mot · GO02Bo235 · 2000-10-05 00:00:00 — Kravet på en trygg ochsäker närmiljö bör därför på lämpligt sätt föras in i plan- och bygglagenskapitel 2 som ett allmänt intresse som ska beaktas vid planläggning och vidlokalisering av bebyggelse m.m.10 Missriktade lokala investeringsprogramDen mest uppmärksammade delen av regeringens program för "om-byggnation av till ekologisk uthållighet" är de 5,4 miljarderkronor som öronmärkts till stöd för lokalainvesteringsprogram.I budgetpropositionen skriver regeringen att en utvärdering av deförsta investeringsprogrammen kommer att kunna ske först under 2001.Programmet är inte, och var aldrig tänkt, att enbart vara ett miljöprogramför den byggda miljön. Det finns även en tydlig arbetsmarknadsaspektinbakad i idén. Det är därför inte förvånande att de uppnåddaresultaten redan fått kritik från olika håll.Naturskyddsföreningen konstaterade , efter att de första tremiljarderna portionerats ut till av godkända projekt ute ikommunerna, att miljönytta bara uppnåtts gentemot två av punkterna påNaturvårdsverkets lista med de 14 allvarligaste miljöhoten. Dessutomkonstaterades att en stor del av projekten var tänkta att genomföras ändå,oavsett om staten anslagit resurser eller inte.Även det arbetsmarknadspolitiska resultatet verkar knapphändigt. Ibudgetpropositionen framgick att de åtgärder som beviljats stödunder 1999 väntades ge ca 3500 direkta arbetstillfällen, men endast 600bestående arbetstillfällen.Hösten 1999 kom även skarp kritik från ().Revisorerna anser att miljöeffekterna i många av projekten har överskattats.Vidare har kostnaderna och förväntade effekter på sysselsättningenuppskattats för grovt. Problemen kan i många fall, anser RRV, spåras tillMiljödepartementet som brustit vad gäller att bedöma ansökningarna.Folkpartiet menar att det finns all anledning att ifrågasätta såvälmiljönyttan som sysselsättningseffekterna av regeringens program. Detbygger på ett centralistiskt uppifrånperspektiv med statligt utportionerat godistill dem som lyckas presentera idéer som tillfredsställer Miljödepartementet.Det finns en betydande risk att bidrag och subventioner gör mottagarna alltförberoende. Mycket talar för att styrmedel i form av skatter och avgifter äreffektivare sätt att nå miljöresultat, och att sänkt skatt på arbete och enreformerad arbetsrätt är effektivare för att öka sysselsättningen mer äntillfälligt.Folkpartiet yrkar därför avslag på regeringens förslag på ytterligare 1,364miljarder kronor till de lokala investeringsprogrammen under år 2001.11 Bostadsbidragen11.1 Växling av bostadsbidrag för minskadfattigdomsfällaBostadsbidragssystemet är vid sidan av skatter, barnomsorgstaxor ochunderhållsbidrag det som gör att många låg- och medelinkomsttagare fårkraftiga marginaleffekter och tröskeleffekter då de går från arbetslöshettill arbete, från deltid till heltid, befordras i sitt jobb eller helt enkeltfårlönehöjning. Utöver socialbidragstagare är det nästan enbart barnfamiljersom drabbas av dessa effekter, eftersom det främst är barnfamiljer somfår bostadsbidrag.Folkpartiet menar att det stora beroendet av bostadsbidrag ibarnfamiljernas ekonomi bör minska genom att det generella barnstödet ökasoch bostadsbidragen minskas. Kombinerat med sänkta inkomstskatter gerdetta såväl förbättrad privatekonomi som minskade marginaleffekter.Vi föreslår därför för att den del av bostadsbidraget som ipraktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med 100 kronorper barn. Därmed sparas , vilka vi använder för attförbättra för barnfamiljerna i form av ett barnavdrag med per barn.Genom denna förändring kommer ca 20 000 bidragsmottagare ut urfattigdomsfällan genom att de är beroende av bostadsbidraget ochde slipper därmed 20 procents marginaleffekt vid en inkomstökning.11.2 Behovet av nya regler för bostadsbidragenYtterligare angelägen reformering av bostadsbidragssystemet innefattardels slopande av de individuella inkomstgränserna, dels begränsningar aveffekterna av bidragsgrundande yta. Det är orimligt att en familj kan tjänapå att flytta till en mindre, men dyrare bostad och få denna fördyringkompenserad genom höjt bidrag. Det är också orimligt att en familj därden ene föräldern exempelvis studerar eller är hemarbetande kan få höjtbidrag om den föräldern med liten/ingen inkomst ökar sin inkomst. För enliberal är det självklart att vi alla är individer och att inkomster ochägande är individuellt ur statens synvinkel. Men bostaden är gemensam ien familj, och föräldrar har gemensamt försörjningsansvar för sina barn.Bostadsbidrag och inkomstberäkning bör därför vara gemensam för demsom delar bostad och försörjningsansvar.12 FastighetsinvesteringsbolagVillkoren för fastighetsägande har stor betydelse för bostadspolitiken. Detfinns en rad hinder för att öppna ägandet av fastigheter så att mångaaktörer kan komma in. Det finns ett stort kapitalbehov som detfinns ett intresse för att placera i fastigheter, men det föreligger hinder föratt sammanföra kapital med kapitalbehov. För att skapa möjligheter till enmångfald på fastighetsmarknaden bör fastighetsinvesteringsbolag införas.Fastighetsaktier ger direktinvesteringens fördelar med direktavkastningoch möjlighet till värdestegring utan att medföra nackdelar i form av destora enheter som krävs för ett direktägande och den bristande likviditetdet innebär. Genom möjlighet till skapande av fastighetsinvesteringsbolagkan kapital flyttas utan att fastigheten i sig byter ägare och förvaltare. Detär till fördel för hyresgästerna.Genom en sådan förbättrad kapitalplaceringsmöjlighet kankapitalkostnaden minska och därmed boendekostnaden för hyresgästen blilägre. Trygghet och långsiktighet i förvaltningen kombineras med likviditetoch effektiv prisbildning.Införande av fastighetsinvesteringsbolag kan få särskilt stor betydelse föratt de s k allmännyttiga bolagen ska kunna säljas till annan ägare änkommunen. Detta i sig är bra såväl för kommunerna och dess skattebetalaresom för de boende i de kommunala bestånden.Beskattningen måste förändras och lagreglering ske som möjliggörfastighetsinvesteringsbolag. Frågan har utretts . Vi anserattregeringen bör återkomma till med sådant förslag.13 FastighetsskattenFastighetsskatten utgör en stor del av många människors boendekostnad,och är en viktig faktor bakom de höga byggkostnaderna. Skatten harockså upplevts som mer och mer orättvis, antagligen just för att desuccessivt höjda skattesatserna sätter fokus på de olika belopp som gällerför likvärdiga bostäder på olika orter, eller att marknadsvärdet ochdärmed taxeringsvärdet kraftigt kan förändras efter det att den enskildegjort sitt fastighetsförvärv.Regeringen har genom finansministern under förra lugnatoroliga fastighetsägare att det inte skulle bli några extrema skattehöjningarnär taxeringsvärdena eventuellt släpptes. har dock detta skett. Inom vissaviktiga tillväxtområden av vårt land är det trots den föreslagna sänkningen avskattesatsen befogat att tala om en fastighetsskattechock. menaratt nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och att dagensbeskattningsform är oacceptabel i grunden . Vi anser att sänkningen avfastighetsbeskattningen måste ske stegvis och inledas omgående.- Vägen till sänkt beskattning av fastigheter bör innehålla- avskaffande av den nuvarande fastighetsskatten,- införande av s.k. schablonintäktsbeskattning för egnahem samt- bibehållen rätt till avdrag för låneräntor.Folkpartiet avvisar därför det ökade fastighetsskatteuttag som ligger i attfrysningen av taxeringsvärdena nu släpps. I stället anvisar vibudgetutrymme för en successiv sänkning av skatteuttaget. För 2001innebär det en fastighetsskatt på 0,för flerfamiljshus och 1,förenfamiljshus.Vi avvisar även den höjda kapitalskatten för reavinster eftersom det brytermot den tidigare fastslagna symmetrin i kapitalbeskattning med en 50-procentig andel av ordinarie kapitalbeskattning.14 BosparandeBoendekostnaderna har ökat kraftigt . Det är till stor del enkonsekvens av att bostadssubventionerna dragits ned och att boendetdärmed får bära mer av sina egna kostnader.Folkpartiet anser att den pågående minskningen av bostadssubventionernaär en nödvändig utveckling. Men det innebär också att behovet av ett svensktbosparsystem har ökat. Vi vill därför föreslå att ett individuellt bostads- ochpensionssparande (IBPS) införs. Det innebär att en privat pensionsförsäkringskall kunna belånas för förvärv av egen bostad.De hushåll som vill bo i eget hus eller bostadsrätt måste ställain sig på en betydande andel egen finansiering, exempelvis topplån. I en sparform Individuellt pensionssparande (IPS), som relativt lätt kanmodifieras till att även bli ett bosparande.Utformningen kan göras så att sparandet placeras på valfritt sätt inom ettauktoriserat institut försett med en speciell dispositionsbegränsning. Medlenskall inte kunna disponeras fritt före en viss ålder med undantag av förvärv avegen bostad och mot säkerhet i denna. Sparandet skall ske med skatteavdraginom ramen för gällande pensionsförsäkringsregler. Systemet skall kunnakombineras med en lånerätt i institutet. Den som vill spara i IBPS skall kunnaerbjudas att låna motsvarande hela det sparade beloppet eller mer till enförmånsränta som i princip motsvarar institutets avkastning på medelplacerade i bostadsobligationer. Lånet skall återbetalas innan pensionen enligtavtal börjar falla ut.15 StudentbostäderTillgången på bostäder för studenter är oerhört dålig på vissastudieorter, framför allt i de större städerna. Många studenter som blirantagna till studieplatser tvingas tacka nej därför att de inte har en bostad.Den enda möjligheten är i stort sett att köpa en bostad - och det är fåstudenter som har en sådan ekonomisk situation att de över huvud tagetkan fundera över en sådan lösning.Vi anser därför att det är angeläget att ytterligare stimulera byggande avnya bostäder för studenterna och vill öka anslaget med 2001och 2002 i förhållande till regeringens förslag.Stockholm den 5 oktober 2000Yvonne ()()