mot · GO02K341 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K341av , ()Integritet, yttrandefrihet och offentlighet1 SammanfattningCenterpartiet föreslår i motionen ett flertal åtgärder för att stärkayttrandefriheten, offentlighetsprincipen och den personliga integriteten.Det är påkallat mot bakgrund av de förändringar som skett inom ett flertalområden; inträde i EU, fokuseringen på marknadsmässighet ochserviceproduktion inom offentlig sektor och den tekniska utvecklingensmöjligheter att stärka yttrandefriheten, men också dess hot motintegriteten. Sammantaget upplever vi att alla tre frågorna i mångt ochmycket kommit på undantag i den svenska debatten och att regeringeninte tillräckligt värnad dessa tre omistliga värden för den svenskademokratin.Människors möjligheter att vara aktiva medborgare är beroende av alla trefaktorerna. Man behöver kunna granska makthavarna, varföroffentlighetsprincipen måste värnas. Man måste ha rätt att kritisera,ifrågasätta och diskutera, vilket kräver ett starkt skydd för yttrandefriheten,också för kontroversiella påstående. Man måste ha en inre trygghet och vetaatt man inte riskerar sin värdighet och sin personliga sfär genom att engagerasig som medborgare, något som förutsätter ett starkt skydd för den personligaintegriteten.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett införande av en generell integritetslag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utsträcka den reella yttrandefriheten till nya medier.3. beslutar att personuppgiftslagen (1998:204) skall upphöra attgälla.4. beslutar att lagen (1998:112) om ansvar för elektroniskaanslagstavlor skall upphöra att gälla.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att förhindra att dataskyddsdirektivet utsträcks tilljuridiska personer.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra det svårare att ändra sekretessbestämmelser.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öppna diarier på nätet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kraftfulla insatser för att värna offentligheten i den egnahanteringen av EU-ärenden.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka Justitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen.10.1 Yrkande 4 hänvisat till KrU.5 Människans värdighetFör humanismen är varje människa ett mål, inte ett medel. Det ytterstamålet är att ge förutsättningar för varje människa att växa, att eftersträvasjälvförverkligande.Förutsättningarna för att söka självförverkligande är omdiskuterade, menutöver grundläggande fysisk och social trygghet behöver människan en inretrygghet, att få odla sin värdighet som individ. Värdigheten förutsätter i sintur en privat sfär, där endast självbestämmandet råder och dit ingen annan hartillträde utan tillstånd. Det förutsätter också ett stort mått av frihet, att fåutvecklas i samtalet med andra, att få uttrycka sin mening utan risk förrepressalier.6 Det öppna samhälletDen enda samhällsform som ger människor utrymme att odla sinaolikheter och unika förutsättningar är det öppna samhället. Grunden fördetta är bejakandet av mänsklig mångfald och människors olikheter. Detinnebär också att ingen har ensamrätt på att definiera sanningen. Detöppna samhället kräver ett ständigt pågående offentligt samtal och ständigprövning av styrkan i människors argument.Storslagna projekt för att bygga det goda samhället står i motsats till ettsådant förhållningssätt. Utopier tenderar att begränsa den offentligadiskussionen och ett vardagsnära problemlösande. Öppenhet, tolerans och tidför övervägande är det öppna samhällets adelsmärken. Ett fritt och öppetmeningsutbyte är ett grundläggande värde i den demokratiska staten.Öppenhet handlar om att slå vakt om rätten att uttala också sådana åsikterman inte själv står bakom. Yttrandefrihetens värde ligger inte i att försvarasjälvklarheter och etablerade sanningar, utan i att värna rätten att säga detobekväma, ifrågasättande och ibland rent sårande.7 Sambandet mellan integritet, yttrandefrihetoch offentlighetAlltför ofta hävdas att vi måste inskränka yttrandefriheten ochoffentlighetsprincipen för att värna enskildas integritet. Paradoxalt nog ärdet ofta samma intressenter som i andra sammanhang inte är särskiltintresserade av att värna integritetsskyddet.Centerpartiet menar att dessa tre värden är intimt förknippade. Människorsom värnar det fria ordet värnar vanligen också människors rätt till integritet.Ytterst handlar det vanligen om att värna individuella fri- och rättighetergentemot såväl offentliga som privata aktörer, mot både staten ochmarknaden.För att värna människors värdighet och möjligheter att agera sommedborgare måste de tre värdena förenas och stärkas. Det är också ettgrundläggande krav för ett demokratiskt statsskick. Vi behöver offentlighetför att granska de styrande, yttrandefrihet för att kritisera missförhållandenoch föra fram alternativ, samt skydd för vår integritet för att våga delta i enoffentlig debatt utan att riskera att förlora vår värdighet och inre trygghet.8 Den hotade integritetenTrots förhållandevis bred enighet kring behovet av att skydda denpersonliga integriteten, manifesterad bl.a. i regeringsformens ambition i 2§ att det allmänna skall "... värna den enskildes privatliv och familjeliv",utsätts människors integritet för ständiga övergrepp, såväl från privatasom offentliga aktörer.Bakom EU:s dataskyddsdirektiv och den svenska personuppgiftslagen,PUL, ligger en lovvärd ambition att skydda människors integritet genom attförhindra datainsamling och publicering av personuppgifter. Dessvärre harmycket av debatten i kommit att fokuseras på yttrandefrihetsfrågor,vilket kommenteras ytterligare nedan, som är fullt möjliga att hantera genomannan lagstiftning. Detta har medfört att det lika viktiga syftet attskydda den personliga sfären mot intrång i form av datainsamling ochsamkörning av uppgifter, kommit i skymundan. I många av dessa fallerbjuder PUL inte heller tillräckligt skydd. Genom generösa undantag förkommersiell verksamhet och särlagstiftning då myndigheter önskar samla inintegritetskänslig information, sätts PUL ur spel.Internet och den nya ekonomin innebär enorma möjligheter för människorgenom att koppla samman och göra stora mängder information sökbar.Samtidigt innebär denna styrka också nya hot mot den personliga integriteten.Genom att ställa samman, var för sig, harmlösa bitar information kan bildersom sammantaget hotar den personliga integriteten skapas. Människor lämnarspår efter sig då de använder nätet i form av s.k. loggfiler som registrerar huranvändaren använder Internet eller genom s.k. cookies som, ofta utan vetskapeller medgivande, laddas ner till användarens dator från många webbsidor.Oklara regler om hur företag hanterar användarinformation och i vilken måndenna är skyddad mot spridning bidrar till osäkerhet för användarna.Såväl privata som offentliga aktörer lagrar uppgifter om kunder/brukare,ofta utan medgivande. Ofta sker det med goda intentioner, som i fallet dåSocialstyrelsen eftersträvar att registrera aborter med hjälp av personnummerför att kunna forska om orsakerna. Ändå innebär det stora ingrepp i denpersonliga integriteten, och i fallet med offentliga aktörer, ofta i fråga omdjupt personliga och känsliga ärenden. Det är värt att notera att det i mångafall inte är datorerna och Internet som hotar integriteten, utan en okänslighetför vilka uppgifter som ska begäras och hur de får hanteras, oavsett vilketmedium man använder.Stora framsteg har gjorts också inom andra områden, som bioteknik. Ävensådana uppgifter är i sig mycket integritetskänsliga, inte bara för individenutan också för närstående, då ett blodprov innebär att man inte bara lämnar utsig själv, utan hela sin släkt. Det finns ett förståeligt, men inte acceptabelt,intresse från privata intressenter av att begära sådan information t.ex. införenlivförsäkring. I många fall kan kartläggning av gener bidra till att sjukdomarkan förhindras eller botas lättare, men sådan kartläggning utan medgivandeeller användning av blodprov till annat än vad som förespeglats innebärsjälvfallet stora intrång i den personliga integriteten.9 Yttrandefriheten satt under pressUnder det har yttrandefriheten alltmer kommit attpressas tillbaka, delvis som en följd av EU-inträdet, men framför allt somen följd av bristande politiska ambitioner inom området i Sverige.I många fall har den strävan efter effektivitet och marknadsmässighet sompräglar servicedemokratin i kommit att innebära att man ocksåefterliknat privata företags krav på lojalitet och lydnad trots dengrundlagsfästa meddelarfriheten för offentliganställda. Problemet haruppmärksammats i flera enskilda fall, främst bland kommunanställda. I enstudie konstaterades att de offentliganställda upplever sinyttrandefrihetssituation som mer utsatt än privatanställda. Bland problemennämns att allt fler ledningar kräver lojalitetsförklaringar, att lön,arbetsuppgifter och befordringsmöjligheter påverkas av kritik samt att kritiksom kan vara kostsam att åtgärda ofta uttalas utan stöd av alla arbetskamrater.Det ökande antalet tidsbegränsade anställningar antas påverkayttrandefriheten. Särskilt illa var situationen enligt undersökningen inomVård, omsorg och skola, där t.ex. av läkarna och avgymnasielärarna uppgav att de riskerade att mötas av motvilja om deframförde kritik.Personuppgiftslagen har fört med sig att allt fler yttranden på Internetbehandlas som formfrågor i stället för som yttrandefrihetsfrågor. Den unikamöjlighet vi fått att utsträcka yttrandefriheten till fler människor och flerarenor genom Internet riskerar därigenom att gå om intet. Den okänslighet förbetydelsen yttrandefrihet, som präglat direktivarbetet inom EU, har tyvärrockså fått genomslag i hur lagen implementerats i . Ärenden somnormalt sett skulle behandlats som ärekränkning eller förtal har i ställetkommit att hanteras som brott mot personuppgiftslagen, med andra krav påbevisföring och processer. Vidare innebär det att bedömningen av tveksammafall lämnats till Datainspektionen och därmed riskerat att bli föremål för ettvisst mått av godtycke i bedömningarna.De förändringar som gjorts i den svenska personuppgiftslagen så att bl.a.harmlösa uppgifter ska undantas från tillämpningen innebär ingen verkligförbättring. bidrar det till att skapa en dimma kring detpersonuppgiftslagen innebär mot yttrandefriheten.I förening med den s.k. BBS-lagen, som innebär att den somtillhandahåller utrymme för andra att kommunicera på Internet har ettställföreträdande ansvar för yttrandena, för detta med sig att mångaInternetleverantörer och diskussionsforum på Internet ägnar sig åt frivilligcensur för att undvika risken att fällas i domstol. Yttrandefriheten beskärsdärför mer än nödvändigt.Inom EU förekommer en diskussion kring en utvidgning avdataskyddsdirektivet till att omfatta offentliga personer. Detta är redan gjortit.ex. , med förödande följder för yttrandefriheten, då kunnat förfölja och besegra kritiker i domstol, baserat endast påformfrågan - att partiet inte blivit tillfrågat om att dess namn används.10 Offentligheten hotasOffentlighetsprincipen är en grundbult i den svenska demokratin. Den ärmedborgarnas rätt gentemot myndigheterna, en rätt som garanterar insynoch möjlighet till kontroll över myndighetsutövningen samt ett skydd motgodtycke i bedömningar. Genom detta bidrar offentlighetsprincipen ocksåtill en mer effektiv statsförvaltning genom bättre kontroll överhandläggning av ärenden och hantering av offentliga medel.Samma faktorer som beskurit yttrandefriheten har också inneburit attoffentlighetsprincipen alltför ofta satts på undantag. Den svenska regeringenhar inte tillräckligt hävdat rätt att nationellt tillämpaoffentlighetsprincipen också på sådana dokument som andra EU-länder menarska omfattas av den i världen så vanliga "hemlighetsprincipen".Marknadsorientering och prioritering av serviceproduktion framfördelaktighet har lett till att statliga och kommunala bolag kommit att användasför att kringgå offentlighetsprincipen. Det har blivit allt vanligare attmyndigheter frågar efter syfte och identitet hos den som efterfrågar enoffentlig handling.Svenska journalistförbundet har konstaterat en utbredd okunskap om vadoffentlighetsprincipen innebär bland myndigheters anställda. Samtidigtföregår regeringen inte med goda exempel, utan viker sig för påtryckningar dåvår offentlighetsprincip ifrågasätts utifrån som då man behandlade det s.k.scientologmaterialet, vilket gav upphov till en tveksam snabbändring avsekretesslagen i en fråga som rimligen borde hanterats av engrundlagsändring.11 Stärk yttrandefriheten, integriteten ochoffentligheten!Centerpartiet menar att det nu är hög tid att förstärka medborgarnasintegritet, yttrandefrihet och tillgång till offentlig information i ett samlatgrepp. Vi vill med de följande förslagen fästa uppmärksamheten på ettantal åtgärder som bör vidtas för att värna dessa tre värden som en helhet;för att värna människors värdighet och stärka den svenska demokratin.11.1 Förstärkt integritetslagstiftningMänniskors integritet åtnjuter ett svagare skydd i än i mångaandra länder. Till viss del hänger detta samman med synen att ett starktintegritetsskydd hindrar många av välfärdsstatens projekt. Centerpartietmenar att detta är rimligt i viss utsträckning och att det ska krävas mycketstarka skäl för att kringgå den personliga integriteten, om än med godaintentioner.Det behövs ett starkt skydd för integriteten mot såväl offentliga somprivata och enskilda aktörer. Detta skydd bör omfatta hela den personligasfären, inkluderande såväl personuppgifter som t.ex. rätten till genetiskintegritet. måste beaktas att den personliga sfären är olika stor förolika människor, både beroende av egna val och beroende av ställning isamhället. Offentliga personer måste således acceptera att granskas ochkritiseras i betydligt större utsträckning än enskilda personer utanmotsvarande ställning. Integritetslagstiftningen måste därför ge utrymme förtillämpning av ett slags proportionalitetsprincip. Tillämpningen av dennamåste dock ske restriktivt och med respekt för den grundläggande betydelseyttrandefriheten och offentlighetsprincipen har i ett demokratiskt samhälle.Viktigt att ta fasta på är också att lagstiftningen måste utgå från attförbjuda missbruk av personuppgifter och otillbörliga intrång i den personligaintegriteten; inte som från att reglera vad som är tillåtet. Detta bordegenomföras inom ramen för en generell integritetslagstiftning. Regeringenbör tillsätta en utredning syftande till att utforma en sådanlagstiftning.Detta bör ges regeringen till känna.11.2 Förstärkt yttrandefrihetCenterpartiet eftersträvar att utöka den reella yttrandefriheten - vars ochens möjligheter att göra sig hörd och få uttrycka sina åsikter. Främsthandlar det om att ta vara på de möjligheter nya medier, främstdistribuerade via Internet, erbjuder. Det fria ordet är emellertid inteskyddat på individuell nivå av yttrandefrihets- ochtryckfrihetsgrundlagarna, som i stället tar fasta på etablerade aktörer. Bl.a.detta förhållande har gjort det möjligt att inskränka yttrandefriheten påInternet t.ex. med PUL och BBS-lagen. Även om möjligheten att yttra siginte innebär att alla har samma faktiska möjligheter att göra sig hörda ochvinna gehör för sina åsikter är det angeläget att skydda individers fria ord.Möjligheten att individualisera yttrandefriheten genom att utsträckaskyddet för det fria ordet till enskilda individer bör därför prövas,förslagsvis som ett tilläggsdirektiv till offentlighets- ochsekretesskommittén. Detta bör ges regeringen till känna.Enligt de erfarenheter som vunnits än så länge har PUL och BBS-lageninte bidragit i någon större utsträckning till att skydda enskildas integritet.Istället har de kommit att användas för att förhindra det fria ordet och undvikaprövning av innehållet i yttranden. Det skydd dessa lagar ska erbjuda förövergrepp kan i all huvudsak tillgodoses genom andra lagar. harupprepade gånger krävt långtgående förändringar av PUL och ett intensifieratarbete för att värna det fria ordet. Då detta uppenbarligen förefaller vara enoframkomlig väg menar att helt enkelt bör upphävaPUL och BBS-lagen.Samtidigt med detta måste regeringen intensifiera det arbete som görsinom ramen för EU för att förändra dataskyddsdirektivet syftande till attstärka yttrandefriheten i hela unionen. Särskilt angeläget är det att nuförhindra en utvidgning av dataskyddet till att omfatta juridiska personer.Detta bör ges regeringen till känna.11.3 Förstärkt offentlighetsprincipDet är ingen självklarhet att det ska vara enkelt att begränsaoffentlighetsprincipen genom förändringar i sekretesslagen. Först 1936bröts sekretessbestämmelserna ut till en vanlig lag och så sent som 1966föreslog att regleringen skulle göras i grundlagför att stärka offentligheten.Sedan den nuvarande sekretesslagen antogs 1980 har den ändrats mer än220 gånger, vanligen genom att nya inskränkningar har tillförts.Sekretessförordningen från har ändrats åtminstone 90 gånger. Dethar säkerligen varit angelägna ändringar och ändringar sompåkallats av förändrad numrering i andra lagar, men de frekventa ändringarnamåste rimligen ändå aktualisera frågan om behovet av att diskutera huruvidaprocessen att utöka sekretesslagen bör göras trögare.I många fall är det självfallet påkallat med sekretess, som t.ex. i fråga ompersonlig integritet. Det finns säkerligen också tillfällen då detta skydd börstärkas. Det är alltså inte sekretess i sig som är fel, utan det faktum att manmed stor lätthet kan utöka undantagen från en grundlagsfäst rättighet. Ettsådant förfarande innebär också att debatten kring vilka undantag som börfinnas och hur de bör göras försvåras, inte minst med tanke på hur oftalagstiftningen ändras.Mot denna bakgrund finns det skäl att låta en utredning överväga omåtgärder bör vidtas för att göra det svårare att ändra isekretessbestämmelserna t.ex. genom att kräva att undantag frånoffentlighetsprincipen bör beslutas på samma sätt som grundlag. Detta börges regeringen till känna.Utöver detta bör regering och riksdag stärka offentlighetsprincipen i detegna arbetet. Ett rimligt första steg är att lägga ut de egna diariernatillgängliga och sökbara på Internet, och inleda överläggningar om sådanainsatser i landets alla kommuner med . Dettabör ges regeringen till känna.Möjligheten att få gehör för synpunkter inom det europeiskasamarbetet är i stor utsträckning beroende av att vi hävdar dem nationellt,även då det innebär konflikter med andra länder inom EU. Svenskamyndigheter bör därför konsekvent hävda den svenska offentlighetsprincipendå EU-dokument handläggs och bedöma undantag från offentlighet enligt densvenska sekretesslagstiftningen. Genom det europeiska samarbetets påverkanpå traditionellt inrikespolitiska frågor bör inte heller utrikessekretessenkunnakomma i fråga vad gäller sådana bedömningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.De tendenser som kan skönjas att begränsa tillgången till offentligahandlingar, oavsett om det handlar om okunskap, ovilja eller rädsla föröverordnade måste stävjas. I sammanhanget är regeringens insatser för att ökakunskapen om offentlighetsprincipen och dess tillämpningar välkomna, menbör kompletteras ytterligare. Ett första steg är att undanröja möjligheten attanvända svepskäl för att förhindra möjligheten att kringgåefterforskandeförbudet eller att helt lämna ut handlingar. hardärför i sin demokratimotion begärt att sekretesslagens 7 kap. 16 §, som sägeratt sekretess gäller då man kan misstänka brott mot PUL ska upphävas, dåsådan misstanke i det närmaste alltid kan anses föreligga.Utöver information menar regeringen att man inte bör tveka att användakraftfulla verktyg för att värna offentlighetsprincipen. Det finns skäl attöverväga att stärka justitiekanslern med möjligheter att använda disciplinäraåtgärder mot anställda eller bestraffa myndigheter som hindraroffentlighetsprincipen.Offentliganställdas yttrandefrihet är en viktig del av den svenskaoffentligheten. Alla försök att begränsa meddelarfriheten måste bekämpasmed kraft. För att anställda ska våga utnyttja meddelarfriheten är det av storvikt att det finns sanktioner vid övergrepp. Möjligheten till sådana sanktionerbör ingå som en komponent i att stärka justitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen. Vad som ovan anförts om att stärka justitiekanslernsmöjligheter att värna offentlighetsprincipen bör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Åsa ()(c)()()()()()()