mot · GO02N387 · 2000-10-05 00:00:00 — Det nya systemetinnebär att huvuddelen av de nuvarande stödformerna för förnybar el, t.ex.miljöbonus, investeringsstöd och den s.k. 9-öringen för vindkraft kan slopas.Vissa stöd kan dock fortfarande komma att behövas för att utjämna objektivakostnadsskillnader mellan olika anläggningar på grund av ålder m.m.5.2.10 Full energiskatt för fjärrvärme och biobränslenSyftet med energiskatten skall enligt ovan vara dels fiskalt, dels skall denbefrämja en allmän hushållning med energi, som alltid kommer att varaen knapp resurs hur den än produceras. Med detta syfte bör skatten tas utpå en så bred bas som möjligt, med minsta möjliga undantag och så att detfinns en skattebas kvar även när en stor del av energiproduktionen baseraspå förnybara energikällor. I detta syfte bör även biobränslen såsmåningom beläggas med full energiskatt. Detsamma gäller ävenvärmeleveranser från fjärrvärme, som i huvudsak kommer attbaseras på biobränslen.Vi har här bedömt att ett stegvis införande av full energiskatt förbiobränslen och leveranser från fjärrvärme kan bli aktuell under senare delenav detta decennium och kunna fullbordas omkring . Förutsättningen äratt koldioxidskatten och energiskatten på el då har en sådan nivå attbiobränslenas konkurrensförsteg kan bibehållas. I tabell 1 har detta antagitskräva att ökningstakten för energiskatten på el fördubblas under den tidenergiskatten på biobränslen fasas in.Energiskatt på biobränslen aktualiserar vilka typer och distributionsformerav biobränslen som skall omfattas. En betydande mängd förbrukas inom denenergiintensiva industrin som bör ha undantag, så länge det generellaundantaget för denna industri gäller. Ett annat problem gäller den individuellaeldningen med ved från egen skog. Eventuellt kan här någon form avschablon tillämpas.5.2.11 Successivt höjda skattesatserInriktningen är att kombinera en reformering av energiskattesystemet meden grön skatteväxling i storleksordningen fram till2010. En del av de ökade inkomsterna från energibeskattningen underdenna period kommer att bli en följd av den breddade skattebas och debegränsningar av undantag som föreslås. Det gäller framför alltbegränsningen av undantagen för industrin, likställandet av skatten pådieselolja med den på bensin samt införande av energiskatt på fjärrvärmeoch biobränslen. Borttagandet av undantagen för fossil elproduktionväntas inte ge några stora inkomstökningar utan i stället bidra till attsådan elproduktion minimeras.I övrigt bör inriktningen om en skatteväxling på nåsgenom att skattesatserna för de viktigaste skatterna successivt höjs från ochmed 2002 utifrån den nivå de får vid omläggningen 2001.5.2.12 Beredskap för nya styrmedelDet måste också finnas en beredskap att pröva nya styrmedel som kan bliaktuella i miljöpolitiken. Det främsta exemplet på detta är handel medutsläppsrätter för koldioxid, som kan bli aktuellt enligtKyotoavtalet. Från finns också förslag om att påbörjaen handel inom EU inom vissa områden. Det är ännu för tidigtatt säga om och när handel med utsläppsrätter kan påbörjas och hur ensådan handel kan komma att se ut. Det är också för tidigt att avgöra om eneventuell handel med utsläppsrätter helt bör ersätta koldioxidskatten ellerom de två systemen bör komplettera varandra. Inriktningen skall vara attden miljöstyrande effekten av eventuella utsläppsrätter skall vara minstlika stor som för koldioxidskatten.6 Vår grundsynMiljöpartiet de gröna grundar sina energipolitiska ställningstaganden pånågra strikt naturvetenskapliga grunder:- Såväl fossila bränslen som kärnkraft måste avvecklas därför att de inteär uthålliga.- Det är förenat med stora risker att vänta med avvecklingen eftersomgrundläggande livsbetingelser hotas.- De egentliga kostnaderna för båda energislagen, och de verksamheterde används till, ökar så kraftigt - sedda ur ett grundläggandenaturvetenskapligt perspektiv - att vi aldrig får bättre råd än nu attgenomföra förändringsarbetet.Vår grundsyn är således att det är såväl naturvetenskapligt nödvändigtsom ekonomiskt önskvärt att nu bygga upp långsiktigt hållbaraenergisystem. Priset för den nödvändiga omställningen blir större julängre vi väntar.Världens energiförsäljare är mäktiga. Deras uppdrag är att sälja bilden avatt större energiomsättning leder till ökad välfärd. Olje- ochkärnkraftsintressena har en stark ställning då det gällt att forma dennavärldsbild som bygger på tesen att mer är detsamma som bättre. Den storautmaningen är nu att ompröva denna världsbild i grunden.Jordklotet tål helt enkelt inte att vi fastnar i det gamla synsättet. Det ledeross in i en situation som är ekologiskt ohållbar - och därmed också så socialtohållbar att det vi lärt känna som demokrati hotas.En rimlig bedömning är att de rika industriländerna, som bara omfattartjugo procent av jordens befolkning, måste halvera sin energianvändning omvi skall klara av vår gemensamma överlevnad på vårt hem i kosmos.Miljöpartiet de gröna hävdar bestämt att en "utveckling" som inte håller föratt ge framtida generationer välstånd inte är värd namnet. Vi hävdar, trots attdet kan uppfattas som obekvämt, att alla människor har rätt till ett rättvistmiljöutrymme och att vi alla måste lära oss att leva på ett sätt som alla kanleva alltid. Detta medför att vi i vår del av världen måste ändra livsstil.Ingenting säger att den nya hållbara livsstilen skulle ge sämre välfärd . Det samhälle vi lever i, trots stor energiomsättning, harinte ens lyckats klara de målsättningar som sätts upp: låg arbetslöshet ochstabil ekonomi. Än mindre har miljömålen kunnat uppnås.Miljöpartiet de grönas uppfattning är att användningen av fossila bränslenskall minskas samt att kärnkraften skall avvecklas helt. Vårtmål är inte att ersätta bortfallet av energi fullt ut. Även biobränslen,solcelleroch andra mer kretsloppsbaserade tekniker måste ses i ett globalt perspektivoch det gäller att finna en optimal användning snarare än en maximal.Biobränslen får t.ex. inte användas i sådan omfattning att skogen och denbiologiska mångfalden utarmas eller genom att energigrödor drivs framgenom ett intensivt jordbruk baserat på konstgödsel och kemikalier. Ävenproduktion av vindkraftverk, solceller och annan modern energiomvandlings-teknik medför självfallet en miljöbelastning som måste hållas på en förnaturen hållbar nivå. Effektivisering av energianvändningen, dvs. att ta tillvara energins arbetsinnehåll (exergin), genom ny modern teknik, både iproducent- och konsumentledet, är i detta perspektiv en viktig faktor. Menännu viktigare är att samhället styrs, främst genom ekonomiska styrmedel, påså sätt att energiomsättningen hålls på en, ur globalt perspektiv, hållbar nivå.För de gröna är det dessutom naturligt att peka på att denmaterialistiska världsbilden som dominerar måste utvecklas till envärldsbild där social och kulturell livskvalitet väger tyngre änvarugenomströmning.I vår energipolitiska motion (1996/97:N27) presenterade vi såväl enstrategi som konkreta förslag på hur skall kunna närma sig en merhållbar utveckling inom energiområdet. Strategin och förslagen har sin grundi det dagspolitiska läget och har därför anpassats till vad som borde kunnavara politiskt möjligt att redan nu göra. de gröna villnaturligtvisgå fortare fram - vi anser t.ex. att kärnkraftens miljöpåverkande livscykel ochsäkerhetsbedömning är skäl för en total avveckling på några få år.På samma sätt som dåtidens försvarare av ånglok hävdade att det varkapitalförstöring att investera i det nya, hävdar försvarare av kärnkraftatt det är kapitalförstöring att investera i det nya. Allvarliga drag av dettasynsätt återfinner vi i regeringens s.k. energiproposition, trots attambitionerna sägs vara att avveckla kärnkraften.7 Riktlinjer för energipolitiken7.1 Energipolitikens målDen svenska energipolitikens mål bör vara att inom ramen för enekologisk bärkraftig utveckling skapa förutsättningarför att förse landet med förnybar energi på ett sätt som medför att bl.a.näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor och hushåll rimligatotalkostnader. Vårt förslag medför att varje energislag långsiktigt skallbära sina egna samhällsekonomiska kostnader, även risk- ochmiljökostnader. Genom att anpassa energisystemet till vad som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart, skapas förutsättningar i för såvälen robust ekonomisk utveckling som en god social utveckling.7.2 Fullt risk- och miljökostnadsansvar införs ienergisektornPrincipen att förorenaren skall betala sina miljökostnader har fastslagitsmed bred politisk uppslutning i såväl Riodeklarationen och Agenda 21som i EU:s grundtraktat. För energiområdet drogs motsvarande slutsatsvid 1995. Konferensens främstarekommendation till deltagarländerna var att ta bort subventionerna tillenergitillförseln och se till att alla kostnader - inklusive externamiljökostnader - internaliserades (inräknades).Det finns starka ekonomiska intressen hos flera av landets energiintensivaföretag att hålla energipriserna, särskilt elpriset, på en så låg nivå att detkräver statliga subventioner. Det visade sig inte minst i den bitvis osakligasamhällsdebatt som fördes inför det energipolitiska beslutet. De företrädareför näringslivet som framträdde i detta sammanhang visade tydligt att de inteär beredda att låta energisektorn bära sina egna risk- och miljökostnader,som man hävdar sig värna marknadsekonomiska principer. I självaverket har man en syn på ekonomin som förskräcker: "Marknadsaktörerna"skall ta hem vinsten medan staten skall betala kostnaderna. Detta synsätt ärinte rimligt. De har på detta sätt inte bara avvisat en ansvarsfullmarknadsekonomi med rimliga miljöambitioner utan dessutom, vilket är änmärkligare, avvisat möjligheten till långsiktiga förbättringar avkonkurrenskraften som i realiteten blir följden av ett ökat moderniserings- ochomvandlingstryck. Detta omvandlingstryck har positiva effekter genom attstimulera modernisering och produktivitetsförbättringar.Ett exempel på detta, som företrädare för näringslivet i bordefundera över, är som avsiktligt undvikit att subventionera energisektornoch som därmed haft relativt höga energipriser för sin industri. hargenomgått en snabb teknisk utveckling och nått betydande konkurrenskraft påvärldsmarknaden, medan länder med subventionerade energipriser,exempelvis i östra , har haft ett lägre omvandlingstryck och enlångsammare teknisk utveckling. När företrädare för näringsliv ochfackföreningsrörelse vill konservera det gamla uppträder man på ett sätt somkan få allvarliga följder för den framtida svenska konkurrenskraften. Inteminst blundar man för det faktum att den starkast växande marknaden ivärlden är just den som innefattar miljövänlig, hållbara energiteknik! Mannegligerar dessutom det faktum att konsumenter ställer miljökrav påproduktionen och att länder som håller fast vid gammal teknik riskerar atthamna på efterkälken.7.3 Precisera och skärp säkerhetskraven påkärnkraftenI den svenska kärntekniklagen (1984:3) uttrycks helasäkerhetstänkande med tillhörande värderingar genom att bara konstateraatt "kärnteknisk verksamhet skall bedrivas på sådant sätt att kraven påsäkerhet tillgodoses" (3 §). Utifrån denna formulering är sedan helasäkerhetsarbetet delegerat till regeringen och de tekniska myndigheternapå området, och Statens strålskyddsinstitut.De svenska kärnkraftverken har kontinuerligt drabbats avsäkerhetsincidenter. Det gäller speciellt de äldre reaktorerna. Dennautveckling förvärras ju äldre de svenska kärnkraftverken blir. Miljöpartietifrågasätter om säkerhetskravet i kärntekniklagen i praktiken är uppfyllt.Samtidigt är det ett faktum att aldrig klart uttryckt vilkensäkerhetsnivå man kräver av den svenska kärnkraften. Mot bakgrund av dettakräver vi att kärntekniklagen preciseras och skärps, så att lagen mer detaljeratuttrycker vilken säkerhetsnivå som skall krävas av de svenskakärnkraftverken. anser att frågan om kärnkraftens säkerhet intebara är en teknisk fråga, eller en fråga om den mänskliga faktorn, som skallhanteras av de tekniska tillsynsmyndigheterna. Säkerhet är också en fråga omvärdering, vilken bör komma till uttryck genom politiska beslut.Är då detta möjligt i när kärnkraftsägarna gärna ropar efterskadestånd så fort något påverkar deras verksamhet? infördeskrav på säkerhetshöjande förbättringar av reaktorerna. Man krävde attreaktorerna skulle förses med filter så att utsläpp till följd av härdsmältorskulle bli mindre och mindre sannolika. Detta var en sentida reaktion påhaveriet i (). Då ifrågasattes inte statens rätt attkräva ökad säkerhet som förutsättning för vidare drift. Inte heller blev statenskyldig ägarna för att den utökade kraven jämfört med den som rådde närtillstånden gavs. Ökade krav medför naturligtvis att värdet på befintligareaktorer minskar, vilket underlättar en avveckling.7.4 Kärnkraften avvecklasDen förlamning som rått i den svenska energipolitiken i nära på tvådecennier skulle ha kunnat brytas i det energipolitiska beslutet . Såblev det inte. Anledningen är att den strategi för kärnkraftsavvecklingensom valdes i realiteten försvårade en avveckling av kärnkraften och enutveckling av de hållbara alternativen.Kärnkraften skall, enligt , avvecklas med en kombination avlagreglering och ekonomiska styrmedel. Inledningen av avvecklingen skallske med en lag om kärnkraftens avveckling som gör en rimlig avvägningmellan reaktorägarnas och samhällets intressen. Därvid skall samhälletskostnader för miljö, hälsa och risker vid fortsatt kärnkraftsdrift väga tungt iersättningsbedömningen. För den fortsatta avvecklingen skall ekonomiskastyrmedel som tydliggör kärnkraftens risk- och miljökostnader användas.Dessa styrmedel bör kombineras med tydliga politiska signaler omintentionen att avveckla kärnkraften möjligt.Kärnkraftsavvecklingen ger jobb. Energiproduktion med kärnkraft, oljaoch kol har stora kostnader för ändliga råvaror, miljöförstöring, risker ochavfall. För produktion med förnybara energislag, däremot, ärarbetskraftskostnaderna ofta de dominerande. Detta innebär att en omställningav energisystemet i riktning mot förnybara energislag har en kostnadsprofilsom minskar såväl arbetslösheten som miljöförstöringen. Många nyarbetstillfällen tillkommer i byggsektorn, som får omfattande uppgifter medatt förnya energisystemets infrastruktur. Glesbygden tillförs arbetstillfällen iproduktion, förädling och transporter av biobränslen. Verkstadsindustrinutvecklas för att tillverka förnybar energiteknik till kraftvärmeverk,vindkraftverk och solenergianläggningar. Omställningen skaparförutsättningar för verkstadsindustrin som kan leda till exportframgångar medmodern förnybar energiteknik. Nya energieffektiva processer och produkterkommer att utvecklas.8 Avveckling av kärnkraften8.1 UtgångspunkterKärnkraften skall avvecklas i enlighet med folkomröstningsbeslutet, dvs.senast år 2010. Den pågående subventioneringen av kärnkraften skallsnarast möjligt upphöra. Subventionerna är huvudsakligen av två slag:1. Reaktorägarna betalar inte sina fulla riskkostnader. I händelse av enreaktorolycka är reaktorägarnas skadeståndsansvar för skador på tredjeman begränsat till maximalt ca per reaktor. Detråder enighet om att de verkliga kostnaderna är mångfalt större.Mellanskillnaden bekostas nu av staten.2. Reaktorägarna betalar inte sina fulla miljökostnader. Det gällerfinansieringen av de framtida kostnaderna för att ta hand om kärnavfallet,men det gäller också miljökostnader som uppstår på grund av såväluranbrytning som skador av radioaktiva utsläpp från de olika stegen iproduktionen av kärnbränsle. Dessutom medför både produktion ochomhändertagande av kärnbränsle respektive kärnavfall omfattandekoldioxidutsläpp, något som ofta glömts bort.Subventionerna skall avvecklas genom en skärpning och utveckling av deekonomiska styrmedel som redan nu används. De ekonomiska aspekternaav kärnkraftsavvecklingen utvecklas närmare i avsnittet om ekonomiskastyrmedel, nedan. Frågan om hur en utveckladatomansvarighetslagstiftning bör se ut behandlas närmare i avsnittet omskadeståndsansvar vid en reaktorolycka.Miljöpartiets bedömning är att kärnkraften i princip avvecklar sig självom kärnkraftsproducenterna åläggs att betala sina fulla kostnader, inklusiverisk- och miljökostnader. För att inleda avvecklingen behövsemellertid en avvecklingslag, vilket tas upp i avsnitt 7.3.Kärnkraftselen skall huvudsakligen kompenseras med:1. Sparande, effektivisering och konvertering från uppvärmning med ) Effektivisering av energianvändningenb) Omfattande konvertering från el- till biobränslebaserad uppvärmning (enskild samt fjärrvärme)c) Konvertering från el- till delvis solvärmebaserad uppvärmningd) Minskad användning av de s.k. avkopplingsbara elpannorna i fjärr- värmesystemet2. Ny elproduktion baserad på förnybara energislag i form av:a) Utbyggnad av modern biobränsleeldad kraftvärmeproduktionb) En realistisk satsning på vinkraftsutbyggnadc) Utbyggnad av småskalig solvärmeproduktionMiljöpartiet accepterar inte, vilket regeringen föreslagit, någon som helstutbyggnad av vare sig småskalig eller storskalig vattenkraft som innebärytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendrag. De fyra stora orördaNorrlandsälvarna bör dessutom grundlagsskyddas mot vidareexploatering. Däremot är vi positiva till förnyelse av äldre teknik i debefintliga vattenkraftverken, under förutsättning att det inte har negativaeffekter på naturmiljön.En ökad användning av fossila bränslen, vilket regeringen föreslår, är inteheller förenlig med den av beslutade klimatpolitiken. Förbränningav fossilgas, liksom förbränning av olja och kol, innebär att kolatomer somlegat lagrade i jordskorpan i årmiljoner släpps lösa i form av koldioxid iatmosfären, med växthuseffekt som följd. Fossilgas, som huvudsakligenbestår av växthusgasen metangas, förstärker effekten ytterligare genom attläckage av metangas från gasledningarna går ut i atmosfären. Uppskattningaranger att förluster och läckage av metangas till atmosfären uppgår till ca 1 %av den totala fossilgasproduktionen.Mot denna bakgrund anser vi att fossilgasen inte har någon funktion i densvenska energitillförseln utöver den marginella roll den har . Vi kommerdärför att motsätta oss varje förslag som direkt eller indirekt syftar till attbygga ut det svenska fossilgasnätet eller att dra internationellafossilgasledningar genom . Detta har utvecklats i en separat motion till1999/riksmöte.8.2 Ekonomiska styrmedel för att avvecklakärnkraftenKärnkraftens risk- och miljökostnader skall fullt ut överföras tillproducenterna på följande sätt:1. Genom förändringar i atomansvarighetslagen och en successiv stegring avansvarighetsgränsen skall riskkostnaderna överföras på reaktorägarna.2. Skatten på kärnkraftsel höjs.Förslaget till hur kostnaderna för kärnkraftens risker successivt skallöverföras till reaktorägarna beskrivs närmare i avsnittet omskadeståndsansvar vid en reaktorolycka. Syftet är att kärnkraften skallbära de fulla marknadsekonomiska kostnaderna för de risker för en storkärnkraftsolycka den är förknippad med. Kostnaderna kan komma att tasut i form av ökade räntekostnader, kostnader för riskdelningsavtal eller påannat sätt, beroende på vilka lösningar företagen finner för att fördelariskerna. Hur högt marknaden kommer att värdera riskerna är svårt attförutse, men med all säkerhet kommer ett sådant utvidgat ansvar att ledatill ökade kostnader som i slutänden måste tas ut på priset på försåldelektricitet.Syftet med den höjda produktionsskatten på kärnkraftsel är framför allt attinternalisera de kort- och långsiktiga miljöeffekter och -risker som finns iolika delar av kärnbränslekedjan och som kärnkraften inte betalar för i dag.När risk- och miljökostnaderna internaliseras på detta sätt ökarproduktionskostnaderna för kärnkraften. blir kärnkraftverken äldreoch underhållskostnaderna ökar. Det leder sammantaget till att de undvikbarakostnaderna för kärnkraftsproduktion, som anses ligga vidstorleksordningen /kWh, kommer att successivt närma sig och såsmåningom varaktigt överstiga råkraftpriset på marknaden.När kärnkraften på det här sättet får betala sina verkliga kostnaderkommer det att leda till att alltfler kärnkraftverk successivt prissätter sig urmarknaden och då kommer att stängas av sina ägare. Exakt när och i vilkentakt detta kommer att ske beror på många faktorer som marknadsvärderingenav olycksriskerna och prisutvecklingen på el, som i sin tur beror påefterfrågeutvecklingen och tillkommande ny elproduktion.Att enbart låta kärnkraftsavvecklingen styras av marknadsmässigafaktorer kan dock orsaka problem eftersom avvecklingen kan bli ryckig ochoplanerad, t.ex. om många kärnkraftverk passerarlönsamhetsgränsen. Som en reserv och ett komplement bör därför finnas enlagstiftning om kärnkraftsavveckling som kan användas av statsmakterna föratt garantera en avveckling i jämn takt under ordnade former. Lagstiftningenbehövs också för att inleda avvecklingen då internaliseringen av risk- ochmiljökostnaderna ännu inte fått fullt genomslag.Den nu fastlagda energipolitikens strategi för kärnkraftsavvecklinginnehåller också ett förslag om lagstiftning, men saknar nästan helt förslag omverksamma ekonomiska styrmedel. En sådan strategi kommer inte att ilängden vara hållbar. Den kommer att leda till mycket höga kostnader föravvecklingen när staten får ersätta reaktorägarna för hela mellanskillnadenmellan marknadspriset och dagens undvikbara kostnader där inte risk- ochmiljökostnaderna är internaliserade på ett riktigt sätt. Det betyder att statenfårge stora bidrag till kostnader som rätteligen reaktorägarna bör stå för.Med en strategi som i huvudsak bygger på ekonomiska styrmedelkompletterad med lagstiftning för att garantera en jämn avvecklingstakt,kommer kostnaderna för ersättning till reaktorägarna att bli mycket merbegränsade. Likaså blir kostnaderna lägre för vissa stöd till åtgärder för attställa om energisystemet.8.3 Lagstiftning om kärnkraftens avvecklingSom framgår av föregående avsnitt anser vi att kärnkraftsavvecklingen iförsta hand bör åstadkommas med hjälp av ekonomiska styrmedel sommedför att kärnkraften får betala sina egna kostnader. Effekterna av deekonomiska styrmedlen kommer emellertid inte att nås så fort att de kananvändas för inledningen av kärnkraftsavvecklingen. För att inledaavvecklingen, samt för att säkerställa att avvecklingen går i jämn ochrimlig takt, behövs därför en kompletterande avvecklingslag.Riksdagen har också antagit en lag om kärnkraftens avveckling.Miljöpartiet har emellertid anfört ett antal invändningar mot den nuvarandeutformningen av lagen, vilka sammanfattas i det följande:- En avveckling med hjälp av enbart lagstiftning är onödigt dyr. Genomatt avstå från ett kraftfullt styrmedelspaket, belastar regeringsförslagetstatskassan med oskäliga ersättningskostnader.- Avvecklingslagen tar inte hänsyn till säkerhetsaspekterna. Vi anser attkärnreaktorns säkerhetsnivå skall utgöra en särskild förutsättning vidersättningens bestämmande. Säkerhetsnivån skall bestämmas utifrånregler i en preciserad och skärpt kärntekniklagstiftning.- Det är inte rimligt att anta att är den maximala drifttid förkärnreaktorn som skall användas vid ersättningsberäkningen. Dentekniska livslängden med rimlig säkerhetsnivå är väsentligt kortare.- Statens överskjutande kostnader för kärnavfallet samt övriga externakostnader såsom miljö- och hälsokostnader måste också tas in somsärskilda förutsättningar för ersättningens bestämmande iavvecklingslagen. Detta är speciellt viktigt om man inte fullt utinternaliserar kärnkraftens externa kostnader i kärnkraftsföretagensproduktionskostnader.9 Skadeståndsansvar vid en reaktorolyckaEn väsentlig del av kärnkraftens samhällsekonomiska kostnader skulle -till skillnad från - komma till uttryck om staten i lag uttryckligenklarlägger ett strikt och obegränsat skadeståndsansvar förkärnkraftsindustrin i händelse av en reaktorolycka. En sådan förändringmåste rimligen kombineras med krav på ökad solvens för reaktorägarna.Ett flertal steg mot en lösning av problemet måste tas.