomstskatten samt att endast lön upp till 7,5 basbelopp ger rätt tillsocialförsäkringsförmåner. Det är direkt diskriminerande och t.o.m. ett brottmot jämställdhetssträvanden att betrakta make eller maka som ett bihang tillföretagsledaren. Därför skall fåmansföretag jämställas med övrigaverksamheter.Regeln om hur företagsledares barn skall beskattas bör ocksåslopas. Det finns ingen anledning att straffbeskatta ungdomars feriearbeten ifamiljeföretaget och därmed sätta i gång ett byte av arbeten mellan olikafamiljeföretag för att undvika straffskatten. I stället borde insatser ifamiljeföretaget uppmuntras, om man menar någonting med allt tal omsmåföretagens betydelse. Det borde ligga i allas intresse att ungdomarna tidigtfår erfarenheter från arbete i familjeföretaget. Det är så man kan skapaförutsättningar för en nation präglad av företagsamhet och framtidstro.Lex ASEA och småföretagenI den s.k. lex Asea ( 3 § 7 mom. lagen om statliginkomstskatt)) finns regler som gäller omstrukturering avföretag. När ett företag delar upp sin verksamhet i fleradotterbolag och sedan delar ut dessa till aktieägarna underlåtsuttagsbeskattning och skjuts utdelningsbeskattningen upp tilldess mottagaren säljer aktierna. En förutsättning är att någondel av det utdelande företaget är marknadsnoterat. Onoteradebolag omfattas inte av lex Asea, vilket är en klardiskriminering av fåmansbolagen, varför kravet påmarknadsnotering bör slopas.Mervärdesskatten och deninre marknadenSverige har jämte den högsta mervärdesskatten iEuropa. Allt eftersom den inre marknaden utvecklas blir detett allt större problem för svenska företag. Försäljningen avkapitalvaror som exempelvis bilar och köksmaskiner ökaröver gränserna. Skillnaden mellan svensk och tysk moms och i kombination med lägre prisnivå iTyskland medför det att svenska företag har svårt attkonkurrera med privatimport från och flera andraländer. Detta är naturligtvis bra ur kundernas synvinkel, menom skillnaden beror på skilda skattesatser blir det svårt attgenom ökad effektivitet eliminera underläget.Det finns ett förslag inom EU att digitala leveranser av t.ex. programvara,databearbetning, radio- och TV-sändningar från företag utanför EU skallmomsbeskattas inom EU när de konsumeras här. Företag från tredje landbehöver endast momsregistrera sig i ett EU-land och för alla leveranser gällerdet landets skattebestämmelser och skattesats. Detta kommer med säkerhet attinnebära att konsumtion av dessa tjänster endast till begränsad omfattningkommer att beskattas i . Det finns redan många svenska IT-företagsom etablerat sig i andra EU-länder med låga mervärdesskattesatser. Dettakommer att medföra sänkta skatteintäkter för del.Inom EU pågår ett arbete med att förenkla rutinerna för hanteringen avingående moms för företag. Principiellt anser kommissionen attmedlemsländerna skall börja tillämpa ursprungsprincipen. Det kommer därföri längden inte att vara möjligt att tillämpa en från övriga kraftigtavvikande mervärdesskatt. bör därför sänka mervärdesskatten.Ett annat problem med mervärdesskatten inom EU är sjättemomsdirektivet, i dess artikel 13 regleras vilka verksamheter som ärundantagna från mervärdesskatt. Det är sjukhusvård, tandvård, undervisning,social omsorg m.m. Syftet med att inte belägga dessa verksamheter medmoms är givetvis att inte höja kostnaderna för medborgarna. Konsekvensernablir emellertid att ingående moms inte får dras av utan den blir en kostnad iverksamheten. Offentliga institutioner har emellertid full kompensationsrättför den ingående momsen. På detta sätt kommer privata alternativ alltid i ettsämre konkurrensläge.Den ökade effektivitet och förbättrade kvalitet som en konkurrens medförär ett tillräckligt starkt incitament för riksdag och regering att verka för enannan tingens ordning. I första hand bör möjligheter till undantag frånregelverket undersökas. Det borde inte vara omöjligt, då sådana förändringarskulle förbättra utbudet i landet utan att snedvrida konkurrensen med andraländers aktörer. bör inom EU agera för en förändring av detsjätte momsdirektivet så att konkurrensen stimuleras i stället för attmotarbetas.Övriga förslagNystartade företag har oftast begränsat eget kapital. Närföretaget börjar visa vinst, skall skatt erläggas, vilket kan varabesvärligt ur likviditetssynvinkel. Vi anser att regeringen börutreda hur nya företag skulle kunna få möjlighet att skjutaupp skattebetalning.Nuvarande redovisnings- och skatteregler för företag är i princip desammaför stor- och småföretag. Det kan ifrågasättas om det skall vara så. Vi anseratt regeringen bör återkomma till med ett förslag till förenkladeregler för mindre företag.Småföretag startar oftast i blygsamma förhållanden och har inte sällanverksamheten i lokaler som tillhör den egna bostaden. Avdragsmöjligheternaför dessa kostnader är emellertid små, vi anser därför att regelverket bör sesöver. Regeringen bör återkomma med förslag till förändringar.För många företag och då inte minst inom de med internationellverksamhet är representation ett väsentligt inslag i uppbyggande av nyaaffärer. De tjänsteproducerande företagen säljer på förtroende och det är dåviktigt för parterna att lära känna varandra väl. Representationskostnaderna ärdärför en del av säljkostnaderna, och de borde därför vara avdragsgilla somalla andra kostnader för intäkternas förvärvande. Vi anser därför attregeringen bör återkomma till med förslag till betydligt mergenerösa regler för avdrag för representationskostnader i företag.Besöksnäringen är en viktig och växande näringsgren i hela världen. Iflertalet länder betraktas också näringen som viktig, medan den i harsvårigheter att bli betraktad som en med tillverkningsindustrin jämbördigaktör. Alltför mycket av regelverket som belastar restaurangbranschen verkarha tillkommit på grund av okunnighet om branschens verksamhet ochbetydelse för nationens samlade konkurrenskraft. Bl.a. diskriminerasrestaurangerna gentemot livsmedelsaffärerna när det gäller mervärdesskatten.Hotell och restauranger får betala konsumentskatt på energi, medanlivsmedelsindustrier betraktas som tillverkande enheter och har lägreskattetariff. Köttbullar tillverkade i fabrik eller restaurangkök är avsedda förkonsumtion och borde inte ha olika förutsättningar. Vi anser därför att dennakonkurrenssnedvridning bör undanröjas.Stockholm den 4 oktober 2000Carl ()()de ()()()()()()