mot · GO02K335 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K335av , Per (m)PersonvalFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag om attriksdagskandidater endast får ställa upp i en valkrets.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de större valkretsarna i storstadsregionerna delas in isamma valkretsar som landstingen.InledningDet måste vara väljaren och inte partiorganisationen som skall varauppdragsgivaren. Så är fallet i alltför stor utsträckning dessvärre närpartierna trots personvalsinslagen till stor del bestämmer vilka som skarepresentera väljarna. Personval är viktigt för framtiden för att ökanärheten och förtroendet för politiken. Ett bra steg i rätt riktning togs isenaste valet , men det återstår mycket att göra för att få ettpersonvalssystem som förtjänar namnet. Ett nomineringssystem gör i dagatt en mycket liten andel av väljarna bestämmer vilka som skarepresentera de olika partierna. Det är av största vikt att personvalet får enmer framträdande roll för att innebära en god möjlighet att förnyademokratin. Mycket av detta ansvar ligger på de olika partiernasföreträdares ansvar, och rätt hanterat kan personvalsinslaget föra väljareoch politiker närmare varandra, och det kan också bidra till att vitaliserapartierna. Det handlar om att man som politiker måste vara och agera påett sådant sätt att man vinner människors förtroende. Personvalet bördärför bygga på att långsiktigt förtroende och direkta kontakter mellankandidater och väljare byggs upp. Det är för den som kandiderar en frågaom inställningen till sig själv, till politikerrollen och till människor. Riktigkontakt med människor kräver en öppen och prestigelös attityd.Dagens personvalsmöjligheterEnligt den nya vallagen har väljarna möjlighet att i alla val kryssa för denkandidat man helst vill se vald av alla dem som står på en partivalsedel.Genom personvalet kan listans ordning bekräftas av väljarna, men listansinbördes ordning kan också ändras.En kandidat i ett kommunalval som på detta sätt får stöd av minst femprocent av partiets totala antal väljare i valkretsen och en kandidat som iriksdagsvalet vinner stöd av av partiets totala antal väljare ivalkretsen placeras i en särskild grupp vid sammanräkningen. I dekommunala valen gäller dessutom en spärregel. Minst 50 röster krävs för attbli personvald, oavsett hur många procent detta motsvarar.Mandaten fördelas i första hand till kandidaterna i denna grupp som klararspärren. Den som får flest personvalsröster vinner och blir därmedpersonvald. Det gör att samtliga kandidater på en valsedel har möjlighet attbli valda. Det gör också att fler kandidater än det finns mandat att fördela kanlyckas passera spärren. Så skedde också i flera fall riksdagsval,vilket utvecklas nedan. I fall där ingen kandidat uppnår ett tillräckligt antalpersonvalskryss gäller listans ursprungliga turordning.Personvalets resultat i senaste valetPersonvalsinslaget fick genomslag i valet, fast inte tillräckligt. Ca 30procent av väljarna kryssade en kandidat till . En siffra manskulle kunna önska vore högre. 88 av ledamöter sitter nu meddirekta mandat från människor i sina valkretsar.Tyvärr lyckades inte fler än tolv personer som stod utanför valbar plats blipersonvalda till . Ett litet och stapplande steg i rätt riktning. Itabellen nedan kan man se hur personvalet föll ut i respektive valkrets.Andel av väljarna som använde sig av möjligheten att rösta på person.Uppdelat på valkrets och parti.Tabell 1: (SAP M Vp Kd1 Cp Fp Mp )2 , och var förstanamn i Stockholmskommun.3 och var förstanamn i län.4 var, förutom i , förstanamn i ,och län.5 var förstanamn i , läns norrasamt östravalkrets.6 var förstanamn i kommun.Inför valet var bilden i media entydig - personvalet skulle svårligen fånågot genomslag att tala om. Att 88 riksdagsledamöter passerade spärrenmed goda marginaler visar att personvalet fick genomslag. Önskvärt hadevarit att antalet hade varit större.Ytterligare 17 personer passerade åtta-procentsspärren utan att bli valda.Det berodde på att de fick färre röster än en konkurrerande kandidat och attytterligare mandat inte fanns att fördela. Sammanlagt klarade alltså 105personer åtta-procentsspärren till riksdagen.Ett allvarligare problem var att informationen inför personvalet i bästa fallkan kallas bristfällig. hävdade i informationsbroschyren tillalla hushåll att den som var nöjd med en listas utseende inte behövde kryssanågon kandidat, utan kunde lämna in listan som den var. Ställt på sin spetsinnebar detta att listornas förstakandidater inte kunde bli personvalda, omväljarna följde råd. Eftersom mandaten i första handfördelas bland kandidater som klarat spärren och endast i andra hand fördelasefter listordning kunde detta mycket väl leda till att partiernas toppkandidaterslogs ut på grund av felaktig information. Om man är nöjd med listansutseende bör man tvärtom utnyttja kryssmöjligheten för att markera detta.Situationen förvärrades av att en företrädare för i radioflyttade fram positionerna och hävdade att är man nöjd med listans utseendeså "skall" man inte kryssa någon kandidat. Detta uttalande närmar sigobstruktion av demokratin och är ett allvarligt övertramp av en tjänsteman.Det kan inte uteslutas att informationen påverkat utgången av personvalet.Personvalet innebär en verklig chans för politiken att modernisera gamlakampanjformer och interna belöningssystem. Min vision är hårdraget attpersonvalet kan komma att avskaffa valrörelserna, som vi är vana attse dem. Argumentet för detta är enkelt. Det tar så oändligt mycket längre tidatt etablera en relation till människor i den egna valkretsen och verkligen nåut med vem man är och vad man står för än den traditionellaintensivvalrörelsens . När september månad kommer har de flestamänniskors personliga val av politiker förhoppningsvis redan avgjorts. Detgäller därmed att vara utåtriktad i sitt politiska arbete, inte baradesista veckorna inför ett val. måste respekt förtjänas av varje politikerpersonligen. Det är i grunden en mycket positiv utveckling.Hur går vi vidare?Personvalet bör få större möjligheter att påverka vilka representanter somska sitta i riksdag, kommuner och landsting. Tyvärr visade det sig att detfanns flera orsaker till att personvalet inte fick det genomslag som detförtjänar. Regler borde förhindra att mer namnkunniga och kända namnkandiderar i flera valkretsar, något som skedde under senaste valet, vilketfick som följd att personvalsmöjligheterna i realiteten försvann för mångakandidater.I stora valkretsar var det svårt att få genomslag förpersonvalsmöjligheterna. Avståndet mellan väljare och deras företrädare ärför stort. De flesta vet inte vilka som företräder dem i . I Stockholmslän t.ex. krävs det nästan 20 000 personröster för att kunna bli personvald i destörre partierna. Mindre valkretsar i dessa stora valkretsar skulle kunnaminska avståndet mellan väljare och företrädare. Införandet av sammavalkretsar i som i borde i de större riksdagsvalkretsarnakunna minska detta avstånd och ge personvalsmöjligheten chansen denförtjänar.Detta skulle kunna ge större intresse för valen, och förtroendet förpolitikerna skulle öka då uppdragen blir tydligare från väljarna. En utvecklingsom jag tror att alla vill ha.Stockholm den 4 oktober 2000Per ()