mot · GO02T201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T201av , Bo (m)Infrastrukturens utmaningar och möjligheter1 SammanfattningSverige måste vara attraktivt. För detta behövs det en politik som förståratt företag måste kunna expandera och individer ha möjligheter att växa.I syfte att skapa ett konkurrenskraftigt klimat krävs en rad åtgärder somförbättrade ekonomiska incitament för företag och individer, en modern ochfungerande arbetslagstiftning, en god kompetensförsörjning samt en välutbyggd infrastruktur som kan stödja förnyelsen av ekonomin.Bristen på bra och effektiv infrastruktur verkar tillbakahållande påutvecklingen i vårt lands expansiva regioner som det hindrartillväxten att spridas till mindre tätbefolkade och expansiva regioner av vårtland.De förslag som framförs i denna motion ökar tillväxten och konkurrensenoch ger individen ökad möjlighet att själv skapa sig en trygg och flexibeltillvaro. Vi belyser vikten av intelligenta persontransporter, intelligentagodstransporter och framtidens digitala tjänster, allt i ett individ- ochföretagarperspektiv.Vi belyser också behovet av en bättre och utbyggd infrastruktur i våratillväxtregioner. Inte minst trafikproblem måste omgående få sinlösning.De moderata förslagen för bättre vägar och järnvägar ser i sammanfattningut så här:- Satsa ytterligare 30 miljarder till väginfrastruktur- Koppla samman offentliga och privata intressen vid utbyggnad av väg-och järnvägsinfrastruktur- Lös trafiksituation omgående- Öka underhållsnivån på vägarna och åtgärda de farliga vägavsnitten- Bygg färdigt beslutade järnvägssträckningar- Bygg det tredje spåret i Stockholm- Privatisera , och Sturup- Bygg ut Arlanda- Behåll Bromma- Privatisera de svenska hamnarnaPå telecom- och IT-området föreslår bl.a. följande:- Utauktionera licensen för den tredje generationens mobiltelefoni- Stoppa det digitala marksända TV-nätet- Skapa en integrerad lagstiftning på telekommunikations- ochrundradioområdet- Privatisera AB2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening betydelsen avinfrastrukturen för skapandet av tillväxt och välstånd i vårt land i enlighetmed vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening att utvecklingenpå IT-området ökar snarare än minskar behovet av transporter i enlighetmed vad som anförs i motionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening individens behovav nya och intelligenta transportlösningar i enlighet med vad som anförs imotionen.4. tillkännager för regeringen som sin mening företagens behovav nya och intelligenta transportlösningar (ITS) i enlighet med vad somanförs i motionen.5. tillkännager för regeringen som sin mening behovet avintelligent logistik inom företagen i enlighet med vad som anförs imotionen.6. tillkännager för regeringen som sin mening behovet ochutvecklingen av framtidens digitala tjänster i enlighet med vad somanförs i motionen.7. tillkännager för regeringen som sin mening attbefolkningsförändringarna påverkar infrastrukturens användning ienlighet med vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av enutbyggd infrastruktur i i enlighet med vad somanförs i motionen.9. beslutar att anslå till vägar i enlighet medvad som anförs i motionen.10. tillkännager för regeringen som sin mening att möjligheternatill alternativa finansieringsformer måste utredas i enlighet med vad somanförs i motionen.11. tillkännager för regeringen som sin mening att skyndsamtåtgärda de vägsträckor som uppvisar hög olycksfrekvens ienlighet med vad som anförs i motionen.12. tillkännager för regeringen som sin mening att redan beslutadejärnvägsprojekt skall färdigställas i enlighet med vad som anförs imotionen.13. beslutar att bygga det "tredje spåret" i i enlighetmed vad som anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening att skyndsamtbesluta om fortsatt utbyggnad av Hallandsåstunneln i enlighet med vadsom anförs i motionen.15. tillkännager för regeringen som sin mening att privatiseraArlanda, och i enlighet med vad som anförs imotionen.16. tillkännager för regeringen som sin mening att utbyggnadenav skall fortsätta i enlighet med vad som anförs i motionen.17. tillkännager för regeringen som sin mening att behållaBromma flygplats i enlighet med vad som anförs i motionen.18. tillkännager för regeringen som sin mening att de svenskahamnarna skall privatiseras i enlighet med vad som anförs i motionen.19. tillkännager för regeringen som sin mening att UMTS-licenserskall auktioneras ut i enlighet med vad som anförs i motionen.20. beslutar att stoppa digital marksänd TV i enlighet med vadsom anförs i motionen.121. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en nyintegrerad lagstiftning på telekommunikations- och rundradioområdet ienlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att privatisera i enlighet med vad somanförs i motionen. 123.1 Yrkandena 20 och 22 hänvisade till KrU.2 Yrkande 21 hänvisat till KU.5 InledningEn väl utbyggd infrastruktur är en viktig förutsättning för skapandet avtillväxt och välstånd i vårt land. Infrastrukturen används för atttransportera gods och passagerare, men också för att överförainformation. Utvecklingen gör det möjligt att utföra dessa transporter ochöverföringar allt snabbare och allt mera effektivt. Den infrastruktur somvi i motionen tar upp är vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar samt IT-infrastruktur av olika slag.Bristen på bra och effektiv infrastruktur verkar tillbakahållande påutvecklingen i våra expansiva regioner som det hindrar tillväxten attspridas till mindre tätbefolkade och expansiva regioner av vårt land.Infrastrukturen samverkar i ett integrerat system som inte är starkare än sinsvagaste länk. Effektiva vägtransporter kräver inte bara bra vägar utan ocksåen väl utbyggd IT-infrastruktur för att t.ex. dagens avancerade logistiksystemskall fungera. Utan hamnar och bra vägar kan t.ex. inte flygbränslettransporteras fram till de flygplan som skall trafikera våra flygplatser.Infrastrukturen har också en annan viktig funktion. Den är en förutsättningför att enskilda människor skall erbjudas den frihet det innebär att snabbt,enkelt och billigt kunna resa och inte minst hålla kontakt med nära och käravia t.ex. telefon och Internet.Det hävdas ibland att utvecklingen inom IT och telekommunikationerskulle minska behovet av resande och transporter. Förbättrade möjligheter attarbeta hemifrån tas som intäkt för att resandet i samhället kommer att minskaoch därmed också behovet av transportinfrastruktur. Följande figur illustreraratt mycket talar för att utvecklingen på IT-området ökar snarare än minskarbehovet av transporter.Tillväxt av resande och kommunikationer i mätt sompassagerarkilometer och totalt antal transmitterade meddelanden i form av index,1985=100Källa; Grüber, The and Fall of Infrastructures, 1990.Statens roll inom och ansvar för infrastrukturen är inte densamma för deolika trafikslagen. Inom vissa områden är det statliga ansvaret större ochinom andra mindre. Grundläggande är dock att staten inte skall ägna sig åteller ta ansvar för sådan verksamhet som andra kan utföra lika bra ellerbättre.6 Intelligenta persontransporter - enbeskrivning av individklimatetSamhället blir allt mer individorienterat. Människor väljer i störreutsträckning sina egna lösningar för hur de arbetar. Vissa både kan ochvill arbeta mer t.ex. från sin bostad. Det gör att vi kan kommuniceradirekt till och från kunder eller arbetsplatser. Denna nya ordning ökarbehovet av att vara ständigt uppkopplade på telefon och dator.Med hjälp av intelligenta transportsystem (här kallat ITS) går det attytterligare hjälpa individen i dennes vardag. ITS kan styra och organiseratrafikflödet på vägnätet till en bättre framkomlighet och tillgänglighetsamtidigt som antalet olyckor och andra incidenter minskar liksom bilarnasavgasutsläpp. Trafikanternas vägval kommer att underlättas med hjälp avsatellitstyrda navigationssystem.Utvecklingen går snabbt i riktning mot en helt ny nivå avinformationsöverföring till föraren. Med hjälp av t.ex. en mobiltelefon ochInternet kan restiden utnyttjas på ett helt annat sätt än som varitmöjligt. underlättar olika tekniska system framförandet av fordonet.Det kan vara varningssystem som indikerar när föraren blir trött eller harnedsatt kondition. Andra varningssystem kan känna av var vägkanten,fotgängare eller bilar finns och varna föraren automatiskt så att denne fårtillräcklig ledtid för att undvika på- och avkörningar. Denna teknik underlättarför handikappade att köra bil trots funktionsnedsättningar.Med hjälp av ITS kan också fordonen effektivt kontrolleras, vilket höjersäkerheten. Om olyckan är framme kan också ITS förbättra den passivasäkerheten, t.ex. genom att aktivera säkerhetsbälten och luftkuddar snabbare.De tekniskt individuella lösningarna håller därmed på att förändras.Möjligheterna att skapa egna lösningar som passar både individen ochfamiljen är oändliga. Detta ökar behovet av väl utbyggd och planeradinfrastruktur på alla plan.7 Intelligenta godstransporter - enbeskrivning av företagsklimatetFöretagsklimatet har liksom individklimatet förändrats. Logistiken, eller"timingen", är en viktig del av vardagen för de flesta godsleverantörer.Logistik betyder att göra rätt saker till rätt kvalitet medrätt pris.Framtidens godsföretag är alltså inte bara transportföretag utan ocksålogistikföretag. Omvärlden kräver mer och mer av "just- in-time" leveranseroch det är denna verklighet som godsföretagen har att rätta sig efter. Deframtida transportföretagen kommer inte att bry sig om vilket sätt produktentar sig från A till B utan mer intressera sig för att den tar sig fram i exakträtttid och på billigast möjliga sätt. Det kan ske med lastbil, men det kan likagärna ske på järnväg, flyg eller båt.Redan idag används den nya informationstekniken i de storatransportföretagen. Hjärtat i dessa företag är en trafikövervakningscentral, därman minut för minut kan följa lastbilens väg genom och . Manvet när och hur länge bilen kört, man vet när den står stilla och var.Åkeriföretagen använder sig av GPS (),precis som sjöfarten och flyget.Förändringarna inom godstransportnäringen kommer att föda nya näringaroch förbättra lönsamheten för andra företag. T.ex.biltillverkare kan komma attsluta att tillverka bilar för att i stället bli organisationer för utveckling avbilmodeller, marknadsföring, försäljning, kundomsorg och vården av ettvarumärke. Till dagens underleverantörer, som tillverkar exempelvissäkerhetsdetaljer, växellådor och inredning till bilarna, kan kommaunderleverantörer som slutmonterar hela bilar. Denna nya underleverantörtestar och kvalitetssäkrar dessutom bilarna.Innebörden av en sådan utveckling blir att dagens företag ansvarar för deninledande processen, medan underleverantörer står för självatillverkningsdelen. Detta sätt att producera är sannolikt framtidens modell förstora delar av industrin och skulle inte kunna fungera utan en minitiöstplanerad logistik.Inom t.ex. ICA utnyttjar man ECR (Efficient Consumer Respons, d.v.s.automatisk lagerpåfyllnad). Det innebär att man har direktkommunikationmed flera av sina leverantörer. Information går från butikskassorna direkt tillleverantörerna, som på så sätt får snabbare och mera exakt information ombehovet av lagerpåfyllnad. Kostnaderna för lagerhållning ochinformationsflöde minskar i motsvarande grad.Förutsättningarna för transporter förändras härmed. Företagen är allaberoende av att vägar, järnvägar, flygplatser och hamnar fungerar och attinternetuppkopplingarna blir snabbare och effektivare. Den samladeinfrastrukturen fungerar därmed som ett nätverk där alla komponenter ärviktiga för att person- och godstransporter skall fungera.8 Framtidens digitala tjänsterUtvecklingen inom IT-området går fort och det finns inget som tyder påatt den kommer att vara mindre snabb . En rad nyatillämpningar och applikationer av den nya tekniken växer fram. IT gerupphov till nya affärsidéer och företag där okonventionella lösningar pågamla problem ofta blir en bärande del. har tack vare den tidigaavregleringen av telekommunikationsmarknaden etablerat sig som en avde främsta nationerna när det gäller att utveckla den nya IT-teknikenI växande omfattning används nu internet för handel och affärer med olikaslags varor och tjänster. Vissa produkter, t.ex. bilder eller musik, kaninternet-användaren själv ta hem i digital form direkt till sin hårddisk. Andraprodukter kräver fysisk transport till kunden som t.ex. böckerna fråninternetbokhandeln, vilken trots avsaknad av lager kan leverera miljoner titlarhem till sina kunder inom fem dagar.Logistikföretagen ser början till en ny växande marknad för transporter.Hur snabbt den kommer att växa är det svårt att bedöma. Succén föraffärsbankernas internetkontor visar att prognoser lätt kommer på skam.Förväntningarna är stora.Samtidigt förändras gamla medier och smälter samman med nya. Radiooch TV digitaliseras, vilket innebär ökat utbud men också att nya interaktivatjänster växer fram. Exempel på sådana tjänster är "Video on demand", därtittaren kan välja och beställa från gigantiska programbibliotek på nätet.Utvecklingen av nya tjänster ställer naturligtvis krav på utbyggnaden av nyoch bättre infrastruktur. I många fall är infrastrukturen en förutsättning förattnya tjänster skall kunna utvecklas och göras tillgängliga för den storaallmänheten. Utbyggnaden av den s.k. bredbandsinfrastrukturen är ett sådantexempel. byggs fiberbaserade bredbandsnät ut runt om i Sverige.Utvecklingen av den tredje generationens mobiltelefoni UMTS är också ettled i den utvecklingen och skapar möjligheter för att utveckla nya tjänster.Den traditionella mobiltelefonen håller på att utvecklas från att ha varitnågot man endast använt för röstkommunikation till ett oumbärligt, fulländatverktyg för kommunikation av data, ljud och bild samt genomförande avekonomiska transaktioner.Inom en närstående framtid kommer tjänsteutbudet från nya företag attexplodera.En ny kanal öppnas för nöjesindustrin som kommer att kunnatillhandahålla interaktiva spel, personifierat musikutbud och andraunderhållningstjänster. Reklamindustrin kan via relationsbaserad mobilreklam bli effektivare och miljövänligare. Den elektroniska plånbokenkommer att bli verklighet genom att internetbanker med hjälp av kreditkortenflyttar ut till var mans ficka. Information för nytta och nöje kommer snabbtoch enkelt att kunna nås oavsett tid och rum, något som redan finns hos någraföretag som under i rapporterat aktuella världsrekord m.m.Sammantaget skapas med den nya infrastrukturen för mobil kommunikationförutsättningar för många nya företag och arbetstillfällen.Goda förutsättningar för företagande och risktagande i och enaktiv forskningspolitik är viktiga förutsättningar för att det i skallkunna utvecklas nya tjänster och ny infrastruktur. Det är också viktigt attoffentlig verksamhet snabbt börjar använda tjänsterna för att dra nytta avfördelarna och bidra till utvecklingen.9 Tillväxtregioner och klusterOmflyttningarna i vårt land hänger delvis samman med hurarbetsmarknaden ser ut och hur den utvecklas. Chanserna att finna arbetenoch utbildningar i framtidsnäringar och framtidsföretag är givetvis bättre istorstäderna. En stor del av tillväxten och utvecklingen i ärkoncentrerad till ett antal regionala kluster.Befolkningsförändringarna påverkar infrastrukturens användning.Infrastruktursatsningar i storstadsregionerna är en förutsättning för att allademänniskor som bor där skall kunna ta sig till och från sina arbetsplatser,uträtta ärenden och ägna sig åt fritidsaktiviteter.Stockholm lyfts fram internationellt som världens kanskeledande centrum för IT med betoning på mobil telefoni och internet.Stockholm växer med runt 15 000 personer . Nya företag startasdagligen. Den goda utvecklingen fungerar som en magnet för företag sometablerar nya svenska forskningscentra inom dessa olika områden.När regioner som , men också t.ex. , nu växerökar emellertid behovet av en väl fungerande infrastruktur kraftigt. Ericssonsförre VD uttryckte det så här underfinansutskottets offentliga hearing om den nya ekonomin:För att företag i gamla och nya branscher ska kunna använda sig av dennya teknologin - och för att vi ska kunna bibehålla och vidareutveckladen stora datamognad som vi har i svenska familjer - måste bredbandsnätinstalleras i hela riket. Svenska operatörer, bl.a. och , byggerför närvarande fiberoptiska nät med mycket stor kapacitet. När dessa nätär färdiga kommer de med all säkerhet att räcka från Haparandatill Smygehuk med anslutningar till kommun- och stadsnäten. Utländskaglobala operatörer, och även svenska operatörer, har redan slutitlångtgående avtal om tillgång till denna fiberkapacitet.Enligt min uppfattning är detta således ett område där staten intebehöver och inte heller bör förväntas investera skattemedel. Omriksdagen ändå vill medverka i en bredbandsutbyggnad vore faktiskt enförmånlig finansiering till glesbygdskommuner för utbyggnad avkommunnäten att föredra. Dessutom får talet om den nya infrastruktureninte skymma behovet av vägar för gods- och persontransporter. Jagtycker att den infrastruktur som staten fortsatt kanske borde investera isnarare är tillfartsvägar till , för att ta ett exempel.För att kluster som t.ex. /, och Öresundsregionenskall kunna utvecklas krävs en rad åtgärder vad gäller utvecklingen avinfrastrukturen. Bl.a. har en uppkommen bostadsbrist uppmärksammats.Det bör dock påpekas att det byggs förvånansvärt mycket bostäder itillväxtregionerna bl.a. med tanke på att det inomkommunalautjämningssystemet straffbeskattar regioner som och attbostadspolitiken i övrigt gör nyproduktion mindre attraktiv. Flerakommuner i har signalerat att en fortsattbostadsbebyggelse är helt beroende av att trafikinfrastrukturen får sinlösning. Väg- och järnvägsinfrastruktur är därmed centrala för att görat.ex. till den naturliga platsen för IT-investeringar i norra ochöstra eller till ett "Valley". Dagenskaotiska trafiksituation i tillväxtregionerna måste därför lösas. Ävenannan trafikinfrastruktur än vägar måste därvid byggas ut.Flygplatskapaciteten i är en flaskhals och kommer attförvärras om kapaciteten inte ökar. Ett beslut om en fjärde landningsbanapå måste komma till stånd och trafiken till och från Brommapermanentas.Bristen på bostäder är, som tidigare nämnts, en fråga som vållar probleminte minst i . Situationen kan förbättras genom snabbarependling till en större region för att därigenom skapa förutsättningar för enbredare och effektivare arbets- och bostadsmarknad. Det nuvarande samladeuttaget av det s.k. bruksvärdessystemet utgör ett problem för att ökabyggandet främst i storstadsregionerna. Den enda lönsamma lösningen äratt bygga bostadsrätter. En ny bostadspolitik är därför också nödvändig för attbl.a. skall kunna dra full nytta av sitt IT-försprång.10 Moderat infrastrukturprogramVårt infrastrukturprogram bygger på att måste behålla sintätposition inom IT-området samt göra det möjligt för individer ochföretag att fortsätta att utvecklas. är över hela världen omtalatsom "IT-huvudstaden" med många framstående företag. Vårtinfrastrukturprogram bygger också på att företag och individer i Sverigefår de möjligheter som tillväxten kräver.De långa avstånden i vårt land gör att bilen för svenska folket är viktigareän för många andra européer. Drygt åtta av tio svenskar äger en bil eller hartillgång till en bil. Mer än nio barnfamiljer av tio, noga räknat ,hartillgång till bil.Det är uppenbart att tidiga avreglering av telemarknaden,tillsammans med utvecklandet av mobiltelefon, såsom NMT, GSM och WAP,har haft stor betydelse. Vidare har svenska företags globala inriktninginneburit att det funnits en kundbas för IT med lång erfarenhet av försäljningoch handel "business to business", vilket gett en ny typ av entreprenörer -"netentreprenörer".Sverige måste vara attraktivt. Det behövs en ny politik som förstår de nyaförutsättningarna och som innehåller visioner för att företag inom ellerutanför den nya IT-branschen skall kunna växa i . Åtgärder som syftartill att göra till ett mera attraktivt land att bo och verka i måstegenomföras.Användningen av infrastrukturen styrs av företagen, hushållen och deenskilda individerna. Statens roll och ansvar för infrastrukturen varierarberoende på vilken typ av infrastruktur som avses. Grundläggande är dock attstaten inte skall ägna sig åt sådan verksamhet eller ta sådant ansvar som andrakan göra lika bra eller bättre. Statens engagemang skall begränsas så långtmöjligt och staten skall inte konkurrera med de aktörer som redan etableratsig på marknaden.10.1 Väginfrastruktur10.1.1 Statens roll inom väginfrastrukturenEn väl utbyggd väginfrastruktur leder till att individer och företag knytsnärmare varandra samt att transporter underlättas.När det gäller vägar är staten beställare av nybyggnation, drift ochunderhåll. Däremot bör utformaren och brukaren vara privata företag ellerpersoner. När en ny väg skall byggas skall det ske genom upphandling.Investeringarna i det svenska vägnätet har under en lång följd av år legatpå en oacceptabelt låg nivå. Nybyggnationen har varit liten och underhålletstarkt eftersatt. är ett exempel där investeringarna gått i stå ochdärtrafikinfarkterna måste få en lösning. Behovet av rekonstruktion ochbärighetshöjande åtgärder på det allmänna och enskilda vägnätet är mycketstora.10.1.2 Förslag10.1.2.1 PrinciperVåra förslag på vägområdet syftar till att främja tillväxten och ökakonkurrensen. Det måste också bli enklare för individer att träffa familjoch vänner och uträtta vardagliga ärenden.10.1.2.2 30 miljarder till vägarVi föreslår att de medel som behövs för att trafikproblemen skall kunnalösas också skjuts till. Bättre vägar bidrar aktivt till lägre frakt- ochtransportkostnader och därmed till en god ekonomisk tillväxt. Bättrevägar minskar antalet döda och skadade i trafiken.I vårt budgetförslag gör vi en kraftfull och långsiktig satsning på detsvenska vägnätet. Vi föreslår nu att sammanlagt avsättsunder . Denna avsättning möjliggörs genom medel somfrigörs vid de privatiseringar som vi föreslår. Av dessa 30 miljarder kronorläggs in inom utgiftsramen för de kommande tre åren.En sådan satsning medger betydande investeringar bl.a. på huvudstråken,de s.k. Europavägarna. Dessa är viktiga transportvägar för stora delar av detlandtransporterade varuflödet. Av särskild betydelse är förbindelser mellanstorstadsområdena och mellan de nordiska huvudstäderna.10.1.2.3 Former för finansieringStatens roll som finansiär av väginvesteringar bör förändras i sambandmed att alternativa finansieringsformer växer fram. Nyafinansieringsformer kan komma till stånd där statentillsammans med privata företag bygger och konstruerar nya vägar.Statens ansvar kan därmed i ökad utsträckning komma att delas med detprivata näringslivet.Vi har tidigare fört fram finansieringsmodellen PPP(Public and Private Partnership) som innebär att privata konsortier kan åta sigatt finansiera, bygga och driva en väg på 20-25 år.På detta sätt kan samhällsekonomiskt lönsamma investeringar förverkligasutan hinder av statliga budgetunderskott. PPP-modeller börjar alltmertillämpas internationellt för både väginvesteringar och för andrainfrastrukturinvesteringar som tidigare gjorts i konventionell form.Källa: Svenska VägföreningenDe utvärderingar som gjorts visar att utbyggnadstakten i PPP-projekt blirjämnare och att kostnaden för projektet blir något lägre. Däremot minskarinte den ekonomiska belastningen långsiktigt för staten eftersom denbortfallande anslagsbelastningen ersätts av ett finansiellt åtagande förkommande år.Många länder tillämpar brukaravgifter för att finansiera utbyggnaderoch för att styra trafikströmmar. I har ett antal motorvägsprojekt,både statliga och privata, byggts och finansierats med brukaravgifter. I Norgehar avgiftsbelagda vägar länge varit en metod för att finansiera nya vägar,tunnlar och broar.