mot · GO02N294 · 2000-10-05 00:00:00 — Denna föreställning kritiseradesdock i en rapport från det internationella konsultföretaget , som hävdar att konkurrens är viktigare än skalfördelar och pekar ut den iSverige vedertagna uppfattningen, som ett av skälen till den svenskatjänstesektorns internationellt sett låga produktivitet.Analyser i branschmedia visar att statens krav på medfinansiering kan haframtvingat arbetsmetoder inom som inger betänkligheter urkonkurrenssynpunkt. Detta gäller inte minst de 90 extra miljonerna ur 1996års "sysselsättningsmiljard", för vilka staten dessutom krävde 200-procentigmedfinansiering.För att uppfylla kravet uppges ha arbetat i så nära samklangmed ett litet antal resursstarka storföretag och stora kommunalaturistorganisationer att dessa kan ha kommit att påverka Turistrådetsprioriteringar efter egna behov och önskemål. Det görs vidare gällande attflera av de omkring 70 projekt som iscensattes med hjälp av extraanslag administrerats av enskilda företag och organisationer, vilka tillförtsomkring för ändamålet. Detta är, om uppgifterna stämmer,utomordentligt olämpligt ur konkurrenssynpunkt.Inom ramen för ett av dessa projekt uppger ett av branschens nyhetsbrevatt en utländsk researrangör tillförts av statsmedel för attorganisera och samordna ett antal svenska kommunala verksamhetersmarknadsföring av sin näringsverksamhet inom stugförmedlingsbranschen.Flera privata småföretag uppges ha förlorat intäkter som en följd av detta.I verksamheten ingår även ett projekt med att paketera turisttjänster, vilketvållat protester från konkurrerande researrangörer i och utomlands.En resekatalog har givits ut i namn, där ett enda företag svararförmer än två tredjedelar av innehållet och i sådana former att det utåt kommitatt framstå som "officiella" arrangör av paketresor. Företagföreträdda i fungerar som underleverantörer i hälften avdessa paketerbjudanden, vilka enligt uppgifter riktas mot tvåtusen utländska resebyråer och arrangörer.Bakgrunden till detta projekt är uppfattning att det föreliggerbrister i den globala distributionen av turisttjänster, vilka man anser kanavhjälpas endast genom särskilda insatser avsedda att skapa kanaler fördistribution av den svenska turistnäringens tjänster vid sidan av de ordinarie.Med tanke på den internationella resebyråbranschens väldiga omfattning,synes oss denna uppfattning tillräckligt tveksam för att förtjäna en närmaregranskning. Risken är också betydande att verksamhet med denna strategiskainriktning kan komma att snedvrida konkurrensen både inom och utomlandet.Turistrådets största pågående projekt är "Kortsemester i norra ",som syftar till att få igång chartertrafik från till . två första år förbrukades , huvudsakligen skatte- samt EU-medel. Subventionen motsvarade per turist och vecka, vilket var merän resornas pris. Slutrapporten tyder på att omkring hälften av resenärernakan ha hämtats ur marknadsunderlaget för andra landskap, bl.a. , ettförhållande som inger starka betänkligheter.En ny treårig programperiod började , för vilken uppgesstå till förfogande. I en rapport avseende den nya programperiodens förstasommarsäsong uppges att charterplanen haft en beläggning på ,som man kalkylerat med 100-procentig beläggning. Detta innebäratt skattemedel använts för att köpa in tomma flygstolar.Urvalet av de omkring 100 lokala företag som får delta i projektet sker avprojektledningen och på premisser liknande dem som gäller vidinternationella researrangörers upphandling av tjänster på kommersiell basis.Detta förhållande indikerar tydligt att projektet är konkurrenssnedvridande,inte bara mellan olika landsändar utan även lokalt inom stödområdena.Vi vill starkt ifrågasätta om projekt av detta slag över huvud taget börbedrivas i statlig regi och dessutom inom ramen för en organisation som börstå neutral i förhållande till olika näringsidkare. roll bör varaattsprida information om som turistland, inte att engagera sig i enskildaföretags intressen.IT-utvecklingRiksdagen bemyndigade 1995 regeringen att disponera 20mkr för att främja utvecklingen av informationsteknik inomfrämst mindre turistföretag. Av näringsutskottets betänkandeframgår att man önskade stärka de små turistföretagen.Regeringen anvisade medlen till medinstruktionen att "bland åtgärderna skall ingå att finansieraett projekt som syftar till att utveckla ett informations-,boknings- och ekonomisystem som kan få bred användningbland branschens små och medelstora företag".Turistrådet valde att genomföra sitt uppdrag genom att ställa uranslaget till en kommunägd researrangörs förfogande utan föregåendeupphandling. Detta företag etablerade sig därefter som aktör iprogramvarubranschen i konkurrens med en rad redan befintliga företag.Efter en rad tekniska och ekonomiska problem såldes projektet dock idecember 1998. Den nya ägaren deklarerade offentligt att man avsåg attgenomföra projektet med siktet ställt på behoven av paketering hosframförallt större flygbolag. Den ursprungliga mottagaren av anslaget harutan krav på återbetalning från sida kunnat tillgodogöra sigförsäljningsintäkten på för av projektet. Den nye vd:n förTuristrådet har till massmedia uppgivit att man utreder möjligheternaatt kräva återbetalning.Partiell driftstart ägde rum hos ett 20-tal kommuner ochkommunala bolag, med vilka man lyckats teckna avtal. Förseningen innebaratt de berörda fått arbeta manuellt under en stor del av , vilket givitupphov till en mängd skadeståndskrav. Orsaken till den låga anslutningenuppges vara det mycket höga priset. Funktionellt har man inriktat sig mot ensnäv krets av förmedlingsverksamheter, inte mot den produktion av transport-och logitjänster som utgör turistnäringens helt dominerande del, såvälekonomiskt som i antal företag.Under sensommaren 2000 har den nya ägaren sagt upp samtliga kundavtaloch stämt programvarukonsulten. Målet ligger f.n. hos Tingsrätt.I stämningen lämnas uppgifter som indikerar att statens anslag förbrukats utanatt någonting användbart producerats för pengarna.Resterande del av anslaget har av disponerats som förstärkningav den egna informationsverksamheten mot utländska konsumenter med hjälpav Internet, utan att man därigenom kommit att tillföra något som inte redanvar lätt tillgängligt från andra källor. Det informationssystem som skapadesmed denna del av anslaget togs ur drift redan vid halvårsskiftet 2000.Det är uppenbart att önskan att främja IT-användningenhos små turistföretag inte har några som helst möjligheter att förverkligas ochdetsamma gäller regeringens mål om bred anslutning bland branschens småoch medelstora företag. Det bör i detta sammanhang uppmärksammas attTuristrådet i en skrivelse till regeringen gjort gällande att de anvisade medlen() skulle ha varit för små för att genomföra projektet. Enligt uppgifterfrån aktörer i programvarubranschen var anslaget dock 5-7 gånger större ände belopp som privata aktörer investerat i konkurrerandeprogramvaruprodukter. I näringsutskottets betänkande i denna fråga avvisadeFolkpartiet den föreslagna satsningen.Information och marknadsföringRegeringen skriver i budgetpropositionen att denomstrukturering av sin verksamhet som Rese- ochTuristråd AB har påbörjat för att få större flexibilitet ochlägre fasta kostnader bör fortsätta. Färre fasta kontorutomlands och en mer flexibel organisation genom ett ökatanvändande av modern informationsteknik gör det bl.a.möjligt att få en bredare och mer kostnadseffektivrepresentation utomlands och att medel frigörs tillmarknadsföringsaktiviteter.Vi delar inte helt regeringens uppfattning i denna fråga, i den mån"marknadsföringsaktiviteter" syftar på projekt av det slag som tidigarebedrivits och för vilka faran är stor att de får konkurrenssnedvridandeeffekter.Den explosiva utvecklingen av Internetanvändningen i världen öppnarmöjligheter som nätt och jämt var tänkbara så sent som sedan.Antalet användare i världen uppgick till 400 miljoner vid halvårsskiftet 2000och väntas överstiga en halv miljard . I Europavar antalet användare 100 miljoner , med en ökningstakt påomkring . På i stort sett samtliga de marknader somTuristrådet tidigare pekat ut som prioriterade eller lovande, har Internet redannu en så stor täckning att man med fog kan utgå från att alla som harekonomisk möjlighet att företa en resa till också kan nås genom detnya mediet.Detta innebär ett helt nytt läge och öppnar dörren för nya strategier,baserade på extensiva informationsåtgärder riktade mot många småspecialmarknader över hela världen, snarare än de intensiva och offensivtuppsökande marknadsprojekt som man tidigare riktat mot ett hårt prioriteraturval av länder. Regeringen förefaller inte fullt ut ha insett att man på dettasätt kan mångdubbla effektiviteten för de anslagna medlen.SlutsatserEn mängd olika uppgifter indikerar att Turistrådetsverksamhet kan ha kommit att resultera i ett betydandeinslag av selektivt stöd riktat till de minst behövandeföretagen och kommunerna. intentioner kandärmed ha kommit att åsidosättas. Var tyngdpunkten legat ide senare årens verksamhet går inte att bedöma på grundvalav de redovisningar som lämnats, men sammantaget skapardet som är känt ett intryck av att arbetet kan ha påverkats avovidkommande faktorer och att detta kan ha sin grund iägarförhållandet och i regeringens medfinansieringskrav.Frågan om hur anslagen till verkligen disponerats och hurriksdagens beslut förverkligats bör utredas av revisorer för attutröna dels om staten bör lösa in det näringsägda bolagets aktier i ,dels om kravet på medfinansiering från näringen bör ersättas med ett förbudmot att sådan tas in i former som gör det möjligt för finansiärerna att påverkaverksamhetens inriktning.Revisorerna bör också bedöma om effektivitetsvinster kan uppnås genomsammanslagning av , i former liknandedem som gällde . Den statistikförsörjning, som i varje fall iekonomisk mening är Turistdelegationens huvuduppgift innehåller samtidigtviktiga marknadsfakta för både och näringen och frågan är därförom inte är bättre skickat att hantera denna materia änTuristdelegationen. Detta skulle i så fall förutsätta att staten löser innäringensdel av aktierna i . Det är angeläget att även frågan om huruvida enöverföring av informationsverksamhet till Utrikesdepartementetskulle kunna skapa ökad effektivitet görs till förmån för en utvärdering i dettasammanhang.Vi anser också att verksamhet under alla förhållanden bör gesen ny strategisk inriktning i linje med vad som här anförts.ÖvervägandenSvenskarnas snabbt minskande inrikes resande inger oro förturistnäringens framtid. Skäl finns att tro att det bakomeftersläpningen i den ekonomiska statistiken och dessmycket grova indelning kan dölja sig en påbörjadsöndervittring av viktiga delar av turismens infrastruktur -de tusentals små service- och handelsföretag, särskilt pålandsbygden, som gör det möjligt och lustfyllt att resa runt iSverige i rekreationssyfte. Dessa är nödvändiga för attSverige skall kunna ta hem exportintäkter från andrahushållsmarknader än från dem som enbart efterfrågarstorstädernas utbud.Näringens kostnadsnivå relativt utlandet har försämrats kontinuerligt under90-talet, vilket kommit att utgöra en allt större belastning för bytesbalansen.Det är naturligtvis inget självändamål att ha en turistnäring. Vi kan, i varjefall teoretiskt, importera det vi behöver av rekreation genom att åkautomlands, avstå från möjliga exportintäkter och sysselsätta turistnäringensarbetskraft i andra sektorer. Erfarenheterna från länder med andrabeskattningsmodeller visar dock entydigt att en livskraftig turistnäring kansysselsätta en betydligt större del av befolkningen än vad som är fallet iSverige och att detta inte nödvändigtvis har något samband med klimatet.Statens mål för turistpolitiken ligger i stort sett i sin helhet utanför detnäringspolitiska området och förutsätter en omfattande omläggning av skatte-och arbetsmarknadspolitiken för att kunna förverkligas. Målet bör därföromformuleras.Verksamheten i både Turistdelegationen och Rese- och TuristrådAB inger betänkligheter i flera hänseenden. Den har bedrivits ochbör därför granskas och utvärderas för att utröna om inriktningen är den rättaoch om intentioner förverkligats eller har förutsättningar attförverkligas.Stockholm den 4 oktober 2000Eva Flyborg (fp)()()