mot · GO02Ub415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub415av Frebran, ()Teckenspråkig universitetsmiljöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen överväger frågan om att ge Örebrouniversitet ett nationellt ansvar att utveckla en teckenspråkiguniversitetsmiljö.MotiveringI finns den största förskolan och den största av landets femspecialskolor för döva och hörselskadade barn och ungdomar i Sverige.Specialskolor finns även på fyra andra orter. Ungdomar kan eftergrundskolan fortsätta på Riksgymnasiet för Döva (RGD) ochRiksgymnasiet för Hörselskadade (RGH) i . Den skolstruktur somdöva och hörselskadade barn i har tillgång till härrör frånriksdagsbeslutet när , som första land i världen, officiellterkände teckenspråket.1 juli inrättades en gemensam myndighet för de fem specialskolorna.Myndigheten, som skall samordna resurser, planering och utveckling vidspecialskolorna, har fått sitt säte i som region är ett unikt centrum för döva och hörselskadade. Det ärden enda ort i där döva och hörselskadade barn och ungdomar kan gåi förskola, grundskola och gymnasieskola i teckenspråkig miljö. Dettaförhållande är unikt inte bara i utan också i världen.Expertisen och resurserna på svenskt teckenspråk har koncentrerats tillÖrebro. Det faktum att utgör "huvudstad" för döva och hörselskadadepersoner gör att många familjer flyttar dit för att barnen skall få tillgångtillgoda utbildningsmöjligheter i teckenspråkiga miljöer. Konsekvensen av attmånga döva och hörselskadade samlas i blir att de också har tillgångtill aktiviteter utanför skolan.Någon möjlighet att fortsätta sin utbildning vid universitet eller högskola iteckenspråkig miljö, dvs en miljö där informationen mellan student och läraresker direkt via teckenspråk, har inte döva och hörselskadade ungdomar. Derasmöjlighet till universitetsstudier är begränsad till individualintegrering ihörande miljö om de kan erbjudas tolk. Det är en utbildningssituation sominte inbjuder ungdomar till fortsatta studier och andelen döva ochhörselskadade studenter som går vidare till högre studier är därför begränsad.Gallaudet University, är världens enda universitet därdöva, hörselskadade och hörande kan bedriva studier i teckenspråkig miljö.Svenska teckenspråkiga studenter som vill studera på universitetsnivå kanvälja att förlägga vid detta universitet.För att döva och hörselskadade ungdomar skall ges samma möjligheter tilluniversitetsstudier som hörande ungdomar måste emellertid resurser satsas föratt i skapa en språklig, pedagogisk och social miljö som underlättarför dem att fortsätta studera.Örebro universitet besitter en särskild potential för att bli ettutbildningscentrum för högre studier om och för döva och hörselskadade.Fullt utvecklat kan bli ledande i vad beträffar forskningoch utbildning inom området dövhet och hörselskada.I princip har döva och hörselskadade studenter tillgång till alla kurser ochprogram vid . Det finns dock begränsningar i tolkresurser,trots att har största tolkcentral, respektiveteckenspråkskunniga lärare.Studier med hjälp av teckenspråkstolkar eller teknisk utrustning ärotillräckligt för att skapa ett socialt och fungerande studentliv. Döva ochhörselskadade studenter är eniga om den isolering de upplever när deintegreras i svenska akademiska utbildningar. Behovet av att kunna deltasåväl i hörande som icke-hörande gruppers aktiviteter underuniversitetsutbildningen är viktigt.En god social miljö kommer att kunna tillgodoses vid ett universitet medteckenspråkig miljö. Där kan döva, hörselskadade och hörande teckenspråks-kunniga bidra till uppbyggandet av denna miljö. Att ett universitet medteckenspråkig miljö skall finnas i är en logisk följd av att Örebroredan är den ort i där huvuddelen av landets döva och hörselskadadeungdomar som vill studera vidare redan finns samlade.En studie av "Hörselskadade i högskolestudier" vid dåvarande Högskolan iÖrebro visar att samspelet mellan studerande med hörselskada och denakademiska och sociala miljön har större betydelse än hörselskadan i sig. Detexisterar ett komplext integrationsproblem som visar att det krävs storaansträngningar av studenten för att klara studierna och anpassa sig till dethörande villkor. För att lyckas måste den hörselskadadestudenten kunna följa föreläsaren och uppfatta budskapet, delta i grupparbetenoch i informella samtal med andra studenter och lärare.En teckenspråkig miljö med en större grupp av ungdomar som kankommunicera på teckenspråk och ge trygghet i samspelssituationer är viktigför både döva och hörselskadade ungdomar. Detta för att de inte ständigtskall behöva uppleva kommunikationssammanbrott eller känna sig utanför.En teckenspråkig universitetsmiljö kan innebära att fler hörselskadade ochdöva ungdomar vill fortsätta studera på universitetsnivå och också på ettlikvärdigt sätt med hörande studenter kan tillgodogöra sig sina studier.Att utveckla en teckenspråkig miljö vid är ett arbetesom kräver en medveten satsning och profilering. Styrelsen för Örebrouniversitet stöder helt och fullt en sådan utveckling, men bristande resurserlägger hinder i vägen. har aktualiserat frågan som enriksangelägenhet gentemot regeringen. Det krävs ett nationellt ansvar för attÖrebro universitet skall kunna utvecklas till ett lärosäte med teckenspråkigmiljö.När jag i motion 1996/97:Ub465 först aktualiserade frågan i riksdagenfann utbildningsutskottet min vision tilltalande. Man noterade emellertid attförslaget inte förts fram till regeringen av . Deninvändningen saknar relevans. Dessutom har regeringen i propositionenElever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105)skrivit att det gäller för alla skolformer att på ett medvetet sätt planera förattelever med behov av särskilt stöd får en bättre skolsituation . Det s.k.miljörelaterade handikappbegreppet skall genomsyra utbildningsväsendet, dvsett funktionshinder skall minimeras genom åtgärder i den omgivande miljönoch genom åtgärder i övrigt.Skall propositionens intentioner förverkligas för döva och hörselskadadestudenter krävs att en teckenspråkig universitetsmiljö skapas. bördärför ge regeringen i uppdrag att överväga frågan om att ge Örebrouniversitet ett nationellt ansvar att utveckla en sådan miljö.Stockholm den 28 september 2000Rose-Marie Frebran (kd)