mot · GO02Fö403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö403av Egervärn, (-c)Det civila försvaretFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra en inventering av skadade objekt eller objekt avnatur- eller kulturvärde i farozonen för översvämningar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra ersättningsfrågans reglering till föremål för enöversyn.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra en översyn av landets vattendomar i syfte attundersöka konsekvenserna av regleringarna ochvattenregleringsföretagens ersättningsskyldighet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av räddningstjänstbegreppet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att initiera forskning kring översvämningsorsaker.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda lämpligheten i att inrätta en katastroffond i Sverige.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra en översyn av svensk älvsäkerhet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen skyndsamt bör fatta beslut i Tetra-frågan.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att följa upp och utvärdera upprepade och omfattandeelavbrott.10.1 Yrkande 3 hänvisat till BoU.InledningRiksdagen har med anledning av prop 1998/99:74 beslutat att målet fördet civila försvarets verksamhet och för utformningen av resurserna skavara att- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställade viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmågavid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld,- bidra till fred och säkerhet i omvärlden och- stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar påsamhället i fred.Dessa mål har sedan brutits ned i ett antal funktionsmål. Enligt denredovisning regeringen gör i prop. 2000/2001:1 utgiftsområde 6 ärÖverstyrelsen för civil beredskaps (ÖCB) bedömning att funktionernassamlade faktiska förmåga vid utgången av 1999 i nuvarande omvärldslägeär godtagbar. Det innebär att brister och störningar nedsätterhandlingsförmågan men att uppgifterna i huvudsak kan lösas. Dockförutsätter samtliga funktioner att det finns fungerande energiförsörjningoch telekommunikationer, d v s dessa faktorer är gränssättande förfunktionens faktiska förmåga.Regeringen betonar att samhällets grundförmåga att klara extremafredstida situationer måste, till följd av den relativt långaanpassningsperiodenmed neddragning av beredskapsåtgärder som följd, emellertid stärkas alltmer.Vi instämmer i detta och vill därför i denna motion peka på ett antalsådana angelägna åtgärder för att förbättra säkerställandet av de viktigastesamhällsfunktionerna och stärka samhällets förmåga att förebygga ochhantera svåra påfrestningar på samhället i fred.ÖversvämningarnaSverige drabbas nästan av översvämningar med stora skador somföljd. De stora nederbördsmängder som föll ledde till storaöversvämningar i många vattendrag i södra och Dalarna.Problemen började på allvar då små och medelstora vattendragsnabbt fylldes och i första hand orsakade skador på vägar och broar samtpå bebyggelse nära vattendragen. Först påverkades de sjöfattigavattensystemen, men allteftersom vattenståndet i sjöarna steg ökade ävenflödena i de sjörika vattendragen. Problemen förflyttades sedan till destörre vattendragen och nedströms i de stora vattensystemen.Magasinen i de reglerade vattendragen i södra var fyllda eftervårfloden och det myckna regnandet. Situationen förvärrades av attmagasinen började tappas av i samband med stor tillrinning för att förhindraöverdämning.Årets översvämningar ledde till stora materiella skador och flerapersonliga tragedier. Bara för att nämna några exempel kan man konstatera attt ex skogsbolagets SCA:s kostnader för sommarens regn ochöversvämningsskador uppgår till mellan fem och . Dettaavser dels kostnader för reparation av egna skadade vägar, dels kostnader föratt man tvingades styra virkestransporter längre sträckor föratt kunna försörja industrin. SCA klarade med ett nödrop av att försörjaindustrin under sommarens översvämningar. Tunadal, ett av , var bara någon dag från att stängas på grund av råvarubrist.Omfattande skador på vägnätet orsakades också. Svårast blevkonsekvenserna i de tre sydliga Norrlandslänen, , Jämtlandsoch . Totalt var vägnätet från i söder tillVästerbotten i norr påverkat. De stora nederbördsmängderna ledde också tillåtskilliga avstängda och skadade vägar.Vägverkets kostnader för att åtgärda skadorna på vägnätet kan delas upp itvå delar, dels kostnader av akut karaktär för att hålla de stora vattenmassornastången och förhindra alltför omfattande skador, dels kostnader för attåterställa vägnätet i det skick det hade före regnen.De ekonomiska konsekvenserna kan ännu inte fastställas med fullsäkerhet, men enligt de bedömningar som kunnat göras uppgår detill:Tabell 1: (Akuta insatskostnader )Eftersom skadeundersökningarna fortfarande pågår finns en reservationför att återställningskostnaden kan öka med upp till 80 mkr.Många natur- och kulturvärden hotades och en del skadades till och medsom en följd av översvämningarna. Exempelvis fick längsta träbro,, i omfattande skador. Bron anses, enligt experter, vara enbro av mycket stort nationellt värde. i varhotad men undgick skador. En inventering av skadade objekt eller objekt avnatur- eller kulturvärde i farozonen för översvämningar bör därförgenomföras. Erfarenheterna kan ge vägledning om lämpliga förebyggandeåtgärder. Vad som ovan sagts om att genomföra en inventering av skadadeobjekt eller objekt av natur- eller kulturvärde i farozonen för översvämningarbör ges regeringen till känna.Reglera ersättningsfråganEtt hus i byn utanför hotade under översvämningarnaatt rasa ned och bli en propp under bron i . För att rädda bynoch bensinstationen brände räddningstjänsten ned huset.Enligt huvudregeln i räddningstjänstlagen är "den till vars förmåningreppet sker" ersättningsskyldig. Vattenregleringsföretagen, ochÅnge kommun har bollat ersättningsfrågan mellan sig. Den enskildefastighetsägaren är nu hänvisad att i första hand söka pengar urvattenregleringsföretagens fond för översvämningsskador via miljödomstolen.Detta är bara ett exempel på hur orimligt det är att ersättningsfrågan inteär reglerad när beslutet fattas. Vi kan inte acceptera attenskilda människor ska sitta emellan när olika myndigheter strider om vemsom har ansvaret. Det är helt orimligt och godtyckligt att enskilda ellerkommuner efteråt ska tvingas processa för att få sådana kostnader ersatta. IUSA kan presidenten exklusivt förklara ett område för nationelltkatastrofområde. Det innebär att kostnaderna täcks av federal ersättning respektive delstatlig ersättning till . Problematikenrörande ersättningsfrågans reglering måste uppmärksammas och bli föremålför en översyn. Detta bör ges regeringen till känna.Ompröva vattendomarnaFlöden i reglerade älvar inträffar mer sällan och kommer därför meröverraskande än vad som är fallet i outbyggda system.Överraskningsmomentet förstärks av att reglerade flöden ofta är orsakadeav regn eller hösten medan de högsta oreglerade flödenasom regel är vårflöden. En försvårande omständighet är att det i regel ärsvårare att förutse höga regnflöden än höga vårflöden.Vattenregleringen leder till att vatten tappas ur magasinen när det behövsför elkraftproduktion och lagras när det finns överskott. Utbyggnaden avvattenkraften innebär därför att flödet i älven alltmer kommit att styras, ävenom samspelet med naturen dock finns kvar. Det ställs på sin spets närmagasinen är fyllda och vatten måste tappas förbi dammarna. Om man intekan släppa fram vattnet då hotar dammhaverier, kanske med katastrofalaföljder.Vattendomarna utgör den rättsliga grunden för de reglerade vattendragen.De beslutades av vattendomstolar, men handhas numera av miljödomstolarna,och innehåller bl a bestämmelser om sänkningsgräns, dämningsgräns,vattenhushållning, överdämningsrätt vid vissa situationer, olika bestämmelserför olika årstider kan vara inskrivna m.m. Vattenregleringsföretagen är endastersättningsskyldiga i de fall de brutit mot vattendomar. Många vattendomar äremellertid av så gammalt datum att vissa konsekvenser av regleringarna bättrenu än vid tiden för domsluten kan bedömas.Genom de omfattande vattenkraftutbyggnaderna har fiske ochnaturvärden åsamkats mycket stora skador. Eftersom tillgången på fiskrikasjöar och älvar historiskt sett varit viktig för bosättning ochutkomstmöjligheter, har även fornlämningar och andra kulturlämningar imycket stor utsträckning kommit att påverkas av vattenregleringarna. Detidiga vattenkraftutbyggnaderna genomfördes under en tidsepok när miljö-och fiskeintressen inte värderades på samma sätt som . I ett nationelltperspektiv utgör fiskbestånden i inland en unik resurs som bör tastill vara och utvecklas för att stimulera till ökad turism.De första människorna i försörjde sig på jakt, fiske, vilda bäroch växter. Alltefter säsong och växlande tillgång på föda bytte manlägerplats. Denna nomadkultur kom att prägla människans tillvaro . Hur, när och varför fångstkulturen förändrades är några av de mestangelägna frågorna för forskningen att söka svar på. Genomvattenregleringarna har fornlämningar och andra kulturlämningar kommit attfriläggas av erosion, och stora värden riskerar att successivt utplånas om inteskyndsamma åtgärder vidtas.En översyn av landets vattendomar i syfte att undersöka konsekvensernaav regleringarna och vattenregleringsföretagens ersättningsskyldighet bordedärför göras. Detta bör ges regeringen till känna.Breddat räddningstjänstbegreppIdag ska staten ersätta kostnader för räddningstjänst. Detta har i praxisgivits en alltför snäv tolkning. kommun får nu processa eftersomstaten gjort gällande att de merkostnader som uppstod till följd avsnöovädret (bl a kostnader för mattransporter till skolbarn, äldre o dyl)inte ska anses som räddningstjänst. Det är angeläget att frågan snart löses.Det är varken rimligt eller motiverat att drabbade kommuner, beroende påårstid och nederbörd, behandlas olika i detta avseende.Räddningstjänstbegreppet bör därför ses över. Detta bör ges regeringentill känna.Genom planering före samt effektiva och relevanta insatser under en akutöversvämningssituation kan skadorna dock begränsas. Översvämningskartorär ett hjälpmedel i detta arbete och visar vilka områden som hotas avöversvämning vid höga flöden. utför på uppdrag av Räddningsverketen översiktlig översvämningskartering längs delar av de svenskavatttendragen. Karteringen påbörjades och planeras pågå i fem år.Målet är att kartera () av landets vattendrag. Deöversiktliga kartorna är avsedda för övergripande planering avräddningstjänstens arbete och som underlag för kommunens översiktsplaner.Översvämningskarteringen omfattar naturliga flöden i både reglerade ochoreglerade vattendrag, men inte flöden uppkomna genom t ex dammbrott ochisdämningar. Översvämningskarteringen är en viktig åtgärd för att finnainstrument som kan bidra till att översvämningsskador kan förebyggas. Ettannat viktigt led i det förebyggande arbetet är att öka kunskaperna omorsakerna till översvämningar. Det är därför angeläget att forskning kringöversvämningsorsaker initieras. Detta bör ges regeringen till känna.Nationell katastroffondEnligt experter kommer vi att drabbas av flernederbördsperioder, liknande den . Detta p g a deklimatförändringar som vi kan förutse, som en följd avväxthuseffekten. Av den anledningen bör besluta om att starta enfond, som kan utnyttjas vid naturkatastrofer.Fonden ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. En fondsom växer under de år som den inte behöver utnyttjas. Regeringen bör därförutreda lämpligheten i att inrätta en katastroffond i Sverige.Andra frågor av betydelse för att stärkasamhällets grundförmåga att klara extremafredstida situationerDammsäkerhetI inträffade en översvämningskatastrof i , ochTyskland. Stora områden i , , och Vitrysslandberördes också. Över en miljon människor drabbades. 137 000 personerevakuerades och ett 100-tal miste sina liv. Översvämningarna orsakadesav extremt höga nederbördsmängder under kort tidsrymd vilket innebaratt många dammar brast. Dessa nederbördsmängder och flöden var inteförutsedda och hade inte beräknats då de aktuella dammarna byggdes.Dimensionerade flöden överskreds med mer än 200procent.Svensk älvsäkerhet bygger på en dimensionering baserad på den högstaavrinningen med ett påslag av . Detta motsvarar i regel ett flödemed en återkomsttid av . Det är uppenbart att de regnmängder ochflöden som vi nu sett exempel på både i och iSverige kan komma att överstiga de värden som gällt för svenskadammar och älvar.Innan dammraset vid Aitik, strax söder om ,hade någon större olycka inträffat i . Etthundrafemtiometer av dammvallen mellan den inre och yttre dammen hade rasat. För attminska trycket på dammvallarna valde gruvledningen att släppa ut en miljonkubikmeter kopparhaltigt vatten. finns endast fem gruvdammarkvar i drift: Aitik och i , i ,vid samt vid . De fyra förstnämndaägs av gruvbolaget . Utomlands har 31 allvarliga gruvdammsolyckorregi-strerats sedan 1970.Sannolikheten för ett dammbrott i har ökat. Om ett sådantinträffar får det katastrofala konsekvenser för människor, miljö ochbebyggelse. Svensk älvsäkerhet blev föremål för översyn 1995 och bör därförånyo ses över. Detta bör ges regeringen till känna.Nationellt räddningsnätRäddningstjänstens olika enheter använder sig av olikakommunikationssystem, vilket gör att det kan uppstå problem attkommunicera vid stora räddningsaktioner. Dels stör systemen varandra,dels kan olika enheter tvingas samsas om en enda kommunikationskanal.Så skedde t ex vid den stora skogsbranden på i Tyrestanationalpark.Trots detta finns redan en europeisk standard speciellt framtagen föranvändare inom offentlig sektor och räddningstjänst - Tetra. Systemet harockså europeiska standardiseringsorganet Etsi:s godkännande. Flera länderhar redan beslutat sig för att bygga ett Tetra-nät, däribland , ,och . Det är angeläget att kommunikationssystemen stöderutvecklingen mot en gränslös räddningstjänst. Ett nationellt och moderntkommunikationssystem som underlättar samordning vid räddningsaktionerbehövs därför.Tetra-nätet skulle omfatta alla aktörer inom räddningstjänsten och fungeraför att samordna räddningsaktioner både lokalt, regionalt och nationellt. Detskulle dessutom skapa förutsättningar att fungera väl med liknande nät i andraländer, vilket skulle främja internationell samverkan med t ex baltiskaregionen och med , med tanke på färjelinjen mellan ochFinland.För att inte olika aktörer ska fortsätta att bygga egna lokala nät, brådskarett beslut i Tetra-frågan, eftersom risken annars är uppenbar att vi hamnar i ensituation med ett lapptäcke av olika system inom räddningstjänsten.Regeringen bör därför skyndsamt fatta beslut i Tetra-frågan. Detta bör gesregeringen till känna.ElförsörjningFörra årets upprepade och omfattande strömavbrott i södra och västraSverige till följd av oväder satte frågan om en säkrad elförsörjning iblixtbelysning. Elavbrotten berörde ibland hundratusentals hushåll ochresulterade bl a i att barn hölls hemma från skolan och att hemtjänstenfick göra extrainsatser. Hårda prövningar drabbade många jordbrukareoch småföretagare. Frågan inställer sig hur beredskapen vid elavbrott ärorganiserad och hur elförsörjningen kan säkras. Det är nu viktigt att dessahändelser följs upp och utvärderas så att elkaoset inte upprepas. Detta börges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Erik ()()