mot · GO02Fi209 · 2000-10-05 00:00:00 — Ett ja innebär att ges mandat att fatta beslut om ettsvenskt deltagande.Prioriterade områdenI följande avsnitt presenteras sju områden som är särskiltprioriterade för i den ekonomiskapolitiken. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat,skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare, valfrihetenför barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation,vården, omsorgen och skolan, vikten av ett återupprättaträttssamhälle samt betydelsen av en fungerandeinfrastruktur. På dessa områden är den socialdemokratiskaregeringens politik utpräglat bristfällig eller direkt felaktig.Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att gestabila och goda villkor för fler och växande företag ochdärigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten ochtrygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanseradfinanspolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar deseglivade bromsmekanismer som i mer än 25 årunderminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft ochbäddat för dagens höga arbetslöshet och brister i välfärden.Penningpolitiken skall skötas av med inflationsmålet på 2 %årlig KPI-förändring som riktmärke. Finans- och strukturpolitiken åvilarriksdagen att besluta om. De flesta av de finanspolitiska åtgärder som föreslåsi denna motion har även fundamentalt viktiga strukturella effekter för attförbättra den svenska ekonomins funktionssätt.- Skatten i vanliga inkomstlägen sänks kraftigt genom enhöjning av grundavdraget i den kommunala och statliga beskattningen.Detta bidrar i första hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men detmedför också den strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildningunderlättas. Se vidare avsnitt 7.2.- införs en statlig skattereduktion mot kommunalskatten förinkomst av lönearbete på av den taxerade inkomsten. höjsdetta avdrag till , och till . Detta reducerarmarginalskatterna för alla, och stärker därmed arbetslinjen.Skattereduktionen gäller på inkomster upp till 8,07 förhöjda prisbasbelopp.- Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en femtioprocentigskattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egnahemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraternanyligen avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgasrejält, så att det vita priset vid hushållens köp av tjänster i hemmet halverasdirekt vid köpet. Tjänster för kan köpas med enfemtioprocentig skattereduktion, som då alltså uppgår till maximalt 25 000kr per hushåll och år.- Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upptill . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till . Förslaget gälleralla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindreföretag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslagklart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling ochnyanställningar. Inom de norrländska stödområdena föreslås dessutom denextra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna med 8 procentenheterfortsätta att gälla.- En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för deförändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts avgenom de förslag som presenterar.- Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås ocksåförbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt.- Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffassambeskattning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsentill och 2003 sänks den till . De frysta fastighetstaxeringsvärdensom också föreslås i motionen innebär en ytterligare sänkning avförmögenhetsskatteuttaget. avvecklas den helt (se nedan).- Regeringens värnskatt avskaffas.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande (aktier)avvecklas och ett nytt permanent riskkapitalavdrag införs på investeringarupp till i onoterade företag.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per år.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital.- Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, vilketkommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning.- En lindring i beskattningen i personaloptioner föreslås från år 2002.- En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton föreslåsinföras år 2002.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer attförbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän ochobligatorisk a-kassa med en trettiotreprocentigegenfinansiering som kommer att skapa ett rakare rör mellanen bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter förden enskilde och vice versa.FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatt betalas på fysiska personersnettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är 1,5 %på belopp som överstiger 900 000 kr.Regeringen lägger i budgetpropositionen fram förslag till en sänkning avförmögenhetsskatten, men detta främst för att mildra effekterna av attfastighetstaxeringsvärdena räknas upp kraftigt. För många kommerslutresultatet av regeringens förändringar i alla fall att innebära en höjdförmögenhetsskatt.De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehållaförmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökandeinternationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens.Förmögenhetsbeskattningen, som tidigare kunnat motiveras avfördelningspolitiska skäl, får helt andra effekter än de tänkta. Detta hartydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag frånförmögenhetsskatt medant.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivtområde till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betalaförmögenhetsskatt. är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade frånförmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annarssannolikt skulle välja att lämna med sina pengar. De som inte har destora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten.Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andraavseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot intesambeskattas. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomisktstraffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. De förslag regeringenlägger fram kommer endast delvis att ändra på detta missförhållande.Inkomstbeskattningen och kapitalinkomstbeskattningen innebär att enfaktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger oftapå fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex.tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betalaförmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs.Vi har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inomnågra få år. Detta oavsett vilken kulör sittande regering har. har denhögsta förmögenhetsskatten av . Alltfler av våra grannländeravskaffar denna skatt. sällade sig och Danmarktill de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter.Kristdemokraterna har kommit fram till slutsatsen att förmögenhetsskattenska fasas ut ur det svenska skattesystemet. För att finansiera detta föreslås enhöjd bolagsskatt, dvs skatten på företagens faktiska vinster. Vi görbedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten i kombination mednuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår.Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i är Europaslägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen påfaktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen.Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns endiskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. En majoritet av partiernavill avskaffa förmögenhetsskatten.Den samlade effekten av förslag beträffande företags-och ägarbeskattningen framgår av diagram 5.1. Diagrammet jämför den totalabeskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik ochKristdemokraternas , under antagandet att investerarens övriganettoförmögenhet överstiger . Vidare antas att av vinstenefter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjdbolagsskatt, leder den slopade dubbelbeskattningen och den sänktaförmögenhetsskatten till att den totala beskattningen av det riskvilligakapitalet minskas från till 48 %.Kristdemokraternas politik för ett bättre företagarklimatsammanfattas i tabell 7.1.Tabell 7.1 skattesänkningar för ett bättreföretagarklimatKassamässiga effekter för statenmiljarder kronorTabell 4: (2001 2002 2003 )Anm.: Tabellen inkluderar inte den nedsättning avsocialavgifterna i stödområden som budgeteras på utgiftsområde 19 och omfattar170 åren 2002 och 2003.En skattepolitik där alla fårbehålla mer av sin egen lönRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har tillstora delar inneburit höjda skatter för låg- ochmedelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänktabidrag gjort att många som redan tidigare levde påmarginalen tvingats söka socialbidrag.Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela denförra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare.Denna utveckling har i sin tur belastat kommunernaeftersom det är de som finansierar socialbidragen.Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag av året betalar ofta ansenliga belopp iinkomstskatter under andra delar av året. Denna negativarundgång måste brytas.Kristdemokraterna ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktursom gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroendeav bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en radåtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lönoch därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.- För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av denkommunala och statliga inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla medsammanlagt genom att grundavdraget höjstill . Effekten blir jämfört med regeringens förslag enskattesänkning med ca /månad, eller per år.Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understigerdet av föreslagna grundavdraget. Kommunernasskatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget tekniskt sett utformassom en statlig skattereduktion. Förslaget ger förutsättningar för en bättrefungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring försommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdragkan man tjäna innan man behöver betala kommunalskattjämfört med i dag.- För det andra föreslår vi en fördubblad skattereduktion förlåginkomsttagare på totalt per person och år påpensionsgrundande inkomster (). Liksom för densärskilda skattereduktion som finns föreslår vi full reduktion förpersoner med inkomster och en avtrappning så attreduktionen upphör vid inkomster på . Den lilla ökning imarginalskatt som blir följden av avtrappningen () kompenserasmer än väl av det förvärvsavdrag vi föreslår på, inledningsvis, 6,15procent.- För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensationför pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag motkommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhetmotsvarande av den taxerade inkomsten , och11,. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymmeminskas därigenom marginaleffekterna avsevärt.- De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara föreslås förbättras delsgenom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom enavdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton.- Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till5 . Det innebär att resekostnader på ytterligare bliravdragsgilla jämfört med i dag.- En skatt som plågar många, inte minst de med låga inkomster, ärfastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter.Regeringens budget innebär en höjning av fastighetsskatten för många ochdärtill en höjning av förmögenhetsskatten när fastighetstaxeringsvärdenatinas upp. anser att detta är oacceptabelt och finansierardärför en varaktig frysning av taxeringsvärdena. Kristdemokraternaföreslår därefter att fastighetsskatten på hyreshus och egnahem från år2001 ska sänkas till . Fastighetsskatten ska också enbartberäknas på en tredjedel av markvärdet överstigande . På så sättförsvinner de orimliga effekter som exempelvis drabbat dem som bor iskärgårdsområden.- avvisar regeringens värnskatt. Den är ett brott mot deprinciper Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast iskattereformen 1990-1991 om att ingen ska betala av eninkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löftenSocialdemokraterna ställde ut om att värnskatten underbudgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte haextra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning medmedföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildarsig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttarutomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som göratt utbildning lönar sig.Tabell 7.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönKassamässiga förändringar för staten,miljarder kronorTabell 5: (Inkomsttitel )Inkomstskattesänkningarnas samlade effektI tabell 7.2.1 jämförs för åren 2001-2003Kristdemokraternas samlade förslag tillinkomstskattesänkningar med de förslag som regeringenpresenterar i budgetpropositionen för . Gällanderegler i kombination med regeringens förslag om ytterligarekompensation för pensionsavgiften och något höjtgrundavdrag jämförs således med Kristdemokraternasförslag till grundavdrag, förvärvsavdrag, utebliven"kompensation" för pensionsavgiften enligt regeringensmodell, fördubblad skattereduktion för låginkomsttagare ochavskaffad värnskatt. Jämförelsen görs priser.Tabell 7.2.1 Inkomstskattesänkningar år 2001 till 2003Kristdemokraternas politik jämfört med regeringensTabell 6: ()En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har haft en central ställning iKristdemokraternas politiska arbete ända sedan partietbildades. Det handlar både om synen på familjens ställningoch uppgifter i samhället, och om utformningen av detoffentliga familjestödet. arbete har varitinriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald,som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarnaoch barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta framfamiljepolitiken som en huvudfråga på grund av denbetydelse den har för hela samhällsbyggandet och framförallt för barnen.Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statligaochkommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnatfå del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill skötabarnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför oftamycket svårt att förverkliga sin önskan.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera bristerfrån såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdärför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situationföräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönadekvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidragetkan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget hardock skurits ner och försämrats kraftigt av densocialdemokratiska regeringen.Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet intemedger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen vill med sitt förslagom maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utöka dettafördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom denna maxtaxakommer att gynna de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten förbättrasinte heller genom införande av maxtaxa. Det är fortfarande bara om familjenväljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet frånoffentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del avstödet. avvisar därför regeringens planer på en maxtaxainom den kommunala barnomsorgen. Tillsammans med ,har vi presenterat ett gemensamt alternativ tillregeringens maxtaxereform. För detta redogörs mer utförligt i en särskildmotion med anledning av utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjeroch barn.Vårt alternativ till regeringens familjepolitik tar i stället sin utgångspunkt ifamiljens och barnens behov. Staten ska inte agera med pekpinnar utan ge ettstöd som underlättar föräldraskapet. Vi vill ge tillbaka självbestämmandet tillföräldrarna. De har bäst möjlighet att avgöra hur tid och resurser ska fördelas.Det offentliga stödet till barnomsorgen ska nå alla barn. Åtgärderna skatillsammans ge ökad valfrihet för föräldrar att välja den barnomsorgsform devill. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita kommunalt finansieradbarnomsorg och annan barnomsorg. Det familjepolitiska stödet skamöjliggöra för föräldrarna att kunna minska sin arbetstid.Regeringens förslag till maxtaxa har från våra utgångspunkter en radbrister. För det första omfattar inte maxtaxan alla barn. Endast högavlönadefamiljer som följer regeringens mönsterbeteende får del av reformen fullt ut.Maxtaxan saknar den flexibilitet som många barnfamiljer efterfrågar. Mångafamiljer söker möjligheter att förkorta sin arbetstid eller välja alternativabarnomsorgsformer. Dessa familjer får ingen del av det ekonomiska stödet.De resurser som hade varit möjliga att friggöra för t.ex. kortare arbetsdag,blirnu i ännu högre grad uppbundna i ersättning till kommunerna.Familjebildningar, arbetstider, tid för eget engagemang i barnomsorgenm.m. Förutsättningarna är olika och familjerna har olika önskemålöver tiden om lösningar för barnens omsorg. I när det är svårt attkombinera familjebildning med ett aktivt yrkesliv behövs inte fler varianterav de gamla, ensidigt styrande, lösningarna utan nya möjligheter för familjenatt själva välja barnomsorgslösningar.Det finns också anledning att resa en rad frågetecken kring framtidamöjligheter att bedriva t.ex. kooperativ barnomsorg. Många föräldrar väljeratt engagera sig i barnens förskoleverksamhet och kompenseras genomen lägre avgift. Den kompensationen försvinner med maxtaxan, vilket ledertill att kooperativ förskoleverksamhet får svårighet att hävda sig.Kristdemokraterna föreslår bland annat följande förändringar påfamiljeområdet:- Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen från dagens per dag till 150kr per dag.- Ett barnomsorgskonto införs den 1/1 2002 på totalt per barn somfyllt . Maximalt kan tas ut från kontot. För de barnsom vid införandet fyllt utgår totalt 20 000 kr.- En avdragsrätt för samtliga styrkta barnomsorgskostnader på maximalt50 införs i samband med att barnomsorgskontot införs.Avdragsrätten gäller för alla barn mellan ett och sex år.- Barnbidraget höjs till per barn och månad och tre viktigaförbättringar genomförs i bostadsbidraget för att gynna de sämst ställdabarnfamiljerna. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del somenbart beror på antalet barn) höjs med och barn. Deindividuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboendeavskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till 117 000 kr.Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med 10kvadratmeter i respektive kategori.- anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Dettapåverkar även föräldraförsäkringen.- vill också, i stället för fortsatta barnbidragshöjningar,införa en statlig skattereduktion för varje barn . År 2001föreslås denna uppgå till per barn och månad, höjs den till100 kr och till per barn och månad.Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av dengenerella skattesänkning som föreslås för inkomsttagaregenom en höjning av grundavdraget, samt genom denfördubblade skattereduktionen för låginkomsttagare och detförvärvsavdrag som också föreslås i motionen.Tabell 7.3 politik för barnfamiljerFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 7: (Miljoner kronor 20012002 2003 )Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat mångapensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inomäldrevården samt de växande vårdköerna.Kristdemokraternas budgetalternativ, som bl a innehållernedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisaoch bättre ekonomisk situation för pensionärer:- Pensionstillskottet höjs med /månad . Detta förslaggynnar alla dem som har låg eller ingen ATP. träder det nyapensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högreän dagens folkpension och pensionstillskott. Vår föreslagna höjning avpensionstillskottet innebär att de ekonomiskt sett sämst ställdapensionärerna får del av den förbättringen . Från och med år2003 kommer det höjda grundavdrag som föreslås i denna motion, till följdav pensionsreformen, att omfatta hela pensionärskollektivet, vilket gör attäven de pensionärer med lägst pension kommer att få sänkt skatt.- Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas.- Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehållafritidsfastigheter.- Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 till 12 månader.- Grundavdragshöjningen som föreslår omfattar allaskattepliktiga transfereringar och gäller och 2002 även förpensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag (SGA) understiger detav föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommer därmed att fåsänkt skatt till följd av denna förändring . Från år 2003kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas i detvanliga skattesystemet (med undantag för den allmänna pensionsavgiftensom pensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skatt med ca permånad, eller per år.Tabell 7.4 politik för pensionärerFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 8: (Miljoner kronor 20012002 2003 )Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuneroch landsting kommer att få i ytterligareresurser jämfört med regeringensförslag. Den centralstyrda skolsatsning som regeringenföreslår anser vi dels bör utformas som en höjning av degenerella statsbidragen så att kommunerna själva kanbestämma över resurstillskottets användning, dels börtilldelningen tidsmässigt skiftas om så att kommunernaredan år 2001 får ett ordentligt resurstillskott. Vidare vill viförbättra tandvårdsförsäkringen och införa en helt nyrehabiliteringsförsäkring. Ett särskilt stimulansbidrag inomäldreomsorgen bör inrättas för att i första handförbättra för anhörigvårdare. samladepolitik och bedömning vad gäller kommunsektornpresenteras mer utförligt nedan under avsnitt 8Kommunsektorn.Tabell 7.5 Satsningar för en bättre vård, omsorg och skolaFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 9: (Miljoner kronor 20012002 2003 )Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar somskett inom rättsväsendet . Kristdemokraternavill tillföra rättsväsendet ytterligare denkommande treårsperioden.- får ytterligare resurser till närpolisverksamheten, enutökad polisutbildning och den internationella insatsstyrkan.- Åklagarväsendet stärks. En beredskap måste finnas för ett ökat antalärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen.