mot · GO02N385 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N385av , Bo (m)Landsbygdens möjligheter1 SammanfattningDen svenska ekonomin går bra. upplever enperiod med god tillväxt, minskad arbetslöshet och förbättradestatsfinanser. I glädjen över att utvecklingen ser så ljus ut är det lätt attglömma bort att utvecklingen inte är lika positiv i hela landet. Stora delarav landet har allvarliga problem.I denna motion föreslår Moderata samlingspartiet förändringar i politikensom syftar till att skapa goda utvecklingsbetingelser i hela . För attlyckas med detta gäller det att förstärka landsbygdsregionernaskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Härigenom främjas enutveckling som baseras på landsbygdens skiftande förutsättningar medtyngdpunkt på de möjligheter respektive region har att med egen kraft nåframgång.För att landsbygden skall kunna få fart på sin egen utveckling behövs eneffektivare regionalpolitik. Det handlar bland annat om att i hela landetförbättra villkoren för företagande, arbete, transporter och annankommunikation.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en ny regionalpolitik.2. begär att regeringen låter utreda kreditmarknadensförutsättningar i glesbygd.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelförenklingar för företagande.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkten för tilldelande av F-skattsedel.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatternas betydelse för landsbygden.6. beslutar att sänka skatten på bensin och diesel med 70 öreinklusive moms fr.o.m. den 1 januari 2001.17. beslutar att höja reseavdragen till nivån per mil fr.o.m.den 1 januari 2001.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjning av grundavdraget.19. beslutar sänka fastighetsskatten i enlighet med vad som anförsi motionen.110. beslutar sänka skatten på diesel som används i jord-,skogsbruk och arbetsmaskiner med per liter fr.o.m. den 1 januari2001.111. beslutar avskaffa skatten på handelsgödselns kväveinnehåll.112. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reavinstskatten.213. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jaktens betydelse för viltvården.314. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det fria handredskapsfisket.315. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strandskyddsreglerna.316. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyddet för äganderätten.317. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en gränsdragningskommission.318. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vägar och transporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om informationsteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten till samhällelig service.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en levande skärgård.22.1 Yrkandena 2 och 6-11 hänvisade till FiU.2 Yrkandena 4 och 12 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 13-17 hänvisade till MJU.4 Yrkandena 18 och 19 hänvisade till TU.5 En ny regionalpolitikDen regionalpolitik vi förordar skall ses i ett större sammanhang där våraåtgärder inom olika politiska områden är sammanhållna och ger effekterför tillväxt och utveckling i hela . Framförallt är det viktigt attanpassa politiken efter den nya tidens förutsättningar. I stället för entraditionell lokaliserings- och planeringspolitik krävs en politik sommobiliserar och uppmuntrar människor att ta egna initiativ och att taansvar för både sig själva och sin bygd. Varje region och varje bygd harsin styrka och sina möjligheter som bäst kan tas till vara genom lokalainitiativ.Svensk ekonomi och svenskarnas vardag påverkas alltmer av händelser iandra delar av världen. Globaliseringen innebär att produktionsvillkoren iSverige blir alltmer konkurrensutsatta. pågår en successivförskjutning mot en kunskapsbaserad ekonomi.Globaliseringen och kunskapsförskjutningen påverkar politikens villkoroch möjligheter. Globalisering minskar nationalstatens betydelse som arenaför stabiliseringspolitiska beslut, vilket innebär att regeringenshandlingsfrihetnär det gäller att styra skatter, växelkurser eller räntor fortsättningsviskommer att begränsas.Denna förändring tillsammans med en förskjutning mot en merkunskapsbaserad ekonomi, medför i sin tur att en huvuduppgift för politikenblir att skapa förutsättningar för tillväxt. Att förstärka landets, regionensellerortens attraktionskraft för företagande och investeringar blir en viktigmålsättning. Politiken blir därmed också konkurrensutsatt.Från då kompetensen - människorna - sökte sig till kapitalet är situa-tionen nu annorlunda. Företagen etablerar sin verksamhet där dugligheten ochförutsättningarna är de bästa. Detta innebär att regioners och nationerstillväxtpotential främst avgörs av den kunskap och den kompetens som finnstillgänglig. Industrisamhället övergår successivt i kunskapssamhället.Kunskapsinnehållet i produktionen ökar som tjänstesektorn möternya möjligheter.Kvalificerat arbete kan nu genom ny teknik utföras i glesbygden långt frånmarknaden. Studier och kompetenshöjning kan ske på distans, vilket gerutvecklingsmöjligheter för bygder som tidigare hade begränsadeframtidsmöjligheter.Företagandet är tillväxtens motor. En politik som underlättar förföretagande ökar efterfrågan på arbetskraft och främjar välståndet. En ökningav välståndet i vårt land kräver att en större andel av arbetskraften iframtidenfår sin utkomst från privat näringsverksamhet. Det är omöjligt att bortse frånskatternas hämmande inverkan på företagandet och därmed tillväxten när dennya regionalpolitiken diskuteras.Den regionalpolitiska utredningen har föreslagit att en generell nedsättningmed av socialavgifterna införs på försök för företag medfärre än 50 anställda inom stödområde A. Stödområde A motsvaras av EU:smål ett-område. Vi anser att det är ett intressant förslag. Om detta genomförskan de selektiva företagsstöden avvecklas. Ett villkor är emellertid att EU:skonkurrensregler följs. EU har dessutom en krontalsbegränsning i stället fören begränsning av antalet anställda per företag.Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem både i glesbygd och för vissaandra verksamheter och grupper i . Vart femte nytt företag startas aven invandrare, trots att denna grupp har synnerligen svårt att erhålla lån. Iglesbygd är problemen än större. Fast egendom värderas där mycket lågt somsäkerhet om den överhuvudtaget accepteras. Kapitalförsörjningen för såvälföretag som privatpersoner måste lösas. På vilket sätt är emellertid intesjälvklart. Vi föreslår därför en utredning för att se över förutsättningarnaförkreditmarknadsområdet i glesbygd. Det är mycket angeläget att en sådanskyndsamt kommer till stånd. Den bör bl.a. omfatta villkoren förriskkapitalavdrag.Genom medlemskapet i EU har vårt land tillgång till EU:s strukturfonder.Det innebär ett väsentligt resurstillskott till regionala utvecklingsinsatser.Bidrag från strukturfonderna måste matchas med i princip motsvaranderesurser från stat, landsting och kommun.Det nuvarande strukturfondsarbetet måste på ett bättre sätt än utgåifrån de små företagens förutsättningar och villkor. En bättre samordningmellan den nationella och EU:s regionalpolitik är nödvändig för att nåeffektivitet och förenkling. Vidare är näringslivets deltagande istrukturfondsarbetet viktigt för att på ett bättre sätt anpassa villkoren tillföretagens situation. Ett av de stora problemen i inledningsskedet har varit atthitta nationell medfinansiering. Vi vill underlätta för enskilda företag attdeltai medfinansieringen. Det skulle ge projekten en bättre kommersiell inriktningsamt ge företagen en garanti för större inflytande och styrning.Vi vill reformera EU:s regionalpolitik. I stället för att geriktade bidrag till svaga regioner i medlemsländer bör det i stället ske enavräkning på medlemsavgiften för länder som ligger väsentligt undergenomsnittet av EU:s medelinkomst.Strukturfondsmedel bör i större utsträckning än styras över motprojekt från näringslivet. Det vore önskvärt att hitta en modell därutbetalningarna från strukturfonder i ökad utsträckning kan ske kontinuerligtallteftersom projekten fortskrider.Vi vill betona att statsmakterna måste ha en helhetssyn på den regionalautvecklingen. Det gäller i synnerhet inom verksamheter där staten har ettägaransvar. Sektorsvisa rationaliseringar och nedläggningar får inte innebäraökade kostnader i andra sektorer som är gränsande till den sektor som ärföremål för rationalisering. Beslut om omstruktureringar bör föregås avkonsekvensanalyser som präglas av helhetssyn och tvärsektoriellaavvägningar.Tillväxtavtalen är inget huvudspår för tillväxt. Risken är stor att dessapolitikerstyrda tillväxtavtal blir negativa för tillväxten genom att politikenbliralltför ensidig och hämmar mångfalden. För att tillväxten skall blomstra är detviktigt att konkurrens sker på lika villkor. Planstyrda snedvridningar, därsärintressen såsom särskilda företag, branscher eller regioner gynnas, hämmartillväxten. Dessutom är de resurser som varje län skall förhandla om betydligtmindre än det verkliga behovet.6 Bra klimat för arbete och företagande6.1 Näringspolitik för tillväxtFör att landsbygden bättre skall kunna ta till vara sina möjligheter krävsen politik som underlättar och stimulerar såväl arbete som företagande.För att uppnå detta krävs omfattande förändringar, inte minst inomområdena närings-, arbetsmarknads- och skattepolitik.Villkoren för företagande är av särskild vikt för landsbygdensutvecklingsmöjligheter. På landsbygden finns många småföretagare. För attöka landsbygdens möjligheter att utvecklas av egen kraft är det därför mycketviktigt att förbättra företagarnas, och i synnerhet småföretagarnas, villkor.Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Prisetbetalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsadvalfrihet. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av denborgerliga regeringen måste drivas vidare.Småföretagsdelegationens förslag i delegationens sju olika delbetänkandenbör genomföras skyndsamt. Dessutom bör avregleringsarbetet bedrivassystematiskt på alla nivåer. Vi anser att samtliga befintliga regler som berörföretagare skall granskas i syfte att förenkla ochminska regelmassan.Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet ochföretagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nyaförslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifterskall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys.På landsbygden är en stor del av befolkningen beroende av företagandeoch särskilt småföretagande för sin försörjning. Eftersom F-skattsedeln ärföretagandets skattemässiga grund är det svårt eller omöjligt att bedrivanäringsverksamhet utan F-skattsedel. Därför måste utgångspunkten vara attalla som begär F-skattsedel skall tilldelas sådan, om det inte framstår somuppenbart att det angivna företagssyftet är oseriöst.En anslutning av till EMU:s tredje steg är utomordentligtangelägen. Införandet av en gemensam valuta - euron - är ett viktigt steg ifullbordan av en verklig gemensam marknad och ett värdefullt hjälpmedel föratt bekämpa arbetslösheten. En anslutning till euron är särskilt viktig försmåföretagen. En anslutning medför minskad valutaosäkerhet, ger lägre räntaoch innebär att det blir lättare för småföretag att agera över gränserna.6.2 En förändrad arbetsmarknadspolitikDen traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken har genom sinineffektivitet kommit till vägs ände. Statens välmenande satsningar i formav omfattande bidrag och subventioner har, enligt den regionalpolitiskautredningen, inte fått någon nämnvärd effekt på landsbygdsregionernasarbetsmarknad.Tudelningen av arbetsmarknaden består. Inom vissa sektorer råder brist påyrkesutbildade och på högutbildade akademiker. Arbetslösheten är samtidigtomfattande bland lågutbildade och bland personer med invandrarbakgrund.Arbetskraftsbristen är geografiskt och kompetensmässigt avgränsad. Denhittills förda arbetsmarknadspolitiken med konstlade åtgärder och bidragmåste därför förändras så att tillkomsten av riktiga arbeten främjas. Låt detsom varit omöjligt med statliga AMS bli möjligt genom att stärka det lokalaansvaret för de arbetslösas situation.I stora delar av finns det behov av ökade satsningar på deneftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen. måste äldrearbetslösa ges bättre möjligheter att genomgå tidsbegränsade och specifiktinriktade yrkesutbildningar.För att alla skall ges möjligheter att få ett arbete måste den svenskaarbetsmarknaden bli mer öppen och rörlig.6.3 En bra skattepolitikHöga skatter motverkar tillväxt av ekonomi och företag både i tätorter ochpå landsbygden. Att omfördela skattetrycket, vare sig det sker genom såkallad skatteväxling eller skatteomläggningar, löser inte de problemSverige lider av. För att råda bot på dem måste det totala skattetrycketsänkas.Befolkningen på landsbygden är beroende av att kunna användabil till arbete, barnomsorg, affärer m.m. Det är på landsbygden därför avsärskild vikt att skatterna på biltransporter hålls nere.Grundavdraget bör höjas till som mest i ett första steg ochtill i ett andra steg. Det gynnar de hårt skattetyngda låg- ochmellaninkomsttagarna och ger en tydlig signal om att arbete alltid lönar sig.Fastighetsskatten bör successivt avvecklas. I ett första steg sänksskattesatsen till för småhus och för flerbostadshus.Förvärvsavdraget höjs till på inkomster upp till gränsenför uttag för egenavgiften. Ett särskilt grundavdrag för barn bör införas.Den statliga inkomstskatten bör successivt avvecklas och i ett första skedesänkas till 15 procent.Fåmansbolagen diskrimineras i svensk skattelagstiftning. Ett stort antalregler, som medför att personer som äger och driver sådana företag måstebetala högre skatt än andra, har införts. Vi har krävt att dennasärlagstiftning skall upphöra.Behovet att få hjälp med hemnära tjänster är stort. Det gäller såvälreparation och underhåll av bostaden som hjälp med att sköta hushållet. Vimoderater har tillsammans med , fram förslag om skattereduktion för ersättning av hushållstjänster somutförs i hemmet. Reduktionen skall vara av betald arbetskostnadoch maximeras till per hushåll och år. För underhåll ochreparation av egna bostäder bör motsvarande skattereduktion införas.Därmed försvinner en del av de hinder som finns för tjänstesektorn.Jämställdheten stärks och nya arbetstillfällen tillkommer.7 Traditionella landsbygdsnäringar7.1 Jord- och skogsbrukFörutom vikten av ett allmänt förbättrat klimat för arbete och företagandeär det för landsbygden av särskild betydelse att förutsättningarna för detraditionella landsbygdsnäringarna förbättras. De arealanknutnanäringarna jord- och skogsbruk, trädgård, jakt och fiske är, och kommeratt förbli, avgörande för försörjningen på landsbygden.Produkterna från skogen utgör vår viktigaste exportvara och det svenskajordbruket tillhör de mest effektiva i världen. Trots detta dras jord- ochskogsbruket med lönsamhetsproblem framförallt beroende på omfattandesvenska särskatter.Grunden för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är att de olikamedlemsländernas jordbrukare skall kunna konkurrera på likvärdiga villkor. ISverige har jordbruket produktionsskatter på en nivå som ger de svenskalantbrukarna en betydande konkurrensnackdel. Vi menar att detta är ohållbartoch föreslår därför betydande skattesänkningar vad gäller jord- ochskogsbrukets skatter på diesel och handelsgödsel. När det gäller dieseloljasom används i skogs- och jordbruket samt arbetsredskap föreslår vi ensänkning av dieselskatten med per liter till nivån per liter.Idag beskattas handelsgödselns kväveinnehåll med per kg kväve.Vi föreslår att kväveskatten tas bort. Kadmiumavgiften bör däremot varakvar.Inom transportsektorn generellt utgör den höga dieselskatten ett allvarligtproblem. Den höga dieselskatten får också till följd att det svenskaskogsbrukets konkurrenskraft försämras eftersom den svenska skogsråvaranrelativt sett fördyras. Detta leder till en konkurrensförskjutning och ökadimport av virke.Vi har länge krävt att jord- och skogsbrukets energiskatter måste sänkas tillden nivå som gäller för tillverkningsindustrin. När regeringen till slut ladefram ett förslag i om en sänkning av dessa skatter valde man enmodell som gör att många skogs- och jordbrukare inte omfattas avskattesänkningen. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed ett förslag som omfattar alla skogs- och jordbruksföretag.De familjeägda jord- och skogsbruksföretagen utgör grunden i näringen.Det saknas rimliga möjligheter till generationsväxlingar vilket är ennödvändighet för att de familjeägda företagen skall kunna bestå. För attskogs- och jordbruksnäringen skall kunna utvecklas på ett positivt sätt tillgagn för landsbygdens utveckling är det viktigt att skattelagstiftningen vadgäller reavinster inte hämmar, eller som , omöjliggör generationsskiften.Detta bör ges regeringen till känna.Även övriga skatter som påverkar övergången från en generation till nästa,såsom arvsskatt och gåvoskatt, är mycket förödande. Det finns exempel påbarn till jord- och skogsbrukare som inte har råd att ärva sina föräldrar påannat sätt än att totalskövla eller sönderstycka fastigheten i fråga. Dettaminskar framtidstron och hämmar utvecklingen på landsbygden.Vi moderater har i skatteutskottet tidigare tagit initiativ till överläggningmellan utskottet och företrädare för ansvarigt departement i denna fråga.Regeringen har dock inte meddelat att man tänker eliminera det skattehot somreavinstskatten utgör mot livsmedelsnäringen och landsbygden.Den socialdemokratiska regeringen har satt upp som mål för denekologiska livsmedelsproduktionen att den skall uppgå till av dentotala produktionen. Vi anser att det inte är politikens uppgift sätta upp dentypen av kvantitativa mål. Det är inte fel med alternativa produktionsformermen utgångspunkten måste vara att den ekologiska produktionsvolymen, sompå vilken marknad som helst, får anpassas till efterfrågan utan statliginblandning.Under överskådlig tid kommer basen i det svenska jordbruket att utgörasav den konventionella produktionen ur såväl ett produktions- som ettmiljöperspektiv. Det konventionella jordbrukets konkurrenskraft på den alltmer globaliserade livsmedelsmarknaden är avgörande för att åstadkomma enpositiv utveckling av den svenska landsbygden. Grunden för en hållbarutveckling och en livskraftig landsbygd är därför ett lönsamt ochkonkurrenskraftigt jord- och skogsbruk.7.2 Jakt och fiske - rekreation och näringFör att hejda landsbygdens avfolkning behövs flera arbetstillfällen ochnya möjligheter till utkomst. Landsbygden har en dragningskraft påtätortsbor. Den svenska landsbygden och naturen har en dragningskraftsom sträcker sig långt utanför gränser. Rätt utnyttjad kan dendragningskraften användas för att skapa sysselsättning och föra resursertill landsbygden genom utveckling av turistnäringen.Jakt- och viltupplevelser utgör en omfattande folkrörelse men harenligt vår uppfattning en ännu större potential. De svenska viltstammarna avälg, rådjur, björn m.fl. har en stark dragningskraft för såväl jägare som fördem som enbart vill uppleva mötet med det vilda. Flera bredaattitydundersökningar visar att den vilda faunan representerar en av deviktigaste naturvärdena för en stor majoritet av det svenska folket. Vården avviltstammarna är därför att betrakta som en i vid mening gemensamangelägenhet. I denna vård är det viktigt att framhålla att jakt och beskattningav viltet är en mycket viktig ingrediens. Således är det angeläget att detendenser till antijaktrörelser som förekommer i samhället bemöts med enmycket saklig information om jaktens betydelse för starka och uthålligaviltstammar.Riksdagen har () fattat beslut med anledning avproposition 1999/2000:73 - Jaktens villkor. majoritetsbeslutinnebär att det är möjligt att genom lagen om viltvårdsområden tvinga in enmarkägare i ett sådant viltvårdområde. Medlemskapet kan då komma attinnebära ett betydande intrång i förfogandet över jakträtten. bli tvingad att acceptera att någon annan jagar på hans mark eller att enmajoritet i viltvårdsområdet beslutar om inskränkningar i jakten på marken.Moderata samlingspartiet reserverade sig mot denna lagstiftning. Vi anser attsamarbete i viltvårdsfrågor över ägogränser är naturligt och bra, men attsådant samarbete måste ske på frivillig väg. Den inskränkning aväganderätten som riksdagsbeslutet om viltvårdsområden innebär utgör ettallvarligt hinder för utveckling av den landsbygdsturism som vi tror kan blitill gagn för glesbygdsboende.Sedan ett antal år finns det möjlighet för alla jägare att köpa jaktkort försmåviltsjakt på statens mark ovan odlingsgränsen. Av intäkterna från dennajakt går till samerna och resterande till de nordligalänsstyrelsernas rennäringsenheter. Denna jakt, som i huvudsak består av jaktpå ripa, har varit och är mycket omdebatterad. Samerna har t.ex. starkainvändningar då jakten påstås inkräkta på renskötseln. Miljödebattörer menaratt beståndet av ripa hotas.Vi anser att kritiken är överdriven och vi är beredda att verka för att dennamöjlighet till jakt skall bestå. Det är dock rimligt att en utvärdering görs isyfte att se om villkoren för denna jakt behöver förändras.Moderata samlingspartiet har i en kommittémotion mera ingåendeutvecklat synpunkter och förslag för en framsynt jakt- och viltvårdspolitik.I finns 13 miljoner fritidsfiskare som gör 800 000utlandsresor för att fiska. Inom finns två miljoner, mer eller mindreaktiva, sportfiskare. Fisketurismen har en mycket stor potential.Dåvarande jordbruksminister slog fast , i fulltpolitiskt samförstånd, att fisketurism är en riktig näring, och skall behandlasoch betraktas som en näring. har dock inga större förändringarskett för att underlätta näringens utveckling.Idén med turism är att föra in pengar till den egna regionen. Den turistiskanäringsverksamheten skall sälja så mycket som möjligt till gästerna. Turismenär en komplex näring där en rad olika företag och verksamheter måstesamverka i nätverk. Alla delar måste fungera.Idag finns flera hinder för en ändamålsenlig utveckling av fisketurismen iSverige, hinder som måste undanröjas om turismen skall bli den växandenäring som den har möjlighet att bli. Det handlar både om attityder och omotidsenliga lagar. Inställningen till turismen hos kommunala politiker ochhandläggare kan vara avgörande för om en entreprenör finner det mödan värtatt satsa på turism.Fiske och fiskare har traditionellt delats upp i två kategorier: yrkesfiskareoch fritidsfiskare. Yrkesfiskare är den som för sin försörjning fiskar ochsäljer, ofta utan vidare förädling. Fritidsfiske, eller sportfiske betraktas somrekreation och/eller fiske för det egna hushållet. Fiskelagen, arrendelagen,lagen om fritt handredskapsfiske och annan lagstiftning har utgått frånförutsättningar och behov hos dessa två kategorier fiskande. Vi anser nu attäven fisketurismen som näringsverksamhet måste tillgodoses.Den entreprenör som vill driva en anläggning för fisketurism behöver hagod kontroll på fisket i de vatten där verksamheten bedrivs.Produktionsmedlet måste förvaltas långsiktigt och uthålligt. Uttaget får inteöverskrida tillväxten, och fisket måste bibehållas attraktivt.God kontroll och uthållig förvaltning av fisket är omöjligt att uppnå ivatten där det råder fritt handredskapsfiske. Den som till exempel aktivt villplantera ut fisk lokalt i vissa skärgårdsområden, för att erbjuda betalandegäster, riskerar alltid att dra till sig gratisfiskare som drar upp fisken.