mot · GO02So32 · 2000-11-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So32av , ()med anledning av prop. 2000/01:36 Sjukhus med vinstsyfte1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar avslå proposition 2000/01:36.2 Inledning - mångfald inom akutsjukvårdenCenterpartiet yrkar avslag på propositionen. Vårt främsta skäl ärprincipen om det kommunala självstyret och respekten för väljarnas val ikommuner, landsting och regioner. Beslut som berör kommunensinnevånare ska fattas nära medborgarna och i samråd med medborgarna. Ienlighet med vad innevånarna givit uttryck för. Demokratin riskerar atturholkas om medborgarnas krav i allmänna val om politiska majoriteterinte respekteras.En annan grund för vårt ställningstagande är att Lagrådet riktat betydandekritik mot förslaget och dess slutsats är att inte tillstyrka det remitteradeförslaget. kritik av nu liggande förslag är i huvudsak detsammasom Lagrådets. Lagrådet skriver bland annat i sitt yttrande att "synes detytterst vara som sätter gränser för det kommunalasjälvbestämmandet. är föreställningen om självstyrelseen levande realitet i svenskt samhällsliv. Någon innebörd måste denkommunala självstyrelsen ha, låt vara att det är ovisst hur långt den sträckersig." Lagrådet menar vidare att förslaget innebär att möjligheterna att inte fådriva akutsjukhus för vissa aktörer i praktiken innebär en inskränkning avnäringsfriheten. Lagrådet riktar dessutom kritik mot atttillämpningsproblemen blir betydande. Regeringen försöker att kringgåLagrådets kritik med en tidsbegränsad inskränkning. Innebörden av liggandeförslag är i princip detsamma som i lagråds-remissen. Detta borde leda till förnyad prövning i Lagrådet.En tredje grund för vårt avslagsyrkande är orealismen i förslaget, bristenpå verklighetsförankring och att det enbart innehåller symbolpolitik.Regeringen väljer med den här propositionen att rikta fokus på en del isjukvården vars struktur är i kraftig förändring. Sjukhusen kommer att ha enannan roll . Vi tror att utvecklingen går mot att avancerad ochhögspecialiserad sjukvård även bedrivs vid mindre enheter, näramänniskorna. Regeringen väljer istället att fokusera på nuvarande struktur,och förslaget kan leda till att enheter läggs ned istället för att nyaentreprenörer får möjlighet att driva verksamheten vidare.3 Principiella utgångspunkterCenterpartiets vårdpolitik vilar på tre viktiga värderingar. Alla patienteroch anhöriga, oavsett var man råkar bo, ska ha rätt till närhet till vårdenoch omsorgen. Vården och omsorgen ska stärka människors trygghet.Alla människor, oavsett kön, ålder, ekonomiska resurser eller geografiskhemvist, ska erbjudas vård och omsorg av hög kvalitet och på rättvisavillkor.Svensk sjukvård ska vara skattefinansierad och demokratiskt styrd.Produktionen kan däremot ske i olika former. Förhållandena mellansjukvårdshuvudmännen och enskilda vårdgivare ska regleras i avtal.Långsiktiga spelregler krävs för att andelen privata vårdgivare ska öka.Hälso- och sjukvården är kunskapsintensiv och kräver stora investeringar iutrustning för att ligga i frontlinjen. I annat fall finns det svårigheter medattplanera på lång sikt. För privata vårdgivare är det angeläget att de avtal somskrivs är långsiktiga.Centerpartiet vill öka mångfalden av vårdutövare. Staten,landstingen/regionerna och kommunerna har det yttersta ansvaret för att allasamhällsmedborgare ges god vård och att tillgängligheten är lika för alla. Attskilja på offentlig kontroll och finansiering å ena sidan och en fri produktionmed enskilda, kooperativa och offentliga producenter å andra sidan är angelä-get för att uppnå en ökad mångfald av vårdformer och ökad kvalitet. Flervårdgivare kan innebära ökad närhet för patienten och en decentraliseradvårdstruktur. Det utvecklar metoder och förbättrar effektiviteten inom hälso-och sjukvården, som förnyelse i arbetsformerna inom hälso- ochsjukvården kan underlättas. Erfarenhetsutbyte mellan olika vårdgivaregenererar nya idéer och utvecklar verksamheten.4 Kommunala självstyretLyhördheten måste bli större och platser skapas för en dialog mellanförtroendevalda och medborgare. har demokratin och folkstyretuppfattats som självklart och tagits för givet i vårt land. kännermånga människor vanmakt inför det politiska systemet, något sommanifesterats i sjunkande valdeltagande, svårigheter för politiska partieratt rekrytera medlemmar och ökande misstro mot politiker. Det saknasfortfarande en diskussion kring behovet av ökad/fördjupad demokrati ochen vilja att pröva förändringar av de demokratiska formerna.Respekten för den kommunala självstyrelsen är avgörande för attupprätthålla förtroende för den lokala demokratin. Människor måste veta vemsom är ansvarig för de politiska besluten och ha möjlighet att utkräva ansvarav de förtroendevalda - en grundläggande del i det demokratiska systemet.Regeringen har vid ett flertal tillfällen lagt förslag som innebärinskränkningar av det kommunala självstyret och som otydliggör det politiskaansvaret. Detta kan få till följd ett minskat förtroende för politiken.Varje nivå ska fatta de beslut som man är bäst på. Vi anser t.ex. att beslutkring sjukvårdens organisation ska avgöras på regional nivå. Det innebär inteatt alla beslut ska fattas på den nivå där de alltid har fattats. Vissanationellabeslut bör föras över till regional och lokal nivå eller till enskilda människoroch beslut inom andra politikområden bör fattas internationellt. Förändringarkan vara nödvändiga på grund av förändrade omständigheter. Regeringen börinte lägga sig i enbart mot bakgrund av att väljarna givit uttryck för att maninte vill ha ett socialdemokratiskt styre.Företrädare för regeringen talar varmt om det kommunala självstyret. Menatt döma av regeringens politik så anser man i själva verket attdecentraliseringen gått för långt och att centralstyrningen från staten ska öka.Centerpartiet står för ett radikalt annorlunda perspektiv i syfte att stärkamänniskors egenmakt och det kommunala självbestämmandet. Regeringensbristande respekt för det kommunala självstyret kommer till uttryck ipropositionen, och det understryker behovet av en ny grundlag för att skyddaden lokala demokratin mot statliga ingrepp. lade en motion i denallmänna motionstiden där vi föreslår en rad åtgärder för att stärka regionernaoch den lokala demokratin.Regeringen har i en överenskommelse med beslutat att tillsättaen utredningen som innebär att vissa beslut i kommuner och landsting skafattas med två tredjedels majoritet. Liknande förslag har lagts av . avvisar, mycket starkt, denna typ av inskränkningarav principen om: "en man en röst". Två tredjedels majoritet ska varaförbehållet grundlagsfrågor och då med ett allmänt val i mellan.5 Mångfald inom hälso- och sjukvårdenMarknaden växer för privata försäkringslösningar inom sjukvården.Alltfler företag köper försäkringar åt sina anställda för att de snabbt ska fåtillgång till vård vid behov. Den offentliga vården klarar inte längre av atti tillräcklig omfattning möta medborgarnas och företagens krav omtillgänglighet. Utvecklingen går mot "gräddfiler" för medborgare medsjukvårdsförsäkringar.Motstånd mot privata initiativ inom den gemensamt finansierade vårdensram och motstånd mot att resurser, kunskap och kapital från den privata sidankommer den offentliga sektorn till del kan i förlängningen leda till att de somhar råd vänder den offentligt finansierade vården ryggen.Mångfald och nya alternativ är några av de vägar som behöver prövas föratt utveckla sjukvård och annan offentligt finansierad välfärd. Införande avkonkurrens kan vara ett kraftfullt medel för att stärka förutsättningarna förekonomisk utveckling. Med ökad mångfald kan nya innovationer ochlösningar komma fram som kan utveckla såväl hälso- och sjukvården somnäringslivet. En mångfald av olika driftsformer och entreprenörer är inte baraett mål i sig, utan ett av flera medel att förändra, förnya och förbättrasjukvården för allmänheten, patienterna och vårdpersonalen.Nya lösningar ger möjligheter att bedriva verksamheten mer effektivt ochprioritera den verksamhet som skattepengarna i första hand är till för.Dessutom ger fler vårdgivare och olika entreprenörer de sjukvårdsutbildadefler arbetsgivare att välja mellan. Det gagnar arbetstagarna och kommer attställa större krav på arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön och satsa påutbildning för sina anställda. Förändringarna kan leda till förbättradeutvecklingsmöjligheter och höjda löner.En mångfald av driftsformer ger en sjukvård med större dynamik,entreprenörskap och innovation. Genom införande av konkurrensdecentraliseras produktionen genom att fler alternativa utförare anlitas ochgenom att enheter inom landstingen får möjligheter till större befogenheteroch större ansvar. Ett av det starkaste skälet till att faktiskt tillåta ochvälkomna vinster i vården är att det drar till sig företag medinvesteringskapital. Att förbjuda vinstintressen i denna verksamhet ärdetsamma som att dränera vården på kapital och investeringar. Alla vet attföretag som går med vinst investerar i både kunnande och teknik samtidigtsom det genererar ett ekonomiskt tillskott till verksamheten.6 Avtal inom akutsjukvårdenEn stor del av den specialiserade sjukvården kommer attflyttas från sjukhusen till vårdcentraler och till hemmen. Detta innebär attsjukhusen blir mera av kunskapsföretag och mindre av institutioner.Rådande hierarkier inom vården får stå tillbaka för teamarbete och ökatinformationsflöde mellan vårdgivare och patient. Framtidens sjukhuskommer att innehålla flera entreprenörer och vårdgivare - fler olikaentreprenörer som tillsammans bildar en enhet inom sjukhusbyggnaden.Landstingen skriver avtal med ett eller flera företag, kooperativ ellerideella entreprenörer. finns det ett par exempel på sjukhus som drivsav privata entreprenörer, t.ex. och Lundbysjukhus i . Det finns också exempel på hursjukvårdshuvudmännen skrivit avtal för delar av sjukhusverksamheten. Iregeringens proposition anges att förslaget ska omfatta driften av ettakutsjukhus. Frågan om det innebär att även delar av verksamheten inomsjukhuset även omfattas av vinstförbudet besvaras inte.Sjukvårdshuvudmännen måste ange tydliga spelregler. Avtalen ska byggapå principen om lika villkor oavsett driftsform. Det är också i avtalet mellansjukvårdshuvudmannen och vårdgivaren som kvalitetskrav m.m. skadefinieras.När kommuner och landsting skriver avtal med entreprenörer är avtalstidenvanligtvis , enligt den praxis som utvecklats. I propositionen står: "Dennya begränsningen för landstingen när det gäller möjligheten att överlåtadriftsansvaret för akutsjukhus skall inte gälla pågående verksamhet." Detkommer den dock att göra. Avtalet mellan /och Stockholmsläns landsting löper ut den 31/12 2002. Och mot bakgrund av att regeringen ipropositionen skriver att "genom de föreslagna bestämmelserna är landstingetemellertid förhindrat att beakta anbud från den som tidigare ansvarat fördriften om denne även fortsättningsvis avser att driva verksamheten med syfteatt skapa vinst" kommer regeringens proposition att påverka den nuvarandeverksamheten, och kommer inte ha möjlighet att förlänga avtalet.Enligt vår uppfattning vore det bättre att låta väljarna avgöra hur de vill hasjukvården organiserad.7 Förändrad sjukhusstrukturBegreppet akutsjukhus finns inte tidigare definierat. Regeringen har ipropositionen försökt sig på en definition och med utgångspunkt i dennapekat ut 79 enheter i landet. Sjukvården, och i synnerhet den slutnavården, är i en kraftig omvandling. Den teknisk-medicinska utvecklingengår mycket snabbt. Men detta verkar regeringen helt ha missat. görsde avgörande akuta vårdinsatserna i ambulansen på väg till sjukhuset.Prover skickas för analys till enheter utanför sjukhuset, kanske till ettprivat företag som har avtal med . Sjukhusen hyr inspecialistläkare till kliniken från ett bemanningsföretag, och patienteneftervårdas vid ett sjukvårdshotell som kanske även det drivs i privat regi.Sjukhus är ett nätverk av olika verksamheter medhögspecialiserad vård snarare än en byggnad med röda tegelfasader.Allt fler medicinska insatser kan göras inom primärvården och utanförstorsjukhusen. Gränserna mellan den högspecialiserade akutsjukvården och"lättakutverksamhet" är allt mer flytande. Lättare akuta besvär kan behandlasvid "lättakuten" inom primärvården. Många av dessa sjukfall krävde tidigaretraditionell akutsjukvård. Tekniken och medicinen gör framsteg som för detpositiva med sig att vården kan komma närmare människorna.Regeringen har i andra sammanhang givit signaler, visserligen efterpåtryckningar från , att den gärna ser en ökad mångfald av vård-givare inom den öppna vården. Den fråga man kan ställa sig är då varför detär skillnad på att teckna avtal med privat vårdgivare med "lättakut" ochdagkirurgi men inte med hela eller delar av verksamheten vid ett traditionelltsjukhus. Vad händer om ett landsting väljer att skriva avtal med en privatentreprenör som har möjlighet att öppna en akutmottagning vid ett av denuvarande privata sjukhusen?För är inte ägandefrågan det viktiga, utan att alla människorfår tillgång till god vård efter behov och inte ekonomiska resurser. Sjukhusska således även kunna drivas i privat regi. Det väsentliga är att de sombeställer sjukvård också ställer krav på kvalitet och tar reda på vad de får förpengarna. Patienten vill ha bra sjukvård, och då är det ointressant om denutförs i eller annans regi. Det är lika viktigt att uppmuntra ettbykooperativ i som att ge ett professionellt och seriöst företagmöjligheter att driva sjukhus i . Dessutom är det deförtroendevalda i länen som ska ha förtroende och ta ansvar för bedömningaroch beslut. I denna proposition väljer regeringen att peka ut en del av hälso-och sjukvården. Följden blir att regeringen ger dubbla signaler - å ena sidansäger den sig vilja uppmuntra privata entreprenörer men å andra sidan villregeringen hindra landstingen att skriva avtal med företag inom en annan delav vården.Stockholm den 21 november 2000Lennart ()()()()()()()