ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ503 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ503av , ()Förbud mot kamphundarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om lagstiftning motkamphundar.MotiveringTrots att många barn och vuxna blivit allvarligt skadade avkamphundar i är de fortfarande tillåtna. På mångahåll i världen förbjuder man nu kamphundar. Låt mig ta någraexempel:I förbereds ett förbud mot fem raser. Där aggressivitetstestasredan vissa raser, till exempel rottweiler. I förbereds nu ettlagförslag som ska stoppa import av pitbullterrier, amerikanskstaffordshireterrier och staffordshire bullterrier som är de raser som oftafostras till kamphundar i . Vissa delstater är dessutom på väg attinföra förbud mot uppfödning av bull- och staffordshireterrier. Det finns ävenvissa tankar om att förbjuda vissa personer att inneha kamphundar.I och krävs licens för att inneha vissa hundraser. IFrankrike finns lagstiftning som kräver att alla pitbullhundar måstesteriliseras och dessutom registreras av kommunen. finns enlag i mot farliga hundar, Dangerous Dogs Act, vars syfte är attsnabbt få ett stopp på olyckor med svåra personskador som orsakats av s.k.kamphundar, främst pitbullterriern. Stränga och kategoriskastraffbestämmelser infördes för brott mot lagen. Bl.a. fick en domstol rätt attvillkorslöst besluta om avlivande av hund.I finns det uppskattningsvis mellan 2 000 och 3 000 kamphundar.Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02MJ507 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ507av , ()Avveckling av EU:s stöd och subventioner av transporter av levande djurFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omavskaffandet av EU:s stöd och subventioner av transporter av slaktdjur.MotiveringI samband med filmen har debatten omtransporterna av slaktdjur inom EU blossat upp. Attmänniskor upprörs över de väldigt grymmatransporterna är en mycket sund reaktion.Problemet med de oacceptabla stöden för att transportera djur kors ochtvärs i för att sedan slakta dem hundratals mil från platsen där de äruppfödda fanns dock redan innan filmen började diskuteras.Hundratusentals nötkreatur exporteras dessutom från EU till ochNordafrika . Detta med olika stöd och subventioner. Stöd som betalasav alla skattebetalare i EU. Stöd som är med och stöder genomden svenska medfinansieringen.Utgångspunkten för transporter av slaktdjur och övrigalevandedjurtransporter måste vara att tiden för dessa måste minimeras.Slakten, när denna är aktuell, bör i största möjliga mån ske så nära djurensuppfödningsplatser som möjligt. Det är dags att nu verkligen visa att Sverigeinte accepterar en ordning där djurskyddet är satt ur spel och där tidsmässigtlånga plågsamma djurtransporter stöds ekonomiskt.Konsumenterna ska veta och kunna lita på att djuren inte utsätts föronödigt lidande under transporterna. måste som medlem i EU gå föreoch även verka för att de regler som gäller djurtransporter i EU både skärpsoch efterföljs. Som en följd av detta är det att nu tar initiativochagerar för avveckling av EU:s subventioner och stöd till transporter avslaktdjur. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Åsa ()()
mot · GO02MJ509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ509av , ()DjurskyddslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en justering av 2 § djurskyddslagen.MotiveringEnligt 2 § djurskyddslagen skall djur behandlas väl ochskyddas mot onödigt lidande och sjukdom.Den 1 juli 1990 gjordes ett tillägg till paragrafen som säger att djur somutnyttjas i djurförsök inte anses vara utsatta för onödigt lidande eller sjukdomom försöken har tillstyrkts av en djurförsöksetisk nämnd. Detta har tolkats påett sätt som leder till att tillsynsmyndighetens möjligheter att utföra tillsynoch vid behov ingripa har försvårats och ibland omöjliggjorts.Den etiska nämndens prövning är administrativ och grundas på densökandes uppgifter och handlingar. Det är endast sökanden som kan begäraomprövning av nämndens beslut, inte tillsynsmyndigheten.Tillsyn av djurförsöken ska utföras av den lokala tillsynsmyndigheten somskall kunna vidtaga sanktioner om så erfordras.På grund av tillägget i 2 § har tillsynsmyndigheten i praktiken fråntagitsmöjligheten att ingripa mot lidande och sjukdom, eftersom den etiskanämndens beslut att tillstyrka försöksverksamheten anses "garantera" attdjuren inte utsätts för onödigt lidande eller sjukdom. Detta kan enligt vårmening inte vara lagstiftarens avsikt och därför bör 2 § djurskyddslagenskrivas om så att man får en rimligare balans mellan den etiska nämndensbeslut och tillsynsmyndighetens praktiska uppföljning av konsekvenserna avnämndens beslut.Stockholm den 26 september 2000Holger ()Skånberg (kd)
mot · GO02MJ510 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ510av , ()Djuretik m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att inom EU verkar för enförbudslagstiftning mot djurtestning av kosmetika och hygienprodukter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att den arbetar för att EU skallkartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vidtransporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländer.3. tillkännager för regeringen att den i en skrivelse bör redogöraför vilka åtgärder den har vidtagit inom EU och i andra internationellaforum för att främja bättre djurhållning och djurskydd.MotiveringAtt är medlem i EU medför att vi nu har möjlighet attpå olika sätt agera för en förbättrad etik för kosmetikatesterpå djur. Inom EU:s medlemsländer används ca 40.000-50.000 djur i tester för kosmetiska produkter eller råvaror.Detta trots att EU i ett direktiv har förbjudit försäljningfrån och med den1 av kosmetika ochhygienprodukter som testats på djur. Förbudet träder i kraftunder förutsättning att det finns internationellt accepteradealternativa testmetoder. Det finns alternativa metoder föratt testa medicinska och kemiska preparat som kan och börersätta testerna på levande djur.Användningen av tester på djur har också minskat på grund av kraftfullaopinionsyttringar och konsumentpåtryckningar till förmån för produkter somtestats med alternativa metoder.I förekommer inga tester med djur. bör nu vara ettföregångsland genom att på etiska grunder kräva ett förbud mot tester.Riksdagen har uppmanat regeringen att komma med ettlagförslag om att förbjuda dessa tester på djur. Det är viktigt att markeraSveriges hållning att djurtester för denna typ av produkter inte står iöverensstämmelse med god etik. skall vara en föregångare på EU:sgemensamma marknad i detta avseende.Transporter av levande djurIcke acceptabla transporter av levande djur, inte minst mellanEU-länder men även till och från tredje land är dendjurskyddsfråga som rönt störst uppmärksamhet under senareår. har som ny medlem i EU aktivt drivit kravet påförbättrade djurtransporter, av etiska skäl. Det finns ocksårent ekonomiska motiv att ställa lika höga krav på övrigamedlemsländer inom EU som vi gör på . Man skallinte kunna konkurrera med djurmisshandel som ekonomiskfördel. Lönsamheten i exempelvis grisuppfödningen i Sverigehar varit mycket dålig, och sådana förhållanden leder lätt tillöverträdelser. Detta har lett till att svenska grisar exporteratslevande från och för att slaktas i Tyskland.För att skall upprätthålla en trovärdighet i fråga omhögt ställda krav på djurskydd i dessa sammanhang, böråtgärder vidtagas för att bättre kunna kontrolleratransporterna av levande djur. Ett samarbetsprojekt medandra EU-länder bör inledas för att följa transporter som gårmellan olika EU-länder, för att dokumentera att hanteringenav djuren sker på ett etiskt tillfredsställande sätt.Stockholm den 26 september 2000Holger ()Skånberg (kd)
mot · GO02MJ511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ511av de , ()Djur inom nöjesbranschenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stärkt skydd för djur inom nöjesbranschen.Motiv till mitt förslagAllt oftare förekommer artiklar i tidningar om djur som faritilla i samband med TV-inspelningar, vid cirkusföreställningaroch i andra sammanhang där djur används i syfte attunderhålla oss människor.Det har i samband med filminspelningar i förekommit attgriskultingar har vanskötts och svälts för att regissören skulle få de scenersom han önskade. Det har vidare förekommit att en vuxen gris tvingades gåfram och tillbaka på en slaktplats med blod och inälvor med hjälp av så kalladtrynsnara. I en annan film som svensk Filmindustri deltog i försökte mantvinga ett antal islandshästar utför ett stup. Hästarna vägrade dock och panikutbröt, varvid flera hästar skadade sig.Det har också förekommit minst sagt tveksam och olustig användning avdjur inom kulturlivet. Som exempel på det kan nämnas en installation medkanariefåglar som satt ensamma i var sin bur. Konstnären ville visa ensamhetoch isolering. Museiledningen utgick ifrån att någon eller några fåglar skulledö av stress och hade därför andra i beredskap.Det är min bestämda uppfattning att skyddet för de djur som tvingas attmedverka inom nöjesbranschen måste stärkas avsevärt. Ett rimligt krav attställa är att all användning som inte är förenlig med det enskilda djuretsnormala beteende borde vara otillåten.Lika rimligt är det att tydliga krav ställs på nöjesindustrin. Djuren skallhanteras av personal med adekvat utbildning. Djurskyddslagens paragraf omatt djur skall kunna utöva sitt naturliga beteende måste också omfatta djur inöjesbranschen.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ512av , ()Småskalig livsmedelsproduktion i skärgårdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att livsmedelslagstiftningen och dess tillämpningar försmåskalig livsmedelsförädling bör ses över i syfte att underlättanäringsverksamhet för bl. a. skärgården.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över villkoren för skärgårdslantbruket ochskärgårdslantbrukarna.Levande skärgård kräverbofast befolkningSkärgården har unika natur-, kultur- och rekreationsvärden avsåväl nationellt som internationellt intresse. I skärgårdenfinns också en rad akuta miljö- och hushållningsproblem.Dessa är ofta betingade av situationen i själva skärgården.Många av skärgårdens värden riskerar att oåterkalleligt gåförlorade om inte åtgärder vidtas. Det avgörande såvälför bevarandet av skärgårdens kultur- och naturvärden, somför fortsatta möjligheter till ett rörligt friluftsliv, är att detfinns en bofast befolkning. Dessutom bör dessaåretruntboende skärgårdsbor ges rimliga villkor att varaverksamma inom traditionella näringsgrenar som fiske ochjordbruk. För att det skall vara intressant för både ungamänniskor generellt och för nya skärgårdsbor specifikt, krävsatt samhället ger grundläggande förutsättningar och servicesåsom bra gods- och persontransporter, rimligaboendekostnader och bra kommunikationer samt ökademöjligheter till att kunna få sin försörjning via olikaarbetsområden.Då förutsättningarna för den bofasta befolkningen i skärgården är näraknutna till samhällsutvecklingen i stort och enskilda politikområden somjordbruk, fiskepolitik och trafikpolitik specifikt, så krävs en långsiktig synpåskärgården där den bofasta befolkningens villkor måste uppmärksammasgenom att ges speciella regler.För att värna om den biologiska mångfalden och för att natur- ochkulturvärdena långsiktigt skall kunna bevaras är en aktiv markpolitik och ettaktivt jordbruk viktiga förutsättningar. Då skärgården i sin geografi är unikoch geografiskt begränsad är det viktigt att stödja det lokala näringslivetgenom att stödja en småskalig livsmedelsproduktion och lokal småskaliglivsmedelsförädling. Det råder dock enligt ett flertal länsstyrelser oklarheterom huruvida tillämpningen av livsmedelslagstiftningen tar hänsyn till despeciella villkor som råder för småskalig livsmedelsförädling. Det kan t.ex.gälla behovet av att kunna ge dispens från vissa regler för att på så vis kunnaunderlätta småskalig livsmedelsförädling. Därför bör livsmedelslagstiftningenoch dess tillämpningar för småskalig livsmedelsförsörjning, i syfte attunderlätta näringsverksamhet, för skärgårdsbor ses över. Detta bör gesregeringen till känna.Skärgårdslantbruket är inte konkurrenskraftigt. Därför bör villkorenför skärgårdslantbruket och skärgårdslantbrukarna följas upp och utredas.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 27 september 2000Åsa ()
mot · GO02MJ513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ513av de , ()Burhållning av minkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbud mot burhållning av minkar.Motiv till mitt förslagEnligt djurskyddslagen skall djur som föds upp förpälsproduktion hållas på ett sådant sätt att det främjar derashälsa och ger dem möjlighet till naturligt beteende. Då detgäller uppfödning av rävar så har regeringen meddelat ändringar i djurskyddsförordningen sominnebär att rävar endast får hållas på ett sådant sätt att de kanröra sig, umgås, sysselsätta sig och gräva. Ändringarna, somträder i kraft vid utgången av detta år, innebär en preciseringav de krav som stadgas i djurskyddslagen. Ändringarnainnebär att samtliga befintliga rävfarmerkommer att läggas ned, då de inte uppfyller djurskyddslagenskrav.Även om rävhållningen stått i fokus för den kritik som riktats motpälsdjursuppfödning ur etologisk synvinkel så har även minkuppfödningenkritiserats kraftigt. riktade allvarlig kritik mot hur minkar hölls i svenska pälsfarmer.Veterinärerna slog fast att minkhållningen måste förändras för att uppfylladjurskyddslagens krav. riktade förnyad kritik motminkhållningen i en rapport som utkom . Rapporten slår fast att åtgärdermåste vidtas för att man skall få bukt med de stereotypproblem som råder.Dessutom har minkarna blivit utsatta för en direkt osund avel. Rapportenvisar också att det saknas vetenskapligt underlag för att hålla minkar utantillgång till stora vattenmängder att sysselsätta sig med.Under de senaste åren har minkars behov av vatten att vistas i diskuteratsintensivt. I har man påvisat att minkar är beredda att arbeta lika hårtför att få tillgång till stora vattenmängder som för att få tillgång till föda.Studien visar tydligt att tillgång till vattenmängder är väsentlig för minkarnasmöjligheter till naturligt beteende.Det har snart gått fattade beslut om vårnuvarande djurskyddslag. Enligt min uppfattning är det totalt oacceptabelt attnuvarande burhållning av minkar tillåts fortsätta. Det finns ingen som helstanledning till fortsatt tummande på djurskyddslagen då det gällerpälsdjursuppfödning. Det är i stället av största vikt att den nuvarandeburhållningen avvecklas och att djurskyddslagen äntligen genomförs fullt utdå det gäller pälsdjursuppfödning. Därför bör burhållning av mink förbjudas.Stockholm den 3 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ518 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ518av , ()Omhändertagande av djur enligt djurskyddslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om omhändertagande av djur enligt djurskyddslagen.MotiveringEnligt 2 § djurskyddslagen (SFS 1988:534) skall djurbehandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom.En djurägare som inte anses leva upp till djurskyddslagensbestämmelser kan fråntas sina djur, vilka i en del fall skickasdirekt till avlivning. Ett problem ur djurägarsynpunkt är attdetta förfarandesätt används även vid ringa förseelse motdjurskyddslagen.Djurägaren har förvisso rätt att överklaga beslutet, men den rätten existerarinte i praktiken om djuren direkt går till avlivning. Är djuren avlivade är jubeslutet oåterkalleligt. bör djuren uppstallas till dessärendet är avgjort, förutsatt att djurens hälsa medger detta.I många fall av omhändertagande innehar ägaren djuren enbart avemotionellt intresse. Det vill säga, djuren är att anse som husdjur. De är oftamycket omhuldade och till synes välskötta men bor kanske i exempelvis förtrånga utrymmen, enligt djurskyddslagens 3 §. Lagens rekommendationersaknar inte fog och med akut omhändertagande av djuren markeras ocksåallvaret i situationen. Men om djurägaren i fråga endast håller djuren avemotionella skäl, snarare än ekonomiska, och inte anser sig ha råd att byggaom djurens utrymmen, kan denne tänkas ha svårt att inse belägenhetensallvar. Förfarandet med omhändertagande och uppstallning kan kanske bringadjurägaren till insikt.Reglerna för omhändertagande av djur enligt djurskyddslagen bör alltsåändras så att djuren uppstallas i väntan på att ärendetavgörs.Stockholm den 26 september 2000Ester ()
mot · GO02MJ519 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ519av Wegendal, ()Förbud mot s.k. kamphundarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbud att inneha s.k. kamphundar i Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom ramen för EU-samarbetet verka för att samtliga länderinför förbud att inneha s.k. kamphundar.MotiveringRapporterna blir allt fler om hur s.k. kamphundar angripermänniskor och skadar dem allvarligt. Detta är naturligtvis ensituation som samhället inte kan acceptera. Ofta talar man omatt det inte är hundarnas fel att de angriper människor utanhundägarnas. Naturligtvis kan det i vissa fall vara så men somhelhet är jag övertygad om att vissa raser genom olämpligavel har blivit aggressiva och opålitliga. Då kan en hund,trots att ägaren är helt lämplig, angripa utan egentliganledning.Problemet har observerats i ett flertal europeiska länder där förbud införts.Nu senast är på gång att införa ett förbud av tre kamphundrasernämligen amerikansk staffordshireterrier, bullterrier och pitbullterrier. Dettaatt andra länder inför förbud kan innebära att hundägarna i dessa länderkortsiktigt försöker försälja sina hundar till ett annat land som inte harförbudet.För del kan detta innebära ett markant ökat antal hundar avovanstående raser inom några få månader. Och naturligtvis en ökad risk förfler fall av angrepp på människor.Enligt min uppfattning skall även införa ettförbud att inneha hundar av ovanstående raser eller av de raser man efter enmellanstatlig diskussion kommer fram till, är lämpliga att förbjuda. Sverigebör även inom ramen för EU-samarbetet verka för att samtliga medlemsländerinför liknande regler för att förhindra att hundarna säljs vidare till ett landsom inte infört förbudet.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()()
mot · GO02MJ520 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ520av , ()Djurskyddskrav i svinuppfödningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör införa förbud mot att fixera, kastrera ochtandslipa grisar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i EU bör verka för förbud mot att fixera, kastrera,svans- och tandklippa och tandslipa grisar.MotiveringI EU-länderna hålls miljontals suggor i produktionssystemsom gör att de inte kan vända sig om eller ens röra sig. Denhär s.k. fixeringen innebär att en sugga stängs in i ett bås somär obetydligt större än hon själv, med golv som ofta består avren betong eller spalt. Båsen används bland annat för attsuggan skall vara lättare att inseminera (befrukta påkonstgjord väg). I de flesta EU-länder står suggan fixeradunder som hon är dräktig, dvs nästan 4 månader.Eftersom en sugga föder två tre kullar , betyder det atthon står fixerad nästan hela sitt vuxna liv. Det leder till attsuggan lättare drabbas av hälsoproblem. I får suggorfixeras i . I förbjöds fixeringav suggor 1999.Kastrering utan bedövning är en mycket smärtsam procedur, som görs föratt grisköttet inte skall lukta illa när det steks. (Cirka en procent av allagaltarhar så hög halt av ämnet skatol att köttsmaken påverkas.) I användskastrering utan bedövning rutinmässigt på alla små galtkultingar yngre än tvåveckor.En annan form av stympning som är tillåten i är att slipa nergrisars tänder yngre än . Tandslipning och klippning genomförs medmotiveringen att grisarna inte skall skada sig själva eller suggans spenar.Sverige bör på alla sätt verka för att driva kraven på ett bättre liv förEuropas grisar nu när blir ordförandeland i EU. För att kunna göra detpå ett trovärdigt sätt måste förbättringar till även i . bör i EUverka för att alla grisar ges tillräckligt med utrymme så att de kan uträttaolikabehov på olika områden (vila, gödsling, mat). Viloutrymmet skall bestå av ettfast golv och grisarna måste ha tillgång till tillräckligt med bök- ochbäddmaterial.Stockholm den 3 oktober 2000Anne ()
mot · GO02MJ522 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ522av de , ()Lagen om märkning av hundarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att upphäva lagen om märkning och registrering avhundar i enlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringRiksdagen beslutade att införa en lag om märkningoch registrering av hundar. Skälet till regeringens propositionvar att man ville komma åt de s.k. kamphundarna.För att komma åt ett fåtal hundägare så ska samtliga hundar märkas ochägaren registreras. Åtgärden står knappast i rimlig proportion till behovet.Lagstiftningen saknar dessutom straffsanktion, vilket gör att just dehundägare man vill komma åt knappast kommer att registrera sig och sinhund samt märka hunden.Stockholm den 4 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ525 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ525av , ()Bekämpning av ektoparasiter hos fjäderfänFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bekämpning av ektoparasiter hos fjäderfän.Motiv för vårt förslagHos fjäderfän i är ektoparasiter vanligtförekommande. I den kommersiella produktionen utgörsärskilt det blodsugande kvalstret ett allvarligt problem.Parasiten finns hos värphöns i alla typer avproduktionssystem men de största problemen uppträder igolvsystem med frigående höns samt i ekologisk produktion.Övergången från traditionella burar till modifierade burarmed sittpinne, hönsrede och ströbädd kan förväntas ökaförekomsten av kvalster på grund av deras benägenhet attsöka sig till skrymslen och andra utrymmen som förekommermer frekvent i det modifierade systemet.Blodsugande hönskvalster orsakar blodbrist hos hönsen, stressar djuren,försämrar äggproduktionen och kan vid massförekomst ge upphov tillbetydande dödlighet genom blodbrist hos hönsen. Kvalster utgör vidmassförekomst sålunda ett uppenbart djurskyddsproblem.Kvalsterämnen i luftföroreningar i hönsstallar som verkar som allergenersamt direktangrepp av kvalster, utgör ett betydande problem för den personalsom arbetar med tillsyn och kontroll i fjäderfäanläggningar. Här föreliggersåledes även ett stort arbetarskyddsproblem.Genom MRL-förordningen har möjligheterna att bekämpa kvalster medNeguvon, eller annat liknande medel, upphört 1999. Medlet var fram veterinärinregistrerat för denna indikation. Från Statensveterinäranstalt har licens sökts för alternativt läkemedel vilket emellertidavslagits. Den situation som därmed uppkommit är synnerligen allvarlig fråndjurskydds- och arbetsmiljösynpunkt.Regeringen bör låta snabbutreda frågan om hur det stoppadebekämpningsmedlet Neguvon skall ersättas med EU-godkända medel föradekvat bekämpning. Medel bör också avsättas över forskningsbudget tillforskning på detta viktiga område.Stockholm den 3 oktober 2000Ingvar ()()