mot · GN02U16 · 2000-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U16av , ()med anledning av skr. 1999/2000:90 Nordiskt samarbete 1999Det nordiska samarbetet har varit lyckosamt på en lång rad områden.Den fria rörligheten av människor samt gemensamma satsningar inomviktiga politikområden som miljö och utbildning är några tydligaexempel. För är det en självklarhet att främjasamarbetet med våra grannländer, såväl för grannsämjan som för atttillsammans lösa gemensamma gränsöverskridande problem. Detnordiska samarbetet vilar på en grundval av ett gemensamt kulturarv ochen gemensam historia. Det finns en, i viss mån, värdegemenskap kringmänniskosynen, och framför allt kring demokratin och den folkligaförankringen i politiken. vill därför ävenfortsättningsvis utveckla och fördjupa samarbetet i med nyaförutsättningar och nya möjligheter.Regeringen har i sin skrivelse 1999/2000:90 skrivit om nordiskt samarbeteunder . Trots ett ambitiöst innehåll så saknas det flera viktiga frågorsom regeringen inte driver med tillräcklig kraft. vill meddenna motion lyfta fram några av dessa angelägna frågor; såsom koordine-ring av biståndsinsatser i närområden, samverkan med frivillig-organisationerna, gemensamma regler för godkända examina, samernas ställ-ning samt miljöfrågorna.Nordens närområdenNordiska rådets kontrollkommitté utövar den parlamentariska kontrollenöver den gemensamt finansierade verksamheten och kan också granskahur nordiskt samarbete i övrigt bedrivs. Kommittén brukar utseen särskild kontrolluppgift, och 1998 koncentrerade man sig på att tafram förslag för att förbättra de nordiska regeringarnas samordning avbiståndet i närområden, dvs de baltiska länderna och nordvästraRyssland. Dess rapport till sessionen 1998 utmynnade ien rekommendation som rådet antog (nr 24/1998) och som skulleåterrapporteras till sessionen . Någon sådan rapport hardock ej presenterats . erinrade om ett beslut avNordiska ministerrådet 1994 att ministerrådet och de enskilda nordiskaregeringarna skulle eftersträva största möjliga koordinering ochinformationsutbyte mellan samnordiska och bilaterala insatser i Nordensnärområden. För att få indikationer på situationen mer allmänt vad gälldekoordineringen av de nordiska ländernas insatser i närområdet ocheventuella brister hade kommittén låtit genomföra en konsultrapport omkoordineringen av de multilaterala och bilaterala nordiska insatsernainom sektorerna hälsa och miljö i . Kommittén drog slutsatsen attinom miljösektorn tycktes ett informationsutbyte av avgörande betydelseske genom det omfattande internationella samarbetet, medan man t exinom hälsosektorn, där det internationella intresset inte var lika brett,borde överväga om det fanns möjlighet att till rimliga kostnader etableraett mer systematiserat informationsutbyte mellan ansvariga nationellamyndigheter. De nordiska finansieringsorganen (Nordiskainvesteringsbanken, Miljöfinansieringsbolaget och Nordiskaprojektexportfonden) spelade en viktig roll för samordningen, särskilt påmiljöområdet, och regeringarna borde överväga hur finansieringsorganenkunde utvecklas, dels för att stärka det gemensamma nordiskauppträdandet i närområdet, dels för att förstärka insatserna ochsamordningen även inom andra sektorer än miljön.Kommittén förordade också en förstärkt dialog på nordiskt plan ipolicyfrågor liksom med de baltiska länderna i takt med att reformprocessenfortgick och de integreras i det europeiska samarbetet, något som medfördeatt den politiska dialogen kunde föras på mer jämställd basis.Vad däremot gällde måste biståndsfinansiering av olika insatserbedömas vara aktuell . Landets storlek och dekomplicerade utmaningarna gjorde samordning av insatser svårare ochsamtidigt mer angelägen än i de baltiska länderna. I perspektivet av ökadebiståndsinsatser i borde de nordiska länderna möjligtöverväga lämpliga former för koordinering, för informations- ocherfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna och mellan dem och ryskamyndigheter.Med tanke på de avsevärda biståndsresurser som satsas på länderna inärområdet och de i alla händelser begränsade medel som finns att tillgåanser vi att alla möjligheter till samordning av de nordiska ländernas insatseri det av alla nordiska regeringar högt prioriterade närområdet måste tas tillvara.Kristdemokraterna anser därför att regeringen bör ge hög prioritet åt upp-följningen av rekommendation på grundval av rapport.Samverkan med frivilligorganisationernaI skrivelsen har regeringen bland annat betonat vikten av samverkan medfrivilligorganisationerna i det nordiska samarbetet och FöreningenNordens särställning i detta sammanhang. Det är inte svårt att instämma iordalagen men när det gäller handling kan vi inte underlåta att påminnaom regeringens hantering av anslagen till verksamheten vid FöreningenNordens informationsbutik Arena . Hanteringen har minst sagtvarit märklig. Trots tydliga beslut i riksdag har regeringen varitmärkbart irriterad och först efter upprepade påstötningar motsträvigt tagitfram de pengar till fortsatt verksamhet som tidigare beslutats. Ett enigtutrikesutskott har tydligt sagt att verksamheten skulle pågå tills ensamfinansierad nordisk lösning tagits fram.Vi kristdemokrater förutsätter att den lösning som tagits fram, om attetablera ett s k informationsfönster även i , kommer att fungerabra och fylla sin viktiga funktion när det gäller nordisk information.Nordiska examinaEtt viktigt område i det nordiska samarbetet är utbildning och forskning,vilket hör till ett av de prioriterade områdena. Rätten att studera i andranordiska länder finns och fungerar ganska väl. Däremot behöver detgöras en översyn av lagar, överenskommelser och rekommendationer närdet gäller att få examina godkända i andra nordiska länder. Denna frågabehöver skyndsamt ses över.Samernas ställningI det nordiska samarbetet har samernas ställning diskuterats en följd avår. anser att det nu är dags att ta steget fullt ut frånden observatörsrätt som finns . intar, enligt vårmening, en alltför försiktig hållning i de samiska frågorna. måsteSverige visa på hemmaplan, i det nordiska samarbetet och i EU-sammanhang att ett aktivt arbete görs för att undanröja olika typer avdemokratiskt underskott för våra etniska minoriteter.Det är möjligt att frågan kan få en acceptabel lösning genom samverkan idet nordisk-samiska parlamentariska råd som man från norskt och finsk sida ivintras beslutade sig för att delta i, medan det svenska ännu intefattat beslut i frågan. Det är enligt mening angeläget attdenna fråga löses på ett sätt som också kan accepteras av de svenskasamerna.MiljösamarbeteDet finns inom det nordiska samarbetet ett omfattande miljösamarbete.För är detta ett av de viktigaste områdena.Miljöfrågorna bör vara av absolut prioritet och utgöra grunden för alltövrigt samarbete. Utan strävan och konkreta åtgärder för ett hållbartekologiskt samhälle ter sig den framtida utvecklingen i viss mån utanhopp. Miljöstrategier måste utarbetas, och framför allt implementeras,såväl generellt inom miljöpolitiken som specifikt inom ett antaltvärsektoriella områden. Miljöpolitiken måste implementeras i helapolitiken.Miljösamarbetet inom måste även i högre utsträckning omfattaRyssland och de baltiska länderna. Här finns det oerhörda utmaningar införframtiden, och det är av allra största vikt att miljöfrågorna kan lösasgemensamt av nordiska länder och länder kring , ochArktis. Av alla de miljöproblem som finns är kärnsäkerheten i bl aMurmansk-området av prioriterat intresse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om koordinering och informationsutbyte avbiståndsinsatser i närområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan med frivilligorganisationerna ochvikten av att information sprids om det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagar, överenskommelser ochrekommendationer när det gäller att få examina godkända i andranordiska länder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samernas ställning i det nordiska samarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prioritera miljöfrågorna i det nordiskasamarbetet.Stockholm den 3 april 2000Jan ()()()()()()()()()()()()