mot · GO02U653 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U653av , (-v)Colombia1 SammanfattningI råder en väpnad kamp som skördat 100 000 -tals offer. Regelrätta stridigheter förekommer i olika delar av landetmellan armén och gerilla. Respekten för mänskliga rättigheter ochdemokratins institutioner är svag, och framför allt paramilitära grupperbegår massakrer och allvarliga övergrepp mot civilbefolkningen. Brottmot internationell humanitär rätt förekommer också från gerillarörelseroch militärer. Den så kallade Plan har utarbetats av dencolombianska regeringen tillsammans med med sikte på att utrotacocaodlingen. Kritiken mot planen är omfattande inom och utom landetp.g.a. att av de som lovat ställa upp medgår till militär upprustning och kemiska besprutningar.Sverige stöder olika biståndsprojekt men har också delvis varit inblandat ifredssamtal. Motionen föreslår ett ökat svenskt engagemang ifredsförhandlingarna och i kontaktskapande aktiviteter. bör inom EUverka för att EU utarbetar alternativa program för stöd till , programsom inte ställer sig bakom planer för militär upprustning eller kemiskabesprutningar. bör utarbeta en strategi för bilateralt arbete medColombia men också inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EUliksom i FN-arbetet verka för insatser till stöd för mänskliga rättigheter,demokrati och fredsförhandlingar.2 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utformar en strategi för svensktengagemang i fredsprocessen i i enlighet med vad som anförs imotionen.3 InledningDen politiska och sociala situationen i har av våld och social instabilitet. är en av Latinamerikasäldsta demokratier, men förtroendet för politiken och viljan att deltaga idet demokratiska arbetet är mycket svaga. Valdeltagandet är lågt. Förmånga är också ett deltagande förenat med stora risker. De socialaklyftorna är oerhört stora, med en skev inkomstfördelning. Många barntvingas ut i hårt arbete för att bidra till familjens försörjning och istorstäderna finns många gatubarn. Någon jordreform har aldrig ägt rumså större delen av de bästa jordarna tillhör ett litet antal storgodsägare.Den väpnade konflikten och den alltmer oroande situationen förmänskliga rättigheter har lett till ett samhälle i kris. Detta trots att ellerkanske p.g.a. att är ett land med rika naturtillgångar. En storandel av budgeten går till utgifter för militär och polis, medan anslag förutbildning och hälsovård är otillräckliga.Från 1970 och framåt har cocaproduktionen och exporten av densammaökat drastiskt. Den colombianska ekonomin har och år 2000försämrats, arbetslösheten ökat, BNI och minimilönen sjunkit. I det politiskalivet har ledande politikers faktiska eller påstådda inkomster frånnarkotikasyndikat spelat in. Den internationella efterfrågan på kokain frånColombia har lett till en snabb expansion av produktion i storindustriell skala.Förvisso har flera narkotikakarteller i tjänat stora pengar på detta.Likafullt anser många colombianer att ansträngningarna från de länder, ditcocan exporteras, är halvhjärtade för att få stopp på efterfrågan.4 Den väpnade kampenDen väpnade kampen har i pågått , där FARCoch ELN är de gerillarörelser som har störst betydelse. Periodendessförinnan, 1948-58, präglades i hög grad av perioden med "laviolencia" ( våldet), ett regelrätt inbördeskrig, då över 200 000 människordog.Sedan många år förekommer allt intensivare direkta stridigheter på flerahåll i landet, och rapporterades att det även förekommitstrider strax utanför . Vissa fredssamtal förs och någraöverenskommelser har träffats, exempelvis vad gäller överlämnande avsoldater och demilitarisering av ett område stort som till . förefaller dock förhandlingarna stå stilla. Hot motledande personer i fredsarbetet förekommer och förre fredskommissionärentvingades exempelvis gå i exil.Bland civilbefolkningen finns en oerhörd trötthet mot våldet och deständiga övergreppen. Men reaktionen består inte bara uppgivenhet.Fredsrörelser i växer och får allt större stöd. En av dessa, Redepaz,fick till stånd stora manifestationer under fredsveckan, den iseptember, bland annat med tiotusentals människor på gatorna i den10 september.Kvinnorna har framträdande positioner i fredsrörelser och organisationerför mänskliga rättigheter. Däremot nämns ingen kvinna i ledande ställningfrån vare sig militärens eller paramilitärens sida. Hos finnsenstaka kvinnor i ledande positioner, men något förenklat kan sägas attmännen företräder våldet medan kvinnor och barn utgör offren, de somdrabbas av våldet. Men som framhållits ovan, kvinnorna är inte bara offer, deåterfinns bland aktörer för fredsinitiativ och fredsfostran.Fredsbyar har grundats runt om i landet, där invånarna vägrar att ställa sigpå gerillans eller paramilitärens sida. På samma sätt har många byar medursprungsbefolkningen agerat. Men även dessa byar har utsatts för attackermed dödsfall som resultat.5 Vad görs från den colombianskaregeringens sida?President inledde sitt presidentskap med att somförste president sätta sig ned i direkta samtal med gerillan. Han hardärefter drivit på förhandlingarna genom fredskommissionen med vicepresidenten som ansvarig. Det finns inom de ledande kretsarna, regering,parlament och myndigheter en medvetenhet om de stora svårigheterlandet befinner sig i och öppenhet inför de möjligheter som stöd från detinternationella samfundet kan ge.Colombia undertecknade först konventionen mot antipersonellaminor och tilläggsprotokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter, vadgäller barnsoldater. Lag 2000 om påtvingat försvinnande, folkmord,internflykt och tortyr antogs av president , efter atthabehandlats av kongressen.Vad gäller lagstiftning och andra åtgärder står det klart att den nuvarandeliksom tidigare regeringar har visat vilja att ge befolkningen det skydd mankan kräva att en regering ger. Vicepresidenten är ansvarig för fredsarbetet ochsamarbetar direkt med den utsedde fredskommissionären och dennes kontor.Det är dock uppenbart att den colombianska regeringen i praktiken inte leverupp till sina skyldigheter vad gäller skydd till civilbefolkningen.6 Plan ColombiaPlan lanserades av president redan under hansvalkampanj , till att börja med som ett slags motsvarighet tillMarshalhjälpen i efter . Tanken var attkombinationen av stora insatser för att stoppanarkotikaproduktionen/smugglingen med insatser för social ochekonomisk utveckling skulle lyfta landet ur den permanenta krisen.Omvärlden uppvisade till att börja med stor tveksamhet men planen harunder året fått ett starkt stöd från . Det amerikanska biståndetinnehåller i stor utsträckning en förstärkning åt det colombianska militär-och polisväsendet. President besökte i åroch kunde då bekräfta löfte att ställa upp med 1,3 miljarder dollar.Endast en mindre satsning, ca avses föralternativutveckling, ekonomisk utveckling och bidrag till mänskligarättigheter och rättsväsendet. Den amerikanska kongressen ställde dockupp sju villkor om åtgärder för mänskliga rättigheter som skulle uppfyllasför att hjälpen skulle betalas ut. President har därefter upphävt sexav dessa.EU höll interna överläggningar i för att komma framtill en gemensam hållning, inför det möte som ursprungligen kalladesgivarmötet i mellan och tilltänkta givare. Mötet iMadrid ledde dock inte till löften om anslutning till Plan i denutsträckning som regeringen förväntat. Enbart uttalade sin vilja attställa upp med ca och det har i efterhand hävdats att dettainte fullt ut kan ses som en anslutning till planen, utan snarare som ettuttryckför viljan att ställa upp för . har anslutit med löften om 20miljoner dollar, men inte heller detta kan ses som en anslutning till PlanColombia.I förs en intensiv diskussion om planen. Kritiken är omfattandeoch kommer i stort sett från hela det civila samhället. Exempelvis kom ettseminarium om mänskliga rättigheter - Internationell Humanitär Rättarrangerat av i - att i stor utsträckningfokuseras på Plan Colombia.Huvudargumentet mot planen är att det är en militär plan - inte en plan förfred. Det finns en stark oro för att de militära insatserna ytterligare ska höjavåldsnivån och driva än fler människor på flykt - utan att egentligen minskacocaproduktionen och försäljningen. Slutsatsen är att de humanitärainsatserna lagts in för att ta hand om det kraftigt ökade antal internflyktingarsom antas bli följden av att planen genomförs.Vissa kritiker har också tagit sikte på bristen på planens förankring iColombia. Exempelvis påtalade , talman i Colombiassenat, i sitt tal på talmansmötet i i den 30 augusti-1 september2000 att planen blivit föremål för ingående diskussion och beslut i denamerikanska kongressen vad gäller fördelningen mellan olika budgetposter iplanen. Någon motsvarande detaljgranskning hade däremot inte förekommit iden colombianska senaten eller kongressen!EU och har förhållit sig avvaktande till planen. Det franskaordförandeskapet har utarbetat en plan för EU-samarbetet, som är föremål förinterna diskussioner. Den förespråkar fortsatt satsning på mänskligarättigheter, demokrati, bidrag till fredsprocessen och stöd för alternativodling. Den pekar också på riskerna med de ekologiska och mänskligastrategierna i Plan vilka bland annat innebär storskalig besprutningav de illegala grödorna med svampen "fusarium axysporum". Den 24 oktoberträffas EU-ländernas representanter på nytt i Bogotá.Det finns förhoppningar om att den starkt polariserade diskussionen om PlanColombia skall kunna leda till någon sammanjämkning och modifiering avplanen under den konferens som planeras äga rum i . Konferensenär ett initiativ från det colombianska civila samhället, som för att förekommakonsekvensen av den militära upprustningen som sker försöker inta en meraktiv roll i syfte att finna en förhandlingslösning på konflikten.Initiativtagarna utsätter sig för uppenbara risker och även av det skäletbehöver detta och andra initiativ från de civila organisationerna all form avinternationellt stöd.7 Mänskliga rättigheterEnligt regeringens egen statistik sker 2 500 kidnappningar och merän 35 000 dödsfall som klart relateras till våld och kriminalitet(nyhetsbladet Observation om mänskliga rättigheter nr 9, ). Baraunder april, bortförde ELN 463 personer, vilket innebaren ökning . Ett uppmärksammat fall ägde rum nu i september2000 där fader , en 74-årig präst, hölls fången av FARC . Vid frigivningen beskrev han behandlingen i fångenskap somsynnerligen hänsynslös. Paramilitära grupper använder också kidnappningsom metod, där exempelvis Piedad , ordförande försenatens , bortfördes. Piedad och andra frigavsså småningom, men p.g.a. av fara för sitt liv ledde det till att hon måstelämna landet.Under 1999 ägde 402 massakrer rum, vilket var en ökning från föregåendeår (). I uppgifter från colombianskajuristkommissionen framkommer att de paramilitära grupperna under 1999står för av de totala antalet övergrepp, gerillan för och militärenför . Framför allt länen Antioquia med staden , MagdalenaMedio med staden , , och drabbadessvårt. , paramilitärernas ledare, har i intervjuer och dekretförklarat att många av de som arbetar i organisationer för mänskligarättigheter i själva verket går gerillans ärenden och därför utgör "lovligtbyte".De paramilitära övergreppen är oftast sällsynt grymma.Internationell Humanitär Rätt - överenskommelse om att respekteracivilbefolkningens rätt att stå utanför väpnad konflikt - är något somdefinitivt inte existerar i . har rapporterat att över 6 000barn rekryterats av FARC, däribland barn ner till . Förklaringentill detta är enligt uppgifter från FARC själva att dessa barn sökt skyddfrivilligt hos gerillan. Samma svar ges från ELN.Antipersonella minor används flitigt av alla parter i konflikten, och det varförst i samband med i somden colombianska regeringen uttalade sin vilja att ansluta sig till deninternationella konventionen om förbud mot minor.Inom den colombianska militär- och poliskåren pågår ett aktivt arbete föratt skapa respekt för mänskliga rättigheter. Antalet övergrepp från militärenssida har avgjort minskat medan de paramilitära brotten kraftigt ökat. Mångainternationella och nationella organisationer är verksamma för att rapporteraom och förbättra situationen för mänskliga rättigheter. förFN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (HCHR), är en pålitliginformationskälla. Genom fältbesök har kontorets personal kunnat belägga attvissa av de massakrer som paramilitära grupper utfört har ägt rum iomedelbar närhet av en militärbas som antingen direkt eller indirekt haraccepterat övergreppen. Inget ingripande för att stoppa våldsdåden harförekommit. Samma kontor konstaterar att det dekret 324 somskapade ett centrum för kampen mot paramilitärt våld inte haft någon effekt.Klart är också att direkta brott av militärer förekommer och att straffrihetenärutbredd trots stora ansträngningar från exempelvis åklagarmyndigheten.Ett av de mest uppmärksammade brotten ägde rum iden lilla byn från Pueblorrico, Antioquia. Där sköts 6 barn, , till döds och fyra skadades under vad som var planerat som entrevlig skolutflykt. Orsaken uppges vara att militären misstänkte gerillamän iområdet och trodde sig ha träffat gerillan när barnen segnade ned. Denfruktansvärda händelsen är naturligtvis föremål för utredning och de skyldigahar tagits ur tjänst, men belyser ändå den brist på säkerhet som råder även förbarn i . Straff för de skyldiga har ännu inte utdömts.Det står helt klart att massakrer och övergrepp mot civilbefolkningen,anklagade för att stödja den ena eller den andra parten, förekommerurskillningslöst. Vissa grupper såsom aktiva inom fackföreningsrörelser, MR-organisationer och den demokratiska vänstern är särskilt drabbade och löperännu större risker än andra. Åklagare och andra anställda inom rättsväsendetsom gör stora ansträngningar för att få till stånd rättegångar mot de skyldigahotas. Situationen för Union Patriotica har inte förbättrats trots utlovat skyddfrån regeringen. Över 3000 av dess medlemmar har mördats, däribland enpresidentkandidat, senatorer och ett stort antal borgmästare. Införkommunalvalet har flera lokala och regionala kandidatermördats. Inom den Interamerikanska Kommissionen för mänskliga rättigheterpågår ett arbete utifrån anklagelser mot den colombianska regeringen förfolkmord på UP-anhängare.Ursprungsbefolkningen, som utgör ca 600 000 av landets invånare, har påmånga håll hamnat i skottgluggen mellan paramilitärer och gerilla. Men påflera håll är de också utsatta för att marken under deras fötter dras undan medmotiveringen att det tjänar landets utveckling som helhet. Ett påtagligtexempel utgör Embera-Kationindianerna i departementet därkraftverket Urra har uppförts av bland annat det svenska bolaget . Inovember 1999 stod anläggningen klar och flera byar lades under vatten.Efter ingående förhandlingar med regeringen ingick de ett avtal ,som bl.a. ger indianerna rätt till ekonomisk kompensation och nytt land. Menännu har inte avtalet genomförts och oron är mycket stor.Därutöver har flera massakrer från paramilitärens sida ägt rum just här, senasti . Likaså har indiangruppen Uwas m.fl. utsatts för storaövergrepp.8 InternflyktingarHemlösheten och internflykt är ett växande problem. Trots att Colombia1998 antog en lag för att ge skydd åt internflyktingar, lag 387, är enligtHuman Watch Report det land, som efter och ,har flest internflyktingar. beräknas drygt 1,5miljon människor ha flytt inom landet på grund av våld, hot om våld ochfattigdom. Bara nådde siffran upp till drygt 300 000, för attunder 1999 nå ännu högre nivåer, dvs. över 2 miljoner totalt. Preliminärasiffror för pekar på 135 000 personer. Det man trottutgöra ett tillfälligt skydd visar sig bli permanent svåra omständigheteroch undermåliga sanitära villkor. Den särskilda representant för fråganom internflyktingar som FN:s generalsekreterare utsett, ,uppmärksammade särskilt genom ett besök 1999.9 Vad kan göra?I budgetpropositionen framgår att "stöder aktivt fredsprocessen iColombia och avser att göra detta i fortsättningen, bl.a. genom att erbjudaen mötesplats för parterna i konflikten och genom utvecklingssamarbetetstärka de mänskliga rättigheterna, främja konfliktförebyggande, ge stöd åtinternflyktingar och bidra till stärkandet av det civila samhället".Under de senaste åren har de svenska ansträngningarna ökat. Flera viktigabesök från den colombianska regeringen har ägt rum i ochmotsvarande intresse finns från svensk sida. I den svenska finnssedan flera år ett nätverk för och har ett bredare kontaktnätmed parlamentariker och enskilda organisationer bildats. Svenskaambassaden i har utökats med en handläggare för Sidas bistånd.Ekonomiskt stöd utgår till biståndsprojekt som framför allt kanaliseras viaenskilda organisationer. I planerar att tillsammans medCaritas, andra organisationer och nätverk för genomföratvå seminarier om mänskliga rättigheter med bland annat chefenför Colombiakontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (HCHR) och den colombianske vicepresidenten. I slutet av samma månadkommer president på officiellt besök.Tidigare i år, , anordnade Näringslivets Internationella Rådett seminarium i med deltagare från den colombianska regeringen,kongressen, gerillan och näringslivet. Det rönte stor uppskattning just genomatt erbjuda en neutral mötesplats för samtal. Men den typen av insats får inteförbli av engångskaraktär. Grunden för utökade kontakter mellan ochColombia är lagd. har goda förutsättningar att bidra till fortsattafredssamtal. Det svenska engagemanget i behöver dock preciseras,breddas och fördjupas.De organisationer som redan gör insatser i eller med , somexempelvis och , skall naturligtvis uppmuntras att fortsätta.Det svenska stödet har huvudsakligen kanaliserats genom enskildaorganisationer, vilket rekommenderas även framöver. De colombianskaorganisationer som är verksamma med internflyktingar och mänskligarättigheter behöver allt stöd som kan ges. Vi utgår ifrån att liksomtidigare framgent också är stängt för krigsmaterielexport från Sverige.Med tanke på den ökade politiska betydelse som har i regionenbör den utarbeta en strategi för en integrerad Colombia-politik, eller en strategi som omfattar regionen som helhet, inklusivegrannländerna , och . Från dessa länder har en starkoro uttryckts över ökade militära kapacitet. Risken är uppenbar föratt regionen som helhet kraftigt upprustas militärt. En svensk strategi börklargöra att inte står bakom de militära satsningarna i Plan Colombia.10 Var finns folkrörelserna? - Underlättavänskapsförbindelser!Bilden av och dess folk blir lätt väldigt negativ. Men enrättvisande bild visar också ett land med rika resurser och som ärkulturellt högtstående, mångkulturellt i verklig mening. Det utbyte ochkontaktnät som finns mellan kulturinstitutioner, kyrkor,miljöorganisationer, idrottsklubbar och näringsliv måste aktivtuppmuntras och stärkas. Därutöver bör engagemang från bredare kretsarinklusive politiska partier och journalister uppmuntras. harfackföreningar, kooperationen med flera folkrörelser inte engagerats istörre grad. Vidare är det svårt för colombianska studenter ochtillfälliga besökare att få visum till för kortare besök, vilket börunderlättas , något som tillsammans med övriga åtgärder frånsvensk sida kan utgöra betydelsefulla bidrag till fredsprocessen iColombia.11 Initiativ i andra parlament, EU och FNFlera andra parlament i har tagit upp situationen i underdet , såsom , , och Italien.Delegationer från bland annat har besökt landet ochItaliens talman för deputeradekammaren har personligen engagerat sig ifredssamtalen och att bygga upp vänorter med Colombia.I har frågan om mänskliga rättigheter i Colombiabehandlats vid ett flertal tillfällen. Senast skedde så dåen resolution antogs angående detta och mordhoten mot Fader hans samfund ( B5-0664, 0713, 0721, 0729, 0735 och 0742/ 2000). Iresolutionen understryks stödet för fredsförhandlingar och behovet av skyddför människorättsorganisationer. Där uttalas också att "Europeiska unionenmåste fortsätta sin egen icke-militära strategi för att bekämpanarkotikahandeln så att de fattiga länderna, som producerar narkotika, inteensamma måste lösa problemet i förbindelse med denna plåga, och att det istället inleds ett samarbete mellan de länder som mottar narkotikan, eftersomden internationella narkotikahandeln endast är möjlig med deltagande avandra länder".Vidare sägs att parlamentet "åtar sig att uppmana EU att öka sitt stöd förFN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i ".EU-parlamentet har därefter följt upp resolutionen med enheldagskonferens på temat .Frankrike har som ordförandeland utarbetat en plan, delvis som ettalternativ till Plan . Den går ut på att EU:s medlemsländer skafortsätta de insatser som är påbörjade, med en stark profilering av stöd tillarbetet med demokrati och mänskliga rättigheter.Under årets session i för kom ettsärskilt uttalande från dess ordförande angående mänskliga rättigheter iColombia. I uttalandet har man uppmärksammat de åtgärder medkompletterande lagstiftning som regeringen har vidtagit för att förbättrarättsläget. konstateras att en allvarlig försämring av den humanitärasituationen ägt rum . Kommissionen uttrycker bland annat sin oroöver det ökade antalet internflyktingar och uppmuntrar till fortsatt samarbetemellan colombianska myndigheter och internationella organisationer.ILO har utsett en särskild rapportör, ett beslut som anseshistoriskt för organisationen. Det sker självklart mot bakgrunden att fackligtaktiva löper större risker än många andra att bli utsatta för våld. En ILO-delegation som besökte landet har rapporterat att enligt officiellakällor mördades 593 fackligt aktiva , medaninofficiella källor hävdar att det rör sig om 1 500 mord.De svårigheter som rått med finansieringen av kontoret förhögkommissarien för FN:s arbete med mänskliga rättigheter har påverkatverksamheten negativt, så att energi måst användas för att mobilisera resurser.Sverige måste redan nu bredda och förfina den egna strategin för att undersitt eget ordförandeskap vidareutveckla de idéer som lagt fram förEU:s samlade insatser. I likhet med bör verka för attEU inte ska ställa sig bakom de militära insatser som ingår i Plan Colombia.Målsättningen måste vara att bilateralt, liksom både inom EU, FNoch dess säkerhetsråd agerar för fredliga och bärkraftiga lösningar avkonflikten i . En förhandlingslösning på konflikten och en varaktigfred kräver sannolikt sociala reformer och ett civilt handlingsutrymme befriatfrån våld och repression. har här värdefulla erfarenheter från vår egenrelativt fredliga utveckling med breda samförståndslösningar.Även om skillnaderna mellan det svenska och colombianska samhället äruppenbara, är vi övertygade om att dessa specifikt svenska erfarenhetertillsammans med dem från svenskar som deltagit i fredsförhandlingar iexempelvis kan komma till nytta i kommande fredssamtal iColombia.Stockholm den 3 oktober 2000Eva ()()()()()()()