mot · GO02Kr332 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr332av , (-fp)Levande museerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om landets museijärnvägar och deras framtida verksamhet.MotiveringUnder väcktes i tankar på att stödja denväxande gren som landets museijärnvägar utgjorde på detmuseala trädet. Det utmynnade i att dåvarande kulturministerJan-Erik tillsatte en utredning som föreslogframför allt investeringsstöd för museijärnvägarna. Anslagetom några lades att administrerasoch utanordnas av . Så skedde under ett stortantal år men anslaget har inte barasamordnats med annan verksamhet utan också dragits in. Detär hög tid att återgå till en ordning då landets museijärnvägarkan få ett berättigat stöd.Det finns ett stort antal museijärnvägar i landet, framför allt imellansvenska och södra delarna av . Det har lett till att i takt med attsvenska järnvägsnätet har krympt har museijärnvägarna ökat under perioden1960-, . ingår många museijärnvägar i flera regionersturistattraktioner. Det är också ett viktigt inslag i kulturlandskapet och isvensk industrihistoria. Under de år som gett stöd tilljärnvägsmuseerna och framåt har man behandlat nära 200ansökningar om statsbidrag för museijärnvägar. 17 museijärnvägar harerhållit sådant bidrag, flera av dem vid upprepade tillfällen. Under hela dennaperiod, dvs. , har äskats om i stöd. Detsammanlagda bidragsbeloppet har dock stannat på mindre än 4 miljoner krvilket innebär knappt 300 000 i snitt per budgetår.Industri- och teknikhistoriaKommunikations- och industrihistorien förmedlas i hög gradav just museijärnvägarna. Banorna har ofta ett direktsamband med industrialiseringen i ett visst område.Även om det statliga stödet varit blygsamt har det varit en stimulans för demånga ideellt verksamma människorna vid museijärnvägarna runt om ilandet. Betydelsen för att utveckla turism, bevara lokal identitet och en del avkurlturlandskapet har varit betydande. Museijärnvägarna har med sina mångaindustriminnen vittnat om viktiga satsningar som väsentligt bidrag tillindustrialiseringen av . Den omkringliggande industrimiljön som vargrund för järnvägens tillkomst finns alltjämt kvar och vårdas.Viktiga teknikhistoriska minnen aktualiseras också. Några exempel kanvara Anten-Gräfsnäs järnväg som med sin tunnel i den västra delen av bananutgör ett stycke teknikhistoria. Det var en av de första tunnlarna som drevsmed Nobels dynamit och det är också ett exempel bergteknik.Museijärnvägen Jädraås-Tallås är exempel på en järnväg som har sinomkringliggande industrimiljö, och museijärnvägen vid Ohs brukrepresenterar en infrastrukturell satsning. I bohuslänska och dessjärnvägsklubb bedrivs en trafik på en bana som anlades för att lösatransportfrågan till hamn när bruket startade sinpapperstillverkning. järnvägar anlades för att tackjärn frånmasugnen i skulle fraktas till bruk. tillkom ocksåbanan som skulle föra växande befolkning till deras nybyggdasommarvillor i stadens omgivningar.En museijärnväg har mycket att berätta om 1800-talets industrialisering avSverige och framväxten av det moderna samhället. De bevaradestationsmiljöerna berättar mycket om byggnadsstilar och livsformer. Detrullande materialet, ofta lok- och vagntyper, som endast finns kvar i ett fåtalexempel och vårdas och förvaltas av föreningarna, är goda museiföremål.Genom att de är "levande" är de ofta mycket attraktiva för inte minstbarnfamiljer att göra besök som ger både kulturell historia ochindustrihistoria "på köpet".Riksantikvarieämbetet har i samarbete med enöversikt över industriminnen i . I förslag till bevarandeplan förindustrimiljöer, anläggningar och byggnader skulle det bli ett resultat med enkunskapsöversikt men då bör flera museijärnvägar tas med. De är en viktigdel av industrilandskapet.Ideella insatserVerksamheten vid dessa museijärnvägar har nästan heltbedrivits genom ideella arbetsinsatser även om samhällsstöddarbetskraft varit ett gott tillskott. Några av föreningarna harockså haft lönebidraganställd personal. Flera föreningarsamlar på järnvägshistoriskt material och bedriver trafik förallmänheten även genom att hyra in sej på spår.Många kommuner och landsting är medvetna om de positivaeffekter för turism som en satsning på det lokala kulturarvetger. Viktigt för museijärnvägar som turistattraktion är ett gottsamarbete med andra turistattraktioner. Goda exempel är därsåväl Anten-Gräfsnäs järnväg som östra järnvägmed sitt samarbete med och medångbåtsföretag med gemensam rundtursbiljett. För en ortsom betyder turismen väldigt mycket och järnvägär ett viktigt inslag i detta.Intresset för järnvägshistoria börjar ofta med tekniskt intresse för att såsmåningom gå över i ett bredare kulturhistoriskt engagemang. JHRF räknarmed att omkring 10 000 personer är medlemmar i de föreningar som finns iförbundet. Bruttosiffran uppges vara 16 000.Fr o m /81 har fördelat ca 500 000 per årför bidrag till arbetslivsmuseer och museijärnvägar, varav ca hälften gått tillinvesteringar vid museijärnvägar. begär in redovisning från demuseijärnvägsföreningar som erhållit bidrag till visst projekt.En av grundtankarna bakom bidraget till museijärnvägarna är att det skallbidra till bevarandet av den materiel och de trafikmiljöer som tagits tillvaragenom idella föreningar.Museijärnvägarna svarar för en verksamhet som gjort att många människori samhället har kommit i kontakt med teknik-, industri och transporthistoria.Flertalet museijärnvägar finns i små tätorter eller på landsbygden. De bidrartill att stärka den lokala identiteten och utgör i många fall ett viktigt ochattraktivt inslag i kulturlandskapet. Museijärnvägarna spelar i många fall roll för turismen i en region, särskilt i de fall där de samarbetar medandraattraktioner. Förutom ekonomiskt stöd har statsbidraget inneburit enuppmuntran och ett erkännande av det stora idella arbete som mångamänniskor lägger ner på museijärnvägarna. En annan viktig effekt är attKulturrådets stöd har underlättat annan finansiering från kommun, landstingm fl.Därför torde det vara av stort kulturellt och industrihistoriskt intresse attmuseijärnvägarnas framtida verksamhet säkras.Stockholm den 4 oktober 2000Elver ()()()