mot · GO02So226 · 2000-10-05 00:00:00 — Deras barn går miste omde erfarenheter och kontakter med det omgivande samhället som föräldrarnasyrkesarbete normalt ger.För att kommunerna skall få praktiska rättsliga möjligheter att lokalt göraen individuell prövning av socialbidragsnivåerna måste den nuvarandesocialtjänstlagen modifieras. Socialtjänstlagen bör således kompletteras medskrivningar om tolkningen av begreppet skälig levnadsnivå, innebärande attstor betydelse måste tillmätas de levnadsförhållanden som råder föryrkesarbetande utan socialbidrag, och att socialbidragsnivån normalt alltidbör ligga under vad som hade erhållits genom ett yrkesarbete i lägre löneläge.Sådana ändringar i socialtjänstlagen möjliggör en utveckling därkommunerna i vissa fall kommer att vara mer generösa än de är i dagsläget.Utrymme för detta skapas genom att socialbidragssystemet som helhet blirmera träffsäkert. Bidragen kan koncentreras till dem som verkligen behöverbidrag, i stället för att styras av rigida statliga regler. Det blir i ökadutsträckning möjligt för kommunerna att själva göra olika avvägningar isocialbidragsfrågor.Villkorat biståndFrågan om kommunen kan ställa villkor för att lämnasocialbidrag har prövats av förvaltningsdomstolarna vidolika tillfällen. Som huvudregel är det enligt nuvarandepraxis inte tillåtet att t.ex. ställa krav på socialbidragstagaregällande deltagande i olika former avarbetsmarknadsåtgärder anordnade i regi.Det var ett steg i rätt riktning när beslutade omen möjlighet för kommunerna att ställa krav på deltagande ikompetenshöjande aktiviteter för att ungdomar upp till skall kunna fåsocialbidrag. Ändringen var mycket angelägen, inte minst för att hindra att enhel generation fastnar i en bidragskultur. Det är av största betydelse att manbryter den passivitet som socialbidragstagare lätt faller in i.Möjligheten att villkora bistånd borde kunna breddas till fler aktiviteteroch dessutom kunna tillämpas på alla som söker socialbidrag, inte baraungdomar. Erhållande av socialbidrag bör enligt vår uppfattning normaltkräva en form av motprestation från den enskilde. Exakt vilken beror påförhållandena och behoven i det aktuella fallet, men det är viktigt att slå fastprincipen.Socialtjänstens uppgifter och skyldigheter är omfattande och därför ställsofta såväl socialnämnder som socialsekreterare inför en rad svåra problem.Socialnämnderna förfogar inte över tillräckliga alternativa lösningar itill exempel rehabiliteringsarbetet. Nuvarande lagstiftning innebär att man ivissa fall arbetar i en gråzon vid bedömningar mellan vad som är motiveratfrån rehabiliteringssynpunkt och vad som är lagligt möjligt. Det behövsytterligare alternativa metoder att använda och i detta sammanhang skullemöjligheten till villkorat bistånd göra stor nytta.Utifrån nuvarande erfarenheter har det också kommit mycket klaraönskemål från kommunalt håll när det gäller möjligheten att kunna ställa kravi vissa situationer. Detta torde också ligga helt i linje med det allmännarättsmedvetandet på detta område. har det t.ex. varit mycketpositiv uppmärksamhet kring den danska kommunen , belägen utanförKöpenhamn. hade tidigare stora sociala problem och trots att man hadelandets högsta skatt var finanserna i mycket dåligt skick. ärkommunalskatten en av de lägsta i och arbetslösheten närmastobefintlig.En viktig del i de reformer som genomförts i omfattar justsocialbidragsberoendet. De bidragsberoende i har erbjudits olikaformer av aktiviteter för att åter komma ut på eller få en fotin på arbetsmarknaden. Politiken i har inneburit garantier ochrättigheter åt den enskilde men också tydliga krav på motprestationer. Farumsexempel börjar nu bli vida känt, och studiebesök kommer från hela världenför att se hur kommunen har löst sina ekonomiska problem och väntbidragsberoendet.Regeringen bör återkomma till med förslag om villkorat bistånd.Bidrag kan ersättas medlånMånga söker fortfarande socialbidrag under kortare perioder.Ett förslag är att man skulle kunna minska dessa"korttidsmottagares" sökande av socialbidrag genom att gekommunerna möjlighet att utforma bidragen som lån. Enligt33 § SOL får dock försörjningsstöd lämnas som lån endastom det gäller:- förskott på en förmån eller ersättning (t.ex. statligt bidrag)- bidrag till den som är indragen i arbetskonflikt eller- bidrag till den som på grund av förhållanden som han eller hon inte kunnatråda över hindrats från att förfoga över sina inkomster och tillgångar.Enligt uppgift från är den enda av dessa grunder somhar någon omfattning förskott på sociala förmåner. En undersökning somKommunförbundet gjort i tre kommuner visar att avutbetalningarna av socialbidrag har orsaken förskott på förmån.Vi menar att socialbidrag borde kunna lämnas som lån i betydligt störreutsträckning än vad som sker . Lånemöjligheten bör för det förstakunna användas då en person mer tillfälligt hamnat i ekonomisk knipa, mendäremellan har normala inkomstmöjligheter. Principen skulle vara den den när man är i behov av socialt stöd skulle kunna låna ettbelopp i stället för att få socialbidrag. Om personen i fråga sedan passerarettbestämt lånebelopp och fortfarande behöver stöd skall han eller hon i ställetkunna få bidrag. Man skall alltså inte kunna bygga upp en så stor skuld att detblir svårt att betala tillbaka.Den stora fördelen med en lånemöjlighet är att de som har det besvärligt enkortare tid tänker efter både en och två gånger och prövar andra alternativinnan de lånar. Dessutom lånar de inte mer än nödvändigt. Det blir en litentröskel i systemet som gör att man inte alltför lätt fastnar i bidragsberoende.Om det går att låna alltför mycket är risken dock att det blir kontraproduktivteftersom detta skulle motverka incitamenten att "komma på fötter" igen. Detmåste finnas en praktisk möjlighet att kräva tillbaka lånet.Regeringen bör återkomma till med förslag om en möjlighet förkommuner att ersätta korttida socialbidrag med lån. Även i övrigt börmöjligheterna att i ökad utsträckning ersätta socialbidrag med lån prövas.T.ex. kan detta vara en möjlighet för egenföretagare.Avslutande kommentarerDen s.k. socialtjänstutredningen har för sedan lagtfram sitt betänkande. Utredningen skisserar ett flertal nyaeller höjda transfereringar som helt eller delvis tycks syftatill att avlasta socialbidragskontot. Det handlar t.ex. om ettbehovsprövat äldreförsörjningsstöd, utbyggtintroduktionsstöd till flyktingar, högre ersättningsnivåerinom arbetsmarknadspolitiken, högre studiemedel och höjdabostadsbidrag.Vissa av dessa förändringar kan kanske motiveras på sina egna meriter.Men i mångt och mycket innebär förslagen bara att man döljer problemen isocialbidragssystemet genom att lasta av dem på andra transfereringssystem.Vi finner det tveksamt att på detta sätt skissera nya transfereringar, utan atthaskapat sig en riktig bild av vad som är fel med de gamla. Allt talar dessutomför att den totala mängden statliga och kommunala bidrag kommer att ökamed en sådan lösning.Socialtjänstutredningen noterar också behovet av regelförändringar, motbakgrund av att alltfler söker socialbidrag av rent ekonomiska skäl, utannågon social problematik i bakgrunden. Vi har i motionen pekat på fleraangelägna åtgärder i denna riktning.Kommunerna måste nu få större möjligheter att pröva nya och egnalösningar, t.ex. villkorade bidrag och lån i stället för bidrag. Träffsäkerheten ibidragsgivningen ökar och fattigdomsfällor kan motverkas. Administrationenblir också enklare; bara hanteringen av dagens krångliga socialbidragsreglerkostar kommunerna , d.v.s. ett påslag på runt 15 procentutöver själva socialbidragsutbetalningen. Utslaget per bidragshushållmotsvarar det /år och då ingår ändå bara direkta personal-,drifts- och lokalkostnader.Med våra förslag på socialbidragsområdet får kommunerna en ny ochkonstruktiv roll, i stället för att fångas i en situation där de varken kankontrollera kostnaderna eller angripa de underliggande sociala problemen.Stockholm den 26 september 2000Chris Heister (m)()()()()()()()de ()()