ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So19 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So19av , ()med anledning av prop. 2000/01:6 Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens proposition 2000/01:6.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handikappeng.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om övergångsregler.InledningFolkpartiet yrkar avslag på regeringens proposition för att istället förordaett system med handikappeng. En valfrihetsreform med handikappeng ären fortsättning på den frihetsreform som rätten till personlig assistansinnebar. Vi har åtskilliga gånger tidigare krävt att rätten till personligassistans ska återställas såsom den ursprungligen var utformad och endastvara ett statligt ansvar. Därutöver har vi föreslagit en radikaltillgänglighetsreform med ett statligt stimulansbidrag för att komma igångmed ombyggnader m.m. En reform med handikappeng är ytterligare ettstort steg framåt för att säkra att även de personer som har en ovanligdiagnos eller komplicerade funktionshinder får tillgång till lösningar vadgäller boende och annan kompetens, oavsett vilken kommun de bor i.HandikappengSedan ett par decennier tillbaka har varit ledande i integrationenav handikappade i samhället. Det har rått en stor enighet om dennaintegrationspolitik av de handikappade i vårt samhälle. Det är viktigt attdenna integration också omfattar personer med ovanligt funktionshindereller särskilda boendelösningar som kräver insatser i en annan kommunän den de är folkbokförda i. Regeringens förslag i detta avseende ärvällovligt men går åt fel håll.Folkpartiet föreslår att staten skall ha ansvaret för den lilla gruppen avfunktionshindrade som propositionens förslag berör. På så sätt garanteras deett stöd som inte behöver variera mellan kommunerna beroende påkommunernas engagemang i denna fråga. Deras valfrihet förbättras ocksåjämfört med i dag.Med tanke på att regeringens förslag är tänkt att träda i kraft /01, krävs det övergångsregler tills en modell medhandikappeng kan träda i kraft. Regeringen bör därför skyndsamt utformasådana övergångsregler.Stockholm den 5 oktober 2000Kerstin ()()()
mot · GO02So20 · 2000-10-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So20av , ()med anledning av prop. 2000/01:6 Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att individens rättighet till bosättning sätts i centrum.MotiveringI propositionen föreslås att kommunerna ges möjlighet att träffa avtal omnytt eller i vissa fall bibehållet kostnadsansvar för insatser enligt 9 § lagen(1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, i enannan kommun än hemkommunen.Det är bra att man ger kommunerna möjlighet att träffa avtal och därmedöppnar upp för ett ökat samarbete mellan kommuner vad det gäller LSS.När man skapar nya boendelösningar för funktionshindradeenligt LSS kan detta vara ett redskap, men ändock kvarstår till viss delgrundproblemet.Kommunerna som har kostnadsansvaret och får statsbidrag för högakostnader enligt LSS, plus möjlighet till extra bidrag för särskilt dyrainsatser,har olika möjligheter att ekonomiskt klara sitt uppdrag. Vissa betalar tillsystemet, andra inte. I vissa kommuner, där det fortfarande kan finnasekonomiska problem, är det lätt att se enbart på sin egen kommuns ekonomi.Kommungränserna får inte vara det avgörande, utan den funktionshindradeindividen måste sättas i centrum.Att skapa ett nationellt system för LSS-kostnaderna är inte enkelt och gåraldrig att få helt rättvist. En av orsakerna är också att verksamheterna ärmycket ojämnt fördelade över landet främst beroende på landstingens tidigarelokalisering av vårdhem.Det är skiftande vilka kostnader och avtal landstingen och kommunernahar, beroende på vilka vårdbehov den funktionshindrade har. Vissa är i behovav personal runt sig - andra endast del av dygn. Om någon ansesmedicinskt färdigbehandlad av och vill flytta hem till sinkommun, vilket är en rättighet, kan kommunens kostnader förändras radikaltpå kort tid.Likaså känner vi till att många funktionshindrade vill bosätta sig i någonstad där tillgängligheten till kultur och liknande fritidsaktiviteter kan kännastillgängligt. Det är också vanligt att särskolan finns i staden.Därför är det angeläget att följa utvecklingen av tecknade avtal och vilkaeffekter det får för den enskilde.Stockholm den 6 oktober 2000Carina ()
mot · GO02So201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So201av , ()AlkohollagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa alkohollagen (1994:1738) ochalkoholförordningen (1994:2046).Motivet för mitt förslagMyndigförkara medborgarna.Stockholm den 19 september 2000Gunnar ()
mot · GO02So202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So202av , ()Bilstödet till handikappadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förändring av gällande bestämmelser vad gäller bilstödettill handikappade.Det behövs ett bättre bilstöd till dehandikappadeDet är jag helt övertygad om. Detta sedan jag försökt att agera för ochhjälpa en handikappad person i . i harsagt nej till bidrag. Länsrätten har bedömt saken på samma sätt. Nej ocksådär.Dagens lagar och regler gör att personer inte omfattas avreglerna. Detta måste självklart ändras!Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes den 1 oktober 1988.Det var då som lagen (988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd tillhandikappade trädde i kraft. som den nya lagen kom överfördesadministrationen av bilstödet från länsarbetsnämnderna tillförsäkringskassorna, med som tillsynsmyndighet öververksamheten.Stödet har hjälpt många handikappade. Men har ocksåförsäkringskassor i landet tolkat lagen så att exempelvis personer som är över50 år, och dessutom förtidspensionärer, inte omfattas av nämnda möjlighetertill bidrag för att exempelvis inköpa bil/moped. Tankarna och intentionernakan knappast varit att personer som fyllt lämnas utanför stödet?Lagen tolkas så. Jag har försökt att hjälpa en handikappadperson, över 50 år.Han har nekats bidrag därför att han fyllt . Att han dessutom ärförtidspensionär försvårar tydligen möjligheterna att få bidrag.Jag har försökt att påkalla uppmärksamhet i frågan,men socialministern har tydligen inte velat svara på sakfrågan utan endasttalat om "barn och ungdomar".Problemet - och verkligheten - gäller dock personer !I det fall jag talar om startades en privat insamling för att den aktuellapersonen skulle få sin mopedbil. Skall det verkliga behövas privata allmosor?Är det så socialdemokraterna tänker?Jag hänvisar också till 1998/99:SoU11 om handikappolitik. Där heter detbl.a. :"Regeringen har uppdragit åt att göra en översyn avbilstödet i syfte att ge underlag avseende det framtida stödbehovet ochanslagskonstruktionen. Framkommer det i översynen, att förändringar avbilstödet är motiverade, skall olika åtgärder föreslås för att få till stånd ett välfungerande bilstödssystem. "Det sägs i samma handling att, enligt intervjuer som RRV genomfört "... ärde flesta som har bilstöd mycket nöjda med stödet".Så må vara. Men det är inte detta som är problemet. Det är att personeröver sätts på undantag!Visst måste ett stöd också omfatta personer ? Eller accepterarverkligen regeringen och socialdemokraterna att personer ställs åtsidan på det sätt som sker ?En ändring av bestämmelserna måste alltså till.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02So204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So204av , ()ApoteksmonopoletFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utövande av statens ägande i syfte att motverka fortsattapoteksmonopol.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning av läkemedelsförsäljning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privatisering av apoteksmonopolet!Det finns inga tillräckligt starka skäl för att upprätthålla monopolet påförsäljning av läkemedel, det sk apoteksmonopolet. Det bör därföravvecklas så snabbt som möjligt. En sådan åtgärd gör det möjligt attetablera privata apotek och öppnar upp för anställda på attgenom avknoppning överta befintliga apotek. Servicen för glesbygdenkan vidare förbättras väsentligt genom att postorderförsäljning tillåts.Underlaget för befintliga glesbygdsbutiker kan stärkas genom att de fårsälja läkemedel. Genom att slopa apoteksmonopolet ochkonkurrensutsätta framtvingas en kundanpassning och lägrepriser. Efter en konkurrensutsättning av bör bolagetprivatiseras. Fri konkurrens leder till större effektivitet och hushållningmed resurser. Detta leder i sin tur till lägre priser vilket kommer osskonsumenter till del. Helstatliga använder storaresurser för att närmast cementera ett de facto-monopol påläkemedelsmarknaden och på det viset omöjliggörs i praktiken enkonkurrensutsättning. Genom att investera i ett mycket dyrt ochomfattande centraliserat datorsystem har man gjort det svårt dels förandra aktörer att komma in i läkemedelssubventionssystemet, dels att delaupp . Avknoppningar av apotek eller uppbyggnad avfranchisesystem kan på detta sätt effektivt stoppas av utveckling är oroande. Den statliga huvudmannen,, bör därför inom ramen för utövandet av det statligaägandet tillse att inte saboterar möjligheterna till enkonkurrensutsatt läkemedelsförsäljning.Stockholm den 19 september 2000Lars ()()
mot · GO02So206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So206av , Per (m)VinauktionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillåta vinauktioner.Motiven för vårt förslagMonopol är i grunden något som aldrig gynnar konsumenterna ochalkohol är inget undantag. Bevisen på att monopolens tid är över ärmånga och Systembolaget är ett av de kvarvarande resterna av ett förlegattänkande om statens lämplighet att bestämma över vuxna människors liv.I har Systembolaget monopol trots inträdet i EU vilket på intetsätt gynnar vinintresserade svenskar. Detta leder till att vinauktionergentemot allmänheten är förbjudna i . Alkoholpolitiken tar intehänsyn till globaliseringen där alla enkelt kan resa utomlands för attdelta på vinauktioner. Vinauktioner på andra sidan sundet nere i Danmarkdär även svenskar deltar är bara ett exempel på hur absurt monopolet är. Ioch med att svenskars alkoholvanor blir alltmer kontinentala med enväxande kultiverad mat- och vintradition ter det sig bara som omnuvarande alkoholpolitik endast ser till politikers styre och inte tillmedborgarnas intressen. Svenska kockars internationella framgångar itävlingar och de alltmer utbredda vinprovningssällskapen vittnar omdetta. Variation och ökade valmöjligheter skulle skapas om vinauktionertilläts. Det är väl knappast denna typ av konsumtion och samlande avkvalitetsviner som alkoholpolitiken syftar till att förhindra? Utöver deuppenbara fördelarna med att kunna utveckla och förenkla utövandet avdet positiva vinintresset skulle vinauktioner möjliggöra provning av fleraårgångar av samma vin eller från samma vingårdar och ge möjligheter fördödsbon och konkursförvaltare att omsätta vinsamlingar till likvidamedel.Stockholm den 20 september 2000Per ()()
mot · GO02So207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So207av , ()ÄggdonationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äggdonation.MotiveringUngefär var tionde par får inte det eller de barn de önskar. Ofrivilligbarnlöshet har ofta en avgörande betydelse för dem som drabbas.Orsakerna till barnlöshet är många. Beroende på om orsaken tillbarnlöshet finns hos mannen eller kvinnan, kan denna behandling ske viainsemination eller äggdonation. Insemination får utföras i medanäggdonation inte är tillåten. Ett par, där mannen inte kan producera egnaspermier kan få en donation, men i de fall då kvinnan inte kan produceraegna ägg, är alla vägar stängda, om man inte har råd och möjlighet att åkautomlands.Det finns en grupp kvinnor med en genetisk förändring, syndrom.Detta syndrom beror på en kromosomavvikelse som leder till att kvinnan intekan producera eget tillväxthormon. Dessa kvinnor är kortväxta, äggstockarnaär outvecklade och bara i undantagsfall finns det ägg i dem. Enda möjlighetenför dessa kvinnor att få barn är äggdonation. Sådana äggdonationer görsutomlands. Flera äggdonationer har genomförts i på svenskakvinnor. Och vi anser därför att det är dags att ompröva beslutet och tillåtaäggdonationer.Inkonsekvensen att tillåta insemination men inte äggdonation drabbar dekvinnor som av olika anledningar inte kan få egna biologiska barn. De ärhänvisade till kliniker i andra länder, om de har råd. På så sätt blir frågan omäggdonation en klassfråga, där den privata ekonomin blir styrande förmöjligheten att skaffa barn. Det är nu hög tid att komma tillrätta med dennaojämlikhet och jämställa äggdonationen med insemination.Stockholm den 21 september 2000Marianne ()()
mot · GO02So209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So209av , ()Pensionärers andel av ekonomisk och social utvecklingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av pensionärers ekonomiska och socialasituation, framför allt mot bakgrund av det faktum att alltför mångapensionärer lever fattigt efter svenska mått mätt.Motivet för mitt förslagPensionärsorganisationer och många pensionärer känner sig orättvistbehandlade och anser sig inte fått en rättvis del av välfärdsutvecklingen. Istället menar man att många pensionärer fått vidkännas kraftigaekonomiska och sociala åtstramningar.I tidningarnas insändarspalter publiceras många inlägg där enskildapensionärer beskriver sin egen och andra pensionärers dåliga ekonomiska ochsociala situation. Pensionärsorganisationer hävdar ofta att deras medlemmarsätts i strykklass.Vad som är förvånansvärt i sammanhanget är det faktum att politikersällan eller aldrig går in dessa debatter och förklarar eller försvarar varfördetär som det är. Denna ofta uteblivna debatt tolkar många pensionärer som attde har rätt i sin kritik och att politiker skäms för den uppkomna situation.Nu är det förvisso så att inom gruppen pensionärer råder stora skillnader.Det finns de som har god pension och en hygglig social standard. Samtidigtfinns det många pensionärer vilka, åtminstone med svenska mått mätt, medrätta kan betraktas som fattiga och som har stora ekonomiska och socialaproblem.Åtskilliga är de uppgifter i media som beskriver med konkreta exempel dei bland rena tragedier som drabbar en del pensionärer. Dessutom går det inteatt förbigå de exempel på direkt vanvård av äldre som under stora rubrikerslagits upp i media där det sammantaget kan skrivas att uppenbarakränkningar förekommit.Nu aktuella skattesänkningar för i stort sett samtliga löntagare gäller inteför gruppen pensionärer. Detta beroende på att skattesänkningarna utgör endelvis kompensation för kommande egenavgifter vilket pensionärer intebetalar.Trots detta anser många pensionärer sig åsidosatta då de i flera fall, närpolitiker talar om att det går bra för landet, för egen del märker att deraspensionsökning ibland endast uppgår till några tior per månad.Riksdagen borde ta initiativ till en utredning om levnadsvillkoren för olikagrupper inom pensionärskollektivet. Det går uppenbarligen inte att behandlapensionärer som en ekonomisk och social homogen grupp. Så har tydligengjorts med resultat att gruppen som helhet har det relativt bra. Detta resultatärrimligtvis missvisande.Om till exempel av landets pensionärer lever hyggligt ochövriga mindre bra eller dåligt, blir resultatet sammanslaget att pensionärernahar en god standard. Så bör man dock inte räkna utan även de som lever underen värdig levnadsnivå måste bli fokuserade.Stockholm den 21 september 2000Sten ()
mot · GO02So21 · 2000-10-06 00:00:00 — So21 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om kostnadsansvaret fÃ¶r insatser enligt LSS. Motivering Vissa kommuner fÃ¥r ta ett mycket stort nationellt ansvar pÃ¥ grund av att andra kommuner av olika skÃ¤l inte bygger ut sin egen verksamhet fÃ¶r personer med stora eller mycket speciella funktionshinder. SÃ¶dertÃ¤lje kommun har en mycket omfattande verksamhet fÃ¶r mÃ¤nniskor med svÃ¥ra funktionshinder. UtÃ¶ver den verksamhet som drivs i kommunens egen regi finns en speciellt inriktad, enskilt driven, verksamhet som Ã¤r av stort intresse fÃ¶r hela landet. Det gÃ¤ller verksamheter som har en s k lÃ¤kepedagogisk eller socialterapeutisk inriktning som specialiserat sig pÃ¥ barn och vuxna med utvecklingsstÃ¶rning och autism. Enligt LSS har den kommun dÃ¤r den funktionshindrade personen bosatt ansvaret fÃ¶r insatser. Enligt folkbokfÃ¶ringslagen anses en person vara bosatt i den kommun dÃ¤r hon har sin huvudsakliga dygnsvila. Eftersom mÃ¥nga mÃ¤nniskor som berÃ¶rs av LSS har stora och speciella behov sÃ¥ kan inte alltid den egna kommunen tillgodose nÃ¶dvÃ¤ndiga insatser. Det innebÃ¤r att kommuner med stark koncentration av insatser fÃ¥tt det finansiella ansvaret fÃ¶r personer med funktionshinder som flyttat dit. FrÃ¥gan om kostnadsansvaret Ã¤r mycket vÃ¤sentlig fÃ¶r kommuner i samma situation som SÃ¶dertÃ¤lje. Dock Ã¤r frÃ¥gan framfÃ¶r allt viktigt fÃ¶r att upprÃ¤tthÃ¥lla god omsorg och levnadsstandard fÃ¶r mÃ¤nniskor med funktionshinder. En del av kostnadsansvaret har genom Ã¥ren kunnat lÃ¶sas enligt 17 Â§ fÃ¶rsta stycket LSS. DÃ¤r framgÃ¥r att en kommun ges mÃ¶jlighet att med bibehÃ¥llet ansvar sluta avtal med nÃ¥gon annan, dvs kommun eller annan vÃ¥rdgivare, som tillhandahÃ¥ller insatser enligt LSS. Denna bestÃ¤mmelse har tolkats sÃ¥som att kommuner i vissa fall har betalat fÃ¶r boendeplatser i andra kommuner eller hos andra vÃ¥rdgivare i annan kommun trots att personen blivit folkbokfÃ¶rd i den kommunen. FÃ¶r detta har det dock inte funnits nÃ¥got lagstÃ¶d vilket visade sig i en dom i RegeringsrÃ¤tten hÃ¶sten 1999. Det Ã¤r mot den bakgrunden som regeringen fÃ¶reslÃ¥r i proposition 2000/01:6 Avtal om visst kostnadsansvar fÃ¶r insatser enligt lagen (1993:387) om stÃ¶d och service till vissa funktionshindrade en ny 17 a Â§ LSS, som innebÃ¤r att kommuner tillÃ¥ts att ingÃ¥ avtal om placering i annan kommun. Avsikten med fÃ¶rslaget Ã¤r att ge kommunerna mÃ¶jlighet att ingÃ¥ avtal nÃ¤r synnerliga skÃ¤l fÃ¶religger. Det Ã¤r dock frÃ¥gan om âfrivilliga avtalâ, vilket innebÃ¤r att de kan sÃ¤gas upp. Avtalen upphÃ¶r Ã¤ven att gÃ¤lla om den enskilde vÃ¤ljer att flytta till den kommun dÃ¤r insatsen ges. Enligt vÃ¥r mening skapar detta en stor osÃ¤kerhet eftersom det kan fÃ¶ranledda att ingÃ¥ngna avtal sÃ¤gs upp med hÃ¤nvisning till den tolkning man gÃ¶r av den nya fÃ¶reslagna 17 a Â§. Detta bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r fÃ¶rtydligas i syfte att de avtal som finns ska fortsÃ¤tta gÃ¤lla. Gotab, 2000 () () SÃ¶ren Lekberg (s) ()
mot · GO02So210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So210av , ()Slopat monopol för SystembolagetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försäljning av alkoholprodukter.Motivet för mitt förslagOm svensk alkoholpolitik kan sägas mycket, däremot inte något konkretom den givit ett positivt resultat. Den informations- ochövertalningsverksamhet, vilken bedrivits från riksdag ocholika myndigheter, måste anses misslyckad. Alkoholkonsumtionen totalthar, om man i konsumtionen inräknar införd och hembränd alkohol, inteminskat!Det saknas skäl för att svenska folket skall diskrimineras jämfört med deflesta övriga européer. Vi har sagt Ja till EU och bör då också erhållasamma förtroende att få ta ett personligt ansvar för konsumtionen av alkoholgenom att kunna inhandla sådan utan inslag av monopolistiskaförmyndarattityder som andra medborgare i unionen!I debatten har franska alkoholvanor och deras negativa effekter till följd aven alltför hög alkoholkonsumtion starkt betonats. Dock har vi, förvånansvärtnog, nåtts av beskedet att franska kvinnor lever än sina svenska systrar.Fransyskorna inmundigar kanske mindre alkohol?Det borde nu vara dags att ta bort de "skynken" som finns kring svenskalkoholpolitik. Den överväldigande majoriteten i sade ett tydligt Jatill EU, ett EU där medlemsländerna har en alkoholpolitik där enskildamedborgares förmåga att själva besluta om alkoholinköp är vägledande.Från skånska hamnar kan man åka till . Där ärdet lagligt att sälja och inhandla alkohol i livsmedelsbutiker, tobaksaffärer,bensinmackar m.m. Samma sak skulle i resultera i rannsakning, åtal,dom, böter och kanske fängelse. Att dylikt agerande orsakar förvåningutomlands är helt konsekvent.Svenska folket bör likt övriga européer själv kunna avgöra var man villinhandla alkohol. Om inköp sker på en bensinmack eller i en livsmedelsbutikborde vara ointressant!Stockholm den 21 september 2000Sten ()
mot · GO02So213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So213av , ()BastuklubbarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar och andra liknande verksamheter.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 22 september 2000Gunnar ()
mot · GO02So214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So214av Högmark, ()Stödet till funktionshindrandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda om funktionshindrades rätt till föräldraskap kaninföras som ett femte kriterium i LSS.Funktionshindrades rätt till föräldraskapLSS, lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, ären rättighetslag som skall garantera personer med omfattande ochvaraktiga funktionshinder goda levnadsvillkor, att de får den hjälp debehöver i det dagliga livet och att de kan påverka vilket stöd och vilkenservice de får.Om man har behov av personlig assistans för sitt dagliga liv mer än 20timmar har man rätt att få assistansersättning. Rätten till dennaersättning framgår av lag (1993:389) om assistansersättning, LASS.Till de grundläggande behoven som avgör rätten till personlig assistansräknas följande fyra kriterier:- behoven skall vara grundläggande och innebära hjälp med den personligahygienen,- måltider, d.v.s. matlagning eller mycket kvalificerat stöd i matsituationen,- av- och påklädning,- kommunikation med andra eller annan hjälp som kräver ingåendekännedom om den funktionshindrade.I den proposition som låg till grund för LSS fördes ett resonemang om attföra in ett femte kriterium, nämligen rätten till föräldraskap. Då detansågs vara en komplicerad fråga aviserade den dåvarande regeringen ville återkomma till i denna fråga. Tyvärr har dendåvarande regeringen ännu inte lyckats återkomma till makten, menfrågan är fortfarande aktuell.Rätten till föräldraskap fastslås i , som hargodkänt.Om unga funktionshindrade skall ges möjlighet att bilda familj och leva påsamma villkor som icke funktionshindrade, måste LSS/stärkas vadgäller föräldraskapet. Därför borde ett femte kriterium tilläggas som innebäratt- utifrån de behov som föräldraskapet genererar skall även dessatillgodoräknas som grundläggande behov.Det är dock viktigt att en ändring av lagstiftningen med införande av ettfemte kriterium om den grundläggande rätten till föräldraskap får ennoggrann beredning så att inte tillägget påverkar annan, för frågan,relevant lagstiftning.Stockholm den 25 september 2000Anders G Högmark (m)()