mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — Varje elev skall kunna få den utbildning som ger just hennebra förutsättningar i livet.- Män och kvinnor skall under likvärdiga villkor kunna förena arbete medfamilj. Var och en skall ha förutsättningar att i livets olika skeden påverkahur mycket man skall arbeta men det skall alltid löna sig att arbeta mer.Hur länge man skall arbeta i livet skall vara upp till den enskildes beslut.Med en frihetens politik kommer människor fullt ut att kunna ta tillvarade möjligheter som en ny tid ger dem. blir ett mer dynamiskt ochkonkurrenskraftigt land med ett öppet samhälle och friare medborgare.Konkurrens och företagande gör starkt i den globala ekonomin.Valfrihet och mångfald ger trygghet och förankring i vårt eget samhälle.Kunskaper och utbildning lägger grunden för ett där människorkan växa.Reformerna lade grunden för stabila offentliga finanseroch en dynamisk utveckling av företagande. står inför en periodav omfattande reformer för att öppna nya möjligheter åt de enskildamedborgarna. skall vara ledande när det gäller att förena frihet ochtrygghet i en föränderlig tid.7.2 Utgiftsandelen skall nerSverige skall minska de offentliga finansernas sårbarhet. Vårt land skallinte kunna hamna i en så djup ekonomisk kris som 1980-taletsekonomiska politik drev landet in i. Genom en återhållsamhet medoffentliga utgifter i stat och i kommun tillsammans med en godekonomisk tillväxt sjunker utgiftskvoten. Med hjälp av ambitiösautgiftstak sätts gränser i enlighet med detta för de offentliga utgifternasutveckling. Därmed blir balansen mellan det offentliga och det privatabättre. En större öppenhet och mindre av politisk styrning i vår ekonomiökar flexibiliteten och förmågan att ta vara på nya möjligheter.Ökad konkurrens och mångfald ger större valuta för skattebetalarnaspengar. Lägre skatter och ökat hushållssparande skall successivt minska deenskilda hushållens beroende till det offentliga. Genom en utveckling motobligatoriska och förmånsrelaterade socialförsäkringar, som följer denenskilde över gränserna, minskar skattebelastningen. ökar denenskildes trygghet utan att kunna urholkas av politiska beslut och utan atthämma den egna rörligheten. En lägre offentlig utgiftsandel minskar denpolitiska styrningen över välfärden och ökar människornas egen frihet.Utvecklingen mot en lägre utgiftsandel underlättas genom attsammansättningen av de offentliga utgifterna utformas så att de prioriterargrunduppgifterna, insatser för ökad tillväxt samt tryggheten för dem som är istörst behov av offentligt stöd.7.3 Fler i arbete7.3.1 En arbetsmarknad för den nya tidens jobbVälstånd skapas genom arbete. Vi vill föra en politik som kan leda till attarbetslösheten avskaffas som ett samhälleligt problem. Rörlighetenmellan olika jobb skall kunna vara stor. Som löntagare skall man kunnavälja mellan olika arbetsgivare även om man arbetar med sjukvård,omsorg och skola. Även den arbetsmarknad som domineras av kvinnorskall erbjuda goda möjligheter till en bra löneutveckling och företagande.Arbetsmarknadspolitiken skall inriktas på kvalitativ utbildning.Arbetsrätten skall individualiseras. Lägre skatter på arbete ger bättremöjligheter till nya jobb.7.3.2 Lättare att förena arbete med familjI skall alla kunna arbeta. Vårt samhälle behöver allas deltagande iarbetslivet. Det skall vara lätt för var och en att utveckla sin yrkesmässigakunskap och professionella kompetens. Kvinnor och män skall kunnadelta i yrkeslivet på likvärdiga villkor med hjälp av en barnomsorg somanpassas till familjens önskemål och det egna arbetets förutsättningar.Mångfald inom barnomsorgen gör det lättare för alla att finna den lösningsom passar den enskildes vardag bäst. Barn skall känna trygghet ochnärhet till föräldrarna under uppväxten.Vi vill tillsammans med de andra borgerliga partierna genomföra enbarnomsorgsreform som ger makten från kommunalpolitiker till föräldrarna.Barnomsorgen skall präglas av mångfald och anpassning till familjernasbehov. Det skall råda etableringsfrihet inom barnomsorgen. Föräldrarna skallmed hjälp av avdrag för styrkta barntillsynskostnader och ettbarnomsorgskonto kunna välja fritt mellan olika typer av barnomsorg. Genomvalfriheten underlättas både för yrkesarbete och för de föräldrar som vill tahand om barnen i hemmet. Genom avdragsrätten lönar det sig alltid för densom vill arbeta.7.3.3 Sänkt skatt för hushållsnära tjänsterGemensamt med de borgerliga partierna vill vi reducera skatten påhushållsnära tjänster. Därmed öppnas en ny arbetsmarknad medmöjligheter till nya jobb som det blir lättare för kvinnor ochmän att hinna med både arbete och ansvar för hemmet.7.4 Forskningens och kunskapens samhälleSverige skall kunna vara ett ledande land inom de vetenskaper som i dagstår i fronten för utvecklingen. Det gäller både den biomedicinskavetenskapen och IT och telekom. De humanistiska vetenskaperna skall geen grund för ett civiliserat och kreativt samhälle.Vi vill tillföra universitet och högskolor ökade medel för forskning. Deskall kunna stå självständiga gentemot staten. Genom att gradvis avveckladen statliga inkomstskatten stimuleras fler att söka akademisk utbildningsamtidigt som mer av forskning inom svenska och utländska företag kanutvecklas i i samverkan med den akademiska forskningen.Genom att införa kompetenskonton uppmuntrar vi till ett livslångt lärande.Vi vill öppna för företagande inom kunskapssamhällets strategiskaverksamheter som sjukvård och skola.7.5 Öppna för företagande i kunskapssamhälletSverige skall vara ledande när det gäller att reformera några avkunskapssamhällets viktigaste samhällsområden. Skolan skall vara endynamisk bas för företagande i det moderna utbildningssamhället. Lärareskall arbeta inom en arbetsmarknad som inte begränsas av den offentligasektorns gränser utan tar till vara på kunskapens alla möjligheter.Företagande som söker nya lösningar och ger elever en bättre skola skalluppmuntras och inte förbjudas. Genom en nationell skolpeng blir varjeskola fristående och beroende av elevers val.Sjukvården är en framtidsbransch som har en strategisk betydelse för detsvenska kunskapssamhället. Den bör präglas av att patienten står i centrumoch kan kräva bästa möjliga service och vård när den behövs. Den som ärsjuk och behöver vård skall aldrig betraktas som en kostnad och en belastningutan istället ge ökade resurser för verksamheten. En öppen och föränderligsjukvård blir en plattform för nytt företagande och en vital utveckling av denbiomedicinska industrin.På samma sätt som avregleringen av telemarknaden gav mer än bättreservice och lägre kostnader kan en avreglering av sjukvård och skola förutomhögre kvalitet i skolan och vård när den behövs ge nytt företagande och nyatjänster som gör fler delaktiga i den nya ekonomin.7.6 Mångfaldens välfärd7.6.1 Rätt att välja sjukvårdI ett bra samhälle är sjukvården en rättighet för var och en somvar och en skall ha rätt att välja sjukvård när den behövs. Nya vårdformeroch mångfald ger möjlighet att välja. Vi vill införa en allmän ochobligatorisk hälsovårdsförsäkring som omfattar alla. Ingen skall kunnanekas hälsovårdsförsäkring men den enskilde skall kunna väljaförsäkringsgivare och vårdgivare.Med en allmän hälsovårdsförsäkring avvecklas köer och därmed detlidande och de kostnader som följer av dessa. Med mångfald och konkurrensinom sjukvården höjs kvaliteten och tryggheten.7.6.2 Frihet att välja skolaDen svenska skolan måste hålla högsta kvalitet. Elever och föräldrar skallkunna välja mellan olika skolor. Bra skolor skall kunna växa och erbjudafler elever en bra utbildning med hög kvalitet. Skolor som inte hållermåttet måste antingen utvecklas och ge eleverna en bättre undervisningeller förlora sitt elevunderlag. Genom en nationell skolpeng ger vi allaelever en möjlighet att välja skola. Alla skolor blir friskolor. Därmedskapas också ett skolväsende som präglas av mångfald och nytänkande.7.6.3 Äldrepeng för valfrihetEn värdighet förutsätter att man kan välja mellan olikaboendeformer och var man skall bo. Genom en modell med äldrepeng villvi ge de äldre själva makten över äldreomsorgen istället för att detoffentliga bestämmer över den enskildes liv på äldre dagar.7.7 Privatisera de statliga företagenStaten skall inte äga företag. Ett enskilt företagande är en förutsättning förrättvis konkurrens och en kommersiell utveckling av starka ochsjälvständiga företag. Med staten som ägare blandas företagets intressenmed politiska överväganden.Vi vill påbörja ett omfattandeprivatiseringsprogram för att omvandla statliga företag och statligt ägande tillprivat företagsamhet och enskilt ägande. Nordbanken, Vin och Sprit, ,och ingår som några av de företag som bör privatiserastidigt. Vad gäller är det tydligt att fortsatt statligt ägande urholkarföretagets värde och dess förmåga att hävda sig på en internationell marknad.Tiden för en privatisering skall för samtliga företag avvägas mot konjunkturoch marknad.7.8 En inkomstskattereform för en ny tidVi vill under detta decennium genomföra en omfattandeinkomstskattereform. Vi vill möta globaliseringen och kunskapssamhälletmed bättre förutsättningar för det svenska samhället. Starka skattebaser ärviktigare än höga skattesatser för att vi skall ha stabila skatteinkomster.Utgångspunkterna för vår skattereform är att man skall kunna leva på sinlön. Svenska låginkomsttagare skall ha en bättre trygghet än vad de har . I ett modernt samhälle skall människor kunna känna både oberoendeoch trygghet.Höga inkomster skall inte beskattas så de flyr landet. Kunskapssamhälletställer andra krav än vad industrisamhället gjorde. Det måste löna sig attutbilda sig. Det skall alltid vara möjligt att arbeta mer eller mindre beroendepå var i livet man befinner sig men det skall alltid löna sig att arbeta.Därför vill vi införa ett grundavdrag på per person. Vi villha ett förvärvsavdrag som gör att av arbetsinkomsterbeskattas och det alltid lönar sig att arbeta. Vi vill avveckla den statligainkomstskatten. Reformen skall vara genomförd fullt ut . Genomåterhållsamhet med offentliga utgifter och ekonomisk tillväxt. Så rustar sigSverige för att stå främst i den globala ekonomin.7.9 Skatter för företagande och tillväxt i SverigeSverige skall vara konkurrenskraftigt om företagande och kunskap. Densvenska ägarbeskattningen är världens högsta. Den driver företag,företagande och forskning utomlands.Vi vill avveckla förmögenhetsskatten för att stimulera sparande ochägande i . Dubbelbeskattningen av utdelningar skall upphöra för attinte svenskt ägande av svenska företag skall missgynnas relativt utländsktägande. Kapitalinkomstbeskattningen sänks gradvis. Avreglering ochförenkling skall underlätta för ny- och småföretagande.7.10 En långsiktig satsning på vägar ochkommunikationerSverige har ett stort behov av utbyggda och förbättrade vägar. Vi anslår ien engångssatsning 30 miljarder för det förstasteget i en upprustning av det svenska vägnätet. Vidare avser vi att läggaden nivåhöjning vi genomför som en långsiktig grund förutvecklingen av det svenska vägnätet. Under det kommande decennietinnebär detta goda förutsättningar att lösa de problem som präglar vårastorstadsområden som det svenska Europavägsnätet kanupprustas.7.11 En bostadsmarknad som gör att man kan bo därman får jobbBostadsmarknaden måste bli mer rörlig och underlätta för människor attflytta. tillväxtregioner präglas av bostadsköer sommotverkar att människor kan flytta dit de får jobb. Det behövs enövergång till mer marknadsmässiga hyror. Den bör ske med hänsyn tillden besittningsrätt som dagens innehavare har. Genom enmarknadsmässig hyrressättning kommer många hyror att pressas nermedan andra kommer att bli högre. Det är viktigt att rörligheten påbostadsmarknaden kan bidra till en rörlighet i vårt samhälle.8 Den kommunala ekonomin8.1 Fokus på kärnuppgifternaKommunsektorn har ansvaret för angelägna gemensamma åtaganden. Detär viktigt att dessa kan skötas på ett så bra sätt att vi som medborgareupplever att de stora resurser som används i kommun och landsting gerönskat resultat. När kommuner och landsting däremot går utöver sinakärnuppgifter har detta en rad negativa verkningar för medborgarna. Delsundertrycks privata initiativ och företagande på tjänstesektorn genom enosund konkurrens, dels försämras som regel servicen inomkärnuppgifterna som följd av splittringen av resurser. Många av dagensbrister inom t. ex. skolan är en direkt följd av dessa förhållanden.Primärkommunerna har ansvaret för att garantera barn och ungdomar engrundläggande utbildning i grundskola och gymnasieskola, att garantera enomsorg för barn och äldre och att en god socialtjänst upprätthålls. Därutöveransvarar kommunerna för mycket av den lokala infrastrukturen samträddningsverksamheten. Till det kommer åligganden vad gäller miljö ochhälsoskydd. Den moderata grundsynen är att de uppgifter som skall åliggakommuner i det framtida välfärdssamhället skall skötas inom ramen för denkommunala självstyrelsen. Den kommunala kompetensen måste samtidigtvara tydligt avgränsad så att individers rätt skyddas och för att ge brabetingelser för utveckling av gemenskaper och det civila samhället.Genom att vi inför en nationell skolpeng blir kommunernas uppgift attsvara för att kommunala skolor lever upp till de krav som elever och föräldrarställer. Finansieringen blir däremot ett åtagande av staten och följer genomden nationella skolpengen eleven. Därmed skapas inte bara en ökad valfrihetoch mångfald utan också en process där skolor som inte lever upp tillkvalitetskraven kommer att få ett minskande antal elever och till slut måstelämna plats för andra skolor, oavsett om dessa är kommunala eller fristående.Den nationella skolpengen innebär genom vår reform att pengarna går direkttill varje skola som därmed kan höja effektiviteten och kvaliteten iundervisningen.Införandet av den nationella skolpengen genomförs på så vis attstatsbidragen neutraliseras med hänsyn till statens finansieringsansvar. Påmotsvarande sätt neutraliseras statsbidragen med hänsyn till deskatteförändringar vi föreslår i form av grundavdrag och förvärvsavdrag.Landstingen har huvudansvaret för att medborgarna kan få en bra ochväl fungerande sjukvård. Vi har i andra sammanhang redovisat vilkaförändringar som är nödvändiga för att säkerställa att medborgarna verkligenfår tillgång till en sådan. En nationell sjukvårdsförsäkring bör då ersätta dennuvarande landstingsskattens finansiering av sjukvård och landstingensnuvarande de facto monopol ersättas av ett sjukvårdssystem som erbjudervalfrihet och mångfald.Kommunsektorns samlade utgifter beräknas motsvara av BNP, vilket är en internationellt unikt hög siffra somborde stämma till eftertanke. Genom våra förslag om en allmänhälsovårdsförsäkring och en nationell skolpeng ges kommunerna en möjlighetatt koncentrera sin verksamhet på grundläggande kommunala uppgifter. Viföreslår därför att en översyn görs om uppgiftsfördelningen i vårt landmellan stat, kommun, det civila samhället och gemenskaperna.8.2 En politik för självständiga och starka kommunerDen av oss föreslagna översynen av de uppgifter kommunerna bör haansvar för har till syfte att åstadkomma en renodling till de egentligakärnuppgifterna. En sådan översyn bör göras bl.a. för att minskakommunernas obligatoriska åtaganden. Vidare bör också tydligarefastställas vilka uppgifter en kommun får ha. Det finns anledning att seöver kommunallagens bestämmelser i detta avseende. En mer distinktrollfördelning ger också förutsättningar för den privata tjänstesektorn attväxa och skapa nya jobb och säkerställer en bättre valfrihet förmedborgarna.Det kommunala självstyret har sitt ursprung och sin grund i medborgarnasvilja att lösa vissa gemensamma uppgifter på ett bra sätt som innebär fördelarför helheten. Självstyrets syfte är däremot inte och får inte vara att inkräktapåmedborgarnas frihet att själva välja och därmed ha bra möjligheter att styrasina liv.Närhetsprincipen, som innebär att beslut skall fattas på lägsta effektivanivå, måste gälla. Viktiga frågor, som t.ex. val av barnomsorgsform, böravgöras av familjen vid köksbordet och inte genom ett förvaltningsbeslut i enkommun. Den översyn som vi menar måste genomföras skall också sättatydliga gränser för vad en kommun skall kunna få ägna sig åt medskattebetalarnas pengar. Den näringsverksamhet många kommuner ägnar sigåt i strid med kommunallagen måste avvecklas.Det är sålunda mycket viktigt att kommunerna fortsätter ettförändringsarbete som innebär att medborgarna kan få mer för varjeskattekrona. Genom avregleringar och konkurrensutsättning i förening medtydlig prioritering av kärnuppgifterna finns goda möjligheter till detta. Dåkrävs det dock långsiktiga reformer för att åtgärda systemfel i den offentligasektorn.Ett förnyat exempel på att regeringen går motsatt väg är förslaget ommaxtaxa i barnomsorgen. Det inskränker enskilda familjers valfrihet genomatt göra en barnomsorgsform så gynnad att andra alternativ kvävs.Barnomsorgen blir i det närmaste socialiserad.Förslaget kränker den kommunala självstyrelsen genom att utformningenär sådan att kommunerna inte längre själva kan utforma sina avgiftssystem.Därutöver styr reformen till dyr omsorg som kommunerna inteerhåller täckning för de merutgifter som uppstår. Förslaget om maxtaxa är ettytterligare exempel på hur staten intervenerar i kommunala frågor med enlösning som inte är anpassad efter olika familjers och kommuners behov. Närstaten ger prioritet åt kommunernas makt istället för att överlåta makten tillfamiljerna uppstår också ett systemfel vad gäller efterfrågan på barnomsorgoch de verksamheter som föräldrarna möter liksom vad gäller ansvaret förkostnadsutvecklingen.8.3 Skattebasen är grunden för kommunsektornFör närvarande torde den samlade kommunsektorns inkomster uppgå tillca (exkl. kommunala bolag). Av detta är kommunalskatteinkomster, statsbidrag(statsskatt) och övriga inkomster.Grunden för den kommunala ekonomin är således skatteintäkterna ochderas tillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi och skapautrymme för god service och lägre skatter är därför att ha en god tillväxt somger fler skattebetalare. Om t.ex. sysselsättningen ökar så att arbetsinkomsternastiger mer ökar kommunernas skatteintäkter medcirka 10 miljarder kronor.Det är inte statsbidragsnivån utan skatteintäkternas utveckling som äravgörande för kommunernas inkomstutveckling. Det är en politik som skaparförutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt som ger kommunsektornframtida stabila inkomster. Därför är det även för kommuner och landstingviktigt med ett sänkt skattetryck, ett förbättrat företagsklimat ochstrukturellareformer som skapar uthållig tillväxt kommande år och som ger kommuneroch kommunmedborgare gynnsamma förutsättningar och välstånd.Kommunernas ekonomiska problem löses sålunda bäst genom en politiksom leder till att fler jobb växer fram och att kunskapsinnehållet - ochdärmed lönebetalningsförmågan och arbetsinkomsterna - ökar. Men en viktigförutsättning måste också vara att den enskilda kommunen själv får bärafrukten av en framgångsrik politik. Det ger den ett incitament som borde varasjälvklart men det ger också en signal att tillväxt belönas var den änförekommer i vårt land. Ett sådant system låter sig väl förenas med ett igrunden väl fungerande statsbidragssystem till de kommuner och landstingsom har en otillräcklig skattekraft för att fullgöra sina uppgifter.8.4 Sänkt kommunalskatt och ökat oberoendeKommunalskatten är särskilt för låg- och medelinkomsttagare den tyngstaskatten att bära. Det gäller inte minst flertalet pensionärer. Det är därfören angelägen statlig uppgift att medverka till att det skapas utrymme försänkta kommunalskatter, även om de faktiska besluten här fattas ikommunerna.Det kan diskuteras huruvida ett utrymme för att sänka den kommunalainkomstskatten bör utnyttjas för att sänka utdebiteringen, vilket innebär sänktmarginalskatt för alla, eller för att höja grundavdraget vidinkomstbeskattningen och därigenom undanta en större del av inkomsten frånkommunal beskattning. I bägge fallen sänks skatten rejält för låg- ochmedelinkomsttagare med minskat bidragsberoende och med positiva effekterför ekonomin som följd.Genom vår inkomstskattereform väljer vi att rejält sänka grundavdragen.Vi gör därutöver bedömningen att det kan skapas ett betydande utrymmeockså för lägre skatt genom sänkt utdebitering. Redan den relativtstarka ökningen av de kommunala skatteinkomsterna ger ettsådant utrymme för sänkt kommunalskatt i många kommuner. Det ärkommunalskatten som gör att svenska låginkomsttagare och barnfamiljer ärde högst beskattade i hela världen.Möjligheterna att sänka skatten måste mot denna bakgrund utnyttjaseftersom risken i annat fall är stor att utgiftsnivån ökar alltför mycket ikommunsektorn och att produktivitetsutvecklingen helt avstannar.Uppenbarligen inser inte regeringen denna risk då den i sina kalkyler höjerutgiftsnivån i kommunsektorn påtagligt. Innebörden av regeringens kalkylblir att det utrymme som finns för skattesänkningar förutsätts gå till ökadeutgifter, vilket permanentar en hög utgiftsandel och ett alldeles för högtskattetryck i Sverige.Statsbidragen bör därför inte höjas ytterligare för kommunerna. Eftersomkommuner och landsting kommer att få ökade skatteinkomsterutöver vad som beräknades i vårpropositionen ligger vi kvar med den ram vipresenterade i vår motion i maj i år.Med hänsyn till pågående nödvändiga struktureringar inom sjukvården kandock höjningen till landstingen 2001 godtas.Då avvisades emellertid vårt förslag om en särskild stimulans förkommunala skattesänkningar genom att momskontoskulden till staten skulleavskrivas för de kommuner som sänkte utdebiteringen. När kontoskulden nuav regeringen föreslås avskrivas som också skatteintäkterna ökarfinns ett ännu större utrymme för skattesänkningar i många kommuner.Regeringens politik mot kommunerna motverkar emellertid sådana.Staten borde i stället i detta läge stimulera till kommunala skattesänkningarinte minst för att undvika att kommunerna har en för hög utgiftsnivå närkonjunkturen dämpas med de kända framtida problem som följer av detta.I vårt alternativ ingår även att staten börjar överta kostnaderna förgrundskolan fr.o.m 2002, då en nationell skolpeng föreslås införas. Denkostnad som staten övertar regleras genom ett motsvarande sänkt statsbidrag. (ökas dock statsbidraget när kommunerna kompenseras för bl.a.ökade grundavdrag. )Vår politik går sålunda ut på att sporra kommunerna att genomföra dekommunala skattesänkningar som blir möjliga. Regeringen bör därförskyndsamt lägga fram förslag om lämplig modell för att stimulera till attkommunala skattesänkningar genomförs de närmaste åren.Detta förutsätter dock att de avregleringar vi föreslår genomförs medönskat resultat. Det har regelmässigt funnits en tendens att underskatta denpositiva effekten av avreglering, vilket erfarenheter från andra sektorer visar.I kombination med en utökad upphandlingsverksamhet ochkonkurrensutsättning är potentialen för lägre utgifter och god kvalitet påtjänsteutbudet mycket god. Därutöver måste den av oss efterlystakoncentrationen till kärnuppgifterna äga rum.När man till dessa faktorer även lägger effekterna av en godskattekraftsutveckling som följer av den politik som vi i övrigt redovisar gerdetta ett uthålligt utrymme för en sänkning av utdebiteringen i flertaletkommuner. De senaste årens utveckling i flera kommuner i bl.a. Danmarkvisar att en målmedveten inriktning på koncentration och effektivitetresulterar i skattesänkningar. Framgång med att hålla kommunalskatten nerekan man också se i svenska kommuner med långvarig moderat ledning.Motsatsen utgörs av många kommuner och landsting med långvarigtsocialdemokratiskt styre där skattenivån drivits upp långt överriksgenomsnittet trots höga bidragsnivåer. I vårpropositionen angerregeringen att det genomsnittliga kommunala skatteuttaget inte bör ökaytterligare.