mot · GO02Fö212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö212av , ()FörsvaretInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen kommer med förslag rörandepersonalförsörjning, materielförsörjning, ledningsorganisation,informationskrigföring och IT-säkerhet m.m.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Försvarsmakten får utöver vadregeringen föreslagit i omställningsbidrag att anslås under perioden2002-2003.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av försvarsmateriell förnyelse.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av försvarsindustriell samverkan.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det svenska försvaret måste ges förutsättningarför internationella insatser av en storleksordning två till dennuvarande.6. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt uppställning:7.7. Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av pliktutbildningen och -uttagningen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en könsneutral värnplikt.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att begränsa bemyndigandet för anslaget 6:6 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst till högst 100 miljoner kronor.InledningDet försvarsbeslut som fattades vid det föregående riksmötetkommer inte att medföra många av de nödvändigaförbättringar och förändringar som krävs för att det svenskaförsvaret skall kunna hantera olika väpnade aktioner som ärtänkbara mot vårt land. Beslutet möjliggör ej heller ettväsentligt utökat svenskt deltagande i internationellafredsinsatser med militära resurser. I motion 1999/2000:Fö28med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretredogörs utförligt för våra förslag till omstruktureringar avförsvaret. I denna motion vill vi lyfta fram några förFolkpartiet viktiga prioriteringar som vi anser bör ligga tillgrund för det kommande försvarsbeslutet 2001.Folkpartiet menar att försvaret redan i närtid bör kunna medverka ifredsbevarande operationer i upp till så stor omfattning som förnärvarande. Det svenska försvaret måste fortsätta sin långsiktigamodernisering med inrikting på ökad slagkraft och rörlighet. De nuvarandepliktlagarna bör ersättas med en allmän könsneutral totalförsvarsplikt, därendast de som behövs tas ut för utbildning. En säker försörjning avförsvarsmateriel behövs för att och andra demokratier effektiv skallkunna värna demokratin. Europeisk och transatlantisk samverkan på detförsvarsindustriella området måste bejakas.Ett smalare men vassareförsvarFolkpartiet liberalerna har kontinuerligt variten stark förespråkare för en materiell förnyelse och ökadkvalitet i utbildningen inom det svenska försvaret. Vi harförordat detta på bekostnad av försvarets kvantitativaomfattning. För att skapa utrymme för nödvändig kvalitativförnyelse har vi förespråkat en kvantitativ minskning avförband och personal. Vi har förordat att försvaret skall blismalare för att kunna bli vassare.Folkpartiet liberalerna anser att försvarsbeslutet främstutgjordes av en budgetbetingad bantning av försvarets omfattning, och då ihuvudsak av den fredstida utbildningsorganisationen. Då utrymme ej skapasför erforderlig materiell förnyelse är det egentligen enbart fråga om ettsmalare men på intet sätt vassare försvar.Regeringen har aviserat att återkomma till riksdagenmed en lång rad av frågeställningar rörande personalförsörjning,materielförsörjning, ledningsorganisation, informationskrigföring och IT-säkerhet m.m. Detta är viktiga grundpelare i det nya försvar som skall verkafr.o.m. anser att dessa frågor är av sådan dignitet att ettförslag bör komma på bord möjligast.Smalare men inte vassareFolkpartiets politik har länge sammanfattats i orden "ettsmalare men vassare försvar". Försvarsbeslutet våren 2000gör försvaret smalare, men tyvärr inte tillräckligt mycketvassare. Vi har accepterat sänkningen av försvarsramen menanser - i likhet med vad vi gjorde när försvarsförhandlingarnaavbröts - att det så kallade omställningsbidraget måste varastörre.Utöver regeringens föreslagna anslag vill anslå ytterligare tremiljarder kronor i omställningsbidrag . På så sätt skulleden modernisering av försvaret vi anser nödvändig möjliggöras. Viktiga delari en sådan modernisering är dels materiell förnyelse såsom t.ex. elektroniskamotmedel, nytt robotsystem för luftförsvaret och attackhelikoptrar, dels ettnytt värnpliktssystem, som bygger på en könsneutral värnplikt och bl.a. annatökar möjligheterna att ha personal med specialkompetenser snabbt tillgängligför internationella insatser och dels kraftigt utökade resurser förinternationella fredsbevarande insatser i t.ex. FN- eller EU-regi.FörsvarsindustriellsamverkanUnder årtionden har den helt dominerade delen av materielentill det svenska försvaret levererats från inhemsk industri.Ingen annan icke stormakt har som haft en egenutveckling och produktion av vapensystem och stödsysteminom ett brett spektrum. Det har gällt flygplan, ubåtar ochytfartyg, torpeder, luftvärnssystem, artillerisystem,pansarvärnsvapen, bandvagnar, pansrade fordon, radar,ledningssystem, motmedelssystem, signalsystem,ammunition, utbildningshjälpmedel etcetera.Denna inhemska materielutveckling har givit flera fördelar. Vi har fåttskräddarsydd materiel som tillgodosett just de behov som svensk terräng, vårakustförhållanden, våra räckviddskrav och vårt värnpliktssystem har. Det hargjort att materielen inte bara haft hög kvalitet utan också ofta varit billigare äninköp utifrån då att utländska alternativ inrymt kapacitet vi inte haft behovav.Det är dock uppenbart att då svenskt försvar är tillräckligt somunderlag för en allsidig inhemsk försvarsindustri är ute. Det svenska försvaretkommer att köpa allt mindre serier av olika materielslag äntidigare, som möjligheterna till uppgradering av elektronik m.m. göratt livslängden för olika vapenbärare och vapensystem tenderar att bli längre.Med färre enheter och längre mellanrum mellan nybeställningar blir det alltsvårare att basera utveckling och produktion på huvudsakligen svenskabehov.Men kanske ännu viktigare är att också i betydligt större nationer tvingasförsvarsindustrin till strukturförändringar. I har på bara antaletstora försvarsindustrier minskat kraftigt till följd av fusioner och uppköp. Dethar givit några jätteföretag med väldiga utvecklingsresurser, och det kommermed stor sannolikhet att leda till att det amerikanska teknologiska försprångetinom flera viktiga teknikområden för försvarsmateriel blir än mer markerat.I har motsvarande omstruktureringar varit betydligt svårare attgenomföra, väsentligen därför att nationella ambitioner varit hinder motfusioner över nationsgränser. har dock några stora affärergenomförts.Den svenska försvarsindustrin håller på att omstruktureras från att ha variti huvudsak nationell till att bli del av en europeisk industri. Dennaomstrukturering måste bejakas. Det får dock inte stå i motsatsställning till attsvensk försvarsindustri också framgent kan finna samarbetspartner inomamerikansk försvarsindustri. Alternativet till europeisk samverkan är förSveriges del inte inhemsk försvarsindustri utan snarare ingen försvarsindustrialls.FredsfrämjandetruppinsatserSverige har en lång tradition av deltagande i fredsbevarandemilitära insatser i FN:s regi. Det har givit det svenskaförsvaret värdefulla erfarenheter att bidra medi de fredsbevarande och fredsskapande insatserna i ,, Bosnien och senast i Kosovo. Dessa insatseri europeiska konflikthärdar är mer påtagligt också ett sätt attmedverka i att skapa förutsättningar också för vår egensäkerhet i . De illustrerar att fred ochsäkerhet främjas genom ett aktivt deltagande i internationellainsatser särskilt i och dess närområde. Internationellainsatser är en integrerad del av det svenska försvaretshuvuduppgifter.Under Unproforinsatsen och därefter den Natoledda Ifor-insatsen iBosnien hade tillsammans med mindre kontingenter i ochMakedonien en betydligt större numerär närvaro i det än vidärefter haft inom ramen för SFOR i Bosnien. Av rena budgetskäl har densocialdemokratiska regeringen kraftigt minskat den svenska internationellanärvaron. Det har helt saknats grund för detta - de lokala behoven har inteminskat. Särskilt påtagligt framstod denna socialdemokratiskabudgetrestriktion, när den svenska KFOR-insatsen krävde att den svenskaSFOR-kontingenten togs hem . Våra nordiska grannländer har relativtsin befolkning alla en högre förmåga till internationella insatser än vadSverige tycks ha.Turerna kring SFOR och KFOR blev särskilt oacceptabla när insatsen iKosovo tog över att få på plats. Den politiska förlamningen iRegeringskansliet har givetvis en stor andel i detta, men det kan inte uteslutasatt det också är uttryck för en oacceptabel oförmåga hos Försvarsmakten att itid planera och förbereda insatser som den i Kosovo. Det är särskilt allvarligtdå denna insats kunde förutses . Hur ska det då bli vidett behov av en insats som uppstår under mycket kortare tidsrymd?Det svenska försvaret måste redan i omedelbar närtid ges förutsättningarför internationella insatser av en storleksordning 2 till 3 gånger dennuvarande. Efter valen i är utvecklingen på mycketosäker. måste vara berett på att kunna utförafredsbevarande och fredsfrämjande insatser om nya konflikter blossar upp.Utrymme för detta saknas dock helt inom ramen för försvarsbeslutet1999/2000 liksom i den nu föreslagna budgetpropositionen. Folkpartietföreslår ett betydligt större anslag till 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser. 500miljoner kronor bör omfördelas från anslag 6:1 till anslag 6:2. Detta kanfinansieras genom att uttaget av värnpliktiga för grundutbildningen minskasoch att försöksverksamheten med korttidsutbildningen avbryts.FörsvaretspersonalförsörjningFolkpartiet liberalerna avvisar tanken på att pliktutbilda allavapenföra unga män utan att det föreligger behov av dem ikrigsorganisationen. Det kan i den meningen sägas vara enillusion att har en allmän värnplikt - baraungefär en fjärdedel av varje årskull ungdomar fullgörvärnplikt. Den som tvingas fullgöra sin värnplikt måsteuppleva att det är rättvist. Brister rättvisan riskerar nämligenfolkförankringen att minska. Upplevd orättvisa ochmeningslöshet skadar motivationen, men kanske viktigast avallt är att den enskilde har skäl att känna sig utnyttjad avstaten.Den värnpliktige måste även ges möjlighet att fylla en meningsfullfunktion i Försvarsmakten i händelse av krig. Om detta inte infrias minskarsåväl skattebetalarnas som den enskildes tilltro till grunderna förtotalförsvaret.Ett mönstringsförfarande med en självdeklaration inlämnad med godinformation om den mönstrade, samt uppgifter om den mönstrades vilja attgöra plikttjänst skulle förkorta mönstringstiden. Den grundläggande principenbör vara att visa respekt för den enskilde individens frihet och integritet.Staten bör använda tvångslagstiftning med varsamhet.Behovet av personal för att lösa det militära och civila försvarets uppgifteri krig skall styra inskrivning och utbildningstid. Internationella uppdrag ifredsbevarande syfte måste också alltmer vägas in vid pliktuttagning.Försvarsmakten har i sina bedömningar angivit en värnpliktsvolym om 16350 man. Det finns inga hållbara argument för att, som regeringen hargjort, ytterligare räkna upp behovet till 18 000 värnpliktiga.Det är för tidigt att nu uttala sig exakt om dimensioneringen av detframtida försvarets pliktutbildningsbehov, men med vårt förslag tillutformning av försvarets organisation skulle färre tas ut till militärgrundutbildning. En minskad värnpliktsuttagning bör vara ett grundantagandeinför den fortsatta beredningen inför det kommande försvarsbeslutet hösten2001. Det gäller följaktligen även behovet av officerare, reservofficerare,konstapel- eller avtalssoldater och civil personal. Vid hanteringen avutbildningsfrågorna bör man ta sikte på kvalitet och internationellt samarbete.Folkpartiet förordade i pliktutredningens slutbetänkande, som avlämnadesvåren , att det danska konstapelsystemet bör undersökas och inspirerautformningen av det framtida svenska pliktsystemet. Det finns anledning attpröva i vilken utsträckning vissa uppgifter, som bemannats avvärnpliktiga, bättre kan tillgodoses genom konstapel/kontrakts-anställning av personal.Regeringen förefaller främst vara inriktad på att ytterligare kortautbildningstiderna. Det är olyckligt eftersom det finns större anledning attframför allt beakta behovet av ytterligare differentiering av utbildningen ochdå också i form av längre utbildningstider. anser attkorttidsutbildning av värnpliktiga bör minimeras av kvalitetsskäl. Detremånadersutbildningar som ges på försök ger inte de värnpliktigatillräckliga kunskaper och färdigheter och bör avvecklas snarast.Hittillsvarande grundutbildning gör att det finns ett mycket stort antal redanutbildade som inte längre kommer att ha någon plats i krigsorganisationen.Att i detta läge korttidspliktutbilda ytterligare personal är principielltoacceptabelt och ett stort slöseri med skattebetalarnas pengar.Könsneutral värnpliktKvinnor kan frivilligt fullgöra värnplikt utan att behövabinda sig för en fortsatt officerskarriär, och kvinnor sommönstrat kan numera också ingå i utbildningsreserven. Det ärbra, men det räcker inte. Vi anser att alla kvinnor och mänskall mönstra. Pliktlagstiftningen bör utformas så attkönsneutral pliktuttagning gäller för hela totalförsvaret. Ettinförande av en könsneutral värnplikt skulle bidra till enkompetenshöjning inom totalförsvaret och bidra ökad jämställdhet.Försvarets organisationGrundorganisationenDet beslut som fattats om neddragning av är i princip riktigt till sin omfattning.Därmed anpassas denna till en ny och minskadkrigsorganisation. Vi anser emellertid att förändringarna avgrundorganisationen i högre grad tycks ha anpassats tillallmänpolitiska önskemål hos de två partier som står bakomuppgörelsen än till rimliga försvarspolitiska bedömningar.Liksom vid försvarsbeslut riskerar detta att leda tillmindre effektiva och mer kostsamma lösningar på längre sikt.Vid åtskilliga tidigare försvarsbeslut har ovilja att anpassa såväl krigs- somgrundorganisationen gjort att kostnaderna för driften kommit att inkräkta påsatsningar inom materielområdet. Vidare inskränktes repövningar på ett sättsom allvarligt äventyrade förbandens krigsduglighet. 1970- och 80-talenkännetecknades av ökande obalanser inom försvaret. Många förband hade såstora brister i fråga om materiel och utbildning att de knappast hade kunnatfungera. kritiserade denna inriktning av iförsta hand armén och förordade en mindre organisation med högre kvalitet ifråga om materiel och utbildning.Också de förändringar som gjorts av grundorganisationen under senare århar kännetecknats av svagt kostnadsmedvetande. Försvaret är en till hundraprocent statligt styrd verksamhet. Regering och riksdag borde vara angelägnaom att på detta område vara förebild i fråga om rationellt användande avskattepengar. Staten ställer krav på att landsting och kommuner i sinaverksamheter skall hushålla väl med skattemedel för att få ut mesta möjligakvalitet i t.ex. skola och omsorg. Staten skulle sannolikt reagera om landstingoch kommuner byggde nya sjukhus och skolor för att strax efter lägga neddem.Beslutet om ny grundorganisation utgår från vissa ställningstagandenbeträffande krigsorganisation, omsättningstider (s.k. förbandsomsättning).Värnpliktiga kommer att vara krigsplacerade i brigader bara ungefär hälftenså som , då man haft en förbandsomsättning ellermer. är kritiskt mot den valda lösningen, då satsningar påmateriell förnyelse åter kommer kraftigt i kläm.Folkpartiet är självfallet medvetet om att den linje vi förordar i fråga omvärnpliktsutnyttjande, där man utgår från principen att inte utbilda fler än sombehövs för att rationellt omsätta personalen, innebär behov av färre årligautbildningsplatser. Skulle statsmakterna godta denna senare inriktning krävsnaturligtvis att man från såväl Försvarsmakten som på den politiska nivån idetalj granskar hur en sådan utbildningsorganisation skall utformas på meständamålsenliga sätt.LedningsorganisationInför försvarsbeslutet redovisade liberalernai sin partimotion en annan syn än regeringen i fråga om denregionala ledningen inom Försvarsmakten och därmed ocksåi fråga om samarbetet mellan denna och de civila delarna avtotalförsvaret. Vi motsatte oss att vissa län berövades sinaförsvarsområdesstaber. Principen borde vara att län ochmotsvarande militära geografiska indelning sammanfaller. Viföreslog också att antalet militärområden skulle minska fråntre till två genom sammanläggning av södra och mellerstamilitärområdena.Vi menar att länen i allmänhet är väl sammanhållna enheter. Där finns frånstatens sida länsstyrelserna som utgör den statliga samordnade nivån underriksnivån. Försvarsmakten bör ha organ som kan ta emot och ge information,planera olika beredskapsaktiviteter och vid behov kunna leda insatser inomrespektive län i samverkan med civila instanser.Som ovan nämnts ansåg vi också att man skulle kunna minska antaletmilitärområden från tre till två. Vi var även skeptiska till beslutet om att gåned till endast en operativ ledningsfunktion, kallad "operativ insatsledning",under högkvarteret. Att ha minst två ledningsorgan skulle ge en ökad säkerhetom ettdera av dem slås ut eller av andra skäl kraftigt störs i sin verksamhet.Vid komplexa förlopp i kanske flera delar av landet är det tveksamt att enbartha ett operativt ledningsorgan. Vi menade att det fanns starka skäl för enlösning med två operativa ledningsorgan, som hade ersatt hittillsvarande tremilostaber, tre fördelningsstaber, fyra marinkommandon och treflygkommandon.Såväl vad gäller grundorganisation som ledningsorganisation finns enpåtaglig tendens att av andra än rent verksamhetsmässiga skäl koncentreraverksamhet till och närliggande områden på för berörd personalpendlingsavstånd till Stockholmsområdet.Den militäraflygutbildningenRegeringen har aviserat en särskild proposition om denmilitära flygutbildningen senare under hösten 2000.Folkpartiet avser att återkomma med ett slutligtställningstagande, när propositionen föreligger. Vi vill i dettasammanhang ändå framhålla vikten av en samverkan mellanmilitär och civil verksamhet, som också måste eftersträvas iflygförarutbildningen.FunktionenBefolkningsskydd ochräddningstjänst (6:6)I likhet med föregående år föreslås begränsa detnya bemyndigandet för anslag 6:6 Befolkningsskydd ochräddningstjänst för till sammanlagt 100 miljonerkronor eller lägre än vad regeringenföreslår. Produktionen av skyddsrum bör begränsas ochinriktas mot områden där riskerna bedöms som störst.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()()