mot · GO02Fi212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi212av , ()EMU1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar att genomföra en folkomröstning om eventuelltinträde i EMU:s tredje fas.2. beslutar att en folkomröstning om eventuellt inträde i EMU:stredje fas skall genomföras på den allmänna valdagen 2002.3 InledningEU står inför ett av sina stora vägval . 12 länder har valtatt ingå i den ekonomiska och monetära unionen, EMU. Två länder harännu inte bestämt sig, och , och i harfolket i en folkomröstning röstat nej till ett danskt medlemskap. I bådeStorbritannien och har man valt att genomföra enfolkomröstning för att medborgarna ska kunna vara med och bestämmaom huruvida stora delar av deras ekonomiska politik skaskötas på överstatlig nivå eller kvarstå på nationell.För oss gröna är vägvalet självklart. Eftersom vi har en decentralistisk synpå politiken, även den ekonomiska, har vi valt att motsätta oss ettmedlemskap i . De allvarliga demokratiska bristerna i systemet, såvälsom de ekonomiska riskerna med ett alltför omfattande valutaområde, ärnågra viktiga argument. Några andra argument är de framtida effekter ettmedlemskap får vad gäller överstatlig skattepolitik samt minskat utrymme förstora satsningar på exempelvis miljöinvesteringar.Vi gröna säger inte nej till EMU för att bevara det som finns . Vi villskapa ett nytt sätt att se på vad som är viktigt för framtiden. Att bygga uppstorskaliga ekonomiska unioner som ska tävla med varandra är fel väg att gå.Istället vill vi skapa ett internationellt system som tar hänsyn till allamänniskors grundläggande fri- och rättigheter, även framtida generationers.4 FolkomröstningIdag finns det en tillräcklig majoritet av riksdagspartierna som är positivatill en folkomröstning om ett deltagande i EMU:s sista steg. Senast enadesSocialdemokraterna på sin extrakongress om detta. Vi i degröna ser positivt på detta och en folkomröstningslinje är något som vidrivit . En folkomröstning är det instrument som vi politiker har föratt kunna förankra större beslut hos befolkningen. Att välja huruvida viska gå med i eller ej är ett beslut som ligger i paritet med valet attgå med i EU. Därför är det självklart att vi gör detta val i enfolkomröstning, för att få ett så tydligt utslag som möjligt om vadbefolkningen anser i denna framtidsfråga.Det finns de som hävdar att en folkomröstning inte är rättsligt korrekteftersom vi inte förhandlat till oss något undantag från EMU införanslutningen till EU. Ett sådant undantag har och . Vifrån de gröna kritiserade denna luddighet under kampanjen införfolkomröstningen , och fick då alltid svaret att det kommer att ske ettsjälvständigt val då frågan blir aktuell. Detta framgick också av detinformationsmaterial som ja-sidan delade ut. Av respekt för de medborgaresom röstade ja till EU, men som inte vill att ska delta i , talarpolitisk hederlighet för en folkomröstning.Stödet för en folkomröstning finns även hos . EG-kommissionären har sagt att: "svenska folket kan säganej till EMU och ändå vara medlemmar i , det är en sak för svenska folketatt besluta om. Men jag anser att en folkomröstning väger tyngre än allt annat,för den uttrycker folkets vilja".Den mest intressanta diskussionen för tillfället är tidpunkten för denfolkomröstning en majoritet nu förespråkar. Vi i de grönaförespråkar att en folkomröstning hålls i samband med nästa riksdagsval, dvsden tredje söndagen i september 2002.Den främsta anledningen till att ha folkomröstningen detta datum är att påså sätt tydliggöra kopplingen mellan nationell politik och EU-politik. Viskulle också kunna få en koppling till de konsekvenser ett EMU-deltagandefår för möjligheten att föra en nationell ekonomisk politik. Skulle enfolkomröstning om EMU friläggas tidsmässigt från ett riksdagsval riskerardebatten enbart att handla om pengar, och inte om de framtida politiska målsom EMU syftar till. På så vis minskar legitimiteten för beslutet, oavsettvilket det blir. En annan anledning till detta är att man enligt 8 kap. 15 §regeringsformen kan genomföra en beslutande folkomröstning för ett vilandegrundlagsförslag. Eftersom ett deltagande i skulle kräva en grundlags-ändring om bland annat sedelmonopolet bör vi använda oss av enfolkomröstning på valdagen. En beslutande folkomröstning skulle med störstasannolikhet även öka legitimiteten för såväl det politiska systemet som att detbeslut som fattas är bindande. Känslan av denna direkta delaktighet vore enpositiv injektion i den svenska demokratin. Valet av tidpunkt bör ocksåintressera dem som förespråkar ett medlemskap i , eftersom tyngden i etteventuellt ja i så fall skulle öka markant.Den folkomröstning som genomfördes i visade påkraften i just formen folkomröstning. av befolkningen slöt upp föratt visa sin åsikt i EMU-frågan. Mycket glädjande var att man med 53procents stöd valde att stå utanför valutaunionen. Med detta beslut visadeDanmark att EMU inte är ett framtidsprojekt för varken dem själva ellermånga andra. De demokratiska bristerna med EMU var ett centralt tema i dendanska EMU-debatten, en debatt som med all säkerhet kommer vara viktig dåSverige och går till folkomröstning.5 SedelmonopoletEnligt 9 kap. 13 § regeringsformen är det som innehar rättenatt ge ut sedlar och mynt. I paragraferna 11-12 i samma kapitel behandlasansvaret för penningpolitiken och valutapolitiken. För att möjliggöra ettdeltagande i krävs alltså en ändring av dessa grundlagsparagrafer.Detta har betonats av de gröna i tidigare motioner tillriksdagen. Även chefsjurist har påpekat dettaoch menar att det måste till en ändring.Vid en första åsyn kan det kanske verka märkligt att vi som ett parti som ärmot EMU skulle kräva ett sådant förslag. Logiken är emellertid att dettaskulle tydliggöra för svenska folket vad EMU handlar om, nämligen att flyttaöver vitala delar av den ekonomiska makten till en överstatlig centralbank, enmaktöverföring som vi vänder oss emot. Det är förmodligen också därför somden EMU-positiva majoriteten i inte gjort något åt detta. En annananledning till att vi vill ha ett förslag om vilande grundlagsändring är att enfolkomröstning då kan ske i samband med ett riksdagsval, i enlighet med vadvi tidigare föreslagit i denna motion.6 ValutaområdenVad är ett valutaområde? Detta är ett ämne som är relativt lätt attavgränsa, det är helt enkelt ett geografiskt område med samma valuta.Valutor är på de allra flesta håll nationella, dvs knutna till en nation,exempelvis . I vissa fall finns det valutor som är gångbara i fleraländer, till exempel har dollarn en informell ställning som valuta på Kuba.Staten har ensamrätt på att ge ut pengar i den nation den styr över; iSverige har vi därför bara en valuta. Ett system med flera nationellavalutor skulle bli alltför oöverskådligt.Värdet på valutor avgörs i första hand av den ekonomiska situationen ilandet, detta på grund av att man numera handlar med valutor. Valutor äralltså inte längre något som man enbart använder för att köpa potatis ochandra varor och tjänster med. Eftersom det sker en export och import av varormellan länder finns det också ett behov av att sätta värde på den valuta somköp respektive försäljningen sker ifrån. När vi ser på TV att kronan har stärktseller försvagats gentemot dollarn betyder detta att marknaden har satt ett prispå den svenska respektive den amerikanska valutan.Eftersom det är staten som styr över valutan har staten också ensamrätt påatt påverka räntan i ett land. Denna ränta kallas reporäntan och är den räntasom styr hur bankernas räntor utvecklas. Genom att höja ränteläget kanRiksbanken stimulera människor att spara och på så sätt "kyla av" enekonomi som annars riskerar inflation. Genom att sänka räntan kan man fåmänniskor att konsumera för pengarna istället för att spara dem. De företagsom exporterar vinner också på detta eftersom de då lättare kan sälja sinaprodukter utomlands. Detta instrument används om man vill få fart på enekonomi. På så vis kan man styra människors ekonomiska beteende. Det ärdetta om kallas penningpolitik, en verksamhet som sköts av riksbankerna i deolika länderna i världen.Det är mot bakgrund av detta som debatten om optimala valutaområdenblir intressant. Det finns en nationalekonomisk teori om vad som är optimalt. (Se tabell 1) Baserat på dessa principer kan man tolka huruvida två eller fleraländer bör gå samman i en valutaunion. Anledningen till att man vill användasig av de här kriterierna är att man ska kunna se om parterna vinner ellerförlorar på ett samgående, ungefär som när två företag överväger om att gåihop eller ej.Tabell 1 Kriterier för ett optimalt valutaområdeLandsspecifika - Hög grad av pris- och löneflexibilitet inom landetkriterier: - Hög grad av produktdiversifiering inom landetUnionsspecifika - Hög grad av faktorrörlighet inomunionenkriterier: - Stor likhet i produktionsstrukturer inom unionen- Stor likhet i konjunkturmönster inom unionen- Stor likhet i penningpolitik inom unionen- Stor likhet i finanspolitik inom unionen- Stor likhet i politiska och "övriga" faktorer inom unionenDen kanske allvarligaste faran med att gå ihop i en ekonomisk unionuppstår om deltagarna har ett ekonomiska system som skiljer sig så passmycket från varandra att så kallade asymmetriska chocker kan uppstå.Detta innebär att en ekonomisk kris på ett ställe kanske inte motsvaras aven ekonomisk kris på ett annat. Exempelvis kan den svenskaskogsnäringen drabbas av en ekonomisk kris vilket drabbar svenskekonomi hårt som ekonomin i går på högvarv. Problemuppstår då för makthavarna. Vem ska man anpassa den ekonomiskapolitiken och framför allt penningpolitiken till? Oavsett vad man väljerkommer det att få icke önskvärda effekter på övriga håll i unionen. Idealetär alltså för länder att samlas i en ekonomisk union där skillnaderna dememellan är så små som möjligt. Det finns inte någon optimalvalutaunion, men målet är och måste vara att komma så nära som möjligt.7 optimala valutaområdeVilket det optimala valutaområdet är för del är omdiskuterat. Detfinns dock få som har gjort en närmare bedömning av huruvida Sverigebör gå med i baserat på denna teori, detta trots att teorin ska liggatill grund för de ekonomiska argumenten för att bli medlem!En person med kunskaper om detta är professor , verksam vidHandelshögskolan i . Han har tillsammans med ,doktor i nationalekonomi, analyserat vad som borde anses vara ett någorlundaoptimalt valutaområde för del. De har kommit fram till att Sverigebör gå med i en valutaunion med och kanske och Danmark.Något lämpligt land utanför denna krets av länder är svår att hitta. ResterandeEU-länder anses inte lämpade för ett valutasamarbete av EMU:s karaktär.USA är enligt deras analys ett bättre land att skapa en valutaunion med änStorbritannien, , och !Den grundanalysen som och gör är att valutaunioner skaman konstruera med länder med liknande industristruktur, detta för att på såvis få symmetriska ekonomiska upp- och nedgångar istället för asymmetriska.Andra parametrar som ett EMU-deltagande faller på är den låga rörlighetenför produktionsfaktorerna samt en likartad utveckling vad gäller finans- ochpenningpolitiken. Produktionsfaktorer är bland annat kapital och arbete, läsarbetande människor. Kapital är en mycket rörlig faktor som söker sigtill områden där ekonomin går bra. Att arbetskraften frivilligt skulle flyttarunt inom EMU-området är dock mindre troligt. Allt detta talar emot ettsvenskt deltagande i EMU.8 Fördelen med flytande växelkursDen svenska ekonomiska krisen som vi upplevde hadeflera orsaker. Tvisterna om vilka orsakerna egentligen är har varit många:Socialdemokraterna anklagar partierna i den borgerliga regeringen, vilka isin tur menar att de ärvde en dåligt uppbyggd socialdemokratisk ekonomi.Frågan om vems felet är har överskuggat en av de kanske störstaanledningarna till krisen, nämligen att den svenska kronan knöts tillecu:n, numera kallad euro. Detta försvarades av partier från höger tillvänster. Att knyta kronan till ecu:n innebar att den svenska vartvungen att försvara ett värde som bara fanns i fantasin. Detta önskadevärde hade satts upp av ledning. Vi från degröna menade på ett tidigt stadium att borde ha låtit kronanövergå till en flytande växelkurs istället för att försvara ett fiktivt värdekopplat till värdet på ecu:n. Tiden visade senare att vi hade rätt, meninnan kronan tilläts flyta hade vi fått uppleva i reporänta, ochmånga miljarder från statskassan gick förlorade.Att knyta värdet på valutor till en eller flera andra valutor är en gammalföreteelse. Under Bretton Woods-systemet tvingades många länder devalveravärdet på sin valuta för att upprätthålla en ekonomisk balans till dollarn.Efterdiverse över- och undervärderingar av dollarns värde sprack till slut systemet1973. I har man prövat liknande system, bland annat den så kalladevalutaormen.Inom EMU-området är det tänkt att man ska låsa sina nationellaväxelkurser före övergången till euron. Genom att göra detta val kommereuroländerna att göra sig av med en av de viktigaste "pysventilerna" de har , nämligen att växelkursen följer den ekonomiska utvecklingen i stort.Gentemot omvärlden kommer valutakursen att vara flytande.9 Federal budget?Eftersom alltså väljer att låsa sina valutor sinsemellan krävsdet andra sätt för att komma tillrätta med ekonomiska kriser. En av deframkomliga vägarna är att införa transfereringssystem på EU-nivå somkan syfta till att minska de ekonomiska klyftorna mellan regioner medolika ekonomisk utveckling, detta eftersom en av produktionsfaktorernainte är helt rörlig, nämligen arbetskraften.Idag sker en sådan nationell omfördelning i varierande omfattning. Väljerman att gå samman i ett gemensamt valutaområde måste detta föras upp påfederal nivå om man är ute efter så mycket ekonomisk effektivitet sommöjligt. finns det inom EU visserligen strukturfonder som syftar till attminska de regionala skillnaderna, men den storleksordning som skullebehövas i ett gemensamt valutaområde överstiger vida dagens system. En såkraftig överföring av medel som skulle bli aktuell skulle vara en politiskomöjlighet i flera av de EMU-länder där skepsisen är stor till meröverstatlighet.10 Buffertfonder?I , ett av de aktuella EMU-länderna, har buffertfonder förts framsom ett medel för att komma tillrätta med ekonomiska svängningar somkan slå fel mot ekonomi. Systemet har tagits fram avarbetsmarknadens parter och innebär att man ska spara ihop pengar i godatider som senare ska användas som buffert för att kunna sänkaarbetsgivaravgifter o.dyl. under sämre tider.Buffertfonder har förts fram som en lösning även i . Först bör mandock påpeka att enbart behovet av dessa fonder innebär att man erkänner denkanske största ekonomiska bristen i EMU-systemet, nämligen att det kommeratt leda till ökade regionala skillnader. Problemet med den finska modellen äratt storleken på buffertfonden kommer att uppgå till omfem till . Detta kan verka mycket till en början, men för att rida ur enekonomisk kris behövs det betydligt mer pengar än så. Systemet har här ettinneboende moment 22: Antingen gör man av med alla pengar ochuppnår önskad effekt, eller så sprider man ut dem över det flertal år som enlågkonjunktur brukar bestå och får då enbart en marginell effekt av de inve-sterade pengarna.Med buffertfonderna uppstår också samma problem som en devalvering avvalutan medför. De svenska devalveringarna innebaratt många gamla tunga exportindustrier kunde överleva nödvändigastrukturomvandlingar i ekonomin. Dessa strukturomvandlingar har iställetsenarelagts.11 Hur har det gått för euron?Sedan euron lanserades har den inte direkt varit någon succé. Efter att haintroducerats på en nivå av har den tappat närmare en krona ivärde gentemot kronan. Marknadens betyg på den svenska valutan äralltså avsevärt mycket mer positiv. Eurons svaga ställning gentemotdollarn har varit ännu tydligare. Efter det historiska tillfälle dådollarn passerade euron har gapet bara ökat, detta trots att Europeiskacentralbanken, ECB, vid ett flertal har tillfällen stödköpt euro för att sättafart på euro-ekonomin.Vi i vill självklart inte att euron ska bli ett ekonomiskt fiasko.Av solidaritet med vill vi att det ska gå bra, men vi kan idagsläget konstatera att så inte är fallet, samt att det är ett tecken på deallvarliga systembrister som finns i EMU. bör ta lärdom av denförsta perioden efter det att nu eurohysterin har lagt sig och av rentekonomiska skäl avstå från ett deltagande i EMU:s tredje fas.12 Påverka vad?Ett mycket vanligt argument för att gå med i är att vi ska kunnapåverka den förda ekonomiska politiken. Tanken med argumentet är attEMU ska vara en samlingspunkt för länder där man gemensamtkan formulera en politisk dagordning. Denna sorts retorik är inte minstvanligt förekommande från socialdemokratiskt håll. Men vad innehållerargumentet om ökad påverkan och demokrati? Och vem är det sompåverkar egentligen?Penningpolitiken inom EMU kommer framför allt att skötas från Euro-peiska i . ECB:s penningpolitik utformas av , där varje EMU-lands centralbankschefer ingår, samt av den så kalladedirektionen. Direktionen är utsedd av medlemsstaternas stats- ochregeringschefer, och består av sex ledamöter, varav en är centralbankschef.Mandatperioden är och kan inte förlängas. Efter att direktionen harutsetts har den full frihet att genomföra det som beslutas i . I destadgar som reglerar ECB:s verksamhet är oberoende det övergripande målet.Oberoendet från politiker är i stort sett totalt, så när som på en vissinformationsplikt till . Enligt (SOU1996:158) är ECB den kanske mest oberoende i världen. Ännutydligare har den nuvarande centralbankschefen, , uttrycktdet hela: "Jag har ingen chef ... det är jag som är chefen. "Det som ovan beskrivs om direktionens oberoende ställning ger upphov uppenbar, demokratisk kritik mot det sätt på vilket ECB fungerar. Depolitiker som hävdar att man genom EMU skulle få ökat inflytande har en heldel att förklara. I har samma politiker släppt ifrån sig makten överRiksbanken och kommer man att föra över den makten till en direktionsom står ännu mer oberoende än den nationella centralbanken.Ett annat vanligt argument för att EMU skulle leda till ökat inflytande äratt man kan få vara med och påverka den ekonomiska dagordningen. Vadsom menas med den ekonomiska dagordningen är ofta luddigt, men oftasthandlar det om att man ska få vara med på det som kallas euro 12-mötena som hålls innan finansministrarnas möten i . Även dettaargument haltar rejält. Om man ska vara med och påverka de andra EMU-länderna i monetära frågor borde man inte ha skapat en totalt oberoendecentralbank som ska ta hand om penningpolitiken. ECB:s direktion är enligtstadgarna för Europeiska centralbankssystemet, ECBS, förbjuden att begärainstruktioner från medlemsstaternas regeringar eller EU:s institutioner, som isin tur inte får försöka påverka i frågor som har med dessuppdrag att göra.13 Den demokratiska frågan i stortKritiken mot EMU går för oss gröna betydligt mycket djupare än att barahandla om det demokratiska inflytandet över styrelse.Förtroendet för de valda representanterna inom förlorar mark, isynnerhet märks detta på EU-nivå. Vissa menar i sin analys attmedborgarna inte har förstått varför det är så viktigt att rösta.Medborgarna gör en annan bedömning: De kan ändå inte påverka vadsom händer, EU är stort, ogripbart och byråkratiskt. Denna känsla pekarpå det stora grundproblemet inom EU och i fortsättningen även . För att en demokrati ska kunna fungera effektivt krävs enmaktfördelning som motsvarar människors krav på inflytande. Det är idetta perspektiv man ska betrakta demokratiaspekten på EMU. På vilketsätt ökar ett medlemskap i människors reella makt och därmedockså känslan av att kunna påverka framtiden?Genom att skapa världens kanske mest oberoende centralbank harkonstruktörerna av EMU hamnat i en demokratisk rundgång. Genom attfrikoppla ett politiskt ansvarsområde från politiker och i förlängningenmedborgarnas påverkan på viktiga områden av ekonomisk politik säger mansamtidigt att politiker inte kan ta ansvar för detta område. Penningpolitik skadrivas av ekonomiska proffs utan ansvar. Eftersom detta innebär omyndigförklarar de som väljer politikerna är inte reaktionen mot särskilt konstig. Varför ska man som individ ställa sig bakom ettprojekt som marknadsförs som politiskt, dock utan politisk påverkan?Den gröna maktanalysen utgår från tanken om att decentralisering avmakten gynnar de demokratiska strukturerna och människors möjlighet attkänna delaktighet och påverkan. Ett ovanifrånperspektiv, både i EU och imånga fall även nationellt, är enligt vårt sätt att se det otidsenligt.Framtidenslösningar ligger i att hitta lokala och regionala lösningar på många av deområden som sköts nationellt eller på EU-nivå.Vi har genomfört en grundläggande analys av de demokratiska bristernamed EMU. Med utgångspunkten att man inte löser världensdemokratiproblem med storskaliga lösningar är valet enkelt när det gällerdeltagandet i EMU. Detta val delar vi med många av EU:s medborgare.14 Framtiden och EMUDen kanske viktigaste diskussionen om EMU handlar om den pusselbitsom EMU faktiskt utgör i byggandet av ett . Omdenna utveckling kan man ha många åsikter, men det är viktigt attdebatten även handlar om vad konsekvenserna blir av ettalltmer överstatligt EU. I EU:s övriga medlemsstater poängterar mångaEMU-förespråkare att valutaunionen ska ses i ljuset av ett alltmersammansvetsat och överstatligt EU. Genom att samla allamedlemsstaterna under samma valutatak bereder man mark för ytterligaremaktöverföring från nationer och regioner, och då inte enbart på deområden som traditionellt betecknas som tillhörande ekonomisk politik.Tanken är att man ovanifrån ska skapa en symbol som legitimerar mermakt till EU även inom andra områden, exempelvis utrikes- ochsäkerhetspolitik.Miljöpartiet de gröna motsätter sig en ökad överstatlighet inom EU ochdärmed även ett svenskt EMU-medlemskap. Vi tror att vägen till ökaddemokrati och en hållbar ekologisk utveckling går via mer medborgarmaktoch mindre expertmakt i storskaliga projekt. Människors känsla av att kunnapåverka och deras reella makt kommer inte att öka med ett EMU-medlemskap, och är därför inte önskvärt.15 EMU och miljönEkonomisk politik och miljö är två områden som intimt hänger ihop. Ettav EMU:s primära mål är att skapa ekonomisk tillväxt. Ekonomisktillväxt är emellertid inte problematisk. De ekologiska konsekvenserna aven ständigt ökad materiell tillväxt tas ofta inte med i beräkningarna närekonomisk utveckling ska mätas. Då ekonomisk tillväxt innebär ökadproduktion och konsumtion får vi också en ökad förslitning pånaturkapitalet som trots allt är grunden för livskvalitet och ekonomiskutveckling.Den utveckling som sker på området miljöteknik leder till minskadeutsläpp och ökad återvinning. Denna välfärdsvinst äts dock ofta upp avkonsekvenserna av ökad traditionell ekonomisk verksamhet. Detta blir tydligtdå man analyserar EU:s utsläpp av växthusgaser. De landvinningar som harskett blir ingen nettovinst eftersom ökad ekonomisk tillväxtinneburit ökade transporter på väg och flyg. Utsläppen av växthusgaserkommer enligt EU:s egna prognoser att öka istället för denåtagna minskningen . Grundorsaken till detta är satsningen påökad ekonomisk tillväxt, allt enligt EU:s eget miljöorgan Europeiskamiljöbyrån.EMU:s grundtanke är alltså ökad materiell tillväxt. Hänsynen tillnaturresurser och miljö är obefintlig. EMU är alltså inte bara ett problem urdemokratisk synvinkel, det strider mot den gröna tanken om enekologiskt hållbar ekonomi.Stockholm den 2 oktober 2000Matz ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()