ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju241av Nisser, ()Kostnader för bevakning av anhållnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansvaret för bevakning av dem som sitter anhållna.Motiv för mitt förslagNär personer anhållits och är inlåsta i väntan på eventuell häktning måstedet finnas personal som sköter bevakningen. Det är oklart vem somhar ansvaret för denna bevakningsverksamhet och ser till att det finnspersonal för uppgiften. Polisen tar ofta på sig ansvaret för attverksamheten skall fungera. Det innebär att polisens ansträngda budgetbelastas av personalkostnader för bevakande av anhållna.Ibland är det polispersonal som sätts in för bevakningen. Det är ettorationellt utnyttjande av polis. I stället hyr man bevakningsföretag, detbelastar budgeten och tar resurser från annan verksamhet d.v.s. polisenshuvuduppgifter.Regeringen bör låta utreda hur denna verksamhet skall skötas ochfinansieras. Det måste vara tydligt vem som har ansvaret för anhållnapersoner, antingen polismyndigheten eller kriminalvården. Hur skall detfinansieras?Stockholm den 5 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)
mot · GO02Ju242 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju242av Nisser, ()Kostnader för transport av häktadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om transporter som utförs av polisen.Motiv för mitt förslagTransporter av häktade till olika förrättningar sköts ofta av polisen. Detfinns även en transportcentral med häktespersonal som står för en stor delav transporterna. Transportcentralen och dess verksamhet finansierasgenom häktesverksamheten och kriminalvården. När polisen skötertransporterna hamnar kostnaderna i polisens budget.Det är inte rimligt att polisens budget belastas av transportverksamhet.Kostnaden bör tas ur den verksamhet som har ansvaret. Vi vet att kritiken ochoron från medborgarna, d.v.s. att polisen inte klarar alla de uppgifter somkrävs, mycket beror på bristande ekonomiska resurser. Då måste de medelsom finns användas på mest effektiva sätt. När polispersonal tvingastransportera häktade till rättegångar, där de får vänta innantransporten går tillbaka, tar det både resurser och mycket tid, som skulleanvändas till polisens operativa verksamhet.Polisen ges även skyldighet (när läkare så beslutat), att utföra s.k.handräckningtransporter av psykiskt sjuka som är "på rymmen". Dessatransporter bör skötas av andra. Vissa transporter som måste utföras av polisbör inte finansieras genom polisens knappa budgetmedel.Stockholm den 5 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)
mot · GO02Ju243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju243av Klockare, ()Polisutbildning med regional anknytningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildningskvoter vid polisutbildningen för att underlättaframtida rekrytering.MotiveringPolismyndigheten i har fått vidkännaskraftiga nedskärningar av personalresurser, exempelvis har resurserna iHaparanda minskat . är verksamheten iTornedalskommunerna samordnad under polisdistriktet i östra med två andra kommuner, och . Medelålderni kåren är hög, ca 56-57 år.Människorna i kommunerna känner sig otrygga och osäkerhetenbreder ut sig om de verkligen kan lita på rättsstaten. Polisen finns intetillgänglig när den behövs, bl.a. beroende på de långa avstånden. En allt förstor del av arbetstiden går åt till att åka mellan olika insatser och uppdrag.Förutom att det operativa arbetet blir lidande blir också utredningsarbetetav mindre omfattning. Bland de erfarna poliserna finns en högutredningskompetens. Men behöver de ersättas då denärmar sig pensionsåldern.Polismyndigheten har under utannonserat fyra tjänster iHaparanda, men det finns inga sökande till tjänsterna. Det är allvarligt för denpolisiära verksamheten i , både . Polisen utgören grundpelare i rättsstaten och i rättsskipningen. Saknas poliser i vår vardagminskar möjligheten att upprätthålla lag och rätt, antalet lagförda brottminskar, antalet utredningar som överlämnas till åklagarmyndigheten minskaroch slutligen minskar antalet mål som tingsrätten får att hantera. Dessa tremyndigheter - polismyndigheten, åklagarmyndigheten och tingsrätten - är deviktigaste länkarna i ett rättssamhälle. utgör polisen den svaga länkensom i sin tur påverkar både åklagarnas och domstolarnas arbete.Sveriges riksdag har beslutat att införa den s.k. minoritetsspråklagen som iTornedalskommunerna innebär att de har tre officiella språk: svenska, finskaoch tornedalsfinska. Beroende på kommunernas läge, där olika kulturer möts,vore det av vikt att våra ungdomar får möjlighet att utbilda sig till poliserochverka i med de förutsättningar som finns. Samarbetet med definska grannkommunerna utvecklas mer och mer, vilket också gällerpolisarbetet. Av detta skäl bör en särskild utbildningskvot ges vidPolishögskolan i för sökande som kommer från Tornedalen.Om inte rekrytering av nya poliser sker i den omfattning som krävs idagoch är det svårt att försvara viktiga rättsvärden som vårtsamhälle bygger på. Maktlösheten sprider sig då bland invånarna som riskeraratt föda avarter där människorna ta lagen i egna händer.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02Ju244 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju244av Ek, ()Polisens resurser i ÖstergötlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskild ersättning till länspolismyndigheten i Östergötlandmed anledning av de tragiska händelserna i Malexander.MotiveringSituationen vid länspolismyndigheten i är besvärlig. Somalla polismyndigheter har allmänna besparingsåtgärder slagit hårt. I länethar driftskostnaderna sänkts och hyreskostnadernamed . Antalet poliser har minskat ordentligt och antalet civilanställdahar minskat med 39 personer . Trots detta gårverksamheten med prognostiserat underskott på 30 miljoner räknat påårsbudgetens år 2000.Länspolismyndigheten i tilldelas enligt Rikspolisstyrelsensfördelning mindre per invånare än andra län. Länet har av landetsbefolkning och av landets brottsbalksbrott men tilldelas avanslagen.De tragiska polismorden i ledde till den största nationellaakuta insatsen . Alla merkostnader som insatsen orsakade stannarenbart på länspolismyndigheten i trots att det måste anses somett i högsta grad prioriterat nationellt intresse att gärningsmännen kundeinfångas och ställas inför rätta.Situationen i länet är nu sådan att det fanns 7000 outreddabrott i ärendebalansen. Det är i det närmaste stopp för övertid, personal frånnärpolisverksamhet och trafikövervakning används i högre grad förutryckningar. Trots detta har utryckningstiden ökat. Nödvändigt material harinte kunnat köpas in eller så har materialanskaffningen skjutits upp.Detta drabbar naturligtvis kvaliteten i polisarbetet, allmänheten,brottsoffren och polisens personal som i ökande grad drabbas av olikayrkesrelaterade sjukdomar. Ett uttryck för de stora problemen kom vid ettväpnat rån i . De poliser som kallades till platsenhade inte skyddsvästar, inte nödvändig beväpning och inte heller utrustningför vägspärrar. De människor som bor i området är djupt oroade ochupprörda, polisens personal är utsliten och mycket bekymrad.Centerpartiet har i en partimotion redovisat förslag om såväl ökade anslagsom förbättrade arbetsmetoder.Utöver detta behövs särskilda metoder för att ersätta enskilda polisdistriktsom fått ta ett oproportionerligt stort ansvar vid unika polisinsatser avnationellt intresse. I ett första steg bör medel för extrakostnader i anledningavhändelserna i tillföras Östergötland.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02Ju245 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju245av , Per (m)Fördelningen av polisresurserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa resurser till polisen i län.Motiv för mitt förslagSituationen för polisen i , såväl som i landet i stort, är svår.Uppsala län är på inget sätt unikt vad gäller den allt hårdare kriminalitetenoch nya, större krav ställs på dagens poliskår. Organiserad brottslighet,anarkistiska grupperingar, främlingsfientliga organisationer är någraexempel på vilken uppgift polisen har . Till detta kan man lägga enny och växande typ av brott inom den nya tekniken som kräver, en förpolisen ny, kompetens och strategi.Polisen har fått vidkännas mycket stryk och nedskärningar.Som ett brev på posten kommer larmrapporterna om den i längdenohållbara situationen. län är inget undantag när det gäller ökadesvårigheter för polisen att genomföra detta viktiga och i grunden nödvändigaarbete för ett fungerande samhälle.Resultatet av nedskärningarna har slagit hårt i län som i enjämförelse med övriga landet är ett av de län som får minst anslag i helalandet om man ser det i förhållande till antalet innevånare. Anslaget fördelatper innevånare är i län /innevånare som kan jämföras medmotsvarande för hela landet. Polisens resurser borde ökagenerellt sett i landet, men det minsta man kan begära är att de resurser somfinns fördelas rättvist.Stockholm den 5 oktober 2000Per ()
mot · GO02Ju246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju246av Abramsson, ()Fördelning av resurser till polisverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av riktlinjer för fördelning av resurser till de olikapolismyndigheterna.MotiveringPolisen har, under de år som tvingats sanera sin ekonomi, dragitner på bl.a. utbildning och nyanskaffning av materiel till olikaverksamheter. Det har inneburit färre poliser och att medelåldern stigitmed åtföljande bekymmer för den relativt hårda tjänstgöring som polisermåste genomföra.Regeringen föreslår nu ökade resurser till polisen och detta är mycketglädjande. Det finns dock problem som måste lösas utöver att mera pengarska tillföras verksamheten. Om man jämför hur anslaget till polisverksamhetfördelas mellan olika län, finner man att skillnaderna är mycket stora. Störstanslag har , och och minst har ,, , och . Att storstadsområdena,med de speciella problem som polisen ska lösa där, har rejält mycket meraresurser är helt acceptabelt. Men att skillnaderna i övrigt är så stora kan intemotiveras av vare sig skillnader i brottslighet eller andra parametrar.Idag fördelas resurserna av med ledning av detregleringsbrev som regeringen överlämnar till myndigheten.Anvisningarna om hur dessa medel ska fördelas mellan länen är mycketknapphändiga. Det borde övervägas mera styrande riktlinjer förresursfördelningen för att utjämna de oacceptabla skillnaderna mellanolika län. Det har diskuterats en förändring av på vilkagrunder som resurserna ska anvisas länen och det har sagts att de"underförsörjada länen" - de s k pluslänen - skulle kunna påräknaförhållandevis större resurstillskott när anslagen till polisverksamheten skullekomma att öka med en förbättrad samhällsekonomi. Så tycks inte vara fallet,utan nu diskuteras tydligen modeller som helt avviker från den som använtsunder de senaste 5, 6 åren och som ytterligare skulle förstärka obalansenmellan länen. Inga som helst incitament skulle skapas för att förebygga brottoch det allmänpreventiva arbetet skulle däri-genom kunna minska.Stockholm den 3 oktober 2000Karl ()()()()()Per ()()()
mot · GO02Ju248 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju248av , ()Ungdomars situationFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa fungerande aktionsgrupper mot ungdomsvåldet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att garantera våra förortsungdomar en god utbildning.13.1 Yrkande 2 hänvisat till UbU.MotiveringDe "långa heta somrarna" är inte långt borta från våra storstäder. Trestorstadsutredningar har gjorts, och hamnat i någon bokhylla. Myckentankemöda har gått till spillo. har problemen förvärras.Segregationen ökar, ungdomsrånen är legio, skolmiljöerna blir allt tuffare,våldet hårdnar, den organiserade brottsligheten stärks, polisensuppklaringsförmåga minskar. Brottsförebyggande rådets försök att gång pågång försöka släta över, genom att lägga samman fortkörning (som ju sällanbeivras) med våldsbrotten i sin statistik, kan inte i längden dölja denotrygghet som dagens ungdomar upplever. Grunden för att kunna göra riktigainsatser är alltid tillförlitliga och genomärliga problemredovisningar.Den enskilt viktigaste insats man kan göra är, och förblir, att se till alla fåren ordentlig skolutbildning, om inte den tredje generationen arbetslösa skallväxa upp i våra utsatta förorter. Detta kräver både att skolket stoppas och attalternativ till de kommunala skolorna tillkommer.Skötsamma ungdomar har rätt till en lugn skolmiljö för att nå resultat.Detta får de aldrig när värstingarna får fortsätta att vara skolgårdens hjältaroch sätta tonen. Värstingarna måste berövas sin publik och få ordentligt stödför att uppnå en god utbildning och anställningsbarhet.Våra ungdomar måste få rätt till en rimligt säker miljö. De mångaungdomsrånen är helt oacceptabla. Det faktum att så många ungdomar i deutsatta förorterna nu inte vågar sig ut på diskotek och nöjeslokaler. av rädslaför våld, eller kniv- och vapenhot - parat med polisens flagrantaotillräcklighet när det gäller att ingripa och utreda - kan inte accepteras.Ledarna för den organiserade brottsligheten kan inte få vara de nästan endai de utsatta storstadsförorterna som kan göra "klassresan", bli rika och rörasigi innekretsarna. Ungdomar i dessa stadsdelar måste kunna få andra idoler änså.Situationen har definitivt inte förbättrats i de utsatta förorterna. De "långaheta somrarna" är inte långt borta. Fler hyllvärmande utredningar torde inteleda vidare. Det är dags att gå från ord till handling - och att öppet ochärligtinse problemen och angripa dem. Våra förortsungdomar är värda detta. Ochderas rättighet och skyldighet till en god utbildning måste bevakas.Stockholm den 5 oktober 2000Bertil ()
mot · GO02Ju301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju301av , ()ÅklagarjävFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att i den översynsom skall göras av brottsutredningsverksamheten skall även frågan omåklagarjäv och prövning av åklagarjäv tas upp.Nuvarande ordningEn åklagares uppgifter är att leda förundersökningar och att föraallmänhetens talan i brottmålsrättegångar. En åklagare har rätt att fattabeslut om restriktioner för häktade personer och har även andrabefogenheter. Allmänhetens förtroende för rättsväsendet kräver attåklagaren är höjd över varje misstanke om jäv eller liknande. Detta tilltrots finns inga särskilda regler som reglerar dessa frågor. Istället hänvisasi 7 kap. 6 § till reglerna om jäv för domare somregleras i 4 kap. När det gäller prövningen av frågorom jäv skall dessa handläggas av åklagarens närmaste chef och när detgäller riksåklagaren av honom eller henne själv. Detta är givetvis enmycket otillfredsställande lösning och inte ägnad att öka allmänhetenstilltro till hanteringen.Vårt förslagÅklagare och domare har helt olika roller i rättsprocessen. Underrättegången är domarens roll att vara opartisk medan åklagaren kan ansesvara part i målet från det att åtal är väckt. Åklagaren har emellertid enabsolut skyldighet att vara objektiv under förundersökningen. Regler föråklagares jäv måste således regleras separat.I budgetpropositionen för /2001 aviseras en översyn avbrottsutredningsverksamheten. Anledningen till detta är att det enligtregeringen "från tid till annan finns behov att överväga om det finns behov avmer genomgripande reformer". Vi anser att detta är ett utmärkt tillfälle attäven se över reglerna om jäv och handläggningen av jävsfrågor vad beträffaråklagare.Stockholm den 29 september 2000Alice ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02Ju302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju302av , ()Ekobrottsmyndighetskontor för norra till UmeåFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förläggning av ekobrottsmyndighetskontor till UmeåMotiveringEnligt mediauppgifter har en ökning skett av uppklarade ekobrott underdet . En av förklaringarna är goda insatser avEkobrottsmyndighetens, EBM:s, kontor i , ochMalmö.När EBM skulle bildas fanns planer på att kontor även skulle skapas inorra . Dessvärre blev det inte så utan kontoret i skulleockså ansvara för . Bristande resurser hos EBM har gjort att någonverksamhet i inte har förekommit.Ansvaret för ekobrotten i de båda nordligaste länen har enbart blivit enangelägenhet för ekorotlarna i och . Detta har fått förödandekonsekvenser eftersom dessa rotlar har minskat i numerär och dessutomanvänds till andra arbetsuppgifter. Miljö- och IT-brott utreds av ekorotlarna.Anmälningar om miljöbrott har ökat dramatiskt och kräver stora insatser ochskall även prioriteras. Dessutom används utredningsmännen tillbedrägeriutredningar och andra utredningar inom länen. Skälet är den brist påresurser som finns inom polisen. Resultatet har blivit att ytterst fåekoutredningar kan genomföras och stora balanser har uppstått.När ekorotlarna bildades var ett av huvudskälen attekoutredare enbart skulle få ägna sig åt ekobrott. Denna självklarhet är idagett minne blott i de nordligaste länen.I finns en skattebrottsenhet vid Skattemyndigheten.Meningen är att denna enhet skall ha ett intimt samarbete med ekoroteln,vilket också är en nödvändighet vid t ex husrannsakan. Med ekorotelnsnuvarande personalresurser äventyras detta samarbete.Ett EBM-kontor i skulle radikalt förbättraebobrottsbekämpningen i övre . Kontoret borde förläggas i Umeåmed tanke på det centrala läget och den nystartade polisutbildningen.I detta sammanhang bör även påpekas att den inkommenderadepolispersonalen till EBM måste få tillgång till polisens register. måstesådana uppgifter rekvireras från polisen.Stockholm den 4 oktober 2000Carin ()()
mot · GO02Ju303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju303av Örnfjäder, ()EkobrottslingarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge myndigheter möjlighet till utbyte av information för attmotarbeta den ekonomiska brottsligheten.MotiveringVi har i en situation där det finns en svart och en vitmarknad. På dessa marknader verkar s.k. ekobrottslingar. Derasverksamhet utmärker sig av att de struntar i lagar och avtal. Somlagstiftare och som företrädare för rättssamhället kan vi inte acceptera attdet är så. Vi måste se till att lagar och avtal efterföljs.Enligt uppgift har vi en situation i landet där ekobrottslingar skyddas av ensekretesslagstiftning som hindrar myndigheterna att ta gemensamma krafttagmot kriminaliteten.Åklagare, polis, skattemyndigheter med flera får inte utbytasekretessbelagd information. Detta som regeringen har gett varjeläns myndigheter i uppdrag att med kraft samverka för att motverkaekonomisk brottslighet och punktmarkera ekobrottslingar. För att göra detmöjligt att på ett effektivt sätt motverka ekobrottslingarnas framfart måsteallamyndigheters gemensamma resurser användas på bästa sätt. Det innebärnaturligtvis också möjlighet till utbyte av information.Stockholm den 4 oktober 2000Krister Örnfjäder (s)()
mot · GO02Ju305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju305av Silfverstrand, ()Åklagarnas resurser och kompetens vid utredning av ekonomiska brottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åklagarmyndigheternas resurser och kompetens i syfte attstävja ekonomisk brottslighet.MotiveringRevisorer i aktiebolag har skyldighet att anmälamisstanke om brott. Anmälningsplikten omfattar sammanfattningsvisföljande slag av brott:- Bedrägeri och svindleri- Förskingring och annan trolöshet- Brott mot borgenärer- Bestickning och mutbrott- SkattebrottFrån och med har även s k penninghäleri tillfogatsbrottskatalogen.När revisorn finner anledning att göra anmälan skall han i särskildhandling till åklagare ange på vilka omständigheter han grundar sinmisstanke. Revisorns anmälningsplikt och vilka konsekvenser denna kan fåför brottsbekämpningen har varit föremål för en livlig debatt både innan dennya lagens tillkomst och efter det denna trädde i kraft. Syftet är ju att skyddasamhälle och enskilda mot ekonomisk brottslighet. Den fråga som då oftaställs är om lagen verkligen kan förväntas få till följd att grövre ekonomiskbrottslighet och i synnerhet organiserad ekonomisk brottslighet kan kommaatt avslöjas. Det är sannolikt få som tror att de som avsiktligt begår sådanabrott kommer att utföra brotten under sådana former att de kan upptäckas vidnormal revision av ett bolags räkenskaper. Däremot kan revisorerna vid singranskning förväntas stöta på en del mindre grova handlingar som faller inomramen för brottskatalogen och som kommer att resultera i anmälningar i denmån de skadliga effekterna av handlingarna inte kan undanröjas. Det ärmycket troligt att flertalet skattebrott kan rättas till liksom brott av typenförskingring.I detta sammanhang tilldrar sig naturligtvis åklagar- ochpolismyndighetens förmåga att reda ut misstänkta brott så att lagföring kanske ett särskilt intresse. Även om det är för tidigt att dra några alldelesbestämda slutsatser så är det uppenbart att det finns åtminstone en vissbenägenhet att ta itu med enklare brott medan mer komplicerade ärendenförblir outredda.Om man menar allvar med de deklarerade avsikterna att stävja ekonomiskbrottslighet är det dock nödvändigt att förse åklagarmyndigheterna mederforderliga resurser och kompetens för att kunna klara av det i många falkrävande utredningsarbetet i samband med ekonomisk brottslighet.En möjlighet som också borde kunna prövas om det visar sig att åklagarnahar svårigheter att klara utredningar av ekonomiska brott är att ta denholländska modellen som förebild. I har man inrättat en särskildavdelning inom , vilken arbetar med ekonomiskbrottslighet och till vilken revisorerna skall anmäla brott. Man åstadkommerhärigenom en specialisering och får en större närhet till regeringen.Stockholm den 2 oktober 2000Bengt Silfverstrand (s)()
mot · GO02Ju306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju306av , ()Specialistkompetens för åklagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om specialistkompetens för åklagare.MotiveringHur pass framgångsrikt rättsväsendet är att fälla skyldig för brott beror påmånga olika omständigheter. Kvaliteten i utredningsarbetet är enavgörande faktor. Erfarenhet från tidigare fall och speciell utbildning ärofta en tillgång. Inom vissa brottsområden satsas därför på särskildautredningsgrupper för att kunna hålla hög kompetens inom det avseddaämnesområdet. Då brottsligheten anses bli allt mer specialiserad kännsdet naturligt att överväga om även åklagare bör specialisera sig på vissatyper av åtal.Regeringen bör därför överväga att införa specialistkompetens föråklagare. Särskilt angeläget är tillgång på åklagare med speciell utbildning ioch erfarenhet av att arbeta med barn som brottsoffer eller förövare.Stockholm den 4 oktober 2000Catherine ()