mot · GO02Ub239 · 2000-10-05 00:00:00 — Grundläggande för alla disciplinära åtgärder är ett de vidtasenligt en stigande, tydlig skala, att åtgärderna vidtas i väl avmätta steg ochattvarningar utgår innan allvarligare sanktioner träder i kraft. Viktigt är attdessasanktioner noggrant övervägs innan de införs.MobbningSkolan får aldrig acceptera mobbning, våld och rasism inomsina väggar. Det är en självklarhet att elever ska slippamobbas och det är vuxensamhällets ansvar att eleverna gesden rättigheten. anser att nolltolerans för våldoch mobbning i skolan ska införas. För att klaraden målsättningen ska det framgå av skollagen att lärare ochövrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet attrapportera till rektor för åtgärder. Det är också viktigt att detförebyggande arbetet fungerar bra - att eleverna blir seddaoch att bryta anonymiteten. Vad som ovan anförts om ennolltolerans mot våld och mobbning bör ges regeringen tillkänna.Det finns många goda lokala exempel på skolor som jobbat framgångsriktmed mobbning. Arbetet måste vara kontinuerligt och inte bara i form av vissatemainsatser. Elever måste kontinuerligt få diskutera relationer ochvärderingar.Att många vuxna finns i skolan är också viktigt för att motverka våld ochmobbning. Enligt undersökningar visar det sig attöverst på elevernas önskelista står fler engagerade vuxna i skolan, vuxna somhar tid att prata och fråga hur man har det och som vågar ingripa motmobbning.Könsmobbning och sexuella trakasserierI jämställdhetslagen - som gäller i arbetslivet - definierassexuella trakasserier som "ovälkommet uppträdande grundatpå kön". Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha någotmed sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I enundersökning i skolor framkom att av flickornahade blivit kallade för luder, hora, bitch etc. hade blivitovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivitovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerarlärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellanungdomar.Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevararkönsroller och begränsar individers livsutrymme. motkönsmobbning i skolan ger många idéer på hur man kan jobba medjämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknandelagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. För att läsamer om jämställdhet se vår jämställdhetsmotion 2000/01:A809.Sex- och samlevnadsundervisningSexualpolitik är och har alltid varit ett aktuellt ämne.Centerpartiet anser att, förutom föräldrarna, har skolan ettstort ansvar för undervisningen i sex och samlevnad. Entydligare målformulering i läroplanen är nödvändig. Detta röräven begreppet jämställdhet kopplat till sexualitet.Sexualundervisnigen ska naturligtvis ge kunskap omfortplantning, preventivmedel etc., men det är också viktigtatt ta upp att sexualitet också handlar om kärlek, identitet ochsamlevnad. Man måste i skolan belysa att sex och samlevnadupplevs väldigt olika av olika personer, beroende på vilkensexuell orientering man tillhör. Det är nödvändigt att tala omhur viktig kärleken är mellan två människor och att parternaska visa respekt för varandra. anser att det ärviktigt att samarbeta med , ungdomsmottagningar,olika ideella organisationer, barnmorskor etc. Detta är dockinte tillräckligt för att öka upplysningen och kunskapen omsex- och samlevnadsfrågor. I av ökad missvisande bildav sex och samlevnad i massmedia måste skolans personalstärkas i sin roll som samtalsledare och i sin förmåga att talaom sexualitet på ett naturligt sätt.LäromedelLäromedlens roll bör betonas. Det är allvarligt att det iskolböcker sprids fördomsfulla, diskriminerande ochnedvärderande uppfattningar om människor och kulturer iandra länder. ska verka för att sådana läromedelsnarast byts ut.Alkohol, narkotika, tobakAtt alla elever ges bra utbildning och information om olikadroger är viktigt. Attityden till att pröva så kalladepartydroger har mildrats bland ungdomar så attalltfler prövar olika former av narkotika. Till undervisningom alkohol, narkotika och tobak () kan skolan medfördel bjuda in organisationer som jobbar med dessa problemså att eleverna exempelvis får träffa en alkoholist somberättar om hur lätt det är att hamna i missbruk.Det är viktigt att få ungdomar att helt avstå från droger i unga år.Alkoholkonsumtionen bland ungdomar är ett problem på många sätt, tillexempel är kroppen inte tillräckligt utvecklad vilket gör att den fysiskaskadan av alkohol kan blir stor. Tidig start med hög alkoholkonsumtionriskerar att leda till hög alkoholkonsumtion i vuxen ålder.I många skolor och på många orter finns det positiva exempel på hur manjobbar för att förebygga att ungdomar börjar med droger. Genom att lova attinte dricka alkohol eller pröva narkotika får unga rabatter i den lokalabutiken. På andra orter ger man pengar till en gemensam klassresa omeleverna lovar att vara drogfria. De lokala eldsjälarna är viktiga i detdrogförebyggande arbetet men det är viktigt att skolan ger alla elever en braANT-undervisning.ÄtstörningarSkolan har en viktig uppgift i att förebygga ätstörningar.Matvanor och förhållandet till mat grundläggs . En lugnmiljö i skolmatsalarna, bra skolmåltider ochhemkunskapsundervisning är alla viktiga delar i att förebyggaätstörningar. En väl fungerande skolhälsovård och samarbetemed sociala myndigheter är också några viktiga delar. Enosund kroppsfixering ska motarbetas genom ett aktivt arbetemed attityder. Skolans sex- och samlevnadsundervisning börockså ta upp ungas hälsa. Regeringen bör få i uppdrag attskapa ekonomiska resurser för framtagande av informationoch utbildning angående ätstörningar. Detta bör gesregeringen till känna.IdrottNär fick en ny timplan i samband medinförandet av den nya läroplanen 1994 minskade antalettimmar för idrott och hälsa jämfört med tidigare. Regeringenföreslog dock 1997 en förändring i timplanen för grundskolansom innebar en utökning av timtalet för ämnet. Anledningenvar bl a flera riksdagsmotioner, däribland från Centerpartiet.Utökningen bestod av - från 460 till 500 för helagrundskolan.Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av ökad kunskap om motionoch kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippasjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att brakondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning iskolan.Mer makt till skolanUnder har skolan genomgått ett omfattandereformprogram. Ett nytt decentraliserat styr- ochfinansieringssystem med kommunerna som huvudmän harinförts. Nya mål- och resultatorienterade läroplaner som gerförutsättningar för en omfattande professionell frihet harockså införts. När skolan kommunaliserades var avsikten attdecentraliseringen skulle fortsätta ut till varje skolledning ochlärare. Denna fortsatta decentralisering har dessvärre påmånga håll inte blivit av. med ett målstyrt systemkonstaterar att systemet formellt ger godaförutsättningar för en framgångsrik styrning av skolan. Ändåfungerar det inte som tänkt. Enligt finns det idagallvarliga brister i kommunernas ansvarstagande. Reformensom kom till decentraliserade ansvaret för skolan tillkommunerna men resurserna följde inte med.Det är en dålig lösning att åter öka den statliga styrningen. Centerpartietmotsätter sig varje tendens till att åter förstatliga och centralisera skolan.Tvärtom bör den lokala styrningen ökas än mer genom decentralisering tillden enskilda skolan. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men ocksåavkrävas större ansvar. Regeringen vill i sitt förslag till skolpolitik gåomvägen över för att ge mer pengar till skolan. Det är en tydligmisstroendeförklaring mot den kommunalisering av skolan som GöranPersson själv genomfört. Centralisering har aldrig löst några problem ochkommer inte att göra det heller!Vi som politiker måste våga ge större utrymme för den initiativkraft ochskaparförmåga som finns hos lärare, elever och föräldrar. Lita på att kraftentill förändring finns i skolan själv. Aktiva skolledningar som verkligenförfogar över olika beslut kan också finna många olika lösningar. Det finns iskolan mängder med skickliga skolledare och lärare som är beredda att ta ettstort ansvar för att utveckla skolan. Vi vill ge dem det ansvaret. Det politiskaansvaret för skolan bör vara tydligt så att väljarna också kan utkräva det.Kommunerna ska inte ägna sig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet.Kommunen måste fokusera den enskilda skolans möjligheter ochdecentralisera fler beslut ut till skolan - ända in i klassrummen till eleverochlärare. Med en decentraliserad makt måste följa ett ansvar. Idealet är attkommunen sluter ett avtal med varje skola. Avtalet reglerar då vilkamöjligheter skolan ska ha i form av frihet och pengar.Genom att kombinera det klara målet att ingen ska lämna utanatt vara godkänd med mycket större möjligheter att lokalt bestämma överresursernas fördelning blir det naturligt att rikta mer resurser till de eleversom allra bäst behöver dem. Om skolan inte riktar mer resurser till elever medbehov av särskilt stöd kommer man heller inte att klara sitt åtagande. Det kanockså innebära omfördelning av resurser mellan olika skolor i kommunen.Centerpartiet slår vakt om kommunaliseringens fördelar. Däremot måstestaten ställa tydligare krav på kommunerna för att skapa en nationelltlikvärdig skola. I skolan, liksom i annan verksamhet, ska de professionellasroll respekteras. måste det göras klart att misslyckanden i skolaninte är acceptabla. Detta förutsätter att ansvaret görs tydligt inom skolan.Staten bör, liksom , formulera skolans kunskapsmål och granskakommunernas egna arbete med utvärdering och utveckling. Det finnsanledning att se över statens sanktionsmöjligheter mot kommuner ocheventuellt införa sådana sanktioner mot kommuner som trots upprepad kritikfrån inte korrigerar brister i den egna verksamheten. Staten måstese till att de ansvariga - skolhuvudmän och skolledningar - verkligen nårmålen. Detta bör ges regeringen till känna.SkolledareI ett decentraliserat skolsystem som vill införaär skolledarens roll mycket viktig. Skolledningen kommer attha det yttersta ansvaret för att alla skolans elever uppnårkunskapsmålen men med det ökade ansvaret följer ocksåökade beslutsbefogenheter. Det är därför viktigt att ävenskolledare får möjlighet till kompetens- utveckling.Skolledaren ska vara den pedagogiska ledaren för skolan ochska inte belastas med onödigt byråkratiskt arbete.Skolledaren för skolan har det yttersta ansvaret för att klara målet att allaelever ska klara kunskapsmålen. anser att skolledaren bör ges enstarkare roll i skolans utvecklingsarbete. Det är angeläget att skolledarensjälvfår möjlighet att besluta om viktiga stödfunktioner för skolledarrollen, t.ex. iform av administrativt stöd, så att skolledaren också får tid till att ledaskolanspedagogiska utveckling. En mer självständig roll för skolledarna bör beslutasi varje kommun. Skolledningens befogenheter och ansvar måste klargörasinom ramen för ökad decentralisering från kommunen till skolan och inomskolan.Hittills har vi sett rektorer bytas ut för att de inte klarar att hållabudgeten.Ännu finns inget exempel på att en rektor som tvingas avgå för att hon/haninte klarat kunskapsmålen, som egentligen är mycket viktigare. Skolledningenmåste ha ett uttryckligt ansvar för att klara åtagandet att varje elev lyftstillgodkända kunskaper och betyg. För att klara detta måste de ges redskap ochresurser. En skolledning som trots detta inte klarar av sitt åtagande ska kunnabytas ut. En skola som inte klarar målen ska kunna läggas ut på entreprenad.Öka elev- och föräldrainflytandetI och med läroplaner betonas elevinflytandet medstörre eftertryck . Trots detta anser många lärarefortfarande att elevernas medverkan i undervisningen inte ärnödvändig för att studieresultaten ska förbättras. Det ärfrämst när det gäller trivsel- och miljöfrågor som de anser attelevernas inflytande bör ökas. Många elever känner sig i dagutlämnade och maktlösa i skolan. I alltför stor utsträckninganser de att de saknar inflytande över såväl sitt eget lärandesom skolsituationen i stort, enligt Skolverket.Det krävs en förändrad syn på elever och deras rätt till inflytande ochskyldighet att ta ansvar för läroprocessen. Elevinflytande får inte bara varavackra ord som står i läroplanerna, men som sällan efterlevs. Eleverna måstefå en starkare ställning och deras rätt till inflytande och ansvar måste tas påallvar. Eleverna ska ha ett inflytande i skolan som växer med stigande ålder.Elevinflytande ska inte bara vara ett projekt som drivs under någon period.Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever, oavsett kön och socialbakgrund, får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll iundervisningen.Elev- och föräldrainflytande på skolan är ett bra sätt att stärka demokratin,att ge elever och föräldrar ett demokratiskt fotfäste. Skolan ska inte ståisolerad från det omgivande samhället. Att knyta fler föräldrar till skolan ärnödvändigt för att skapa en bra skolmiljö och för att öppna skolan motyttervärlden. Skolan får en helhetssyn på barnen från dem som känner barnenbäst. Föräldrarna kan bidra med livskunskap och olika livserfarenheterutanför skolans värld, nya infallsvinklar och idéer samt kritik, både positivoch negativ. Om fler föräldrar var engagerade i skolan skulle skolan inta enhelt annan plats i samhällssystemet. För att ge föräldrar rättighet ochekonomisk möjlighet att delta i barnens vardagsarbete i skolan är det viktigtatt kontaktdagar återinförs. Regeringen har i årets budgetproposition lagtförslag om just detta, vilket välkomnar.Centerpartiet medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelsermed föräldramajoritet som genomförs i hela landet. Vi menar atterfarenheterna nu finns för att gå vidare och införa lokala styrelser vid allaskolor. Detta bör ges regeringen till känna.Då styrelserna blir permanenta bör deras befogenheter avgränsas så attskiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap ochföräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan också finnas anledning attse över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra änföräldrar och elever att delta i styrelserna.Stöd till föräldrautbildningDet är viktigt att föräldrarna deltar i barnens skolarbetehemma och i skolan och att de följer upp och stöder barn iläroprocessen. Skolan måste uppmuntra föräldrarna att tadetta ansvar. Skolan bör också kunna ge föräldrarna stöd ochråd om barns inlärningsprocess genom exempelvistemakvällar om läs-, skriv- och matematikinlärning ellergenom att erbjuda stöd för föräldrar som läser läxor med sinabarn. har i sin budgetmotion 2000/01:Fi210avsatt resurser för att detta ska möjliggöras. De bör gesregeringen till känna vad som ovan anförts om att införa stödtill föräldrautbildning.Skärp kraven påuppföljning ochutvärderingFörändringen av den politiska styrningen och införandet aven mål- och resultatstyrning ställer krav på den lokalaförmågan att följa, värdera och kontrollera verksamheten.Utvecklingen har gått långsamt och har under desenaste åren varit kritisk mot kommuner och skolor förbristande uppföljning och utvärdering av skolans resultat. 8av 10 kommuner uppfyller inte skollagens krav att varje årgenomföra en skriftlig kvalitetsredovisning som har till syfteatt följa upp och utvärdera uppsatta mål.Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliserat sy-stem, bl a för att garantera likvärdigheten oavsett var i landet undervisningenges. anser att arbetet med utvärdering och kvalitetsutvecklinggörs bäst lokalt. Därför vill vi vidareutveckla kommunernas och skolornaseget ansvar för att kvaliteten är bra.Regeringens svar på kraven på mer utvärdering och uppföljning var attinrätta nationella kvalitetsinspektörer som ska besöka och granska landetsskolor. avvisar tanken på skolinspektörer. Den innebär dels enåtergång till en statlig detaljreglering av skolans arbete där mer fokus läggspåhur skolan arbetar än på vilka resultat den uppnår, dels att utvärderingsarbetetblir ineffektivt eftersom skolinspektörerna endast klarar av att besöka ettfåtalskolor . Beslutet att inrätta skolinspektörstjänsterna var ett steg ifelriktning och bör återkallas. föreslår att ett nationelltkvalitetsinstitut inrättas. Detta bör ges regeringen till känna.Som huvudmän för detta skulle t ex kommunerna och lärarnasorganisationer kunna fungera. Institutet bör ha till uppgift att jämföra datakommun för kommun och skola för skola. Det bör också ha till uppgift attutveckla och förfina metoder för utvärdering och att stödja kommunerna ideras eget arbete, bl a genom att erbjuda expertis inom området. I mångakommuner pågår nu ett framgångsrikt kvalitetsarbete. Erfarenheterna fråndessa bör spridas och utnyttjas i större utsträckning. Detta bör vara en uppgifti ett kvalitetsinstituts arbete med att utveckla metoder för utvärdering.Skolverkets möjlighet att ålägga kommuner att rätta till brister i skolan ellerutvärderingen bör stärkas. Det ska leda till mycket klara konsekvenser omskolor inte når upp till uppsatta mål, t ex att skolan ges en ny ledning ellerattutbildningen läggs ut på entreprenad.Satsa på lärarkåren - utanbra lärare stannar skolanBristen på lärareSkolverket presenterade en studie som visar att hardrygt av de behöriga lärarna gått i pension och av dem som var eller äldre har lämnat yrketföre . Totalt har lämnat yrket år2014.Det saknas ca 21 000 lärare som var tredje plats påLärarhögskolan står tom. Under /2000 var det av lärarnasom saknade examen från lärarutbildning. Kommunerna har stor frihet attinom skollagens ram bestämma vilken kompetens nyanställda lärare ska ha,vilket kan leda till stora kvalitetsskillnader i undervisningen över landet.Undersökningar visar att var fjärde lärare anser att han/hon har valt felbana. Dessutom förutsäger närmare hälften av de lärarstuderande och lärarnaatt läraryrket inte är ett attraktivt framtidsyrke. Bland äldrelärare har tre av fyra den åsikten. Det visar på ett skrämmande sätt att mycketav varje lärares ursprungliga entusiasm försvunnit och att läraryrket blevnågot annat än den stora majoriteten tänkt sig.Skolan måste bli en attraktiv arbetsplats för att dagens problem ska kunnalösas. anser att det är en viktigt uppgift att öka intresset förläraryrket och lärarutbildningen, inte minst med tanke på den stora brist pålärare som råder runt om i vårt land.Centerpartiet anser att personer som har de rätta ämneskunskaperna börkunna komplettera med en pedagogisk del för att sedan kunna arbeta somlärare. Däremot anser vi inte att problemet med lärarbristen löses genom attsnabbutbilda olika yrkesgrupper för att få in fler lärare i våra skolor. Det ärinte en väg att gå om vi vill höja läraryrkets status.KarriärvägarDet livslånga lärandet är för många en viktig del avlivskvaliteten. lämnar många duktiga lärare skolan närde vill utveckla sig själva och göra annat än undervisa. Detmåste finnas fler karriärvägar att gå inom skolan. En lärareska inte behöva söka sig bort från skolan bara för att lärarenvill vidareutbilda eller vidareutveckla sig.Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat medforskning på halvtid är ett sätt att ge tillfälle till vidareutveckling. Attinrättalektorat som karriärbefattning är ett annat sätt. Men det måste finnasytterligare karriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. Satsningen skaockså användas för att möjliggöra för lärare, aktiva i skolan, att tatjänstledigtpå hel- eller deltid för att ägna sig åt forskningsarbete.För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menarCenterpartiet att specialisttjänster ska inrättas i skolan och att man bör öppnaför lärare med erfarenhet och vidareutbildning. Specialisttjänsterna skainrättas för att utveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annanundervisning. Detta bör ges regeringen till känna.Fortbildning och kompetensutvecklingDet livslånga lärandet måste naturligtvis även omfattalärarna. Lärarna måste, precis som andra arbetsgrupper, fåmöjligheter att utveckla sin kompetens. Det har visat sig i enstudie om kompetensutveckling, som Lärarnas Riksförbundgjort, att färre än var femte lärare har en individuellkompetensutvecklingsplan och mindre än hälften av lärarnafår avtalsenlig kompetensutveckling. Detta trots att avtal2000 stipulerar att lärarna i genomsnitt ska få 104 timmarkompetensutveckling under ett läsår. Fyra av tio anser atttiden de får för kompetensutveckling är otillräcklig ochknappt hälften av lärarna ger underbetyg åt kvaliteten i denkompetensutveckling man fått.Kompetensutveckling av lärarna är på många sätt avgörande för vår skola,inte minst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Omlärarna ska få en rimlig chans att genomföra förändringar och vidareutvecklasig själva för att ge eleverna bästa möjliga undervisning, måste det finnaschans till kompetensutveckling. Detta bör ges regeringen till känna.I dag är det kommunerna, enligt skollagen, som ansvarar för fortbildningav sin personal. Hur stora resurser som avsätts för lärareskompetensutveckling blir en fråga om politiska prioriteringar, denkommunala ekonomin, resursfördelningen till skolan samt kollektiva ochindividuella kompetensutvecklingsbehov.Centerpartiet har avsatt extra resurser utöver regeringens budgetförslag extra satsning på skolutveckling. Satsningen omfattar bl.a.:- kompetensutveckling av skolledare och kommunpolitiker för att stärkakunskapen om målstyrning och kvalitetssäkring,- stöd för forskning kring läs- och skrivsvårigheter, även så att lärare kanta tjänstledigt på hel- eller deltid för att forska,- program för läs- och skrivutveckling samt räkning,- resurser för att stärka didaktisk forskning.Den högre utbildningen ska vila på en vetenskaplig ellerkonstnärlig grund. Det är därför av stor vikt att lärarna ocksåhar anknytning till forskningsvärlden. Alla lärare i den högreutbildningen bör själva ha en forskarutbildning som bas försin undervisning.Centerpartiet har uppmärksammat behovet av kompetenta högskolelärarede och pekat på behovet av en samlad strategi för att få flerlärare. Vi efterlyser alltjämt ett strategiförslag kring hur rekryteringen avhögskolelärare kan ökas. Regeringen bör återkomma med ett strategiförslagkring detta. Vi återkommer till detta i vår motion om högre utbildning.LärarutbildningenFörskollärareCenterpartiets uppfattning är att kvalitet i förskolearbetet ärett resultat av en pedagogisk kompetent ochkvalitetsmedveten personal. Självfallet spelar allapersonalkategorier en viktig uppgift i förskolan och det skafinnas ett flertal olika personalgrupper representerade iverksamheten och i arbetslaget. Vi anser att förskolan, omman menar allvar med att förtydliga det pedagogiska arbetet,också måste ha pedagogisk personal. Det bör därför finnaskrav på att det i förskoleverksamheten finns förskollärare,något som också bör återspeglas i läroplanen, med särskildariktlinjer för förskollärare. Detta bör ges regeringen tillkänna.Det är mycket viktigt att personalen på förskolan får utbildning i hur manupptäcker barn med dyslexi och dyskalkyli och olika metoder för attminimera framtida läs- och skrivsvårigheter för varje individ.Förskollärare måste få möjlighet att vidareutbilda sig till speciallärare.Lärare i får ofta möjligheten att vidareutbilda sig påarbetsgivarnas bekostnad. Däremot brukar inte förskollärare erbjudas denmöjligheten.Förnyad lärarutbildningRiksdagen förväntas anta regeringens proposition En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Förslaget betonarvikten av en utbildningsvetenskaplig grund, störreverklighetsförankring och fördjupade ämneskunskaper.Centerpartiet stödjer detta förslag eftersom en ökad kunskapom pedagogik, didaktik och metodik hos lärarkåren ökarmöjligheter att möta elevernas krav.Läs- och skrivutvecklingLäs- och skrivutveckling i skolan ska inte avgränsas endasttill ämnet svenska.