mot · GO02Ub206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub206av Tolgfors, ()SkolpliktFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inget barn skall behöva lämna med mindre änerforderliga baskunskaper.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skolplikten skall ersättas med en individuell rättighet till endefinierad grundkunskap.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att betyg och skriftliga omdömen skall kunna införas redanfrån årskurs 1.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de enskilda skolorna själva skall få avgöra om betyg ellerskriftliga omdömen skall ges.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att när ett barn når kunskapsmålet för skall haneller hon ges ett kvitto på detta, i form av en grundexamen.Den svenska skolan har problemSverige lägger störst andel av BNP i världen på skolan. Likväl blir interesultaten tillräckligt goda. Enligt har av barnen igrundskolan svårigheter med att skriva och läsa. avgrundskolans elever fick inget avgångsbetyg i svenska 1999. Men det varännu fler - - som inte klarade de nationella målen enligt denationella proven i svenska.Än sämre var resultaten gällande matematik. klarade inte denationella proven i matematik . lämnade 22,7 procentav eleverna utan fullständiga betyg. av ungdomarnavann inte behörighet till de nationella programmen på gymnasiet.Problemen finns också i gymnasieskolan. Andelen ungdomar som fullgörgymnasiet har sjunkit . Efter att ha legat kring 80procent är siffran nu så låg som . Avindustriprogrammets elever är det dock bara 6 av 10 som går klart inom utsatttid.Av de elever som fullföljer gymnasiet och får avgångsbetyg är det dockhela som inte klarar att nå behörighet för högre studier, eftersomde saknar godkänt på de erforderliga av kurspoängen.Ersätt skolplikten med individuellkunskapsrättEn viss mängd grundkunskaper är nödvändiga för alla barn att nå, för skall klara sig bra senare i livet. Skolplikten bör därför omvandlasfrån att gälla ett visst antal skolår till att bli en individuell rättighet till enviss en definierad grundkunskap, som alla svenska medborgare behöverha. Ett annat sätt att uttrycka detta på är att inget barn skall behöva lämnagrundskolan med mindre än erforderliga baskunskaper. Den uppfylldakunskapsrätten kan också tjäna som behörighetskriterium förgymnasieintagningen.Det kommer att ta olika för landets barn att nå målet. För deflesta kan säkert vara ett riktmärke, men ingenting hindrar att en del barnklarar målen snabbare, som andra behöver . Det ärkunskapsmålet som är det viktiga, inte tiden som åtgår.Den individuella kunskapsrätten är individuell och kan inte hindras från attuppfyllas av t.ex. ovilliga föräldrar. skall rätten inte ha någontidsbegränsning. Skulle en elev få personliga problem under grundskoletidenså kan den individuella kunskapsrätten utnyttjas senare, när eleven kommit påfötter igen. Ytterst är det precis som upp till varje individ vad man göravsin tid i skolan.För att skolan skall klara att möta de krav den individuella kunskapsrättenställer kommer betydande förändringar att krävas, där de viktigaste troligen ärstarkt ökad individualisering av undervisningen och ökade satsningar på barnmed särskilda behov. Det blir inte längre möjligt att låta barn vandra genomhela grundskoletiden med betydande läs- och skrivsvårigheter. Problem måsteidentifieras och tas tag i för att den individuellakunskapsrätten skall kunna uppfyllas.Skolplikten handlar om att barn skall vistas i en viss lokal i 9 år.Utbildning skall inte handla om var man vistas, utan om vad man lär sig.Betyg tydliggör problemenSkolans signalsystem måste vara tydligt. Hur är det möjligt att ett barnkan gå igenom hela utan att läs- och skrivsvårigheteruppmärksammas, eller åtgärdas? Det är angeläget att skolans resultattydliggörs, både resultaten för skolan som helhet genom löpandeutvärderingar och kvalitetsgranskningar, men också för skolans enskildaelever genom skriftliga omdömen och betyg.Ingen vinner på att problem döljs, eller lämnas åt framtiden att lösa.Tvärtom går många chanser till tidigt agerande om intet när saker och tingsopas under mattan, eller i vart fall inte signaleras.Industriförbundet frågade 1 000 föräldrar till barn i åldern 7-15 årom deras inställning till betyg. av föräldrarna kände intetill och hade inte fått information om att de har rätt att begära skriftligaomdömen om hur barnen klarar skolan. Av föräldrarna ville sebetyg eller skriftliga omdömen redan från femte klass. varavvisande till detta. 6 av 10 menade att betyg eller skriftliga omdömen redanfrån femman skulle kunna göra att fler barn klarade att gå ut skolan medfullständiga betyg.Betyg eller skriftliga omdömen bör införas redan från första klass. Vilkenform skolan använder bör dock vara upp till de enskilda skolorna att avgöra.Det viktiga är att det tydligt framgår hur varje elev klarar varje ämne, samtattdetta kommuniceras med elever och föräldrar.Nationella prov, som visar hur varje elev ligger till och vilka som behöverextra stöd, bör genomföras årskursvis. När ett barn når kunskapsmålet förgrundskolan skall han eller hon ges ett kvitto på detta, i form av engrundexamen.En grundexamen visar att ett barn klarar de grundläggandekunskapsmålen. För att visa hur barnet klarat de olika ämnena bör betyganvändas vid fullgången grundskola.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)