ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub458 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub458av Nisser, ()Holdingbolag vid universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten för högskolor och universitet att bildaholdingbolag.Motiv för vårt förslagUniversitet och högskolor har en stor betydelse förutvecklingen och tillväxten i vårt land. Studenter skall fåmöjlighet till kvalitativt bra utbildning som kan leda till enframtid med intressanta jobb. Lärosätena ger näringslivetrunt om i landet kunnig arbetskraft och forskning kringviktiga områden.För att lärosätena skall kunna utvecklas på ett bra sätt framgent måste de fåmöjlighet att agera friare och välja de vägar som bäst gynnar varje enskiltuniversitet eller högskola. Det kan exempelvis gälla samarbete, profileringeller bildande av utvecklingsbolag i form av holdingbolag.Erfarenheten från flera lärosäten med utvecklingsbolag är positiva. Det ärbetydelsefullt att kunna bolagisera och kommersialisera forskningsresultat iforsknings- och tjänsteföretag. Syftet är att ett universitet eller högskolatillsammans med ett utvecklingsbolag bättre kan ta tillvara den forskning ochutveckling som sker på lärosätet. Det ger möjlighet till förändring av detregionala näringslivet runt lärosätet och bidrar till tillväxt ocharbetstillfällen.Regeringen har tyvärr sagt nej till ansökningar frånuniversitet om att få bilda utvecklingsbolag i form av holdingbolag.De lärosäten som vill växla ut forskningsresultat och därmed öka den regio-nala vinsten kring ett universitets forskningsverksamhet bör ges möjlighet attbilda holdingbolag.Stockholm den 4 oktober 2000Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GO02Ub459 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub459av , ()LärarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i lärarutbildningen uppta utbildning i konfliktlösning.MotiveringOfta hör vi lärarstudenter klaga över att utbildningen inte gertillräcklig kunskap om hantering av disciplinproblem,mobbning, konflikter och drogproblem.Om dessa problem skall kunna bemästras måste skolanförändras. Det är dock inte rimligt att vänta sig att detta skall kunnaåstadkommas som man är mitt uppe i de dagliga problemen. Därförmåste förändringarna åstadkommas genom att förändra lärarutbildningen.I proposition 1999/2000:135 har inte regeringen tagit upp problemet t.ex.att 20-åringar med bästa studieresultaten inte väljer lärarbanan. Andraundersökningar visar att lärarstudenter klagar över att de inte får tillräckligutbildning i att hantera disciplinproblem, mobbning och konflikter, kort sagtstöket i skolan. Lösningen torde inte gå att finna i vare sig 70-taletssocialpsykologiska problemlösningar eller gamla auktoritära metoder.Däremot finns i dagens pedagogik nya idéer, såsom learning-by-doing.I har utvecklat en konfliktlösningsmodell,shared concern, som väckt stor internationell uppmärksamhet.Stockholm den 4 oktober 2000Harald ()
mot · GO02Ub460 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub460av , ()Lärarexamen och WaldorfpedagogerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall ges förutsättningar för att kunnaerbjuda fullständiga Waldorflärarutbildningar.Motiv för vårt beslutVi moderater anser att skolutvecklingen gagnas av alternativpedagogik och att det dessutom bör vara av allmänt intresseatt bidra till pedagogisk utveckling. Frågan är högst aktuelleftersom de nya lärarutbildningarna ska behandlas och medden även de fristående lärarutbildningarna.Det är därför viktigt att ge , med sin mångfasetteradepedagogik, ett särskilt uppdrag vad beträffar utbildning och forskning iWaldorfpedagogik så att pedagogerna får godkänd lärarexamen medgodkända högskolepoäng.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ub461 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub461av Husmark , ()Genusperspektiv i vårdutbildningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av ett tydligare genusperspektiv iexamensordningen.Genusperspektiv i vårdenDet händer inte sällan att kvinnor som blivit misshandladeav sina män uppsöker sjukvården men inte anmälermisshandeln av rädsla. Sjukvårdspersonalen har därför ettstort ansvar när det gäller mottagandet ochomhändertagandet av dessa kvinnor.Kvinnovåldskommissionen föreslog i sitt slutbetänkande Kvinnofrid 1995att examensordningen för bl.a läkar- och sjuksköterskeutbildningen skullekompletteras så att det klart framgår att våld mot kvinnor skall belysas i dessautbildningar. Någon konkret målformulering fanns inte i betänkandet ochförslaget har inte fått några effekter på den examensordning som finns ,vilket framgår av nedan, som är ett utdrag av examensförordningen.SjuksköterskeexamenFör att erhålla sjuksköterskeexamen skall studenten ha "...förvärvat kännedom om förhållanden i samhället sompåverkar kvinnors och mäns hälsa samt kunna initiera ochdelta i hälsobefrämjande och förebyggande arbete".LäkarexamenFör att erhålla läkarexamen skall studenten ha "... förvärvatkännedom om förhållanden i samhället som påverkarkvinnors och mäns hälsa för att som läkare kunna arbetaförebyggande".Kunskaperna inom sjukvården vad gäller kvinnors symptom ochsjukdomsbild måste öka. Genusperspektivet måste tydligare än framgå iutbildning till läkare och sjuksköterskor.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02Ub462 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub462av Enochson, ()Avskaffa kårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna ochuniversiteten.MotiveringEnligt första paragrafen i förordning om studerandekårer, nationer ochstudentföreningar vid universitet och högskolor (SFS 1983:18) måste allahögskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekasvetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller ivärsta fall utestängas från undervisning. Och detta endast genom att hävda singrundläggande rätt till föreningsfrihet.Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har allaindivider friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, delsfriheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom densvenska grundlagstiftningens konstruktion faller studentkårsobligatorietutanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man intevilldelta i och detta är ett klart brott mot Allmänna förklaringom de mänskliga rättigheterna, art 20, stycke 2: "Ingen må tvingas att tillhöraen sammanslutning. "Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svensktdemokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individenfritt att själv få välja.Stockholm den 27 september 2000Annelie Enochson (kd)Skånberg (kd)
mot · GO02Ub463 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub463av , ()FarmaceututbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om farmaceututbildning.MotiveringDet behövs ett kraftigt utökat antal utbildningsplatser för attmotverka bristen på farmaceuter. är det mycket svårtför apoteken att fylla befintliga vakanser efter framföralltreceptarier. Denna brist kommer att avsevärt förvärras inomden närmaste tioårsperioden, då en tredjedel avpersonalstyrkan kommer att gå i pension.Utbildning av receptarier har utbildats endast vid Uppsalauniversitet. och har med anledningav den befarade bristen på receptarier ansökt om rätt att utfärdareceptarieexamen.Med tanke på den snabba kunskapsutvecklingen inom läkemedelsområdet- men även hos allmänheten om vikten av god hälsovård - är det angelägetatt utöka farmaceututbildningen. Regeringen har beslutat omförlängning av receptarieutbildning från två till . krävs det flerutbildningsplatser. Det är angeläget att utbildning i ämnet finns jämnt fördelatöver landet, varför även och bör få del avnya utbildningsplatser.Stockholm den 28 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02Ub464 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub464av , (-fp)LäkarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att regeringen utan dröjsmål upptar förhandlingarkring ett nytt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.MotiveringLäkarutbildningen bedrivs i på sex orter -, , , , och Umeå.Ersättningarna till utbildning och forskning bygger på ettavtal mellan staten och sjukvårdens huvudmän. Detförefaller rimligt att detta s k ger likartadeekonomiska grundförutsättningar för de olikautbildningsorterna.I det nu gällande avtalet finns emellertid en sned resursfördelning inbyggd.En del utbildningsorter får mer pengar, andra får mindre. Mest förfördelat idet här sammanhanget torde vara, som får mindre jämförtmed riksgenomsnittet om hänsyn tas till antalet studenter. Denna summa är isamma storleksordning som läns landstings samlade underskott1999.Konsekvenserna av detta missförhållande hotar att bli allvarliga, då Umeåuniversitet nu har fått i uppdrag att utöka sin läkarutbildning från 68 till 80studenter. Om inget resurstillskott ges uppstår en synnerligen ofördelaktigobalans mellan utbildning och forskning, som i förlängningen gör det svårt attrekrytera kompetenta lärare och forskare till utbildningsorten.Denna orättvisa har uppmärksammats vid ett flertal tillfällen under desenaste åren. utbildningsutskott skrev exempelvis i ett betänkandevåren 1997 att man förväntade sig "en lösning som både ger större rättvisamellan lärosätena än nuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov avatt kunna styra användningen av medlen". I den senaste budgetpropositionenuppger regeringen att "väsentliga delar av avtalen inte går att tillämpa".Diskussioner om ett nytt började föras 1997 mellanUtbildningsdepartementet och sjukvårdshuvudmännen (tillsammans medLandstingsförbundet). Dessa överläggningar ledde dock inte fram till någonlösning, varför staten före utgången av 1998 sade upp avtalet. Detta avtalgäller dock under en femårig uppsägningsperiod om inget nytt avtal sluts.Trots att den orättvisa fördelningen av resurser till landets olikaläkarutbildningar är väl känd har någon grundläggande förändring avmissförhållandena inte skett. Eftersom av uppsägningstiden för detgamla avtalet kvarstår vore det angeläget att regeringen så snart som möjligttog initiativ till förnyade förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()
mot · GO02Ub465 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub465av , (-fp)Högpresterande datorsystemFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av tre centrum för högpresterande datorsystem.MotiveringDet finns f n tre orter i som har särskilda resurser förhögpresterande datorsystem: , och Umeå.Organisationen i är Högpresterande datorcentrum norr (HPC2N),som är en vidareutveckling av Superdatorcentrum norr. Det är ettkonsortium gemensamt för , , , och Institutet förrymdfysik. Detta centrum fungerar väl och är ett exempel av flera påfruktbart samarbete mellan utbildnings- och forskningsinstitutioner iNorrland.Frågan om högpresterande datorsystem behandlas iforskningspropositionen. Tyvärr finns det skrivningar där som tyder på attsatsningen framgent borde koncentreras till två av dessa tre centrum,nämligen i och . Det vore mycket olyckligt. Denorrländska lärosätena liksom företag och organisationer har stora behov avlätt tillgänglig beräkningskapacitet. Inte minst viktig är sådan kapacitet isamband med utvecklingen av forskning inom t ex områdena bioteknik ochinformationsteknik.Det kan också framhållas att regionalpolitiska utredningen i sittslutbetänkande bl a har redovisat att IT-användningen inom företagen iNorrlands inland ligger långt under genomsnittet för riket. Även av detta skälär det angeläget att hög kompetens och hög kapacitet bibehålls i -som utgör av yta.Riksdagen bör därför besluta att det även framgent ska finnas trelikvärdiga centrum för högpresterande datorsystem, som stöds av de medelsom anvisas av Vetenskapsrådet.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()
mot · GO02Ub466 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub466av , (-fp)Ersättning för grundläggande högskoleutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av uppräkning av resurser till den grundläggandehögskoleutbildningen.MotiveringGrundutbildningen i har byggts ut kraftigt.Detta är väl motiverat, eftersom organisationers och företags behov avkvalificerade medarbetare blir allt större. Ett annat viktigt skäl förutbyggnaden är att ge många fler människor än nu möjlighet till högreutbildning. En breddad rekrytering av studenter, särskilt bland dem somkommer från studieovana miljöer, är angelägen.Det system för ersättning för grundläggande högskoleutbildning sominfördes fungerar i allt väsentligt bra. Det har bl a inneburit attexpansionen varit helt finansierad. Varje ny student har följts av ersättningförmotsvarande helårsstudent och helårsprestation.Vad som däremot fått mycket negativa effekter är den besparing somgjorts genom att statsmakterna inte låtit ersättningen följakostnadsutvecklingen. Storleken av denna besparing kan beräknas på olikasätt, men de allra flesta är överens om att ersättningsnivån har minskat medungefär . Detta har självfallet varit nödvändigt som endel i arbetet med att få balans i den svenska ekonomin.Den direkta effekten är att studenterna inte kan få samma undervisning ochhandledning som . Det har säkert lett till att många lärare harifrågasatt det hittillsvarande arbetssättet och sett möjligheter tillförändringar.Men den minskade ersättningsnivån har otvetydigt lett till att antaletkontakttimmar mellan student och lärare har minskat. Lärarens ambition attmotverka detta genom en större arbetsinsats än vad tiden egentligen medgerhar lett till en allt större utbrändhet och en ökning av antaletlångtidssjukskrivna. Detta inger bekymmer, men minst lika allvarligt är att detdrabbar studenterna. Även bland dem finns en ökad stess, vilket bl astudenthälsovården registrerar. Särskilt bekymmersamt är att det är destudenter som kommer från studieovana miljöer som drabbas hårdast. Detmotverkar ambitionen att bredda rekryteringsunderlaget och bygga enhögskola för alla.Sveriges ekonomi är i god balans. Det gör det möjligt att öka insatsernainom skola, vård och omsorg. Det är därför rimligt och nödvändigt att ävenden grundläggande högskoleutbildningen får en resursförstärkningsom återställer åtminstone en del av de besparingar som genomförts.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()
mot · GO02Ub467 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub467av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge resurser till så att man får rätt attutfärda forskarexamina inom hela det humanistisk-samhällsvetenskapligaområdet.MotiveringHögskolan i är en viktig resurs för hela länet. I länhar man av tradition ett i förhållande till riksgenomsnittet lågt antalmänniskor med högskoleutbildning. Därför är det av oerhört stor vikt attHögskolan i ges ytterligare resurser så att man kan utveckla dethumanistisk-samhällsvetenskapliga området i önskvärd omfattning.Regeringen har inte förändrat examinationsrätten i humanistisk-samhälls-vetenskapliga ämnen för . Detta trots i avtalet med staten skulle tillförsäkras samma utveckling som övrigahögskolor i landet. Det innebär att nivån är alldeles för låg i förhållande tilldet behov som finns i . I den avlämnadeforskningspropositionen hade man haft en god möjlighet att göra en sådanförändring men man valde att inte göra det.Centerpartiet har i sin budgetmotion föreslagit att tillföras ytterligare . Dessa medel ska gå tillgrundutbildning och forskning och gör det därför möjligt att finansiera enverksamhet som ger förutsättningar för en heltäckande examinationsrätt ihumanistisk-samhällsvetenskapliga ämnen vid . Dettabör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02Ub468 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub468av Beiming, ()Utländsk akademisk utbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av kompletteringsutbildningar inom högskolan förpersoner med en utländsk akademisk examen.MotiveringEn akademisk utbildning förvärvad i ett annat land än är tyvärridag ingen garanti för tillträde till arbetsmarknaden. Det beror bland annatpå svårigheterna att få sin utbildning bedömd, samt att det tyvärr finns ettmotstånd på företagen mot utländska utbildningar.Idag har vi en brist på till exempel utbildade lärare och läkare samtidigtsom vi har personer med en akademisk examen från ett annat land somhindras genom regelsystemet att arbeta inom det yrket trots att det motsvararderas utbildning.Utländska akademiker är därför en outnyttjad resurs i samhället. Detär inte bara en förlust för den enskilde. Det är också en förlust för samhälletatt inte tillvarata alla människors vilja och kompetens. Om samhälle togtillvara den kunskap som finns skulle ett antal behov i tillgodosessåsom att motverka flaskhalsarna på arbetsmarknaden samt främjamångfalden. I den högkonjunktur som råder skulle samhälletgöra betydande vinster genom särskilda insatser för utländska akademiker iform av kompletteringsutbildningar inom högskolan.I den statliga utredningen "Mångfald i högskolan" framgår attutbudet inom högskolan av kompletteringsutbildningar samt undervisning idet svenska språket inte erbjuds i den omfattning som efterfrågas.Det är därför bra att regeringen i budgetpropositionen för föreslåren särskild satsning för att öka sysselsättningen för människor med utländskbakgrund, där en särskild prioritering görs just för personer med utländskutbildning.Enligt vår mening räcker det inte. Den utbildning som personer medutländsk akademisk examen erbjuds begränsas nästan enbart tillutbildningar upphandlade inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Inomhögskolan är omfattningen av utbildningar riktade speciellt mot invandradeakademiker begränsad. Det finns dock exempel på utbildningar som skettinom ramen för högskolans egen verksamhet såsom till exempelaspirantutbildningen.Enligt vår mening borde högskolan/universiteten inom ramen för denordinarie verksamheten, i ökad utsträckning, erbjuda kompletterandeutbildningar för människor med utländsk examen så att dessa akademikeruppnår den rätta behörighet som krävs på den svenska arbetsmarknaden.Stockholm den 4 oktober 2000Cinnika Beiming (s)()
mot · GO02Ub469 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub469av Virgin, ()Funktionshindrades möjligheter att studera vid universitet och högskolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om initiativ som ger funktionshindrade samma möjligheter somandra att studera vid universitet och högskolor.MotiveringAlla skall ha möjlighet till en god utbildning. Det innebär möjlighet attstudera vid universitet och högskolor. Vi är fortfarande långt från detmålet. I den här motionen skall en grupps svårigheter särskiltuppmärksammas, nämligen funktionshindrades.Sisus (utbildningsbidrag) har i en studie visatattelever med funktionshinder inte går vidare från tillgymnasieskolan i lika hög grad som andra elever. När det gäller studier viduniversitet och högskolor är det enligt studien ytterst få funktionshindradesom fortsätter att studera.I en annan studie redovisar studenter med funktionshinder de brister somfinns vid universitet och högskolor beträffande bl.a. anpassning av lokaler,hjälpmedel och information.Det är helt uppenbart att alla universitet och högskolor inte lever upp tillden handikappolitik som vi har fattat beslut om. Det är därför nödvändigt attregeringen tar initiativ till en dialog med universitet och högskolor omåtgärder som ger funktionshindrade samma möjligheter som andra att bedrivastudier.Stockholm den 2 oktober 2000Lilian Virgin (s)()
mot · GO02Ub471 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub471av , ()Examinationsrätt för till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör inlemmas i den nyaindexuppräkningen samt tilldelas examinationsrätt inom hela dethumanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet.Motiv för vårt förslagDen fristående har i sitt ramavtal medstaten rätt att examinera doktorer och licentiater inom delar av dethumanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. I ramavtaletframgår det att en indexuppräkning för anslagsmedel för forskning ochforskarutbildning kommer att ske, som inte är lägre än genomsnittsindexför de statliga anslagsposterna till de samhällsvetenskapliga fakulteternavid statliga universitet och högskolor.Numera finns det inga samhällsvetenskapliga fakulteter, och därför helleringa tillhörande anslagsposter. Tilldelningen av medel sker i stället till s.k.vetenskapsområden. Tack vare dessa har utbildningslandskapet vidgats. Fleramedelstora högskolor har fått examinationsrätt inom hela vetenskapsområden.Så är dock ej fallet med . Där är man alltjämt hänvisadtill en ej längre existerande fakultetsindelning, i och med att man endast harrätt att examinera inom de enskilda samhällsvetenskapliga ämnen mantilldelades år 1995.Högskolan i har utan framgång för regeringen påtalat behovetav att modernisera sin examinationsrätt. En sådan uppgradering börkompletteras med att man följer den för övriga högskolor nyaindexuppräkningen.Stockholm den 4 oktober 2000Anders ()()