mot · GN02Fö42 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö42av Carnerö, ()med anledning av prop. 1999/2000:97 Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten, m.m.Oordnad process och saknat helhetsperspektiv iförsvarsfråganI den föreliggande propositionen syftar regeringen till att täcka in någraav de områden som inte behandlades i propositionen "Det nya försvaret"(prop. 1999/2000:30) och det försvarsbeslut som fattades iriksdagen. Successivt får alltså fatta beslut om del efter delinom det svenska försvaret. Ett flertal områden, såsom t ex plikten ochpersonalförsörjningen, beslutas i kommande omgångar. Det är mycketsvårt att se helheten i regeringens planer för försvar och denframtida grundorganisationen. Det är en oordnad process, och det saknasett helhetsperspektiv från regeringens sida i hela försvarsfrågan.Kristdemokraterna är mycket kritiska till hur regeringen behandlar fråganom framtida försvar. Först och främst gör man en säkerhetspolitiskbedömning där man visserligen helt korrekt lyfter fram den positivasäkerhetspolitiska utvecklingen i bl a närområde, men i viss månförbiser att den politiska instabiliteten i vår omvärld snabbt kan förändra detsäkerhetspolitiska läget. Sedan försämrar regeringen, genom en alltför snabboch oöverblickbar omställning av försvaret, möjligheterna att bemöta de nyahoten som uppstår inom det vidgade säkerhetsbegreppet, liksom Sverigesförmåga att ställa upp i internationella fredsfrämjande insatser. Sist men inteminst verkar den ekonomiska kalkylen som regeringen har fastslagit ohåll-bar, med kommande finansiella problem att vänta och eventuella nya "svartahål" i budgeten.Kristdemokraterna finner det märkligt att den föreliggande propositionenlades fram innan beslutet i om "Det nya försvaret" fattades. De nuföreslagna organisationsförändringarna bygger på regeringens tidigareförslag och inte på av fattade beslut, landets högsta beslutsfattandeorgan. Regeringens hantering av frågan måste i detta fall ifrågasättas.För övrigt vill lyfta fram följande områden som vi ärspeciellt kritiska till i den föreliggande propositionen.Beslutsordningen för Försvarsmaktens skolor ochförbandDen försvarspolitiska processen har kantats av ett oordnatbeslutssätt. Så kallade svarta hål i Försvarsmaktens ekonomi haruppkommit vid ett flertal tillfällen. Kosovoinsatsen där varoförmögen att snabbt vara på plats är ett annat exempel på en oordnadbeslutsprocess. beslutade ompropositionen "Det nya försvaret", och före riksdagsbeslutetlämnade regeringen den nu föreliggande propositionen till . Ettfåtal dagar efter ett omfattande försvarsbeslut skall ett nytt fattas somriver upp delar av det tidigare beslutet. Denna oordnade process skaparett löjets skimmer över såväl riksdag som regering.Frågan om ansvarsfördelning mellan regering och riksdag är en betydelse-full samt principiell fråga. Det är märkligt att regeringen utan tillräckligtför-arbete lägger fram ett så omfattande förslag. anser att ettförslag av den dignitet som regeringen nu föreslår borde vara föremål för enbredare parlamentarisk översyn. I avvaktan på en sådan bör fattabeslut om samtliga organisationsenheter.Försvarets folkförankring är av avgörande betydelse för den framtidautvecklingen av totalförsvaret. En bred folkförankring är en förutsättning föratt upprätthålla försvarsviljan i hela landet. Ett folkförsvar innebär också attdet är de folkvalda som beslutar om dess innehåll. ställersig avvisande till regeringens förslag gällande beslutanderätten över olikaorganisationsenheter. Vi välkomnar en bred parlamentarisk översyn övermaktfördelningsprincipen samt beslutsordningen för Försvarsmaktens skoloroch förband.Exempel örlogsvarvRegeringen föreslår att verksamheten vid örlogsvarv skallinordnas i den nya organisationsenheten för Försvarsmaktensunderhållstjänst. Detta är ett exempel på en enhet som därmed föreslåsatt regeringen skall besluta om.Musköanläggningen som helhet är belägen söder om i anslut-ning till marinens viktigaste basområde i . Den ligger nära demarina skolorna och förtöjningsområdet på . Anläggningen är en storbefästning insprängd i berg och är konstruerad för att motstå direktträff avtaktiska kärnvapen. Den är därmed också opåverkbar av alla kända kon-ventionella vapen.Till ytan motsvarar anläggningen stadsdelen i . Innei berganläggningen finns tre dockor för större fartyg och ubåtar samt enslipanläggning för lyft av mindre fartyg upp till . Verkstadsdriften,omfattande underhåll av fartyg och vapen, bedrivs av örlogsvarv.Musköanläggningen utnyttjas som ledningsplats av chefen för för taktisk ledning av av marinaförband. I fred bedrivs radarövervakning dygnet runt av svenskt territorial-hav, och ledningsorganisationen samverkar direkt med ,sjöpolisen och Sjöfartsverket.Musköanläggningen är arbetsplats för 900 personer och här har flera olikaverksamheter samlats. Här finns varvsverksamhet, förrådshållning av viktigamarina reservdelar samt ledningsplats för ledning av större delen av demarina förbanden. I basområdet finns nära nog allt som de förbandenbehöver för att kunna bedriva en effektiv utbildning. Muskövarvets placeringi nära anslutning till de förbanden är vitalt för att förbanden skallkunna genomföra en kostnadseffektiv utbildning. Smärre haverier eller andratekniska problem med fartygs- och båtmaterielen måste kunna åtgärdassnabbt för att undvika störningar. Även av beredskapsskäl är placeringen ianslutning till den viktigaste basen av stor betydelse.På varvet underhålls mycket kvalificerad materiel som radio- och radar-materiel, eldledningar, sonarutrustningar, siktesmateriel, högeffektmotorer,elmotorer, periskop till ubåtar och marinens samtliga robotsystem. Härhanteras högteknologiskt materiel inom en mängd olika tekniska områden.Den huvudsakliga delen av verksamheten bedrivs skyddat inne i Muskö-anläggningen, vilket till exempel gör det möjligt att måla året runt oberoendeav temperatur och luftfuktighet. Varvet är modernt och ägs av svenska staten.Verksamheten bedrivs intäktsfinansierat med full insyn.Muskövarvet är en nationell tillgång såväl i fredstid som i en eventuellkrigssituation. ser det som en stor fara att t ex Musköörlogsvarv inordnas i den nya organisationsenheten för Försvarsmaktensunderhållstjänst och därmed något enbart regeringen beslutar om.Amfibiestridsskolan (AmfSS)I föreliggande proposition skriver regeringen under rubriken centrums utveckling: "Regeringen avser också att inordnaKustartilleriets stridsskola i och att därvidäven ändra skolans namn till Amfibiestridsskolan". Benämningenkustartilleriförband ändras till amfibieregemente för att bättre speglaverksamhetens art, och vapenslaget kustartilleriet ändras tillamfibiekåren.Riksdagen har beslutat att i den framtida grundorganisationen kommer detatt finnas två enheter för utbildning av kustartilleriets förband. Vaxholmskustartilleriregemente och Första kustartilleribrigaden (KA 1) skall därvid ut-göra huvudenhet. Det andra utbildningsförbandet är (KA 4) i . Förbanden kommer att benämnas Älvs-borgs amfibieregemente och amfibieregemente.Amfibieförbanden kommer att organiseras i en amfibiebrigadledning ochtre amfibiebataljoner. Härutöver skall kompetens och materiel behållas föratt vid krav på tillväxt organisera två rörliga kustartilleribataljoner ochytter-ligare en amfibiebataljon.Den internationellt unika kompetens som amfibieförbanden har till väpnadstrid i skärgårds- och kustzonen skall tillvaratas så långt som möjligt och därbehov finns vid internationella insatser.Kustartilleriets stridsskola är en under högkvarteret fristående skolaoch utgör kustartilleriets för chefs- och befälsutbildningpå brigad-, bataljons- och kompaninivå. Utbildningen omfattar nivå- ochkompetenshöjande utbildning av marinofficerare och då till största delenbefäl ur kustartilleriet. Utbildningen bedrivs vid samtliga regementen och vidvissa skjutfält. Härutöver ansvarar skolan för taktikutveckling, genomförstudier och deltager i större övningar.Skolan är lokaliserad till . fattaderegeringen beslut om att ledningen för Kustartilleriets stridsskolas utbild-ningsverksamhet skulle flyttas till . Led-ningsförhållande gentemot Högkvarteret skulle bibehållas.Kustartilleriets stridsskola är en relativt liten organisation, varför utbild-ning och verksamhet bygger på ett omfattande stöd såväl personellt sommateriellt från vapenslagets regementen.Skolan är således en angelägenhet för hela amfibiekåren. De två amfibie-regementena i och har ett gemensamt ansvar för attsäkerställa bemanning och rekrytering till skolans organisation. Skolan bördärför inte inordnas i ett regemente utan även fortsättningsvis inneha en ilikhet med självständig roll. anser att detta bidrar stimulerande kompetensutveckling med kreativ konkurrens mellanförbanden i den framtida amfibiekåren. Genom att låta respektive amfibie-regementes erfarenheter mötas på lika villkor kan en bred utveckling främjasför denna världsunika förbandstyp.Verksamheten vid skolan är dessutom av sådan art att det kommer attfinnas starka kopplingar mellan den taktiska nivån i Operativa insatsled-ningen och det marintaktiska kommandot (MTK) och KAS (AmfSS).Försvarsmaktens sjukvårdsfunktionI motion 1998/99:Fö9 med anledning av regeringensproposition Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74)framhölls följande:Vid olika typer av insatser bör åtgärder vidtas så att svensk personal imöjligaste mån skyddas av verkningar av såväl konventionella vapen sommassförstörelsevapen. Det är viktigt att stödfunktionerna har förmåga attuppträda nära och i samma insatsmiljö som stridande förband. att våra sjukvårdsförband bör utrustas med splitterskyddade transport-fordon.Ökande utlandsåtaganden förutsätter en väl fungerande och förbereddhälso- och sjukvårdsorganisation. Försvarets sjukvårdscentrum är kompe-tenscentrum för sjukvårdstjänsten inom Försvarsmakten och utbildarmedicinsk personal i avancerad förstahjälpen och förmedlar bl.a. kunskap ombiologiska stridsmedel och vatten- och livsmedelshygien. Försvarets sjuk-vårdscentrum bör därför tilldelas resurser som täcker såväl förebyggandeåtgärder på veterinär- och hälsoskyddssidan som åtgärder för att kunnarekrytera och utbilda sjukvårdspersonal för internationella insatser.I den nya omstrukturerade Försvarsmakten satsas mycket resurser påteknikutveckling och teknikanpassning. Detta är självklart nödvändigt,men får inte göra att personalen glöms bort. Det långsiktigapersonalbehovet i Försvarsmakten i förhållande till framtidakompetenskrav och av lämplig utbildning och akademisk profil hosbefälet måste tillgodoses.I propositionen pekar regeringen på "att sjukvårdsavdelningen ingår i dennuvarande operationsledningen i Högkvarteret. Eftersom sjukvårdsavdel-ningens huvuduppgift är att planera och leda sjukvården inom Försvars-maktens insatsorganisation anser regeringen det vara mest ändamålsenligt attavdelningen inordnas i Operativa insatsledningen".Planeringen av hälso- och sjukvård inför en internationell insats måste tahänsyn till klimatologiska, epidemiologiska och andra viktiga miljöfaktorer iinsatsområdet. Den personal som använder för sitt försvar ellersänder ut i internationell tjänst, antingen det handlar om en fredsframtvingan-de eller humanitär insats, måste veta att de blir väl omhändertagna om deskadas.Kvaliteten på det medicinska omhändertagandet måste säkerställas och deresurser som frigörs vid omstruktureringen och den ändrade inriktningen förFörsvarsmakten måste komma även detta område till godo. Det behövshelikoptrar och splitterskyddade fordon för akuta sjuktransporter, modernafältsjukhus för insatser både inom landet och i internationella sammanhangoch sist men inte minst kompetent personal som kan krigsplaceras i militäraförband och även ställa upp som frivilliga i internationella insatser. Sverigemåste kunna ställa sjukvårdsresurser till förfogande internationellt både föratt ta hand om krigsskadade och ge vård vid olika humanitära insatser.Försvarsmakten skall också kunna bidra med kunskap och resurser vid enkatastrof som drabbar det civila samhället i fredstid. Här måste, liksomtidigare planerats för krig, en nära samverkan kunna ske mellan civil ochmilitär sjukvård. En sådan samverkan måste planläggas i förväg så attrespektive kompetenser utvecklas genom fortlöpande samarbete och på ettkostnadseffektivt sätt kompletterar varandra.Av dessa skäl är det viktigt att den samordning mellan civil och militärsjukvård som tidigare funnits på de olika ledningsnivåerna kan tas till vara iden nya organisationen. På samma sätt är det viktigt att Socialstyrelsensberedskapsenhet och Högkvarteret kan fortsätta att samverka på central nivå,samt att Försvarsmaktens sjukvårdscentrum kan få fortsätta att utvecklas somett för det akuta omhändertagandet tillsammans medcivila universitet och högskolor med intresse för traumatologi. Med civilmedicinsk utbildning som bakgrund tillför man komplettering i form av demilitära kunskaper som krävs för att kunna nå ett bra resultat för Försvars-maktens behov.Kristdemokraterna anser därför att det finns ett fortsatt behov av en sjuk-vårdsavdelning med ungefär motsvarande uppgifter som . Det är viktigtatt det i Försvarsmaktens högkvarter finns tillräckliga resurser och kompe-tens för att driva utvecklingen inom sjukvårdsfunktionen framåt tillsammansmed de civila samverkanspartner som kan bli aktuella i olika sammanhang.Det behöver satsas på en fortsatt kvalitets- och kompetenshöjning inomFörsvarsmaktens sjukvårdsfunktion. De ansvarsuppgifter som måste lösasinom sjukvårdsfunktionen i Högkvarteret spänner över ett brett område ochbör därför inte inordnas i OPIL utan utgöra en självständig enhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bred parlamentarisk översyn över maktfördel-ningsprincipen samt beslutsordningen för Försvarsmaktens skolor ochförband,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beslutanderätten om olika organisations-enheter förs över till regeringen, t.ex. som i fallet örlogsvarv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Amfibiestridsskolan även i fortsättningenskall vara en självständig enhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att satsa på en kvalitets- och kompetenshöjninginom Försvarsmaktens sjukvårdsfunktion,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fristående sjukvårdsavdelning iFörsvarsmaktens högkvarter.Stockholm den 6 april 2000Åke Carnerö (kd)()()()()()()()()()()()