mot · GO02Ub6 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub6av , Bo (m)med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelse1 SammanfattningSverige behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge vårt landen möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbtframväxande globala kunskapssamhället. Det behövs starka, självständigauniversitet och en mångfald av forskningsfinansiärer. Det behövs ocksåett företagsklimat som gör att vi kan behålla de stora företagens forskningi , locka till oss andra företag samt göra det möjligt för en nygeneration av små och medelstora företag att växa upp. Att förmåutveckla och behålla attraktiv företagsforskning är en viktig del av ennationell forskningsstrategi, viktigare t.o.m. än mycket annat staten skullekunna göra på forskningsområdet.Moderata Samlingspartiet vill främja den fria forskningen ochforskningsutförarnas självbestämmanderätt. Målen för den moderataforskningspolitiken är:att garantera förutsättningarna för forskningsmiljö i världsklassatt garantera forskningens frihetatt skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka ochsjälvständiga forskningsinstitutioneratt fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdoktoralverksamhetatt satsa extra på de allra mest framstående forskarna och forskarlagenatt staten tar ansvar för forskning och utveckling av omedelbar betydelseför den egna verksamhetenatt ge goda förutsättningar för internationellt forskningssamarbete.Moderaterna vill uppnå detta genom en rad åtgärder , vilka sammanfattas i det följande.Vi vill väsentligt förstärka den högre utbildningen och forskningen bådegenom reformer som främjar frihet och mångfald och genom resurser som gördet möjligt att utveckla utbildningens och forskningens kvalitet.Vi vill, , höjagrundutbildningsanslagen till universitet och högskolor med cirka 1,3miljarder kronor, i syfte att successivt återuppbygga lärosätenas styrka ochsjälvständighet. vill vi öka forskningsanslagenmed , i syfte att förstärka den fria forskningen,finansieringen av doktorander och insatserna på för framgångsrikaoch vitala områden.Vi vill att två universitet och/eller högskolor skall ombildas och drivas istiftelseform. Detta i syfte att öka profileringen och självständigheten inomden högre utbildningen och forskningen.Vi vill utveckla det medicinska ämnesrådet till ett nationellt institut förhälsa och medicin, i syfte att kraftsamla kring strategiska områden såsomexempelvis bioteknik med medicinsk inriktning, bioinformatik, kliniskforskning och IT inom hälso- och sjukvården.Vi vill avskaffa det övergripande och låta ämnesrådensjälvständigt ta ansvar för forskningsfinansieringen. Forskning kringinformationstekniken ges stort utrymme.Vi vill avpolitisera universitetsstyrelserna och minska det icke-akademiskabeslutsfattandet för att öka forskarnas och lärarnas frihet att själva råda öververksamheten.Vi vill avsätta medel för post-doktoral utbildning, tjänster och stipendierför att bredda forskarnas utbildning långsiktigt, utvecklaforskarhandledningskompetensen och förstärka rekryteringsbasen förframtida professorstillsättningar etc.Vi anser att varje universitet och högskola själv skall få avgöra på vad sättman anordnar handledarutbildning. Det skall vara möjligt för lärosätena att hagemensamma lösningar, beroende på vilket lärosäte som är bra på vad. Dettakan inte förhandsbestämmas lagstiftningsvägen.Vi anser att varje universitet och högskola självständigt, inom ramen förden allmänna kvalitetsutvärderingen inför varje enskilt forskningsprojekt,skall tillse att vetenskapens "trovärdighet och god forskarsed" följs.Vi anser att universitet och högskolor själva skall skapa lämpliga nätverkför utvecklande av forskarskolor och framväxande av kunskapskluster.Engångssatsningar på prioriterade områden och statligt organiseradeforskarskolor är alltför oflexibla för att passa in i dagens kunskapssamhälle.Vi anser att kompetensen skall vara avgörande vid beviljande avdoktorandtjänster och tillsättningen av professurer. Urvalet skall ske baseratpå meriter allenast, ur en bred rekryteringsbas. Subtila men diskriminerandeinslag i de akademiska strukturerna skall mönstras ut genomattitydförändringar. Endast på så sätt kan man vara säker på att samtliga olikakompetenser tas till vara.2 Innehållsförteckning3 Förslag till riksdagsbeslut1. avslår förslaget om en bestämmelse i högskoleförordningeninnebärande skyldighet för varje universitet och högskola medvetenskapsområde att anordna utbildning av handledare inomforskarutbildningen.2. avslår förslaget om en bestämmelse i högskolelageninnebärande att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skallvärnas i universitetens och högskolornas verksamhet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om positiv särbehandling.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens roll i forsknings- och utvecklingsarbete.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppföljning av mål och riktlinjer inom forskningspolitiken.6. avslår förslaget om riktade resurser till prioriteradeforskningsområden i enlighet med vad som anförs i motionen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om koncentration av resurser till regioner, forskningsområden ochforskningsutförare som håller hög klass.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en fördelning av forskningsresurser baserad påregionalpolitiska skäl.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om universitetens och högskolornas roll i samhället.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade forskningsanslag och ökade anslag tillgrundutbildningen.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om organisationen för forskningsfinansiering.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ombilda två universitet/högskolor till friståendeuniversitet/högskolor i stiftelseform.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avpolitisering av forskningen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskarskolor.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det svenska arbetet för att eliminera byråkrati och politiseringinom EU:s sjätte ramprogram.4 InledningKunskap är på väg att bli det helt centrala för människans personliga växt,regional utveckling och internationell konkurrens. Ny kunskap läggergrunden för välstånd och kulturell utveckling.Utvecklingskraft och människors egenmakt beror på hur väl folk ochnationer förmår att stimulera och tillvarata den enskildes lärande ochkunnande. Ett kunskapssamhälle fordrar specifika villkor för att varalångsiktigt hållbart, flexibelt och nyskapande - det måste vara fritt, öppet,koncentrerat och mångfacetterat.Sverige står sig väl i den internationella konkurrensen i ettflertal avseenden. har placerat på sjundeplats av 60 undersökta länder i fråga om konkurrenskraft. som det bästa tillväxtlandet i världen, myckettack vare den tekniska utvecklingen. visar i sinårliga sammanställning om Internet och annan modern kommunikation attStockholm/delar andra plats avseende världsledande kunskapsklusterinom IT/telekom - bara bedöms vara bättre. Öresundsregionenplacerar sig på sjuttonde plats - tillsammans med och . IÖresundsregionen beror den framskjutna placeringen främst på IT-relateradbioteknik.Konkurrensen har dock skärpts till följd av globaliseringen. Länder ochregioner med de största kompetensbaserna och de mest kreativakunskapsmiljöerna ligger i bräschen för all utveckling. Denna konkurrensmedför nya utmaningar men också stora möjligheter.- Geografisk konkurrens är en del av verkligheten för en kunskapsnation. globaliserad ekonomi dras människor till de mest attraktiva regionernaoch orterna: områden som kan erbjuda en inspirerande totalmiljö.Skåneregionen tävlar med , /med . Ävenregioner utanför gränser konkurrerar med våra kunskapscentra.Inom IT-industrin bör man således räkna med och ispelet när man lägger upp strategier för inhemska kluster.- Institutionell konkurrens leder till specialisering. Alla lärosäten kan intevara bra på allting - men alla har möjlighet att profilera sig inom ettspecialområde. Universitet och högskolor världen runt kommer i ökandegrad att konkurrera sinsemellan för att locka till sig de bästa studenternatill sina grundutbildningsprogram och få ersättning därefter. Genom attmarknadsföra sig själva, baserat på kvalitet och specialitet, strävarlärosätena efter att locka till sig duktiga och motiverade studenter.- Även personlig konkurrens är en viktig del av kunskapssamhället.Individens kunskaper kompletterar nu industrisamhällets maskiner ochkapital. Varje människa har potential att växa och skapa sin framtid. Varjeindivid måste ha möjligheten att utveckla sina bästa sidor och ta aktiv del iakademi och arbetsmarknad av egen kraft.Internationalisering och globalisering har blivit en del av verkligheten.Den globala ekonomin har en avgörande påverkan på Sverigesmöjligheter och förutsättningar att långsiktigt skapa välstånd ochtrygghet. Detta innebär att den nya ekonomin bildar en slags globalmarknadsplats där kunskap och kreativitet skapar nya möjligheter i jaktenpå idéer och kunnande.I en öppen värld, där utländska studenter söker sig till svenska lärosätenoch allt fler svenska studenter läser utomlands, bryts den gamlanationalstatens struktur sönder. Ett välutvecklat internationellt utbyte är ennödvändighet för att skall kunna tillgodogöra sig resultatframbringade i andra länder och för att vår egen forskning skall kunna hållaen internationellt jämförbar hög standard. Det är också viktigt att svenskaforskare står väl rustade att verka i andra länder.Sverige har att möta ett antal utmaningar i strävan efter att bli en kunskaps-nation i absolut världsklass. En av dessa utmaningar är att skapa ett individ-och samhällsklimat som ger alla människor de bästa möjliga förutsättningarnaatt växa. För detta är kunskap av den största betydelse. Därför måsteutbildningssystemet och forskningsmiljön i vara av högsta klass.Utbildningssystemet kan dock aldrig ses isolerat från resten av samhället -individ- och forskningsklimatet hänger intimt samman med hur välkunskapssamhället i stort kan utvecklas. har relativt sett fåhögskoleutbildade med minst treårig utbildning. Huvudorsaken till detta är attdet inte lönar sig särskilt väl att investera i en god utbildning så länge manväljer att arbeta och betala skatt i . Människor måste känna att deraspersonliga investeringar i utbildning lönar sig. I tjänar en person medtreårig eftergymnasial utbildning mer än en person medgymnasieutbildning, medan skillnaden i är 75 procent.När forsknings- och utvecklingsinsatser (FoU) enbart mäts som andel avBNP ligger i topp, vilket är mycket positivt. Till bildenhör dock att en betydande del av detta beror på stora insatser inomnäringslivet och försvaret. Den svenska industrin står för en betydande del avFoU-investeringarna, i förhållande till folkmängden är industrins satsningar inivå med den amerikanska och den schweiziska. FoU-insatserna är emellertidkoncentrerade till ett fåtal stora företag. De tio största företagen i landetsvarar för omkring hälften av företagssektorns totala FoU-utgifter.Företagens insatser har lett till stora framgångar, inte minst inom tillämpadforskning på strategiskt viktiga områden. Företagen är dock känsliga för flerafaktorer utanför ramen för utbildnings- och forskningspolitiken: detekonomiska klimatet, de allmänna villkoren för företagande och tillgången påutbildad arbetskraft. Är dessa villkor inte attraktiva och stimulerande flyttarhela företagen utomlands. Även flytt av huvudkontor utomlands utgör en risk,eftersom forsknings- och utvecklingsarbete av företagsstrategiska skäl oftaföljer huvudkontorens placering.Sverige behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge vårt land enmöjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxandeglobala kunskapssamhället. Det behövs starka, självständiga universitet ochen mångfald av forskningsfinansiärer. Det behövs också ett företagsklimatsom gör att vi kan behålla de stora företagens forskning i , locka tilloss andra företag samt göra det möjligt för en ny generation av små ochmedelstora företag att växa upp. Att förmå utveckla och behålla attraktivföretagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi, viktigaret.o.m. än mycket annat staten skulle kunna göra på forskningsområdet.Kunskapskluster i världsklass som redan finns eller är på väg att etablerasbehöver stimuleras. Forskare och forskningsfinansiärer runt om i världen skallse som ett lockande land att forska och investera i.Vad behöver är inte en engångsinsats för att klara ettgenerationsskifte utan en nationell strategi för att skapa en attraktiv miljöförhögre utbildning och forskning. behöver en forskningspolitik sommedverkar till att ge vårt land en reell möjlighet att bli en framstående aktörpå den globala kunskapsarenan. Härvid måste företa grundläggandestrukturella förändringar inom en rad politiska områden.5 Forskning och förnyelse - en kritisk analys5.1 InledningEn forskningspolitisk proposition bör ta sin utgångspunkt i enhelhetsbeskrivning av den aktuella situationen inom forskning ochutveckling. En analys av nuläget följs av en beskrivning av de mål ochstrategier som gällt alltsedan den senaste forskningspolitiskapropositionen. Dessa tas sedan i beaktande i en avvägning av hurmåluppfyllelsen har fungerat. Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3)är inte en sådan forskningspolitisk proposition. Skriften utgör snarare ettsärtryck till årets budgetproposition.Sverige har länge varit en ledande forskningsnation. Det finns emellertidproblem på det strukturella planet som kan innebära ett hot mot dennaställning på lång sikt om inte genomgripande förändringar vidtas.Regeringen framställer sin satsning på forskningsområdet som en samladforskningspolitik, men vad som presenteras är i stället en stor mängd småanslag. Man är nere på enstaka miljoner, och en styrning i detalj. Däremotsaknas fundamentala ställningstaganden t.ex. i fråga om hur mycketregeringen vill anslå till de olika vetenskaps- och forskningsområdena.Det förestående generationsskiftet inom vetenskapen presenteras som enviktig del av den föreslagna forskningssatsningen, varför en stor del avpropositionen ägnas åt att diskutera hur fler unga skall lockas att satsa påforskarutbildning. Detta ger intryck av ett kortsiktigt tänkande, medan destora strukturella kraven som ställs på en kunskapsnation lämnas obemötta.Generationsväxlingen är ett av flera skäl till varför nu måste satsalångsiktigt och heltäckande på en forskningsstrategi för framtiden.Regeringens förslag och satsningar i stort förefaller positiva vid förstapåseendet, men de enskilda satsningarna innebär i realiteten inga strukturellaförbättringar. Forskningssatsningarna används som ett regional- ochallmänpolitiskt instrument, snarare än som en väg till ett hållbartkunskapssamhälle på vetenskaplig grund.En modern forskningsstrategi och många forskarutbildade är enförutsättning för att nå de stora framstegen. Tekniska framsteg är avavgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. Det fria kunskapssökandet ärforskningens oundgängliga bas. Den tillämpade forskningen utgör en viktiglänk mellan vetenskaplig grundforskning och utvecklingen av kommersiellaprodukter. Ett viktigt exempel är biotekniken, där man kombinerar olikavetenskapliga områden för nyskapande kommersiell och akademiskforskning. behöver en fri och innovativ forskning som förmår tänkanytt och banbrytande.5.2 Statens roll inom forskning och utvecklingsarbeteI , i samband med behandling av propositionenVissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94), slogs regeringensgrundläggande principer för den svenska forskningspolitiken fast.Forskningspropositionen innehåller ingen systematisk genomgång avprinciper och mål vad avser statens roll i fråga om forskning ochutvecklingsarbete. I stället upprepas de olika, ofta otydliga målen ochprioriteringarna som tidigare angivits. budgetpropositionpresenterar regeringen dessutom ytterligare två diffusa mål för sinutbildnings- och forskningspolitik.Man har från regeringens sida inte brytt sig om att definiera deforskningspolitiska målens innehåll, hur dessa skall mätas eller vilkamätmetoder som skulle kunna komma i fråga. Detta är en stor brist ochurholkar ytterligare betydelsen av propositionen som forskningspolitisktdokument.5.3 De totala FoU-insatsernaRegeringen vill ge intrycket av att man genomför en storsatsning på forskningochforskarutbildning. Det är en sanning med modifikation. I forskningspropositionenfinns inga "nya" pengar till forskning, utan endast förslag på hur redanaviserademedel till forskning och forskarutbildning års ekonomiskavårproposition och ekonomiska vårproposition skall fördelas.Många institutioner kan se fram emot neddragna anslag. I propositionenskrivs enbart om omfattningen på satsningarna, men man nämner inte vilkainstitutioner som kommer att utsättas för nedskärningar.Den reella omfattningen av "de omfattande satsningarna" kan ifrågasättas.Utgår man från att de totala anslagen för FoU 2000 är15 och att de beslutade ramhöjningarna är plus 400miljoner kronor , plus och plus 500miljoner kronor innebär det att de procentuella ökningarna ärbegränsade till , och 3,0 procentår 2003. Dessa "omfattande satsningar" måste ses i perspektiv av denuppräkning på som används i budgetpropositionen somkompensation för löne- och andra kostnadsökningar. De faktiskakostnadsökningarna för universitet och högskolor kommer med storsannolikhet att bli betydligt högre. Totalt sett kommer således nettot förforskningen att vara negativt.5.4 De svenska FoU-resurserna i ett internationelltperspektivInsatserna för forskning och utveckling ökade i de flestaOECD-länder. I genomsnitt avsattes i de berörda länderna avBNP till forskning och utveckling . har docksatsningarna minskat i hela OECD-området och hade dengenomsnittliga satsningen minskat till av BNP. I de flestaländerna berodde denna minskning på allmänna nedskärningar istatsbudgeten och i synnerhet inom den forskning som bedrevs avförsvaret. Däremot låg näringslivets samlade insatser kvar på en jämnnivå.Mot slutet av 1990-talet ökade åter satsningarna på forskning ochutveckling, däribland i , och . Anslagen till och i ökade år 1999med . Man förespådde en fördubbling avbudgeten för de två instituten . En sammanställningöver presidentens budgetförslag visar att ökningen förGeneral sannolikt kommer att uppgå till drygt 13 procent.I hade man initialt planerat ytterligare nedskärningar avforskningsanslagen, men dessa kom i stället att ersättas med en 14-procentigökning. ökade sina anslag för forskning och utveckling , trots betydande ekonomiska svårigheter. I Storbritannienbeslutades att anslagen för grundforskning skulle ökas med enmiljard pund . I ökades de statligaforskningsanslagen under perioden 1997-1999.Regeringen beskriver i propositionen att satsade störstandel av BNP i världen på forskning och utveckling. Man gör härvidjämförelser med , som har ökat sin satsning kraftigt på senare tid.Finlands satsning beror främst på utförsäljning av statliga bolag och harkoncentrerats på tillämpad och industriell FoU samt etablering av centers ofexcellence, forskarskolor och post-doktorala anställningar.Den svenska industrin står för en betydande del av FoU-investeringar - iförhållande till folkmängden är industrins satsningar i nivå med denamerikanska och den schweiziska.De insatser svenska företag står för inom forskning och utveckling skall påintet sätt förringas. Dock bör i sammanhanget påpekas att denna forskningnaturligen är känsligare för strukturella problem i form av skattetryck ochsamhällsekonomiskt klimat än den offentligt finansierade. Detta måstebeaktas i en utvärdering av den långsiktiga stabiliteten inom svensk forskning- något regeringen inte gjort i propositionen.Det framställs i internationella utvärderingssammanhang samstämmigkritik mot att det svenska forskningssystemet är behäftat medstrukturproblem, vilka återkommer inom samtliga forskningsområden. Envanlig anmärkning gäller bristande flexibilitet och förnyelse. Orsaken angesvara den otillräckliga rörligheten och en alltför stelbent tjänstestruktur.Utredningar efterlyser åtgärder för att förbättra forskares rörlighet, menframför allt åtgärder som ökar dynamiken genom att styra forskningsmedelmot yngre forskare. Man påpekar särskilt vikten av att ge unga forskare enökad självständighet i förhållande till sina överordnade. Ytterligare åtgärdersom krävs är ökade satsningar på post-doktoral nivå, i syfte att öka dengeografiska och karriärmässiga rörligheten.5.5 Övergripande avvägningar för riksdag ochregeringEn forskningsproposition bör bl.a. innehålla en allsidig, välstruktureradnulägesbeskrivning av den svenska forskningen ur ett nationellt ochinternationellt perspektiv, en analys av den svenska forskningensfinansiering, vilka insatser staten gör samt huruvida dessa resurser ärtillräckliga och används på ett så optimalt sätt som möjligt.Däremot bör riksdag och regering avhålla sig från detaljstyrning avforskningsanslagen. Detaljstyrning med krav om ökad samhällsnytta, ökadtillväxt samt fokusering på jämställdhet, samverkan, tvärvetenskap m.m.begränsar den akademiska friheten ytterligare och riskerar dessutom att fåmotsatt verkan.Forskningspropositionen utmärker sig tyvärr genom en höggradigdetaljstyrning. Centralstyrningen i årets forskningsproposition är i vissaavseenden t.o.m. större än före den stora högskolereformen . Inteens skulle regeringen haft en tanke på att t.ex. peka ut dennärmare inriktningen och uppläggningen av forskarutbildningen på det sättsom nu sker.Regeringen anger i forskningspropositionen således mycket ingående hurtillkommande medel skall användas såväl när det gäller de nationellaforskningsfinansierande myndigheterna (etc.) som när detgäller finansieringen av forskarskolorna och andra insatser.Med avseende på forskarskolorna anger regeringen inte bara omfattningoch inriktning. Den föreskriver också hur ansvaret för verksamheten skallfördelas och vilka lärosäten som skall samarbeta med varandra i nätverk.Forskningspropositionen anger ingen motivering för varförrollfördelningen mellan de politiska organen - regering och riksdag - ochuniversitet och högskolor skall ändras på det sätt som propositionensdetaljerade förslag innebär. En självfallen princip har varit att depolitiska organen endast skall göra övergripande, värderingsgrundadebedömningar, medan universitet, högskolor och forskningsfinansierandemyndigheter skall svara för vetenskapliga och professionella bedömningarsamt den närmare uppläggningen av verksamheten. I forskningspropositionenpekas detaljerat ut satsningar som definitivt förefaller att vara nere påprojektnivån, t.ex. får förforskning om demografiska frågor etc.Ett annat exempel på att regeringen ger sig själv rätten att bestämma omhur alla medel skall användas är anslaget till . Regeringenintecknar här i stort sett hela nytillskottet av medel medangivande av vad skall ge stöd till. Styrningen framgårsärskilt tydligt av att också tilldelas vad som rubriceras somen "fri resurs". Denna skall uppgå till . Detta årskall samlade anslag uppgå till 2 300 miljoner kronor.5.6 Avvägning mellan olika forskningsområdenMed denna forskningsproposition som utgångspunkt kan en av de mestfundamentala frågorna vad avser statens ansvar inte avgöras. Regeringenredovisar ingen fördelning mellan det övergripande ochde tre underlydande ämnesråden för humaniora-samhällsvetenskap,medicin och naturvetenskap-teknik.Fördelningen mellan ämnesråden humaniora-samhällsvetenskap, medicinoch naturvetenskap-teknik är en central fråga i den svenskaforskningspolitiken.