mot · GN02Ub17 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub17av , ()med anledning av prop. 1999/2000:68 Angående vissa skolfrågor1 InledningProblemen inom skolor och utbildningar är sådana att det kräver en mål-medveten och tydlig politik. Den socialdemokratiska regeringensoförmåga att fatta beslut och ta ställning även när gediget underlag finnsär oroväckande. Försöksverksamheter förlängs och frågor skjuts påframtiden, vilket skapar osäkerhet för alla berörda. En moderngymnasieexamen och en seriös satsning för att få igång lärlingsutbildningbehövs . För kunskapsutvecklingen är det viktigt med förändringarsom kan ge bättre studieresultat.1.1 En modern gymnasieexamen behövs nuSkälen för införande av en nationell gymnasieexamen är flera. En sådanskulle bl.a. premiera aktiva studier, ge underlag för nationella jämförelseroch innebära en kvalitetssäkring av gymnasieutbildningen. I budget-propositionen för utlovade regeringen ett förslag innevarandevår, ett löfte man nu bryter.Nu hävdas att beredning av frågor som rör rekrytering och tillträde tillhögskolan inom departementet gör att ett ställningstagande till en nationellgymnasieexamen bör skjutas . Vi delar inte den uppfattningen.En gymnasieexamen har samband med frågan om antagning till högrestudier, men huvudpoängen att kvalitetssäkra gymnasieutbildningen och ut-göra ett samlande nav för många olika utbildningsprogram och utbildnings-former gör det inte. Tvärtom är det så att de positiva effekter för gymnasie-skolans resultat som en examen ger oavsett antagningssystemet till hög-skolan gagnar ambitionen att stimulera och ge fler möjligheter till högrestudier.Regeringen bör därför skyndsamt bereda frågan och komma med ettförslag till . Tydliga kriterier för en gymnasieexamen kan också geutrymme för större flexibilitet när gymnasieskolans programstruktur skall sesöver, vilket förbereds.Vi anser att en gymnasieexamen skall pröva den enskilde elevens kun-skaper och färdigheter i former som arbetas fram av gymnasieskolor, hög-skolor och universitet respektive berörda branscher i samverkan. En inter-nationellt gångbar examen förutsätter prövning av elevernas kunskaper i fleraämnen. I beredningen bör givetvis ingå att studera jämförbara examens-kriterier i andra länder.För elever som går ett nationellt eller specialutformat program skallgymnasieexamen vara obligatorisk. Den skall ha två huvudinriktningar, enstudie- och en yrkesförberedande. Examenskriterierna skall tydliggöra vilkakunskaper och färdigheter som ställs på eleverna. Vi förutsätter attexaminationen bör bestå av prövning i kärnämnena svenska, engelska ochmatematik samt huvudkaraktärsämnet och minst ett frivilligt ämne. Därtillbör ingå ett skriftligt examensarbete (teoretiska inriktningen) resp ett gesäll-prov (yrkesförberedande inriktningen) som skall visa elevens förmåga attanvända sina kunskaper självständigt, kritiskt och kreativt.Examensproven kan vara utsträckta under en relativt omfattande tid.Möjligheter att komplettera kunskaper/pröva om måste finnas. Grunden igymnasieexamen skall förutsätta kunskaper och förmåga ovanför den nu-varande Godkänd-nivån. Gymnasieexamen skall inte vara en elitexamen.Alla elever skall ha rimliga möjligheter att erhålla examensbevis. Detta ärnågra riktlinjer som bör finnas med i beredningen av ett kommande re-geringsförslag.1.2 Inför flexibla regler för utveckling av lärlingsutbildningarFörsöksverksamheten med lärlingsutbildning med den utformningSocialdemokraternas uppgörelse med gav är ett misslyckande.Att förlänga den med hänvisning till en framtida översyn avgymnasieskolans programstruktur innebär med stor sannolikhet attutbildningsformen än en gång läggs åt sidan. Det är inte acceptabelt.Utbildningsformer för fler utbildningar som ges i samverkan mellanskola och företag behövs både utifrån näringslivets behov av kompetentarbetskraft inom vissa sektorer och yrken och för att möta studerandensom stimuleras bäst av mer lärande i arbete.Vi anser att den nuvarande försöksverksamhetens huvudsakliga brister är- brist på kontaktnät mellan skolor och företag? svårigheten att få företag intresserade av att anställa alternativt ge platsförlärlingar- oklara regler- dålig information och marknadsföring av verksamheten- för liten del av den totala utbildningstiden i arbete på företagen- fördomar om att lärlingsutbildning främst skulle rikta sig till studietröttaoch/eller studiesvaga eleverVi anser att regeringen istället för att skjuta frågan börutforma en modell för lärlingsutbildning där dessa problem bemöts ochlöses och där olika aktörer ges möjlighet att kreativt bidra till nyautbildningsformer.1.3 Principer för lärlingsutbildningErfarenheterna av försöksverksamheten bekräftar det vi moderater hävdatsedan länge, nämligen att det krävs ett ömsesidigt intresse från skola ochföretag om lärlingsutbildning skall komma till stånd. Reglerna måstedessutom medge flexibilitet och mångfald när det gäller formerna för ut-bildningen. Det som är rätt i en bransch kan vara fel i en annan. I ställetför att utforma lärlingsutbildning som ett gymnasieprogram med delåsningar det innebär vill vi pröva en friare form, i modellen mer lik detsom gällt för försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning.Huvudproblemet är att för få företag ställer upp med nödvändiga lärlings-platser och att arbetsmarknadens parter inte visat vilja att ta nödvändigainitiativ. Vi tror därför att en fungerande lärlingsutbildning måste bygga påen mer likvärdig ställning för skola och företag, teori och praktik för attnödvändig samverkan och integration skall kunna utvecklas. Idén om attföretagen skall tillhandahålla praktikplatser utan ersättning synes ocksåföråldrad. En ny modell förutsätter att de ekonomiska villkoren för skoloroch företag är rimliga. Lärlingsutbildningen bör i sina övergripande delarkunna utvecklas enligt följande:- Huvudman för utbildningen kan vara en gymnasieskola, enfriskola, ett företag, en branschorganisation eller ett utbildningsföretag.- Huvudmannen upprättar en utbildningsplan som skall godkännas avSkolverket. Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska, mate-matik och förekommande karaktärsämnen. Undervisning i engelska skallges. Språkutbildningen får profileras med hänsyn till lärlingsutbildningensinriktning. Förläggning och omfattning av kärnämnen och lärande i företagkan variera.- Godkänd lärlingsutbildning ges offentligt stöd med en lärlingspeng somföljer eleven till utbildningens huvudman. Utgångspunkt för Skolverketsfastställande av lärlingspengens storlek skall vara kostnaden för treåriggymnasieutbildning inom området.- Reglerna skall ge frihet vad gäller lärlingens status som elev eller anställd.Det förutsätts att lärlingen ges ersättning grundad på den insats som görs iproduktionen. Avtal skall tecknas som reglerar lärlingens utbildning påarbetsplatsen.- Utbildningen skall avslutas med ett gesällprov eller motsvarande yrkes-examination. Gesällprovet och innehåll i yrkesutbildningen måste tas frami nära samarbete med berörd bransch. Lärlingsutbildningen behöver inte geallmän behörighet till högskolan.Vårt förslag innebär en betydande liberalisering av reglerna för lärlings-utbildning. De svårigheter som funnits när det gäller att åstadkommadenna form av utbildning bör därför minskas. Med hänsyn till att olikaaktörer skall kunna ansöka om att få starta lärlingsutbildning har vi valtatt inte i detaljer förorda formerna för samarbete mellan skola och företageller på vilket sätt olika utbildningar skall ha nära kontakt med berördbransch. Vi förutsätter emellertid att godkännande innebäratt ansökningar prövas också i detta avseende. Ett alternativ tillSkolverkets godkännande kan vara att en särskild kommitté, där ävennäringslivsrepresentanter ingår, får ta ansvar förgodkännande av lärlingsutbildningar och fastställelse av lärlingspengen.1.4 Bättre information till föräldrar med utvecklingsstörda barnRegeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten med ökat för-äldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs. En radmyndigheter och remissinstanser har förordat att försöksverksamhetenpermanentas, men har också angivit en rad förutsättningar för detta.Regeringen framhåller vidare att försöksverksamheten pekat på en delproblem som kräver ytterligare beredning och erfarenheter över en längretid.Vi är beredda att stödja regeringens förslag, men anser att en del avproblemen kräver direkta initiativ. av de elever som följts upphar övergått från till särskolan bl. a. på grund avatt föräldrarna uppmärksammat att barnen inte klarar de mål som gäller förgrundskolan. Frågan om val av skolform är komplicerad och kunskaper omskolformernas mål, organisation och resurser är viktiga vid en helhets-bedömning. Därför måste berörd myndighet ges i uppdrag att utarbeta rikt-linjer och material så att berörda föräldrar på ett tidigt stadium fårinformation till stöd för val inför barnens skolgång. Detta bör ingå i det upp-följningsuppdrag som regeringen avser att ge Skolverket.2 Hemställan2 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en modern gymnasieexamen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny modell för lärlingsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av lärlingspeng,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre information och stöd till föräldrar medutvecklingsstörda barn inför val av skola.Stockholm den 4 april 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()