ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub475 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub475av , ()vid universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett eventuellt tak för utbildningsplatser vid inte får utformas så att det tvingaruniversitetsstyrelse och ledning att skära ned utbildningen.MotiveringÖrebro universitet bedriver inom ramen för sin musikhögskola en mycketväl renommerad musiklärarutbildning. Utbildningen omfattar förnärvarande 160 helårsstudenter inom musik samt ett antal inomundervisningsområdet. Det finns ett mycket starkt söktryck tillmusikutbildningen och arbetsmarknaden är god. Alla studerande får jobb.Intresset för utökning av antalet utbildningsplatser är stort.Vi har därför med stor oro noterat att regeringen i budgetpropositionen sattett tak för utbildningen som i praktiken innebär att antalet helårsstudieplatserdras ned . Regeringen föreslår ett tak för antaletstudieplatser på de konstnärliga utbildningarna utanför . Någraekonomiska effekter för staten har förslaget om tak inte, utan är endast att sesom uttryck för ökad reglering och minskat utrymme för universitetsstyrelsenatt själv göra sina prioriteringar.Vi har principiellt svårt att se vare sig värdet eller behovet av den form avtakregler som föreslås. Riksdag och regering kan vilja reglera ett minimiantalplatser inom t.ex. vård- och teknikområdet för att tillgodosearbetsmarknadens krav. Däremot känner vi tveksamhet inför beslutet om attbegränsa antalet platser på utbildningar som fyller angelägna behov påarbetsmarknaden.Praktiskt är det föreslagna taket för musiklärarutbildningen mycketallvarligt. Det kommer också i en kritisk period för utbildningen. Universitetstår nu inför att lägga fast lokalprogram för nya lokaler förmusiklärarutbildningen på universitetsområdet. Det tak på 122årsstudieplatser, som anges i budgetpropositionen, gör det problematiskt attbanta ambitionerna radikalt inom ett område där har klarastyrkor. Det verkar inte heller särskilt välbetänkt mot bakgrund avmusiklärarutbildningens betydelse för kulturlivet och dess allt större roll somtillväxtfaktor.En stark kulturtradition grundläggs när vi är barn. Därför är det enöverlevnadsfråga för ett samhälle att våra barn har tillgång till ett omfattandekulturutbud. internationella framgångar inom musikindustringrundlades i de kommunala musikskolorna. svenska musikindustrin vuxit . Exportintäkterna uppgåri dag till över tre miljarder kronor.Om ett tak för musiklärarutbildningen av olika skäl bör införas, utgår vifrån att klargör att syftet med detta inte skall vara att göra enkraftignedskärning av musiklärarutbildningen i . Ett tak för utbildningen iÖrebro får inte underskrida de 160 helårsstudenterna i musik jämte de platserinom undervisningsområdet institutionen disponerar.Stockholm den 26 september 2000Lennart ()()()()
mot · GO02Ub478 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub478av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att Högskolan iJönköping skall tilldelas rätten att utfärda forskarexamina inom hela dethumanistisk-samhällsvetenskapliga området.Skälen för mitt förslagHögskolan i har, enligt texten i budgetpropositionen , isitt ramavtal med staten rätt att examinera doktorer och licentiater inomdelar av det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. presenteras en plan för uppbyggnad av ny en verksamhet därdet bl.a. framgår att forskning och forskarutbildningsplanen räknas uppmed ett index som inte är lägre än indexet för de statliga anslagsposternatill de samhällsvetenskapliga fakulteter som finns vid de statligauniversiteten och högskolorna /94.Sedan avtalet skrevs har de samhällsvetenskapliga fakulteterna ochtillhörande anslagsposter försvunnit ur statens budgetsystem och styrningensker via vetenskapsområden. har påtalat detta förregeringen i en anhållan om att examinationsrätten utvidgas tillatt gälla humaniora-samhällsvetenskap (och i anhållan avsänd omrätten att få examinera doktorer i ämnet informatik).Det utbildningspolitiska landskapet har med tillkomsten avvetenskapsområden förändrats. Flera medelstora högskolor har fåttexaminationsrätt inom vetenskapsområden men står kvar vid de enskilda samhällsvetenskapliga ämnen somhögskolan tilldelades examinationsrätt för . Regeringen hade haft ettutmärkt tillfälle att korrigera denna förlegade relation till Högskolan iJönköping i höstens forskningsproposition.Stockholm den 4 oktober 2000Alice ()
mot · GO02Ub480 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub480av , ()Animationens hus i till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och Animationens hus i ges fortsattamöjligheter till samarbete genom att de garanteras högskoleplatser.Information om Animationens husAnimationen är ett audivisuellt medium med traditionellt stark ställninginom upplevelseindustrin, särskilt barnfilmen. Under det senastedecenniet har den internationella marknaden för animationen breddatsexplosionsartat - detta främst på grund av de nya produktions- ochdistributionsmöjligheterna som utvecklingen inom digitala medier ochInternet har skapat.Eksjö kommun driver, tillsammans med i ochJönköpingsregionen, projektet . I mötshögskoleutbildning, forskning och produktion. Verksamheten vilar på trehörnpelare:- - och animerad film, landets förstaoch ledande animationsutbildning på högskolenivå- Studio för interaktiv animation, som ansluter med forskning ochutveckling inom området där klassisk animation möter digitala medier.- Produktionscentrum, en bro mellan utbildning och näringsliv, där studentersom genomgått utbildningen får möjlighet att driva egna verksamheter ochprojekt.Under nästa år (2001) skall verksamheten i utökas med:- Rikstäckande gymnasieutbildning i animation.- Animation Park - ett nytt industriellt projekt och en kärnverksamhet iJönköpingsregionens satsning på en regional medieplattform.Animationens hus är det första medvetna försöket i att skapa ettkomplett koncept för utveckling av animation, där animationen ses somett konstnärligt medium och utbildnings- och forskningsämne, men ocksåsom affärsidé. kommun, och Jönköpingsregionenbetraktar verksamheten som en satsning på upplevelseindustrin avnationell, och internationell vikt. Animationens hus har , eftermångårigt arbete, kommit in i en utvecklad fas. Verksamheten har på flerahåll vunnit nationellt erkännande för sin kvalitet och entreprenörsanda.Samverkan har skapat ett kulturperspektiv, som bevisligen har varit nyttigtoch berikande för både kommun och . Det är angeläget att det fårfortsätta att utvecklas. Samarbetet mellan Animationens hus i ismåstadsmiljö - och - i storstadsmiljö - ger bra impulser i dengemensamma arbetsprocessen som väver de olika miljöerna samman. FörKonstfacks verksamhet är det lärorikt med det kulturmöte som utvecklas påett positivt sätt genom experimentverkstaden i Animationens hus.Utbildningen organiseras på olika sätt vid de två läroanstalterna, vilket ärlärorikt för båda parterna.Det som behöver just nu är ett samlat och varsamt grepp ochkunskap om animationens utveckling. och Animationens hus hartillsammans med representanter för animationsbranschen inlett ettintensivt arbete med en långsiktig utvecklingsplan för animationsutbildningpå såväl kandidat- som magisternivå. Det samarbete som vuxit sig starktmellan och Animationens hus måste få garantier för att det även iframtiden ska få fortsätta genom att högskoleplatser garanteras i Eksjö.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02Ub481 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub481av Ek, ()Jämställdhet för studenter i högskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning för att undersöka hur jämställdheten kan ökas påsvenska högskolor och universitet.MotiveringUnder året har flera rapporter och undersökningar visat att kvinnligastudenter på flera högskolor är hårt drabbade av sexuella trakasserier,könsmobbning, karrärhinder och annan diskriminering.Sådana arbetsförhållanden drabbar den enskilde genom förnedring ochsämre studiersultat och i förlängningen större svårigheter att ta examen ochdärefter göra karriär i arbetslivet. Det drabbar också högskolan genom bl aobalans i rekrytering av elever och kompetenta lärare. Det strider också motgrundläggande principer i svensk lagstiftning och är därför också av dennaanledning helt oacceptabelt. Ökad mångfald höjer däremot kvaliteten påutbildningen.Några modiga studentföreträdare har öppet protesterat och försökt bildaopinion för en förändrad attityd på sina respektive högskolor och universitet.Det är inte lätt att som student ta sig an sådana strukturella problem. Det ärheller inte lätt för enskilda lärare att förändra stämningen på helainstitutionereller fakulteter. Det behövs ett samlat grepp både för att se problemetsomfattning och för att få tillstånd ett samlat grepp över landets samtligahögskolor.Regeringen bör därför ta initiativ till en utredning om jämställdheten ihögskolan. En sådan utredning skall ta ansvaret för kartläggning av hur storutbredningen av sexuella trakasserier och diskriminering av kvinnor är pårespektive högskola, föreslå hur åtgärder för information och utbildning skautformas, hur de mål som gäller för jämställdhet i ska överföras tillhögskolorna samt föreslå lagtekniska eller andra åtgärder som bör vidtas föratt förbättra situationen.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02Ub482 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub482av , ()Campus HelsingborgFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening atthögskoleutbyggnaden fortsätter i och att detta lyfts fram idet fortsatta arbetet med att utveckla högskolorna och universiteten.MotiveringGenom att vi i tagit steget över från att leva i ett utpräglatindustrisamhälle till ett intensivt kunskapssamhälle har kraven iarbetslivet ökat på utbildningsnivå och kunskap. Detta ställer naturligtvishelt nya krav på vår högre utbildning och måste leda till att fler unga änidag väljer att söka sig till utbildning efter gymnasiet. Under de senasteåren har regeringen gjort rejäla satsningar på att utbildning genomkunskapslyftet och utbyggd högskola. Det är trots denna satsningfortfarande så att unga från hem med akademisk utbildning i högre gradgår vidare till högre studier än unga som kommer från studieovana hem.Skall detta förändras är fler faktorer av betydelse. Att vi har ettvälfungerande studiemedelssystem, att man inte i ett tidigt skede i skolankan välja bort grundläggande ämnen och att utbildningen finns på närahåll.I finns en filial till . finnshär utbildning av högskoleingenjörer i bland annat bygg, elektro, kemi ochmultimedia samt socionomutbildning och fristående kurser. Lunds universitethar uttalat att det är just i som de vill att Lunds universitetskallväxa. Målet är att 2003 skall 3 500 studenter vara inskrivna där.En anledning till att det är så viktigt att satsa på är att detligger i en region som har en låg utbildningsnivå - en knapp femtedel avgymnasisterna går vidare till högre studier. Detta i en region som har entradition av handel, industri och jordbruk - näringar som sysselsätter alltfärre. Regionen omfattar omkring 350 000 människor. Det är vår övertygelseatt en satsning av detta slag i är till gagn för hela nordvästraSkåne och genom att även i fortsättningen vara en filial till Lunds universitetkommer kopplingen till utbildningen och forskningen i att vara naturlig.Det är naturligtvis bra att Lunds universitets styrelse har ställt sig positivtill en satsning i men det är till viss del oroväckande att interegeringen har backat upp detta genom att tillföra nya platser tilluniversitetet.Den enligt vår mening lämpligaste vägen är att i kommande satsningaröronmärka nya högskoleplatser till Campus Helsingborg.Stockholm den 1 oktober 2000Annika ()()
mot · GO02Ub483 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub483av , ()DistansutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utvidgad satsning på distansundervisning görs inomsåväl högskola som gymnasieskola.MotiveringDen moderna informationstekniken utvecklas med en otrolig fart. Dettagör att nya möjligheter presenteras i en omfattning som ingen kunde trovar möjlig för bara några år sedan.Genom att utnyttja modern informationsteknik och multimedia skapas heltnya förutsättningar för utbildningssystemet, bl.a. ökade möjligheter att fåundervisning på distans. Detta gäller då på flera utbildningsnivåer.På gymnasienivå skulle man kunna kombinera studier mellan sin egenskola på hemorten med vissa kurser på en skola på annan ort. Då skulle eleverkunna bo hemma och få en möjlighet att läsa sådana ämnen sominte erbjuds på hemorten. Inom högskolan är möjligheterna desamma med dettillägget att där borde alla kunna få tillgång t.ex. till föreläsningarna somgespå högskolor och universitet. Instrumentet för att klara detta kan man finnagenom att använda Internet.Stockholm den 5 oktober 2000Agneta ()()
mot · GO02Ub484 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub484av Rådhström, ()KårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa kårobligatoriet.Riksdagen borde följa förslag ochavskaffa kårobligatorietKår- och nationsobligatoriets varande eller icke varande har diskuteratslänge. Utredningar har avlöst varandra för att ta reda på de konsekvensersom ett avskaffande skulle få. tog ett beslut på attfrån och med avskaffa obligatoriet. Påutbildningsdepartementet tillsattes en utredning under för atthitta ett bra sätt för att säkra studenternas inflytande. Ute på kårerna hardet varit en intensiv aktivitet för att förbereda ett avskaffande.Signalerna från har inte alltid lett till attförberedelserna blivit enklare. En anledning var att bestämdedatum för avvecklandet innan man visste hur studentinflytandet skullegaranteras. tog ett beslut att låtakårobligatoriet vara kvar. Vi anser att det är principiellt fel att tvinganågon till medlemskap i någon organisation. Vi anser att kårobligatorietskall avvecklas. Men detta måste ske med lång förberedelse. Studenternamåste få en chans att bygga upp en ny organisation och med klarariktlinjer från regering och riksdag.Vi vill inte säga ett datum då obligatoriet bör avskaffas. Däremotär det mycket viktigt att ta tillvara de erfarenheter som studenterna harfått under förberedelserna för avskaffandet. Den tid då man som studentär aktiv inom studentvärlden är för de flesta bara . Därför är detviktigt att göra en sammanställning av det arbete som skett ute påkårerna. Denna sammanställning bör göra det enklare för ett eventuelltavskaffande av kår- och nationsobligatoriet i framtiden.Vi anser att så fort som möjligt bör göradenna sammanställning.Detta är ett citat ur en motion som de socialdemokratiskariksdagsledamöterna väckte /95. Eftersom samme har varit chefför är självklart denna sammanställning nuklar. Med den som underlag föreslår vi därför att kårobligatorietomedelbart avskaffas.Stockholm den 5 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02Ub485 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub485av , ()TandläkarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad intagning till tandläkarutbildningarna i och övrigautbildningsorter i Sverige.Utökad tandläkarutbildning för ochövriga SverigeUnder har tandläkarvakanserna inom folktandvårdenökat i hela landet. Särskilt tydlig är bristen i Norrlandslandstingen ochövriga glesbygdslän. Detta finns väl dokumenterat i Landstingsförbundetsredovisning av personalsituationen inom folktandvården.Till detta kommer de kraftigt ökande pensionsavgångarna med mer än200 tandläkare och omkring 300tandläkare därefter. Detta skall ställas mot denkraftigt nedskurna tandläkarutbildningen med ett intag av 180 studenterper år som leder till en examination av 150-160 nya tandläkare per år.Vårdkommissionen redovisade i sin rapport 1999:44 olika prognoseroch bedömningar av efterfrågan på personal. , ,anger i sin prognos en brist motsvarande 1 750 tandläkare 2010med nuvarande utbildningsdimensionering. SCB anger i sin prognos en bristpå 100 tandläkare. Av Landstingsförbundets sammanställning överfolktandvårdens personal framgår tydligt att behovet avtandläkare inom folktandvården ökar eller är oförändrat inom de flestalandsting såväl i det kortare perspektivet som fram emot 2010. Bibehållsnuvarande utbildningsdimensionering kommer antalet yrkesverksammatandläkare i inkl privattandläkare att minska från ca 8 2000 tillca 7 2010 och ca 6 2015.Socialstyrelsen har presenterat en rapport om den framtidakompetensfördelningen och utbildningskapaciteten för olika yrkeskategorierinom folktandvården. I utredningen hänvisas bl a till Vårdkommissionensbedömningar av efterfrågan på tandläkare. Av någon anledning nämns överhuvud taget inte AMS ovan angivna prognos utan bara SCB:s siffror iSocialstyrelsens rapport. beredningsgrupp tar inte ställningtill frågan om framtida utbildningsbehov för tandläkare och annantandvårdpersonal utan föreslår fortsatt utredning.Mot den här angivna bakgrunden är det viktigt att tandläkarutbildningen iSverige och i första hand i utökas för att motsvara den kommande storaefterfrågan på tandläkare inte minst på grund av de kommande storapensionsavgångarna. I en första etapp bör Umeåutbildningen utökas frånnuvarande 40 till 60 platser. Även utbildningarna på övriga orter i har vid sin kongress ställt sig bakomen motion från företrädare för de fem nordligaste landstingen, att med kraftverka för en utökad tandläkarutbildning i Sverige.Regeringens budgetproposition innehåller fortsatta satsningar för att engod tandhälsa skall kunna upprätthållas. En grundläggande förutsättning fördetta är dock att det finns tillräckligt många tandläkare och att dessa finns ihela landet. Med nuvarande utbildningskapacitet kommer inte en tandvård pålika villkor att kunna ges . Det är särskilt ochglesbygdsområdena som kommer att drabbas hårdast.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()()()()()
mot · GO02Ub486 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub486av , (-fp)Lunds historiska museumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Lunds universitets historiska museum bör läggas understatligt ansvar.MotiveringHistoriska museet i grundades . harmuseet tagit ansvar för arkeologiskt material i . Genomriksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånsktarkeologiskt material. har museet tagit ett regionaltansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst.I dag görs statliga budgetåtstramningar som försvårar de storauniversitetens möjlighet att ta ansvar för all forskningsverksamhet ochnaturligtvis även för andra verksamheter som av tradition legat underuniversiteten. tvingas nu därför även ifrågasätta sitt stödtillHistoriska museet.Historiska museet har å ena sidan ett regionalt och nationellt ansvar förinsamlande av material men är å andra sidan budgettekniskt en del avuniversitetet. När förutsättningarna nu ändras, kan inte museets existensendast vara en intern angelägenhet för . Det är i ett förändratbudgetläge orimligt att lägga ansvaret för ett museum av detta slag på ettenskilt universitet. Tvärtom hör frågan om ihop medkultur- och museipolitik i stort.Historiska museet i har för samma typ av uppgifter somStatens historiska museum i har för . Om museet ifortsättningen ska leva upp till sitt uppdrag, måste ansvaret tas över avstaten.En lämplig åtgärd vore att föra över ansvaret från Utbildningsdepartementettill . skulle naturligt kunnaingå i institution som har näst största arkeologiska samling är intebara av lokalt intresse. Regeringen borde därför utreda och lämna förslagtill hur ska få förutsättningar att leva vidare ochutvecklas under statligt ansvar.Stockholm den 5 oktober 2000Ulf ()()()()
mot · GO02Ub488 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub488av Lilliehöök, ()LärarutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyelse av lärarutbildningen och kompletterande pedagogiskutbildning.Motiv för mitt förslagI informationssamhället är utbildning ett av de stora tillväxtområdena.Kunskap har blivit den viktigaste tillgången. Lärandet är en avgörande delav utveckling och arbete under hela livet, och utbildningssektorn växer irasande fart utanför traditionella högskolor och klassrum. är detfortfarande i skolans klassrum vi måste lära oss att lära. Detta ställer nyakrav på att skolan måste vara med mitt i samhället och kunna spegla alltdet som eleverna kommer att möta utanför skolan.Lärare får med den tekniska och teknologiska utvecklingen en helt nyarbetsmarknad. Från att ha varit hänvisad till en anställning i en skola i enkommun, finns nu alternativ att arbeta i friskola, i utbildningsföretag eller iettföretag inom vilken bransch som helst. Läraren kan också bli egen företagareoch erbjuda sina tjänster som fristående utbildare. För att lärare skall kunnavara med i denna utveckling behöver lärarutbildningen också utvecklas.Kurserna vid lärarhögskolorna behöver kompletteras med kurser ientreprenörskap och företagande för att lärare fullt ut skall kunna utnyttja denya möjligheterna till utveckling i arbetslivet. Lärarutbildningen skulle kunnainkludera kurser hos andra utbildare.Eleverna i skolan behöver också få möta erfarenheter från arbetslivetutanför skolorna. Det behövs en kortare pedagogisk utbildning så att personermed andra kunskaper och andra akademiska utbildningar skall kunna blilärare och dela med sig av sina kunskaper i våra skolor, utan att behöva gåigenom hela . T.ex. har en sådan kompletterandelärarutbildning införts i . Det viktiga är att föra inämneskunskap tillsammans med erfarenhet från andra verksamheter.Samtidigt skulle en sådan utbildning ge tillgång till flera lärare och avhjälpaden lärarbrist som många skolor lider av, vilka blir hänvisade till att ta invikarier utan utbildning eller ha lärarlösa lektioner.En öppnare skola med lärare med olika erfarenheter och med sambandmed andra verksamheter kan också ge eleverna andra perspektiv och bättreförbereda dem för livet utanför klassrummet. Skolan måste ge grunden för atteleverna själva skall kunna ta tillvara kunskapssamhällets möjligheter ochanta dess utmaningar. Att fortsätta att lära sig och utvecklas kommer att varaen fråga för var och en.Stockholm den 4 oktober 2000Anna Lilliehöök (m)
mot · GO02Ub489 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub489av , ()Diversity ManagementFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda och planera utbildning och forskning i DiversityManagement.Motiv för mitt förslagInget land har så stor erfarenhet av ett mångkulturellt samhälle som USA.Det finns därför all anledning att utnyttja positiva erfarenheter därifrån istället för att alltid försöka "uppfinna hjulet själv".Den amerikanska kraftfulla satsningen på forskning och utbildning iDiversity Management har varit extremt framgångsrik.Det finns därför all anledning till liknande insatser här: ochMalmö högskolor skulle med sin specialinriktning mot studenter medbegränsad studietradition lämpa sig särskilt väl för denna typ av forskningoch utbildning. Det är hög tid att komma igång med sådan planering.Stockholm den 4 oktober 2000Bertil ()