mot · GO02Sf271 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf271av Frebran, ()RehabiliteringFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar om ny rehabiliteringsorganisation från den 1 juli2001, i enlighet med vad som anförs i motionen.2. begär att regeringen lägger fram förslag till det nödvändigalagstiftningsarbetet, i enlighet med vad som anförs i motionen.3. begär att regeringen tillsätter en organisationskommitté medansvar för genomförandet, i enlighet med vad som anförs i motionen.ProblemetKristdemokraterna har frågat efter åtgärder för attsnabbt ta itu med det ökade antalet sjukskrivningar i . Regeringenshandfallenhet inför de enorma kostnadsökningarna i sjukförsäkringen desenaste åren är påfallande stor. Vi har i frågor, interpellationer ochdebatter efterlyst åtgärder som åtminstone kan stävja den negativautvecklingen i sjukförsäkringen. Men regeringen tycks i denna frågalomhörd trots att miljarder strömmar ut ur statskassan på grund avavsaknad av handlingskraft.En nödvändig åtgärd är att snabbt se till att rehabiliteringsarbetet påförsäkringskassorna och arbetsplatserna fungerar. I tider av neddragningarunder 90-talet har arbetsgivarna inte ansett sig ha vare sig tid eller resurserattprioritera rehabiliteringsarbetet. har försäkringskassorna fåttkraftiga neddragningar så att de ej heller kunnat arbeta aktivt medrehabiliteringsarbete. Detta ha nu snabbt visat sig ekonomiskt ödesdigert förden svenska sjukförsäkringen men också för arbetsgivarna. De sjukskrivnahar drabbats i form av ökat lidande.Försäkringskassorna har de senast fem åren minskat sin personalstyrkamed . När antalet sjukskrivningar ökade tvingades kassornaprioritera utbetalningar av sjukpenning. Personella resurser har såledesflyttats över från rehabiliterings- till utbetalningssidan. Den onda cirkeln ärdärmed ett faktum, eftersom kassorna tvingas beskåda det ökade antalet långasjukskrivningar med ett ökat antal sjukpensioner. Man har således bitit sigsjälv i svansen genom denna kortsiktiga prioritering. har RFV ochregeringen underlåtit att agera. Man hade kunnat sätta in akuta resurser föratt"avarbeta rehabiliteringsköer". Men man har valt att förhålla sig passiv.I regeringens budgetmotion står att "ohälsan är otillfredsställande hög förförsäkringskassans personal". Trots detta har ingen agerat för att åtgärdaproblemet. har föreslagit att man skall sätta in mer akutaresurser till kassorna, vilket kunnat åstadkommas om majoritetröstat för våra förslag i tidigare budgetmotioner, eller lagt egna liknandeförslag.Det senaste året har regeringen sagt att man väntat på de två utredningarnadels om rehabiliteringen, dels om sjukförsäkringen. när det finns förslagsäger man att man väntar på en arbetsgrupps förslag. Regeringen har tillsatten arbetsgrupp under som man säger "har i uppdrag attutarbeta en handlingsplan för hela ohälsoområdet i syfte att bryta dennegativa utvecklingen med alltfler långtidssjukskrivna". Detta är lovvärt menhur kan vi vänta på att åtgärder genomförs?Arbetsgruppen kan enligt budgetpropositionen lägga förslag till riksdagenförst med ikraftträdande . Detta synes sommoment 22 där alla väntar på alla. Regeringen har väntat nuoch åtgärder är nödvändiga . Rehabiliteringsarbetet är snartgrundligt skadat. Det förebyggande arbete som började byggas upp undertidigt 90-tal med rehabiliteringsförordningen och med Arbetslivsfondspengarhar nu mer eller mindre raserats.Allt mindre resurser går till rehabilitering. användeförsäkringskassorna till administration av samordnadrehabilitering, vilket är en minskning med eller 29procent i jämförelse med 1998.Sjukskrivningskostnaderna var 1999 och år 2000beräknas kostnaderna stanna på . kommerenligt regeringens beräkningar kostnaderna att ligga på 38,4 miljarder kronor.Samtidigt vet vi att aktiv rehabilitering är lönsam.LösningenKristdemokraterna anser därför att åtgärder inte kan vänta och stödjerdärför de förslag som förs fram i utredning(SOU 2000:78), som lämnade sittslutbetänkande till regeringen. Dessa förslag är så intressanta och viktigaatt de bör leda till handling.Målet med utredningens förslag är färre och kortare sjukfall. Desamhällsekonomiska vinsterna lyfts fram liksom att de individer som kan fåadekvat hjälp får ett stöd tillbaka till arbetslivet.Förslaget går ut på att införa en rehabiliteringsförsäkring som ersätterbland annat dagens sjuk- och rehabiliteringsförsäkring, bidrag tillarbetshjälpmedel, medel till köp av rehabiliteringstjänster, sjukbidrag ochförtidspensioner samt kostnader för administrationen.Särskilda resultatenheter inom skall tydliggöra att detinte går att nagga på detta område i dåliga tider.Den nya försäkringen skall bli mer försäkringsmässig. Försäkringen skallfinansieras via arbetsgivaravgifter. Staten skall övergångsvis stå sommedfinansiär via skattemedel. Andelen bör sedanminska till . Enligt utredaren behöver mellan 2,6 miljarder och2,satsas för att sätta igång detnya arbetssättet.Av de nästan i utgifter för sjukersättning,rehabilitering och förtidspensioner som utbetalas, utgör passivaersättningar . De aktiva rehabiliteringsinsatserna utgör mindre . Utredaren pekar på att en satsad krona ger nio tillbaka sett över defyra sektorerna inom offentlig sektor, arbetsgivaren och den enskildeindividens ekonomi.En ny myndighet kallad Rehabiliteringsstyrelsen skall införas. Där delar vidock inte utredarens förslag att den skall byggas upp som en friståendemyndighet. Vi anser att dess funktion bör finnas som en egen resultatenhetinom RFV. Däremot anser vi likt utredaren att istället för renodling av rollersom riskerar att skapa murar behövs en huvudaktör som har ett tydligthuvudansvar. Det är dessutom viktigt att satsa på incitament till samarbetemellan olika aktörer.I övrigt föreslås :- en regional resultatenhet inom den regionalaförsäkringskasseorganisationen- en metod och utvärderingsenhet- kompetensförstärkning av handläggarpersonal- en nationell utbildningssatsning för 3000 nyckelpersoner på arbetsplatseroch myndigheter- en förstärkt yrkesinspektion- högskoleutbildning inom rehabiliteringSammantaget stämmer dessa förslag väl överens med det vikristdemokrater länge slagits för nämligen resurssatsningar pårehabiliteringsområdet för tidiga åtgärder och höjd kompetens inomförsäkringskasseorganisationen. Utredaren belyser också på ett bra sätt attvissa personer behöver hjälp med arbetsmarknadsinriktade åtgärder för attkomma tillbaka i arbete. Denna helhetssyn ger möjlighet för fler att väljaarbete istället för att som ofta tvingas in i förtidspension.GenomförandeUtredaren gör en bra analys av behoven av rehabilitering och arbetssättoch ställer sig positiva till utredarens förslag.Utredaren anser att hans förslag kan genomföras från . Vi anseratt det är viktigt att så sker. bör därför fatta ett principbeslutenligt utredningens förslag samt ge regeringen i uppdrag att påbörjaerforderligt lagstiftningsarbete. Dessutom måste enorganisationskommitté tillsättas.Anledningen till att föreslår att ett utredningsförslaggenomförs utan att invänta sedvanligt remissförfarande är att utredningen gettut en diskussionspromemoria som remissbehandlats och vägt in desynpunkter som då kom fram.Stockholm den 4 oktober 2000Rose-Marie Frebran (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()()