ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ228av , ()Ekologiskt lantbrukFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de olika delprogrammen för miljöförbättrande åtgärder ijordbruket.Forsknings- ochutvecklingsmedel förekologiskt lantbrukÅrets budgetanslag innehåller medel för en rejäl förstärkningav forskning kring ekologiskt lantbruk. Det välkomnar visjälvklart, särskilt positivt är att CUL får en egenbasfinansiering. Vi tror det kan betyda mycket för ökadlångsiktighet i den ekologiska forskningen att bygga upp ettstabilt centrum som fokuserar enbart på ekologiskt lantbruk.Det är riktigt att ge det nya miljöforskningsrådethuvudansvaret för fördelningen av medlen. Forskningen omekologiskt lantbruk hör hemma i ett större miljöperspektivoch ska prövas i en sådan ordning.Sedan ett antal år har medel till försöks- och utvecklingsverksamhet inomekologisk produktion funnits inom anslaget "Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket" (ny beteckning 44:3). En ram för dessa ändamål har specificeratsinom anslaget.Men i budgetförslaget anges inte längre några ramar inomanslaget. Det innebär att fritt kan fördela medlen mellan deolika ändamål som anslaget omfattar. Förutom ekologisk produktion är dethandlingsprogrammen om växtnäringsläckage och bekämpningsmedel, samtuppföljningen av CAP:s miljöeffekter som finns inom anslaget.Den praktiska försöks- och utvecklingsverksamheten inom ekologisktlantbruk förlorar då de öronmärkta medel som i funnits inomanslaget för miljöförbättrande åtgärder. Vi är rädda för att det skulle ledatillkrympande resurser, vilket inte rimmar med de ambitiösa nya målen (20/10procent).Ramarna för de olika ändamålen bör specificeras i riksdagsbeslutet, somskett alla . Med tanke på de nya ambitiösa målsättningarna förekoproduktionens expansion kommer det framöver att krävas störresatsningar på utveckling, inte mindre.Medlen i detta anslag är de enda statliga medel som satsas på praktiskmetodutveckling inom det ekologiska lantbruket. De är också de enda medelsom finns för aktörsoberoende insatser för utveckling av den ekologiskamarknaden. Det är pengar som används till ett strategiskt arbete med attidentifiera och lösa problem och flaskhalsar inom hela kedjan från producenttill konsument, sådant som marknadsaktörerna själva inte uppmärksammareller klarar att åtgärda.Vi anser att därför bör ha en klar instruktion om att minstsamma ram som tidigare ska finnas tillgänglig för försök ochutveckling, inklusive aktörsoberoende insatser för marknadsutveckling ommålen om av areal och av nöt och får ska nås till 2005.Stockholm den 3 oktober 2000Laila ()()
mot · GO02MJ235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ235av Tjernberg, ()En hållbar utveckling av landsbygdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en höjd transportersättning för jordbruket i norraSverige där kött och ägg ingår i underlaget.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör beakta svinproduktionen i norra . begär att regeringen fullföljer det uppdrag idecember 1998 gav regeringen om att utforma ett särskilt stöd tilljordbruket i fjällnära område.MotiveringJordbruket i norra har erhållit enregionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader somdet har. Motiven för ersättningen har varierat, men tordede väsentligaste motiven vara att det genom jordbruket finnsen möjlighet att bevara det öppna landskapet i delar av norraSverige. Genom jordbruket skapas också ett betydande antalarbetstillfällen både inom själva jordbruket och inomlivsmedelsindustrin.Transportstödet utgör en viktig komponent vad gäller att täcka upp demerkostnader som jordbruket har i norra . EU-inträdet innebar attersättningen för intransport av jordbruksprodukter urholkades för mjölk ochhelt försvann för kött och ägg. Jordbrukets struktur samt områdets storaavstånd gör att kostnaderna för insamling av mjölk, ägg och kött är högre änpå andra håll i landet som även kostnaderna för uttransportering avlivsmedel är högre på grund av den avsevärda befolkningsglesheten ochmånga små butiker. Ett höjt transportstöd skulle sannolikt leda till ökadstabilitet, framtidstro och därmed till en ökad investeringsvilja blandlantbrukarna i området.Sveriges misslyckande i samband med förhandlingarna med om ett nytt landsbygds- och miljöprogram har medfört enkraftig nedtrappning av kompensationsersättningen till spannmålen i norraSverige. Detta innebär att lönsamheten i svinproduktionen kommer attförsämras ytterligare , varför regeringen bör uppta överläggningarmed om att den nationella delen avmerkostnadsersättningen för suggproduktionen ska höjas.Riksdagen gav regeringen i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket i fjällnära område för att kompensera det sämreutfallet efter EU-inträdet i stödområde 1. Trots detta så har det ännu inteinförts någon särskild ersättning riktad till jordbruket i detta område. Med denvikande produktionstendens som finns inom stödområde 1 börregeringen följa beslut.Stockholm den 3 oktober 2000Gunilla Tjernberg (kd)()
mot · GO02MJ236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ236av , ()Mobila slakterierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mindre slakteriers förutsättningar och stöd för utveckling avmobila slakterier.MotiveringDet svenska synsättet när det gäller djurhälsa och djurskyddär präglat av höga etiska ambitioner. En god djurhälsa äravgörande för tilltron till svenska bönder och hurkonsumenterna värdesätter livsmedlen. God djurhållning ärett konkurrensmedel som kommer att få allt större betydelse.Den uppväxande generationen kommer att ha helt andra kravpå god djurhållning för att vilja konsumera kött.Plågsamma djurtransporter inom EU har rönt stor uppmärksamhet. Sverigehar varit pådrivande för förändringar i djurskyddsregler och agerat kraftfulltför att förbättra lagstiftningen och för att se till att lagstiftningen följs.Jordbruksverket har utfärdat transportföreskrifter som säger att de flesta djurinte får transporteras , men om vila ges kan den totalatransporttiden bli mycket längre. Det är för att djureninteska fara illa.I läggs alltfler slakterier ner, framförallt minde slakterier. Detta ärallvarligt ur djurskyddssynpunkt men också för jordbruksnäringen som sådan.Rennäringen är en viktig del i svensk livsmedelsproduktion. Uppfödning avköttdjur blir vanligare. Dessa djur går fritt ute i vår fria natur hela sinlevnadoch blir oerhört stressade av långa transporter till ett slakteri. Etiskt goddjurhållning bör eftersträvas även vid slakten.Mobila slakterier är en del i utvecklingen för god djurhållning under helalivscykeln och bör på olika sätt stödjas för att utvecklas vidare. De mindreslakterierna är av stor betydelse för jordbruksnäringens små köttproducenteroch för framtidens kunniga, krävande konsumenter. De mindre slakteriernasförutsättningar att finnas måste tas med i den samlade bilden för etiskdjurhållning i Sverige.Stockholm den 3 oktober 2000Anne ()
mot · GO02MJ239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ239av , ()Kulturlandskap och biologisk mångfaldFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd medelsram för det svenska landsbygdsprogrammet isamband med den översyn som skall göras 2002.Det svenska landskapet ärhotatDet öppna, omväxlande odlingslandskapet med skog,betesmark och insprängd åker har formats av jordbruketunder århundraden. Detta landskap med dess ängs- ochbetesmarker, dikesrenar, småvatten och åkerholmar ärlivsmiljöer för en stor biologisk mångfald. Förändringar inomjordbruket har medfört att åker- ochbetesmarker lagts ned. Utvecklingen har fram till de senasteåren också gått mot ett mer enformigt landskap genom attsmåbiotoper som åkerholmar, dikeskanter och småvattentagits bort.Denna utveckling är tydlig i alla delar av . I är det tydligastrunt Siljan och i älvdalarna. På vissa håll har kommuner, byalag och lokalaentusiaster tagit itu med problemen, men tyvärr utgör detta arbete ofta bara enbråkdel av vad som behöver göras. Grunden för det öppna landskapet ärgivetvis ett livskraftigt svenskt jordbruk. I som är ett av Sverigesfrämsta turistlän är naturupplevelserna och det mångfacetterade landskapetavgörande för att denna så viktiga inkomstkälla skall kunna utvecklas.Det finns trots allt ett rikt odlingslandskap med en stor biologisk mångfaldkvar att bevara eller i möjligaste mån återställa. Om samhället gerförutsättningarna så har jordbruket möjlighet att positivt påverkakulturlandskapet och dess växt- och djurliv. Ett viktigt instrument är givetvisdet miljöersättningsprogram sin finns i och som delfinansieras av EU.Dessa ersättningar betalas ut inom ramen för den så kalladelandsbygdsagendan. När dessa medel fördelades mellan EU-länderna erhöll en dålig tilldelning i förhållande till tidigare period.För svensk del innebär det att vi förlorar cirka 500 miljoner i uteblivenEU-finansiering. Med hänsyn till att detta beslut är kopplat till ensjuårsbudget kan givetvis effekterna bli allvarliga för det svenska landskapet.Konsekvenserna kan bli minskade möjligheter att hålla landskapet öppet ochdärmed bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet.År 2002 skall en översyn göras av hur det nya programmet fungerar. Detfinns då anledning för regeringen att aktivt verka för att den svenskaersättningsramen höjs med ambitionen att eventuellt nya medel skall satsas påytterligare åtgärder för att hävda det öppna svenska odlingslandskapet.Stockholm den 4 oktober 2000Kenneth ()
mot · GO02MJ240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ240av Abramsson, ()Informationskampanj om samernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en mera allsidig informationskampanj om sameroch andra boende i det samiska kärnområdet.Informationskampanj omsamernaEnligt uppgift avser regeringen att dra ingång eninformationskampanj om samernas historia, samisk kulturoch samisk näringsverksamhet. Uppslaget till denna kampanjär förmodligen hämtat ur betänkandet av Utredningen omILO:s konvention nr 169 - Samerna - ett ursprungsfolk iSverige. Dessutom planeras en omfattande utredningangående gränserna för renbetet i norra i det samiska kärnområdet har i avseende påmarkanvändning samt på jakt och fiske, blivit ganska orolig. Denna oro har iväsentlig utsträckning förstärkts genom vad som står att läsa i denovannämnda utredningen. Nybyggare och nybyggarättlingar, alltså de somidag bor i de aktuella områdena och andra som har stark anknytning till dessaområden, känner sig utestängda och ibland oönskade. Oavsett vad man gör,ifrågasätts man och de handlingar som man utför. Detta är i längden enohållbar situation.Det kan inte vara rimligt att med samhällets medel dra igång eninformationskampanj som enbart ska handla om samerna och deras kultur ochnäringar. Det är i högsta grad nödvändigt att en sådan informationskampanjockså behandlar alla de människor som bor i de aktuella områdena. Densamiska likväl som den övriga befolkningen är bäst gynnade av ett liv isamexistens med respekt för varandras näringar och historia. Staten skullegenom en ensidig kampanj spä på den oro som redan finns och som vuxit sigstarkare . Konflikterna, främst beträffande jakten, har ökat iavsevärd grad och näringar som gör anspråk på mark, exempelvisgruvbrytning, skogsbruk och turism, kommer att få uppenbart störrebekymmer med sina respektive verksamheter när samhället så ensidigt tarställning för en befolkningsgrupp som samerna i detta fall.Stockholm den 4 oktober 2000Karl ()()
mot · GO02MJ242 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ242av , ()KallblodshästenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder förutsättningar för att bevara ochutveckla hästsektorn i och speciellt tar fram lösningar för attbevara kallblodshästen.BakgrundVi har i två hästraser med inhemskt ursprung. Det ärgotlandsrussen och den svenska kallblodshästen med sina tvågrenar, kallblodstravaren och nordsvenska hästen.När man läser äldre beskrivningar av allmogens hästar får man bilden aven liten ca tio kvarter (=150 cm) hög häst, som är rask, stark, smidig, tåligochanvändbar i alla sammanhang. Den är även bra som dragare av såväl plog,stötting som trilla och en bra ridhäst - med andra ord en "allround-häst".Den nordsvenska hästen var viktig inom försvaret, men när kanonerna blevallt tyngre fick den nordsvenska hästen svårigheter med att orka dra de tungakanonerna. Att byta till ardenner var inte möjligt eftersom arméns hästar var"värnpliktiga" och ägdes av bönderna. Bönderna kunde inte övergå tillardennern som arbetshäst i jord- och skogsbruk, eftersom den inte var likatålig och smidig i snö, kyla och oländig skogsterräng. Resultatet blev ettpremieringsreglemente som styrde aveln mot en tyngre häst (halvardennern).För att påskynda utvecklingen anlades hingstuppfödningsanstalten iJämtland. Detta ledde till att de lätta, snabba hingstarna aldrig blevpremierade. Hästarna blev allt tyngre och allt färre kunde springa fort. 1964fick vi en uppdelning av hästraserna i stamböckerna - en tung "brukshäst"som behöll namnet nordsvenska hästen och en travare som fick namnetkallblodstravaren. Då blev det äntligen möjligt att premiera lätta, snabbahingstar. Detta tillsammans med blodgrupperingen räddade kallblodstravareni Sverige.Ökad populationMängden kallblodstravare är så liten att den ärutrotningshotad. Det föds bara drygt 500 kallblodsföl ,vilket innebär att den genetiska mångfalden är hotad.Inavelsgraden är ett problem. Det är svårt att lösa detmed tillskott utifrån eftersom det enda tillgängligaavelsmaterialet finns i och . För att bibehålladen nuvarande bredden måste populationens storlek öka så får åtminstone 1000 föl . Det är också viktigt attinrätta ett uppfödarstöd till stoägarna, för att stimulera tillökad avel av den utrotningshotade kallblodshästen.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02MJ247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ247av , ()BiodlingenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om aktivering och utveckling av svensk biodling.MotiveringDen svenska biodlingen har under de senaste tjugo årenkraftigt minskat. Enligt Biodlares Riksförbundsstatistik fanns det , 93 911 bisamhällen som fram till1999 hade minskat till 44 919. Detta är mycket oroandeeftersom biet har en viktig uppgift i vår miljö att pollineraväxter. Utan yrkesmässig biodling skulle stora problemuppstå för t.ex. den svenska fruktodlingen men även förlantbruket.Det finns flera förklaringar till biodlingens successiva minskning undermånga år. Dels är det förändringen av skattereformen i början av 1990-talet.Före förändringen var 15 bisamhällen skattebefriade. En andra orsak är var-roakvalstrets utbredning. Det är ett kvalster som måste bekämpas för attbisamhället inte skall duka under. Den tredje och viktigaste orsaken ärbristande resurser för opinionsbildning och rekrytering av nya biodlare.Det är omöjligt att i pengar uppskatta den nytta för det svenskanationalhushållet som bina gör. De direkta inkomsterna från deras produktionav honung och vax spelar en underordnad roll i jämförelse med de värdensom uppstår genom deras pollineringsverksamhet. Den årliga intäkten från de3 honung som de svenska bina producerar beräknas till 60 miljoner iproduktionsledet. Däremot är värdet av de frukter och frön från odlade växter,som utvecklas tack vare binas besök i deras blommor, 10-15 gånger större änvärdet av honungen. Det betyder att de svenska bina tillför växtodlingenvärden mellan en halv och en miljard . Därutöver kommer binasverksamhet som pollinatörer i den vilda vegetationen. Där är det omöjligt attuppskatta värden som kan tillskrivas bina i egenskap av betydelsefullamedhjälpare i vår natur.I professor standardverk "Bin och biodling" under rubrikenbeskrivs följande: "Man beräknar,att c:a 20 vilda växtarter dött ut i och att ett ännustörre antal har blivit allt sällsyntare. Man har vidtagit fredningsåtgärder avolika slag, bl.a. fridlysning, för att bevara utrotningshotade växter. kandärför för dessa arter, som kan pollineras av dem, komma att spela enbetydelsefull roll som deras räddare, om ett utnyttjande av bina i detta viktigamiljövårdsprojekt sätts i system. "Den svenska biodlingens betydelse för växterna i vår natur är av störstavikt och måste tas på fullt allvar. Regeringen bör därför tillsammans mednäringen sätta igång en offensiv opinionsbildning och skapa intresse försvensk biodling som därmed ökar möjligheterna att rekrytera nya ungabiodlare i vårt land.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()()
mot · GO02MJ250 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ250av , ()Oljeväxter som avbrottsgrödorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svensk oljeväxtproduktion.Motiv för vårt förslagDå Agenda 2000 beslutades, ledde detta till bl.a. påväxtodlingsområdet, en minskad lönsamhet för proteingrödor(ärter, bönor) och en kraftigt minskad lönsamhet föroljeväxter (raps, rybs och lin) som spannmålen fåren viss kompensation för sänkt interventionspris.Konsekvensen blir en ökad ensidighet i växtodlingen och ettodlingslandskap som i allt mindre utsträckning avbryts avblommande grödor.En miljöersättning till en växtföljd med avbrottsgrödor har flera fördelarsom stämmer väl överens med det svenska miljömålet för jordbruket. I detövergripande målet sägs bl.a att:- jordbruket skall bedrivas så att det bevarar värdefulla delar av flora ochfauna i odlingslandskapet.Riksdagen har vidare ställt sig bakom ett miljömål förlivsmedelspolitiken som innebär att:- slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och dess kulturvärden,bevara den biologiska mångfalden och minimera jordbruketsmiljöbelastning.Syftet är bl.a. att bevara beteshagar och ängsmarker och dettaär i sig viktigt. Detta motsvarar relativt små arealer, emedanett stöd till en varierad växtföljd skulle innebära bevarandetav ett variationsrikt odlingslandskap inom stora delar av detsvenska jordbruksområdet, inte minst slättjordbruket.Det svenska odlingslandskap vi ser framför oss, som ett resultat av beslutetom Agenda 2000, är ett landskap med mindre variation än genom ökadspannmålsodling och minskad odling av raps, rybs, lin och ärter. Detta gårstick i stäv med regeringens och miljömål.Att med hjälp av miljöstöd uppmuntra och stimulera till bevarande av envarierad växtföljd är ett bra exempel på stöd till en nyttighet i allmänhetensintresse som minskar jordbrukets miljöbelastning.Ett stimulansstöd till en varierad växtföljd är ett stort steg i riktning mot demiljömål som betonas i den tidigare ; öppet ochvarierat odlingslandskap, biologisk mångfald, minskad användning avkemiska bekämpningsmedel, minskad kväveutlakning. Därtill får en sådanlösning stor bredd eftersom det riktar sig till det konventionella lantbruketochkommer att påverka en betydande odlingsareal. Pengar måste tas inombudgetramen som avses för miljöprogrammen.Regeringen bör som tidigare diskuterats tillvarata möjligheterna fullt ut imiljöprogrammet. Ambitionen att därvid ta upp oljeväxterna raps, rybs, linsamt dessutom senap som en avbrottsgröda bör fullföljas.Regeringen måste återkomma till med förslag till hur problemenmed den svenska oljeväxtproduktionen skall lösas.Stockholm den 5 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02MJ255 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ255av Andnor, ()Jordbrukets stödområdesindelning i JämtlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att stödområde 2B i överförs till stöd-område 2A.MotiveringLantbruket är en livsviktig näring för landsbygden i vårt län. Förutom attförse livsmedelsindustrin med råvara håller lantbruket landskapet öppet.Tillsammans med "tunga" jordbrukslän som och tillhörJämtlands län toppen i landet om man ser till andelen sysselsatta inäringen. Hur jordbruket utvecklas har alltså sällsynt stor betydelse ilänet. De regionala ersättningarna till jordbruket i norra avser attkompensera för de naturgivna kostnadsnackdelar det innebär att bedrivajordbruk längre norrut. pågår i enöversyn av de regionala stöden till jordbruket.Sedan mitten av åttiotalet har varit indelat i tre stödområden,1, 2A och 2B. Inom näringen har uppdelningen i 2A och 2B vållat irritationalltsedan dess. Höjden över havet påverkar klimatet, vilket är väl känt för allamed någon grundläggande kunskap i ämnet. Ingen boende i skullekomma på tanken att betrakta jordbruket på småländska höglandet somlikställt med det på . Så sker emellertid när man befinner sig iNorrland. Dessutom glömmer man ofta att "lutar" åt öster. Stugan iöstra befinner sig på samma breddgrad som husen i är att i bedrivs jordbruket ofta över havet.Storsjön ligger på en nivå av över havet! En nivåskillnad på 100meter över havet innebär samma klimatförändring som att resa norrutvid havsnivån.Tidigare har det hävdats att skillnader i skördeavkastning på vall ochspannmål motiverat en uppdelning i 2A och 2B. Ingenting i statistiken påskördenivåer motiverar uppdelningen i 2A och 2B.En positiv utveckling även av jordbruket i länets centrala delar är av storvikt för den norrländska livsmedelsindustrin och därmed synnerligen viktigför jordbruket i länets ytterområden. Vi anser därför att de delar av länet somfinns i stödområde 2B överförs till stödområde 2A.Stockholm den 29 september 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02MJ301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ301av , ()Internationellt skogssekretariatFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett internationellt skogligt sekretariat, som leds av enskogsambassadör, bör inrättas.MotiveringDet talas allt oftare om att måste visa upp en merenad front mot omvärlden i internationella skogsfrågor. I t.ex.Skogsvårdsförbundets studie påtalas att "Sverigehar, som ett av de ledande skogsländerna i världen, hittillshaft en alltför passiv internationell framtoning".För att råda bot på bristen av svensk medverkan i en internationelldiskussion och därigenom tillvarata svenska intressen, bör ett internationelltskogligt sekretariat inrättas. Sekretariatet föreslås ledas av enskogsambassadör.Stockholm den 26 september 2000Harald ()