mot · GO02T837 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T837av , ()Lokala miljöstyrande trafikavgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning för att möjliggöra kommunala miljöstyrandeträngselavgifter på vägtrafik.MotiveringMöjlighet att ha och använda bil är för många en symbol och ett praktisktverktyg för frihet. Bilismen har för vanligt folk gett oanade möjligheteratt resa både långt och i grannskapet. Framför allt för familjer gesmöjlighet till besparingar och livskvalitet som inte varit möjlig.Genom att storhandla sparar föräldrar tid och pengar. Hela familjen kanbesöka släktingar och vänner, även i de fall där kollektivtrafiken intefungerar optimalt.Tyvärr skapar bilismen också problem. dödas hundratalsmänniskor i trafiken. Förbränning av fossila bränslen leder till ökadekoldioxidutsläpp och i förlängningen global uppvärmning genom denvälkända växthuseffekten.I storstadsområden uppstår andra problem. I takt med att katalytiskavgasrening har blivit standard har fokus förflyttats från dålig luft tillproblemmed buller och trängsel som skapas när för många bilar finns på samma ställe.Våra stadskärnor är inte byggda för att rymma den biltrafik som idagtrafikerar våra stadsgator. I våra förorter är trängseln, tack vare modernstadsplanering, mindre i själva bostadskvarteren. Istället förflyttas problementill trafiklederna som under rusningstid oftast är totalt igenkorkade medtrafik.Byggande av nya trafikleder är en nödvändighet för städer och samhällen somväxer. Däremot är de flesta överens om att enbart fler och bredare vägar intekan lösa trängselproblem i storstäder.Under senare år har det, i takt med att problemen växt, blivit allt meruppenbart att trafiken måste ses i sin helhet. Det är inte möjligt att behandlafrågor om vägtrafik och järnvägstrafik för sig. Behov för kollektivtrafik ochprivatbilism måste lösas tillsammans. Samhällets transporter är ett integreratsystem där de enskilda delarna är beroende av varandra. Ett väl utbyggt nät avkollektivtrafik är en förutsättning för att våra storstäder alls ska kunna växa.Med kollektivtrafiken som stam för persontransporterna i storstäderna utgörprivatbilismen ett nödvändigt och värdefullt komplement.Men den teorin stämmer av olika skäl inte alltid med verkligheten. Särskilti är det tydligt att trängseln, trots en utbyggdkollektivtrafik, hotar förutsättningarna för långsiktig tillväxt och hälsa. Ibilköerna fastnar nyttotrafik och transporter som fördyrar och försvårar förföretag att bedriva konkurrenskraftig verksamhet. Ytor som varit avsedda förmänniskor används som parkeringsplatser. Stadens själ göms bakom bilar ochavgaser.En dellösning på problem med extrem trafikträngsel av den typ somStockholm genomlider är att införa system med miljöstyrandeträngselavgifter. Den moderna tekniken ger möjlighet till en mycket flexibelutformning av ett sådant system. Exempelvis kan man sätta olika avgifter förolika stadsdelar och till och med gator. Avgifterna kan också variera överdygnet. Det blir därmed möjligt att styra över trafiken från känsliga ochbelastade gator och att bättre sprida ut trafiken över dygnets timmar.Tekniken medger också automatisk debitering av avgifterna. Att införa ettsystem innebär inte större fysiska ingrepp i miljön än vad exempelvisbasstationer till mobiltelefonin kräver.Ett system med trängselavgifter i storstäder ersätter inte kontinueligainvesteringar i infrastruktur. Men i vissa områden finns det inte fysiskamöjligheter att ta emot mer biltrafik, och då kommer trängselavgifter till somytterligare ett verktyg.Beslut att införa trängselavgifter ska ske på nivå eller isamarbete mellan flera kommuner. Avgifternas syfte ska vara att lösa despecifika miljö- och trängselproblem som finns lokalt. roll är attgenom lagstiftning möjliggöra för kommuner att införa trängselavgifter.Lagstiftningen måste utformas för att ge maximal flexibilitet för lokalaförutsättningar.Trängselavgifter ska inte vara ett verktyg för att lösa nationella ellerglobala miljöproblem relaterade till biltrafiken, som t ex utsläpp av koldioxid.Sådana nationella problem och åtaganden ska lösas med medel på nationellnivå.Intäkterna från trängselavgifter ska föras tillbaka till investeringar i denintegrerade trafikapparaten. Därmed ges nya möjligheter att lösa problem medkapacitetsbrist i kollektivtrafik och på trafikleder. Eftersom intäkternasanvändande inte är bundna till specifika trafikslag eller projekt är det möjligtatt göra de investeringar som utifrån lokala förutsättningar ger optimalutdelning i form av bättre framkomlighet för trafikanter och varutransporter.Med de ytterligare verktyg som ekonomiska styrmedel och ökadeinvesteringar ger är det möjligt att lösa storstädernas trafikproblem utifrånettintegrerat helhetsperspektiv.Stockholm den 2 oktober 2000Inger ()()