mot · GN02Fi30 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi30av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårproposition1 Ett tryggare SverigeBrottsligheten tar inte semester. Därför kan inte heller statsmakten taledigt från sin grundläggande uppgift - att skydda medborgarna frånbrottsliga angrepp.Denna statens främsta uppgift har under det socialdemokratiska regerings-innehavet varit satt på undantag. En efter en har regeringen släckt nerSveriges polisstationer. Stora delar av landet har lämnats åt sitt öde, mednärmaste polis bort. Rättsstaten drar sig undan, laglöshetenvinner terräng.Krisen inom rättsväsendet tar sig många uttryck. Den visar sig bland annati det minskande antalet poliser, i det minskande antalet ärenden som polisenredovisar till åklagare och i en oroande brottsutveckling.Utvecklingen inom poliskåren är särskilt bekymmersam. Både i vårasmåkommuner och i våra storstäder råder polisbrist. har förlorat1 000 poliser , och även i och iSkåne är antalet vakanser stort. I hela landet har antalet anställda inompolisen minskat med 1 400 personer bara under de två senaste åren.Avståndet mellan medborgarna och närmaste polis blir allt längre.Brottslighetens omfattning styrs i hög grad av upptäcktsrisken. Vetskapenom att närmaste polis finns långt från platsen för ett planerat brott verkarknappast avhållande på brottsbenägna personer. En underbemannad poliskårleder därför ofrånkomligen till lägre upptäcktsrisk. De i debatten oftaåberopade amerikanska exemplen visar också att upptäcktsrisken har enavgörande betydelse för en framgångsrik brottsbekämpning.I en nyligen publicerad rapport är situationen nu sådan att polisen utanutredning skriver av allt mellan och, i vissa kommuner, ända upptill av alla brottsanmälningar. Antalet ärenden redovisade tillåklagare har i sjunkit . Man kan med fogsäga att kriminella har oddsen på sin sida.Antalet anmälda brott ligger kvar på en generellt hög nivå. Förra åretsminskning på en procent kan i mångt och mycket förklaras med ett minskatantal tillgreppsbrott, främst cykelstölder. Av årsredovis-ning framgår att de flesta andra större kategorier av anmälda brott ökat iantal.Rån är det våldsbrott som jämfört med både antalsmässigt ochprocentuellt ökar mest. Ökningen beror framför allt på personrånen, som ärden största råntypen och som har ökat med . Även andramindre vanliga typer av rån har ökat, exempelvis butiksrånen med 13procent. De anmälda rånbrotten har ökat med undantagför . har rånbrotten ökat med cirka45 procent.En genomförd enkätundersökning bland cirka 4 500 elever i 15-till 17-årsåldern visade att av pojkarna och avflickorna blivit utsatt för rån. Våra skolungdomar lever alltså i enmiljö där risken för att bli utsatt för brott är stor och dessutom ökande.Medborgarna har en självklar rätt att kräva betydligt mer rättstrygghet förinbetalda skattemedel än vad staten klarar av att leverera . Denna rättkan inte ifrågasättas ens under ekonomiska kristider. Rättsstatens fundamen-tala delar borde därför vara fredade från sådana besparingar som leder tillminskad trygghet för landets medborgare. Men under det socialdemokratiskaregeringsinnehavet har människors trygghet och förtroende för rättsstateninte varit ett prioriterat område.Moderaterna föreslår i det följande en rad omedelbara åtgärder för attförbättra rättssäkerheten i . De sammanfattas under fem rubriker,nämligen Trygghet för laglydiga, Otrygghet för kriminella, Brott skall klarasupp, Efter brott skall följa straff, Stärkt skydd för kvinnor och Narkotikanskall utrotas.2 Laglydiga skall känna sig trygga, inte brottslingar- 3.000 fler poliser- Poliser skall synas. Anställ expertis som kan biträda polisen- Gör den nationell genom att underställa den- RikspolisstyrelsenBrottsligheten kan inte bekämpas utan poliser. Socialdemokraterna, somlade ner polisutbildningen , har under långtid drivit en rent polisfientlig kriminalpolitik. I stället för att ökaresurserna till polisen har Socialdemokraterna valt att tillskrivabrottsförebyggande egenskaper för diverse åtgärder inom den generellavälfärdspolitiken. På så sätt har polisen fått stå tillbaka för andrauppgifter i den socialdemokratiska välfärdsstaten.Polisen spelar emellertid en alldeles avgörande roll för rättstryggheten.Människor som drabbats av brott måste kunna lita på att polisen finns tillhands och på plats. På samma sätt som sjukvård förutsätter läkare, förutsätterbrottsbekämpning poliser. Att tala om rättstrygghet och skära nerpå polisverksamheten är därför inte trovärdigt.Ändå är det just det som den socialdemokratiska regeringen försökt göraunder sitt regeringsinnehav. Budget efter budget har lagts fram medminskade anslag till polisen och det övriga rättsväsendet. Effekterna av densocialdemokratiska svältkuren är tydliga ute på landets polisstationer.Moralen bland de poliser som finns kvar har blivit lidande, många poliserkänner sig desillusionerade och övergivna av statsmakterna.Framförallt har den socialdemokratiska politiken resulterat i en skriandebrist på poliser såväl i storstäderna som på landsbygden. Många av landetssmå kommuner saknar fast stationerad polis stora delar av dygnet. 40 procentav landets små kommuner får räkna med utryckningstider på 30-60 minuterfrån närmaste större ort med fast bemanning. På grund av hårda priori-teringar kan man ändå inte räkna med att polisen kommer när man kallar.Stora delar av landsbygden riskerar att bli laglöst land.I våra storstäder dräneras närpolisorganisationen ständigt på personal. Alltfler närpoliser tvingas överge sitt närpolisområde för att sättas in i den akutautryckningsverksamheten. De områden som lämnas utan ordentlig polis-bevakning - och dessutom på tider när brottsligheten är som högst - är oftastredan hårt drabbade av kriminalitet. Genom de senaste årens besparingar harregeringen dessutom svikit de brottsförebyggande ambitioner som låg bakomnärpolisreformen.Avsaknaden av synliga poliser, både i stad och på landsbygd, kan intefortgå längre. För att möta en allt grövre brottslighet med internationellainslag, och ge medborgarna ett gott rättsskydd mot den s.k.vardagsbrottsligheten, krävs att antalet poliser lyfts upp till en betydligthögre nivå. Vi vill därför avsätta resurser för att avlasta denuniformerade personalen. Dessa resurser bör bl.a. användas till att anställaexpertis och specialistkompetens för de olika uppgifter som utförs avpoliser men som bättre kan utföras av särskilt utbildad personal.Antagningen till polisutbildningen måste öka för att man skallundvika att hamna i situationer som dagens, där det helt enkelt inte finnsnågra poliser att anställa. Konsekvenserna av Socialdemokraternas nedlägg-ning av polisutbildningen är något kommer att få leva med underlång tid framöver. Många arbetsuppgifter inom polisväsendet förutsätter attett tillräckligt stort antal yngre poliser finns tillgängliga, men poliskåren är en kår med hög medelålder och hög sjukfrånvaro.Antalet poliser i uppgår till 16 200. I praktiken är dock antalet till-gängliga och verksamma personer betydligt lägre. Allt detta sammantaget -åldersstrukturen, den begränsade tjänstbarheten, den ökade sjukfrånvaron -har gjort att det operativa arbetet försämrats. Vi delar därför Rikspolis-styrelsens uppfattning att antalet poliser bör uppgå tillminst 19 000. Genom en kraftigt ökad antagning till polisutbildningen kanden negativa utvecklingen vändas. Men detta förutsätter att polisutbildningbedrivs på ytterligare en eller ett par orter.I takt med att den grova brottsligheten blir allt mer välorganiserad ochinternationellt förgrenad måste också polisen bli allt bättre på att möta nyahot. I detta arbete har den en central roll att fylla.Vivill göra insatsstyrkan till en verklig nationell resurs genom att organiseraden under rikspolisen och ge den ett eget budgetansvar. Den rådandeordningen - att den lokala polismyndighet som begär hjälp av insatsstyrkanäven får bära kostnaderna för insatsen - är inte bra. Risken är stor attpolismyndigheter av ekonomiska skäl undviker att utnyttja insatsstyrkan.3 Brott skall upp- Snabbutbilda speciella utredningspoliser- Förbättra polisens teknikstödGång på gång har Socialdemokraterna gjort klart att tyngdpunkten ipartiets kriminalpolitik ligger på de s.k. brottsförebyggande åtgärdernainom ramen för den allmänna välfärdspolitiken. Trots dessa strävandenså fortgår brottsligheten på en förhållandevis hög nivå. Den har blivit enkonstant faktor i samtliga medborgares liv, något alla måste ta ibeaktande . I anmäldes 1 164 000 brott. Detmotsvarar en miljon etthundrasextiofyratusen misslyckanden för staten idess brottsförebyggande arbete. Hur många brott som man verkligenlyckades förebygga är av naturliga skäl omöjligt att mäta.En effekt av de socialdemokratiska besparingarna på rättsväsendet är attuppklarandeprocenten sjunkit till oacceptabelt låga nivåer. I genomsnitt ärdet inte mer än vart fjärde brott som blir uppklarat. Enligt en rapport nyligenfrån SmåKom, finns det kommuner där polisen skriver av upp emot 90procent av anmälningarna utan utredning.Det vore förödande för rättssamhället att låta tilltron för polisens förmågaatt utreda brott sjunka ytterligare. Risken för att medborgarna försöker talagen i egna händer ökar i takt med avskrivningarna.Moderata samlingspartiet vill ha en kriminalpolitik som är fokuserad på attklara upp de brott som människor faktiskt drabbas av . När enbrottslig handling begås har staten en skyldighet att göra sitt yttersta för atthjälpa de människor som drabbats av gärningen. Gärningsmannen skall hittasoch lagföras, brottsoffret skall kompenseras.Att klara upp de brott som begås och realisera lagens straffhot är inte baraen moralisk skyldighet staten har gentemot medborgarna, det är dessutomeffektivt brottsförebyggande arbete. Ingen annan än polisen kan utföra detarbetet, och därför måste polisens resurser först och främst användas till attutreda medborgarnas anmälningar om brott.För att förbättra polisens utredningskapacitet kan särskildautredningspoliser snabbutbildas. På så sätt skulle de akuta luckorna i polisensutredningsresurser kunna fyllas. Dessa "utredningspoliser" behöver intenödvändigtvis gå den ordinarie polisutbildningen eftersom de främst skallarbeta med brottsutredningar. Genom en kortare och specialiserad utbildningskulle dessa poliser förhållandevis snabbt komma att förstärka polisensutredningskapacitet. Målsättningen måste vara att inte en enda anmälan ombrott skall läggas ner utan att omständigheterna kring den anmälda händelsenutretts ordentligt.Investeringar behöver också göras beträffande polisens teknikstöd. Denuvarande radiokommunikationssystemen måstebytas ut . Även de nya IT-systemen behöver utvecklasoch implementeras under den kommande budgetperioden. Genom modernteknik kan dagens brottslighet kartläggas och analyseras, vilket kan bidra effektiv koncentration av polisinsatserna. En ökad teknikanvändning börockså kunna förbättra informationsutbytet mellan olika berörda myndigheter.4 Efter brott skall följa straff- Tillsätt en kriminalpolitisk utredning bl.a. med uppgift att se över per-missionsreglerna kriminalvårdslag- Inrätta 350 nya anstaltsplatser och 50 nya häktesplatser- Rusta upp rättsväsendetSituationen på landets fängelser och häkten är på många sätt kaotisk.Antalet platser räcker inte till för att ta emot de personer som dömts tillfängelsestraff av domstolarna. Antingen sitter de kvar och avtjänar storadelar av sina fängelsestraff på häktena eller så är de satta på fri fot iväntan på att deras straff skall verkställas. De som trots allt får plats påanstalterna behöver inte stanna särskilt . Permissioner ochvillkorliga frigivningar är en slags rättighet som varje intern ärnoga med att kräva. permissionsutredning framhålls attanstalterna har svårt att stå emot fångarnas krav på "full tilldelning" avantalet permissionstimmar. hade exempelvis under de femmånaderna närmast före händelserna i haft 65 permissioner.Förutom den s.k. normala permissionen beviljas fångar en rad andrautevistelser: "mc-klubb", "riddarspel", "vistas i centrala delar", "gym" ärnågra av de skäl som angivits när personer dömda till fyra årsfängelse eller mer beviljats utevistelse utanför fritids-aktiviteter. Detta är alltså en form av vistelse utanför anstalt som fångarnabeviljas utöver den normala permissionen!Enligt vår mening grundar sig de här problemen kriminal-vårdsreform. Det var en reform som genomfördes i en annan tid och med ettannat klientel på landets anstalter. Regeringen bör därför nu göra enordentlig översyn av regler på det här området. Det finns ett stortbehov av nya regler, anpassade efter dagens situation på de svenskaanstalterna.Under tiden måste dagens regelverk tillämpas på ett mer restriktivt sätt.Det måste stå klart för alla berörda att varken permissioner eller villkorligafrigivningar är några självklara rättigheter.Det är dessutom nödvändigt att antalet platser utökas. I ett första skedekrävs att regeringen tillmötesgår begäran om att fåöppna ca 100 tidigare stängda platser vid Tidaholms- och Kumlaanstalterna.I ett längre perspektiv krävs ytterligare satsningar för att öka antaletanstaltsplatser. långsiktiga planer på en ny anstaltmed ytterligare 250 platser bör därför förverkligas. Antalet häktesplatser bördessutom utökas med 50. Kriminalvårdens programverksamhet, somdrabbats hårt av de socialdemokratiska besparingarna, måste dessutom gesytterligare resurser. En stram och fast kriminalpolitik kräver attfängelsevistelserna används för att rehabilitera eller behandla intagna som äri behov av det. En sådan meningsfull kriminalvård förutsätter tillräckligaresurser.Samtidigt som detta görs måste rättsväsendet i stort rustas upp. Dom-stolarna måste ges möjlighet att klara sina uppgifter. Orimliga ärende-balanser får inte tillåtas urgröpa allmänhetens förtroende för rättssamhälletsförmåga att hävda lagen och rätten. Det är väsentligt att de straffsatser somlagen föreskriver realiseras och att straffen döms ut i så nära anslutning tillbrottet som möjligt.5 Stärkt skydd för kvinnor- Skärp straffen för brott mot kvinnor- Ge varje misshandlad kvinna rätt till en stödperson- Utnyttja elektronisk fotboja vid besöksförbudDet ökande våldet mot kvinnor har belyst de omänskliga förhållandendessa kvinnor tvingas leva under. får ca 25 kvinnor sätta livet tilli . Kvinnovåld är en speciell typ av brottslighet som kräverspeciella insatser.Till att börja med bör straffen för brott mot kvinnor ses över. Skärptastraffsatser kommer att kunna bidra till en ökad trygghet för de kvinnor som lever under ständiga hot.Varje drabbad kvinna skall även ha rätt till en stödperson. En stödpersonsom är speciellt utbildad i problemen runt kvinnovåldet kan hjälpa kvinnan ikontakterna med myndigheter och förmedla hjälp. Många fall av våld motkvinnor hade kunnat undvikas om myndigheterna haft tillgång till varandrasinformation. En stödperson skulle ur den drabbade kvinnans perspektivkunna informera myndigheterna om bl.a. hotbild och skyddsbehov.I finns det ca 2 400 män som av domstol ålagts besöksförbud.Antalet brott mot besöksförbuden uppgick till ca 3 200 och oftastår samme man för upprepade överträdelser. har detfunnits tekniska förutsättningar att elektroniskt övervaka dessa män genoms.k. Genom elektronisk övervakning kan de män somdömts till besöksförbud kontrolleras bättre. En elektronisk fotboja kan intehindra någon att bryta ett besöksförbud, men som bevisning för att så skett ärdet ett mycket viktigt komplement.6 Narkotikan skall utrotas- Grova narkotikabrott skall leda till livstids fängelse- Anstalter skall vara narkotikafria- Ungdomar skall kunna narkotikatestasAtt bekämpa narkotika är att bekämpa kriminalitet. Sambandet mellankriminalitet och narkotika är uppenbar för var och en som någon gångbesökt ett svenskt fängelse. av de intagna på anstalthar något känt missbruk. av dessa är narkotikamissbrukareoch har någon form av blandmissbruk. För att få nerbrottsligheten är det därför nödvändigt att få ner narkotikamissbruket iSverige.Narkotikan tränger ner i allt lägre åldrar. Om den utvecklingen tillåtsfortsätta kommer rättstryggheten till slut att bli lidande, förutom alla depersonliga tragedier som narkotikamissbruket orsakar. För att upptäcka deriktigt unga narkotikapåverkade måste därför polisen ges möjlighet attdrogtesta även ungdomar under 15 år.Det är dags att flytta fram positionerna i kampen mot narkotika. Dettamåste ske på samtliga områden inom rättsväsendet. Dels bör en del av deökande polisresurserna avsättas för att hindra att våra ungdomar kommer ikontakt med narkotikan, dels bör kriminalvården ges mer resurser föråtgärder för att hålla anstalterna fria från narkotika.Narkotikahanteringen skapar enorma rikedomar för ett fåtal cyniskakriminella, som deras preparat ödelägger hundratals människors livvarje år. I det perspektivet är de straffsatser som kan utdömas intetillräckliga. Det bör därför var möjligt att döma till livstids fängelsestraffvidgrovt narkotikabrott.7 Något måste göras nuDen socialdemokratiska regeringen har, sedan den kom till makten ,genomfört en medveten nedmontering av den svenska rättsstaten. Genomminskade resurser till de rättsvårdande myndigheterna har laglöshetenvunnit mark i år efter år.Att regeringen i årets vårproposition, efter snart sju magra år, föreslårökade resurser till rättsväsendet är därför välkommet men senkommet. Förvarje år som regeringen väntat med dessa nödvändiga förstärkningar harbehoven ökat, arbetsuppgifter tillkommit och brottsligheten blivit allt mervälorganiserad. Det finns alltså ingen anledning att vänta ,utan åtgärder bör vidtas redan under innevarande budgetår.Framförallt kräver situationen inom polisen att omfattande resurser sätts inredan under innevarande budgetår. Inget hindrar att man påbörjarrekryteringen av specialistpersonal och utredningspoliser samt att resursergörs tillgängliga för ytterliga tekniksatsningar. På så sätt kan man snabbt fåen högre verkningsgrad inom poliskåren. Med tanke på att det bara iStockholm begås ett ungdomsrån , finns det ingen anledning attlåta ytterligare dagar gå utan att något görs.Allvaret i dagens situation är ett direkt resultat av att regeringen fört enkortsiktig politik och ständigt skjutit problemen framför sig. Dagenspolisbrist och åldersstruktur inom poliskåren är till exempel en direkt effektav att socialdemokraterna lät polisutbildningen ligga nere på1990-talet.Hur mycket av medborgarnas trygghet regeringen varit beredd att offra blirtydligt när man läser polisväsendets budgetunderlag. Rikspolisstyrelsenbefarar där att polisväsendet nu "är farligt nära den nivå där de grund-läggande polisuppgifterna till värn för medborgarna äventyras".Människors otrygghet visar sig inte i några budgetsiffror, och att riva nermedborgarnas förtroende för lagen och rättsstaten har därför varit ett billigtsätt för regeringen att rädda sina stora kollektiva välfärdsprojekt. Att byggaupp det förtroendet igen kommer inte att vara lika billigt.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurser till polisen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rusta upp rättsväsendet.Stockholm den 27 april 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()