mot · GO02N323 · 2000-10-05 00:00:00 — För att få en bättre balanserad och mer sansadarbetsmarknad vill vi bland annat införa rätt för medlare att begära uppskov med varslad stridsåtgärd samt att en partssammansatt nämnd inrättasför att avgöra konflikters samhällsfarlighet.Konfliktreglerna bör ses över för en bättre balans - facketstolkningsföreträde i olika lagar bör ersättas av medel för konfliktlösning somregleras i kollektivavtalen. Företagarperspektivet ska av staten behandlaslikvärdigt med löntagarperspektivet.Rent spel på marknadenStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att ange ramar ochspelregler för företagens verksamhet. Selektiva stöd bör undvikas. Inomramen för arbetsmarknadspolitiken ges stöd som innebär att arbetskraft ien del företag subventioneras. När effekterna av detta granskas närmarevisar det sig ofta att reguljära jobb går förlorade i konkurrerande företagsom inte får del av subventionen. I sämsta fall leder stöden till attkonkurrerande företag går i konkurs. Generellt har de små företagensvårare att hantera effekterna av selektiva subventioner.Marknader som domineras av ett fåtal stora företag är vanliga i Sverige.Utvecklingen mot en allt högre grad av företagskoncentration har pågåttunder flera årtionden. Det är ingen slump, utan en följd av inriktningen på densocialdemokratiska näringspolitiken. Den har utformats från ett typisktstorföretagarperspektiv. Skattepolitik, kreditpolitik och näringspolitik harsystematiskt gynnat storföretagen på de små och nya företagens bekostnad.Marknader har skapats där småföretag har svårt att ta sig in.Inom många branscher motverkas nya företagsetableringar av olika slagsregleringar och etableringskontroller. För den som vill bedriva långväga buss-trafik krävs till exempel ett särskilt tillstånd. Innan det ges prövas omtrafikenskadar redan etablerad järnvägstrafik eller kollektivtrafik. Kommunerna haråter givits rätten att stoppa lågprisbutiker genom förändringar i plan- ochbygglagen. Denna typ av regleringar bromsar naturligtvis nyföretagandet.Rättvis konkurrensEn av de åtgärder som snabbt skulle ge en mycket stor mängd nya företagär att omvandla offentligt ägda företag till privata och att medvetet strävaefter att hitta privata alternativ till offentligt producerade tjänster.Övergången från offentlig till privat drift behöver inte i sig betyda väldigtmånga fler arbeten. Men bara det faktum att vi öppnar helt nya arenor förnyföretagande gör att företagandet som livsform kan spridas långt utanförde grupper där det är etablerat.I är vi hårda motståndare till statliga och kommunala bolag ochden senaste flugan: kommunala koncernbildningar, vilka framförallt syftar tillatt kringgå de skatteregler politikerna själva beslutat om.Varken staten eller kommunerna bör ägna sig åt näringsverksamheteftersom det innebär att skattebetalarna tvingas ta affärsmässiga risker. Isynnerhet de kommunala bolagen konkurrerar på marknader där det redanfinns privata entreprenörer, ofta mindre tjänsteföretagare. Självfallet är detosunt att politiker fastställer regler för företag som de självakonkurrerar med. Vi anser att den kommunala bolagssektorn bör minskaskraftigt. Skattebetalarnas pengar ska gå till kärnverksamheterna, vården ochskolan, inte försvinna i vidlyftiga bolagsaffärer.En avveckling av de kommunala bolagen, tillsammans med en konsekventkonkurrensutsättning av offentligt finansierade verksamheter, öppnar storamarknader för nya tjänsteorienterade småföretag.Staten, kommunerna, landstingen och de kommunala bolagen beräknasköpa varor för ca . Eftersom många på varu- ochtjänstemarknaden domineras av ett fåtal aktörer är det viktigt att underlättaförsmåföretagen att delta i konkurrensen om offentliga beställningar.Konkurrensverkets erfarenhet är att myndigheterna sällan analyserarförutsättningarna för en effektiv anbudskonkurrens. En tendens är att allt flerupphandlingar sker i så stora volymer att bara ett fåtal företag har kapacitetattklara dem. En lösning kan vara att myndigheterna i högre utsträckning delarupp beställningarna i mindre delar för att öka antalet anbudsgivare.Folkpartiet anser att bör få större möjligheter att initieraegna undersökningar och uppföljningar. koncentreras arbetet till deanmälningar som kommer in till verket och handläggningstiderna blir i vissafall mycket långa. Forskningen kring konkurrensfrågor, t.ex. undersökningarav konkurrensförhållanden på svenska marknader och effekter av olika slagsregleringar, är också av stor vikt för långsiktiga arbete.Vår uppfattning är även att konkurrensforskningen bör få ökade resurser. Ivårt budgetalternativ har vi därför avsatt 10 miljoner till Konkurrensverketoch 6 miljoner till konkurrensforskningen utöver regeringens förslag.- föreslår att de selektiva företagsstöden avvecklas. Oftainnebär stöd till ett visst företag att jobb går förlorade hos konkurrenten.- Statliga och kommunala bolag bör säljas. Ofta konkurrerar dekommunala bolagen med skattebetalarnas pengar ut små privatatjänsteföretagare.- Bryt de offentliga monopolen. Inget skulle betyda mer för kvinnorsföretagande än att lägga ut mer offentliga verksamheter som vård ochbarnomsorg på entreprenad.- Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t exsotningsmonopolet, apoteksmonopolet och kommunernas rätt att stoppalågprisbutiker.- Staten och kommunerna köper varor för ca 300 miljarder . Näranbud läggs ut är det viktigt att de utformas så att även småföretagen kanvara med.- Som närmare utvecklas i en särskild EMU-motion bör så snartsom möjligt delta i eurosamarbetet. Detta underlättar för i synnerhetsmåföretagare som har svårt att hantera valutarisker att hitta nyamarknader för sina produkter.Stockholm den 4 oktober 2000Eva Flyborg (fp)()()