mot · GO02Sk321 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk321av , ()Skattepolitikens inriktningSammanfattningSverige har både höga skatter och höga offentliga utgifter,vilket har dämpat både ekonomisk tillväxt och välfärd underde senaste tre decennierna. Det är nu när konjunkturen ärgod man kan åstadkomma förändringar av denna situation.Centerpartiets inriktning är att långsiktigt sänka skattetryckoch utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer somjämförbara . Med hjälp av den godakonjunkturen kan vi sänka skattetryck och utgiftskvot ochändå låta statens utgifter vara realt oförändrade.De skatteförslag som presenterar i denna motion har detgemensamma syftet att öka människors självbestämmande. Att kunnaöverblicka och påverka, att ha så stor kontroll som möjligt över sin egentillvaro är en förutsättning för välbefinnande, kreativitet, trygghet ochlivskvalitet. Skatteförslagen är utformade så att de ska stimulera arbete ochkunskap samt stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Vi prioriterarsänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt påföretagande och boende. Totalt sänker skatterna med 10miljarder mer än regeringen . Detta finansieras genom att vi görmotsvarande besparingar i statens utgifter.Centerpartiet föreslår att en inkomstskattereform genomförs stegvis . Vi anser att skattesystemet ska gynna arbete ochkunskap och stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Som en del idet bör inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare sänkas.Ambitionen med förslag till inkomstskattereform är att göraskattesystemet enkelt och överskådligt samt att sänka skatten och minskamarginaleffekterna för framförallt låg- och medelinkomsttagare.- Grundavdraget höjs till och till år2002. LO-puckeln tas bort för att minska negativa marginaleffekter.- Riktad skattereduktion på till låginkomstagare föreslås för år2001. Skattereduktionen ges enbart på arbetsinkomster för att stimulera tillarbete och företagande. Den riktade skattereduktionen höjs till 9 600kronor för år 2002 och 2003.- Grundavdraget ersätts med en rak skattereduktion på frånoch med 2003. Denna skattereduktion ska komma alla till del, oavsett ominkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning ellerpension.För att stärka barnfamiljernas ekonomi och föräldrarsmöjlighet att kombinera sitt föräldraskap med ettförvärvsarbete föreslår att en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader införs. Avdragsrätten böruppgå till50 per barn och år och införas från 2002.Centerpartiet föreslår att reseavdraget höjs från dagens til 20kronor per mil samt att även resor till och från barnomsorg ska inkluderas ireseavdraget.Centerpartiet föreslår att skatten på människors boende sänks genom attfrysningen av taxeringsvärdena för småhus och bostadshyreshus förlängssamt att skattesatserna sänks till för småhus och till förbostadshyreshus.För att stimulera framförallt små företag att utvecklas och anställa nyamedarbetare föreslår att nuvarande nedsättning avarbetsgivaravgifterna utökas till på lönesummor upp till852 . Nedsättningen ska gälla även egenföretagare upp till enlönesumma på 180 000 kronor.I motionen föreslås att en skattereduktion på avarbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster införs. Den maximalaskattereduktionen per hushåll föreslås vara 25 000 kronor.SkatterKassamässig effekt i miljarder kronor relativt regeringenTabell 1: (2001 2002 2003 ) Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den framtida inriktningen av skattepolitiken.12. beslutar att för höja grundavdraget till i allainkomstskikt i enlighet med vad i motionen anförs.13. beslutar om en skattereduktion på för lågaarbetsinkomster i enlighet med vad i motionen anförs.14. beslutar att avskaffa den tillfälliga skattereduktionen ochanvända medlen till en långsiktig lösning med en riktad skattereduktionför låga arbetsinkomster.15. beslutar att avvisa regeringens skattereduktion för delar avden allmänna pensionsavgiften i enlighet med vad i motionen anförs.16. beslutar att införa en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader i enlighet med vad i motionen anförs.17. beslutar att höja reseavdraget till per mil i enlighet medvad i motionen anförs.18. beslutar att inkludera resor till och från barnomsorg ireseavdraget i enlighet med vad i motionen anförs.19. beslutar att ge regeringen i uppdrag att utreda ettlandsbygdsavdrag med införande i enlighet med vad i motionenanförs.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt bokmoms fr.o.m. år 2002.11. beslutar att förlänga nuvarande frysning av taxeringsvärdenaför småhus i enlighet med vad i motionen anförs.112. beslutar att sänka skattesatsen från 1,5 till för småhus ienlighet med vad i motionen anförs.113. beslutar att vid nästa allmänna fastighetstaxering skilja påtaxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende i enlighet medvad i motionen anförs.14. beslutar att avvisa förslaget till begränsningsregel förfastighetsskatten i enlighet med vad i motionen anförs.15. beslutar att förlänga frysningen av taxeringsvärdena påbostadshyreshus i enlighet med vad i motionen anförs.116. beslutar att sänka skattesatsen till för bostadshyreshus ienlighet med vad i motionen anförs.117. beslutar att avskaffa sambeskattningen ienlighet med vad i motionen anförs.118. beslutar att reduktionen av arbetsgivaravgifter skall ske . beslutar att arbetsgivaravgiftsreduktionen beräknas på denårliga lönesumman i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram ett tilläggsdirektiv om attberäkna effekterna av ett slopande av de särskilda reglerna förbeskattning av utdelning och reavinst i fåmansbolag till utredningen omreglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag m.m.21. beslutar om en restitution av jordbrukets vägtrafikavgifter ochhandelsgödselavgifter uppgående till 1,23 miljarder kronor.122. avslår den av regeringen föreslagna höjningen avdieselskatten i enlighet med vad i motionen anförs.123. beslutar om sänkt skatt på hushållsnära tjänster i enlighet medvad i motionen anförs.124. beslutar att införa ett nettostödsystem, befriat fråninkomstskatt och sociala avgifter för svensk sjöfart i enlighet med vad imotionen anförs.125. beslutar att sänka arbetsgivaravgiften för offentlig sektor med0,för att kompensera ett förlängt arbetsgivarinträde isjukförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförs.126. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteväxling och handel med utsläppsrättigheter.27. beslutar att minska industrins nedsättning av koldioxidskattentill i enlighet med vad i motionen anförs.128. beslutar att avvisa den av regeringen föreslagna höjningen avkoldioxidskatten i enlighet med vad i motionen anförs.129. beslutar att en kväveoxidskatt skall tas ut i enlighet med vad imotionen anförs. beslutar att en skatt på förbränning av avfall skall tas ut ienlighet med vad i motionen anförs.131. begär att regeringen lägger fram förslag om införande avmiljöskatt på inrikes flyg.132.1 Yrkandena 1-8, 11, 12, 15-18, 21-25 och 27-31 hänvisade till FiU.2 Yrkande 19 hänvisat till SfU.SkattepolitikensinriktningCenterpartiet för en politik för ett decentraliserat ochekologiskt samhälle med en stark ekonomi och har aktivtmedverkat till att den svenska ekonomin nu är stark. Vi villnu gå vidare med bland annat skattesänkningar och reformerpå arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen och stärkavälfärden. Med rätt ekonomisk politik är förutsättningarnaför en stark, självständig ekonomi goda. Vi prioriterar sänktinkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänktskatt på företagande och boende. skatteprofilinnebär ökad tillväxt, bättre miljö och socialt ansvar.Den svenska modellen - med världens högsta skatter och offentligautgifter - har dämpat både ekonomisk tillväxt och välfärd i under desenaste tre decennierna. Det är nu när konjunkturen är god man kanåstadkomma förändringar av denna situation. inriktning är attlångsiktigt sänka skattetryck och utgifternas andel av BNP ned till sammanivåer som jämförbara . Med hjälp av den goda konjunkturenkan vi sänka skattetryck och utgiftskvot och ändå låta statens utgifter vararealt oförändrade. Det handlar om att inte, som regeringen, förledas att låtastatens utgifter öka mer än inflationen. Klarar vi det möter vi nästalågkonjunktur väl rustade.Skattesystemet ska gynna arbete och kunskap och stärka bl.a. människorsställning på arbetsmarknaden. Det bör därför finnas en rejäl premie förmänniskor som tar sig från bidragsberoende för att istället kunna leva på enförvärvsinkomst. Som en del i det bör inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare sänkas. föreslår att en inkomstskattereformgenomförs stegvis . Skattereformen innebär enstegvis övergång från höjda grundavdrag till en skattereduktion lika för alla.Detta kombineras med en riktad skattereduktion på låga arbetsinkomster.Skatterna ska finansiera de offentliga utgifterna samt åstadkomma enrättvis fördelning av resurserna. Skatterna är också styrande till sin karaktär.Skatterna måste upplevas som rättvisa av medborgarna och ge förutsättningarför en positiv utveckling i samhället.Fördelningen av de offentliga resurserna ska vara rättvis och omfatta alla.Det är viktigt att slå vakt om ett tryggt samhälle med bra skola, vård ochomsorg. Människor måste kunna känna delaktighet och gemenskap isamhället. Utanförskap och misstro riskerar att leda till arbetslöshet,kriminalitet och social utslagning. Det sociala utanförskapet måste bekämpaspå alla nivåer i samhället.Skattesystemets omfördelande funktion är viktig. Genom att fördelabördorna så att de som orkar bäst bär mer än de svaga, dvs. skatt efterbärkraft, kan alla medborgare få social välfärd. har ett jämförelsevismycket högt skattetryck. anser det nödvändigt att sänkaskattetrycket. Sänkningen måste ske på ett sådant sätt att de offentligafinanserna förmår garantera vår gemensamma välfärd.Centerpartiet arbetar för att långsiktigt öka miljörelateringen i skattesy-stemet. Verksamheter som påverkar miljön ska inte vältra över miljö- ochhälsorelaterade kostnader på samhället. Principen om att förorenaren betalarska gälla. Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kanSverige genomgå en strukturomvandling som leder till ett modernt land medavancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. Vad som ovan anförts omden framtida inriktningen av skattepolitiken bör ges regeringen till känna.Hög skatt ochmarginaleffekter förlåginkomsttagareSvensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt ska tas utefter bärkraft och att det ska finnas en omfördelandefunktion i skattesystemet. I praktiken fungerar dock inteskattesystemet tillfredsställande i detta avseende. I Sverigebeskattas låginkomsttagare mycket hårt. Med nuvarandeskatteregler börjar skatt tas ut redan från och medårsinkomster på , vilket inte motsvarar mer ändrygt . En jämförelse medgrundavdragen i övriga EU-länder visar tydligt hur svenskalåginkomsttagare beskattas mycket hårdare än i andra länder.Generellt kan sägas att i ett EU-perspektiv har högaskattesatser på tjänsteinkomster och ett lågt grundavdrag.Snittet på grundavdrag i EU ligger på cirka 40 000 kronor.Grundavdragets storlek i EUSverige 8 800Danmark 36 000Finland 12 700Storbritannien 54 000Irland 34 000Tyskland 57 000Frankrike 34 000Nederländerna 32 000Belgien 51 000Luxemburg 57 000Spanien 31 000Portugal 22 000Italien 65 000Österrike 54 000Grekland 35 000En hög skatt på arbete gör det mindre lönsamt att söka och taett förvärvsarbete. Det krävs helt enkelt en relativt hög lönför att det ska löna sig att arbeta. För att en arbetslös ska haincitament att ta ett arbete måste han eller hon få en inkomstsom efter skatt är högre än det bidrag som redan erhålls, dvs.bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, förtidspension ellersocialbidrag eller en kombination av dessa. Att gå frånarbetslöshet till ett förvärvsarbete innebär också ökadelevnadsomkostnader, exempelvis kostnader för arbetsresoroch mat, som måste täckas av inkomsten för att incitamentetatt ta ett arbete ska finnas.De samlade marginaleffekterna, den del av en ökad inkomst som fallerbort i form av inkomstskatt, inkomstprövade bidrag och avgifter, är storaoavsett om det handlar om att gå från bidrag till arbete eller om att arbetamer.Det lönar sig sällan att arbeta mer. Detta gäller särskilt den som har en låginkomst och flera barn i förskolan. För ensamföräldrar, samboende med lågainkomster, underhållsskyldiga och förtidspensionärer gör marginaleffekternaatt man bara får behålla av en inkomstökning.Marginaleffekterna är alltså för dessa grupper.Höga skatter och marginaleffekter hämmar inte bara individer att ta ettarbete eller arbeta mer. Det hämmar hela samhällsekonomin. närekonomin växer kraftigt, innebär det att alltfler efterfrågas påarbetsmarknaden, framför allt inom vård, omsorg och andra delar avtjänstesektorn, men även inom industrin. Trots denna efterfrågan påarbetskraft förblir antalet arbetslösa oroande stort, särskilt mot bakgrund avatt vi befinner oss in i en kraftig högkonjunktur. Orsakerna till detta ärmånga, men en allt för liten premie för att gå från bidrag till arbete är heltklart bidragande.Det finns ännu inga tecken på en mer utbredd bristsituation påarbetsmarknaden, men inom allt fler branscher börjar det bli svårt att finnarätt personer till de nya jobben. Bristen på arbetskraft riskerar att bromsatillväxten. som många sektorer och företag är i skriande behov avarbetskraft, kan man konstatera att den totala arbetslösheten (öppet arbetslösasamt arbetslösa i åtgärder) uppgick till över 315 000 personer under vecka 39detta år. Utöver dessa arbetslösa är många fler undersysselsatta eller utslagnafrån arbetskraften.Centerpartiet anser att behovet av att frigöra fler människor frånbidragsberoende till arbete är stort. Behovet är stort dels för den enskildeindividen som får en ökad självkänsla i att vara behövd och en större tryggheti att själv kunna råda över sin privatekonomi, dels för samhällsekonomin somkan fortsätta att växa tack vare det ökade utbudet av arbetskraft. För att gemänniskor incitament att gå från bidrag till arbete anser attinkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare måste sänkas.När man analyserar hur höga skatter påverkar låginkomsttagare är detspeciellt viktigt att studera barnfamiljernas situation. I regeringens skrivelse1999/2000:137 framgår att många barn växer upp i familjer som är beroendeav socialbidrag. Drygt vart tionde barn (237 000) växer upp i en familj somnågon gång får socialbidrag. Vi vet att vuxna som lever med såknappa ekonomiska marginaler och tvingas söka socialbidrag upplever en storekonomisk stress som framkallar oro och ångest. Den situationen påverkarmed all sannolikhet barnen. Den ekonomiska situationen hargjort att fler barn lever under dessa förhållanden - att socialbidrag blir endelav försörjningen. Det går dock inte att helt skylla på den ekonomiska krisen.År 1990, före krisen, levde 176 000 barn i samma situation.I familjeekonomin samverkar bidrag och skatter på ett olyckligt sätt.Ökade egna inkomster kan helt urholkas i samverkan med t.ex. bostadsbidragoch socialbidrag. Många familjer lever i den situationen att det är svårt för envanlig familj att öka sin disponibla inkomst genom arbete. Socialbidragetminskas med varje intjänad krona och bostadsbidraget minskar i snabb taktvid ökad inkomst. Denna situation gör att en satsning på sänkta skatter förlåg- och medelinkomsttagare är av stor betydelse för att frigöra familjer frånsocialbidragsberoende.En inkomstskattereformCenterpartiet presenterar i denna motion eninkomstskattereform som vi föreslår att genomföra stegvisunder . Vi anser att skattesystemetska gynna arbete och kunskap och stärka människorsställning på arbetsmarknaden. Som en del i det börinkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare sänkas.Ambitionen med förslag tillinkomstskattereform är att göra skattesystemet enkelt ochöverskådligt samt att sänka skatten och minskamarginaleffekterna för framförallt låg- ochmedelinkomsttagare.Höjt grundavdragEtt första steg i inkomstskattereform tar vi2001 genom att höja grundavdraget till ochsamtidigt avskaffa de negativa marginaleffekter som följerav nedtrappningen i den så kallade LO-puckeln. Vi anser atten höjning av grundavdraget är bättre än regeringensskattereduktion för delar av den allmänna pensionsavgiften.Dels för att grundavdraget ger en större skattesänkning förmänniskor med låga inkomster, dels för att engrundavdragshöjning kommer alla till del, även pensionäreroch studenter.Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget med en grundnivå, samten upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstorainkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp tillårsinkomster på ungefär 110 000 skapar förvisso en positiv marginaleffekt,men för en deltidsarbetande undersköterska, som vill öka sin arbetstid ärnedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. anserdärför att den så kallade LO-puckeln i grundavdraget ska tas bort.Centerpartiet anser att grundavdraget för höjs till 15 000 kronorför alla inkomstskikt. har vi för avsikt att gå vidare med att höjagrundavdraget till . Den offentligfinansiella kostnaden för dessaskattesänkningar är 8,3 miljarder och 18,6 miljarder för 2002.Kommuner och landsting kompenseras för minskningen av denbeskattningsbara inkomsten i enlighet med finansieringsprincipen. Riksdagenbör besluta om att höja grundavdraget till i allainkomstskikt.Skattereduktion förlåginkomsttagareCenterpartiet föreslår också att ett andra steg iinkomstskattereformen tas . För att ge en extramorot till människor med låga inkomster föreslår vi att enskattereduktion på , riktad framförallt tilllåginkomsttagare, införs. Skattereduktionen ska enbart gespå inkomster från förvärvsarbete eller företagande, i syfte attstimulera arbete och företagande. förslag omen skattereduktion på arbetsinkomster innebär en kraftigstimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för dendeltidsarbetande att öka sin arbetstid. Under de två senareåren av föreslår attskattereduktionen utökas så att den maximala nivån förreduktionen blir 9 600 kronor.Den skattereduktion som föreslås ska fasas in avarbetsinkomsten upp till en årlig arbetsinkomst på , vilket geren maximal skattereduktion på . Den maximalaskattereduktionen ligger sedan kvar upp till en årlig arbetsinkomst på 130 000kronor och trappas därefter ned . Denna nedtrappning är så passliten att de negativa marginaleffekterna inte blir så stora. Nedtrappningenavslutas vid en årlig arbetsinkomst på så att den minstaskattereduktionen blir . avsätter 12,5 miljarder fördenna skattereduktion . bör besluta om enskattereduktion på för låga arbetsinkomster i enlighet medförslag i motionen.I dagens skattesystem finns en tillfällig skattereduktion för låga inkomster.Centerpartiets förslag till skattereform riktas speciellt till låginkomsttagare.Detta gör att den tillfälliga skattereduktionen som finns för 2001 och 2002blir överflödig. För de låginkomsttagare som får den tillfälligaskattereduktionen är det bättre att dessa medel används till en riktadskattereduktion som är långsiktig och dessutom mer omfattande. Riksdagenbör besluta att avskaffa den tillfälliga skattereduktionen och använda medlentill en långsiktig lösning med en riktad skattereduktion för lågaarbetsinkomster.Ersätt grundavdraget med enskattereduktion från 2003Från och med 2003, när det nya pensionssystemet införs,med bland annat höjda grundpensioner, kommer pensionäreratt beskattas på samma sätt som löntagare. Detta innebärexempelvis att det särskilda grundavdraget för pensionärerkommer att försvinna. Pensionsreformen och den enhetligabeskattningen är bra eftersom pensionssystemet bli merhållbart och skattesystemet mer överblickbart. Däremotbehöver den kompletteras med sänkta inkomstskatter för allalåg- och medelinkomsttagare.I och med den enhetliga beskattningen är det både möjligt och lägligt att gåett steg ytterligare i vårt förslag till inkomstskattereform. Detta steg iCenterpartiets inkomstskattereform innebär att grundavdraget helt tas bortfrån och med 2003 och istället ersätts med en rak skattereduktion på 10 000kronor. Denna skattereduktion ska komma alla till del, oavsett om inkomstenkommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension.Effekten av en rak skattereduktion på är, för den person sombara betalar kommunalskatt, ungefär lika stor som effekten av ettgrundavdrag på . För den person som även betalar statliginkomstskatt blir effekten dock en annan, eftersom skattereduktionen inteminskar den beskattningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Ett kraftigthöjt rakt grundavdrag blir därmed både dyrare och fördelningspolitiskt sämreän en rak skattereduktion.För offentlig sektor beräknar vi att denna reform netto kostar ungefär 26miljarder. Statens skattintäkter sänks med drygt 55 miljarder, men samtidigtinnebär det slopade grundavdraget att skatteinkomsterna för kommuner ochlandsting ökar med drygt 29 miljarder. Staten kan då minska statsbidragen tillkommuner och landsting i motsvarande grad. Detta är positivt i och med attkommuner och landsting blir mer självständiga, eftersom de får behålla enstörre del av sitt skatteunderlag istället för att förlita sig på att blikompenserade av statsbidrag.För den enskilde individen är det positivt att ersätta grundavdraget med enrak skattereduktion i och med att skattesystemet blir mer överskådligt. Allaska enkelt kunna räkna ut sin skatt, vilket ger individen ett bättre grepp överprivatekonomin.Regeringens skattesänkningRegeringen har gjort upp med Vänstern och omtekniken för att sänka inkomstskatterna. Den valda teknikenmed en skattereduktion för delar av den allmännapensionsavgiften bygger på ett svårförståeligtkompensationstänkande. Med den nu föreslagnaskattesänkningen kompenseras löntagarna för avden allmänna pensionsavgiften. Regeringens metod att sänkaskatten får en dålig fördelningspolitisk profil. Redovisningeni finansplanen visar tydligt att det är människor med högainkomster som får den största skattesänkningen räknat ikronor. Tekniken innebär också att studenter ochpensionärer inte får del av skattesänkningen. Centerpartietslinje med att sänka inkomstskatten genom höjt grundavdraginnebär att alla, även studenter och pensionärer, får sänktskatt. bör besluta om att avvisa regeringensskattereduktion för delar av den allmänna pensionsavgiften.Höjd brytpunkt för uttag av statligskattSom en del i regeringens förslag om en skattereduktion,motsvarande av den allmänna pensionsavgiften,ändras möjligheten till avdrag vid beräkningen av underlagför och statlig inkomstskatt. Avdragsrätten sänkstill av den allmänna pensionsavgiften. Denbegränsade avdragsrätten för allmän pensionsavgift innebäratt brytpunkten för uttag av statlig skatt sjunker. Därmedkommer antalet personer som betalar statlig inkomstskatt attöka. Regeringen måste därför justera upp den nedreskiktgränsen med samma belopp som den begränsadeavdragsrätten sänker skiktgränsen. Om inkomstskatten sänksgenom höjt grundavdrag, höjs istället skiktgränserna förstatlig inkomstskatt.Inkomsterna förväntas öka snabbare än den ökning av konsumentprisindexsom styr den årliga förändringen i skiktgränserna. Detta medför att andelenskattskyldiga till inkomstskatt ökar. delar regeringensmålsättning att reducera andelen skattskyldiga som betalar statliginkomstskatt till . Vi biträder därför den uppjustering av den nedreskiktgränsen som inte utgör en kompensation för ändrad avdragsrätt förallmän pensionsavgift. Tillsammans med förslag om ett höjtrakt grundavdrag på innebär detta att brytpunkten för statliginkomstskatt kommer vara att jämföra med denbrytpunkt om som regeringen föreslår. Vi bedömer att denhögre brytpunkt som följer av skattepolitik leder till att måletom att ska betala statlig inkomstskatt uppnås redan 2001.Avdragsrätt förbarnomsorgskostnaderFöräldrar måste få känna trygghet i att vara välkomna påarbetsmarknaden.