ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So461 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So461av , (-s)Preventionsarbetet avseende alkohol och drogerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att statsbidragen till förebyggande arbete med ändring avföreliggande ordning fördelas i enlighet med de principer som angivits imotionen.MotiveringVid /99 beslöt att införa en ny form förbidragsgivning till nykterhetsorganisationer m.fl. (SoU 1998/99).I det omfattande remissarbete som föregick beslutet och även iriksdagsdebatten riktades kritik mot utredningen . Ihuvudsak menade kritikerna att det statliga bidraget borde kunna fördelasmed samma förtroende som staten låter , idrottsrörelsen,kyrkor och samfund fördela statsbidrag med betydande belopp.Riksdagen har i dessa sammanhang avgivit en avsiktsförklaring, vad syftetär med statens stöd till folkbildning och till idrottsrörelsen, och låter sedandesamverkande folkrörelsernas egna organ fördela stödet till verksamheten.Riksdag, regering och myndigheter har sedan att noga följa upp verksamhetenmed utvärdering och dialog. Varför är som folkrörelseundantagen från denna principiella ståndpunkt? Och varför harSocialdepartementet en helt annan grundsyn på bidragsfördelningen änKulturdepartementet och ? Det är enligt våruppfattning felaktigt att stödet till våra folkrörelser hanteras på olika sättberoende på från vilket konto och från vilken myndighet som anslagetkommer.Vi ser det som självklart att statliga bidrag skall utsättas för kontroll. Detfår dock inte ske på bekostnad av en avsevärt utökad byråkrati, som småorganisationer inte har resurser för.Resultatet av beslut visar sig nu ha skapatåtskilliga problem för de organisationer som får bidrag via Socialstyrelsen.Redan efter två månaders verksamhet gjordes, utan förvarning och medoseriösa kommentarer, kraftiga ingrepp i fördelningen av statsbidragen underlöpande budgetår. Dessutom har i förarbetet för nästa årsbidragsansökan visat en överambitiös strävan att avkräva organisationernaredovisningar, som varken redovisats i utredningen (SOU 1998:8) eller iregleringsbrevet från regeringen. Som exempel på detta kan nämnasatt organisationerna varje halvår skall lämna in en ekonomisk redovisningutöver en relativt omfattande årlig ansökningsblankett som skall kompletterasmed verksamhetsberättelse, budget , bokslut och en treårigverksamhetsplan, där tidsaspekten ofta inte stämmer överens med de beslutsom organisationerna själva fattat i god demokratisk ordning.Stockholm den 5 oktober 2000Nils-Erik ()()()()()()
mot · GO02So463 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So463av , ()Läkare från länder utanför EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta för läkare från icke EU-land att få arbeta somläkare.MotiveringDet är olika regler som gäller för utländska läkare. Läkare som ärutbildade i eller EU i övrigt kan söka arbete som läkare i Sverige.EU-länderna har gjort bedömningen att läkarlegitimationerna inom EU ärlikvärdiga. Det är den som anställer som avgör om den sökande hartillräckliga kunskaper i svenska.Läkare som är utbildade i ett land utanför EU och måste bevisa attde har tillräckliga kunskaper i svenska genom ett språkprov och att de hartillräckliga medicinska kunskaper genom ett kunskapsprov innan de kan sökasvensk läkarlegitimation. Proceduren kan ta lång tid.De läkare som bor i och kommer från ett land utanför EU får ijämförelse med läkare från EU-länder en mycket hårdare bedömning bådespråkmässigt och kunskapsmässigt. För att klara det medicinskakunskapsprovet, som läkare från ett icke EU-land måste göra, måste läkarenförst klara det svenska språkprovet. Men enligt är det omöjligtatt klara det medicinska kunskapsprovet om man inte har tillräckligakunskaper i svenska språket. Det betyder att det obligatoriska språkprovet kantas bort.Ibland har det dessutom visat sig uppstå problem på grund av bristandetillgång på lämplig svenskundervisning. Det gör då att det kan ta onödigt långtid innan språkprovet kan göras. En läkare från ett icke EU-land som klarardet medicinska kunskapsprovet har säkert lika goda svenskkunskaper somläkaren från ett EU-land som får sin svenska läkarlegitimation automatiskt omhan eller hon ansöker om det.Vi ska självfallet upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i densvenska sjukvården, och för att göra det behöver vi bl.a. fler läkare. Det ärdärför viktigt att bättre ta till vara de läkare, från icke EU-land, som redanbori , låta dem göra det medicinska kunskapsprovet för att sedan efterpraktik få provtjänstgöring i sjukvården.Stockholm den 5 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02So464 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So464av , ()Frivilligverksamhet inom vårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov av utveckling av frivilliga insatser inom t.ex. hälso- ochsjukvården.MotiveringI lägger mer än var tredje kanadensare, man som kvinna, ung somgammal, hög- eller lågutbildad, arbetslös såväl som yrkesverksam,elever/studenter m.fl. ner i snitt på frivilligt arbete. Detär ett individuellt åtagande som sker i direkt anslutning till olika slagsoffentlig verksamhet, t.ex. förskola och skola och inom hela vård-,omsorgs- och socialsektorn. Inte bara inom institutionerna utan också ianslutning till vad vi skulle kalla t.ex. "hemsjukvård" eller "skyddatboende". Volontärer ses som en självklar och viktig del av "teamet".Alla blivande läkare i har skyldighet att under sinutbildning praktisera som volontär. Elever i årskurser motsvarande vårahögstadieskolor skall skaffa sig erfarenhet som volontärer. Alla studenter harkravet att göra som volontärer innan de får ut sina avgångsbetyg.Frivilligverksamheten har blivit mycket uppskattad, inte minst av elevernasom får extra poäng när de söker in på högskola/universitet. Det räknas sommerit när man söker jobb, och det har också visat sig att det är en utmärktrekryteringsgrund till t.ex. vård- och omsorgsutbildningar.Volontärverksamheten öppnar dessutom upp skolans värld för vuxnavolontärer.Det pågår också i en diskussion om hur ett samarbete mellananställda inom hälso- och sjukvården och frivillig verksamhet kan utformas.Men det går inte att rakt av omsätta en modell från ett land till ett annat,eftersom det är många frågeställningar som måste ut.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02So465 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So465av , ()Sänkt ljudnivåFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en översyn av reglerna vad gäller ljudnivån iallmänna lokaler.MotiveringMånga människor lider av tinnitus/öronsus och det blir fler och flerunga människor som drabbas. Ljudvolymen på t.ex. diskotek, klubbar,gym och biografer är skadligt hög. Det kan räcka med attvistas i en lokal med för hög ljudnivå för att man ska fåobotliga skador.Att använda öronproppar är ett otillräckligt skydd, det dämpar för lite närljudnivån ligger över , vilket inte är ovanligt på konserter.Det är inte bara trumhinnan som är utsatt, örats inre organ är känsliga förbuller oavsett varifrån det kommer. Ljud går även in genom skallbenet.Eftersom det finns ett högsta tillåtna decibeltal borde det inte vara någraproblem om inte gränsen är satt för högt. Tyvärr är det så att man bryter motreglerna, och en högre volym än den tillåtna har blivit mer regel än undantag.Det enklaste vore att sänka den övre tillåtna decibelgränsen innan fler ungamänniskor blir hörselskadade för livet efter ett konsertbesök.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02So466 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So466av , ()Positiva myndighetsbeslut som inte verkställsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en översyn av lagstiftningen så att det går attöverklaga positiva, men inte verkställda myndighetsbeslut.MotiveringDen första juli trädde en ny lag i kraft som ger länsstyrelserna rätt attvitesförelägga kommuner som inte verkställer domar som vunnit lagakraft. Men det finns ingen lagstiftning som skyddar dem som har fått ettpositivt beslut av kommunen och sedan inte får det verkställt.Biståndshandläggarna i kommunerna gör bedömningar av de sökandesbehov. Om handläggaren som är tjänsteman bedömer att en person är i behovav en viss sorts hjälp, t.ex. personlig assistent, sjukhemsplacering eller s.k.avlastningsplats skriver biståndshandläggaren enligt förvaltningensdelegationsordning ut ett s.k. positivt myndighetssbeslut.Det är politikerna i nämnden som beslutar om insatser utifrånsocialtjänstlagen och lagen om särskilt stöd, och det är tjänstemännen sombedömer enligt gällande lagar och beslutar utifrån sin delegation. Men ombudgeten är så låg att det inte finns realistiska möjligheter att verkställa ettbeslut om t.ex. en sjukhemsplacering blir den enskilde hårt drabbad. Det finnsinga möjligheter att överklaga beslutet eftersom man bifallitsjukhusplaceringen. Och positiva myndighetsbeslut går inte att överklaga.Den rättssäkerhet som lagen ger dessa människor som behöver bistånd iolika former är att nämnden avslår de ansökningar som inte kan verkställasinom . Då kan var och en överklaga till länsrätten. Det betyder attden som är i behov av någon form av bistånd ska förmå biståndshandläggarenoch nämndens ledamöter att avslå deras ansökan så de har möjlighet attöverklaga.De 1 200 människor i och som redan harfått positiva beslut har inget stöd i lagtexten. De är helt rättslösa. De fårintedet bistånd de enligt lag har rätt till.Lagen måste ses över så att enskilda människor som är i behov av biståndockså får det bistånd de enligt lag har rätt till. Kommuners dåliga ekonomi,spariver eller skattesänkningar kan aldrig få gå ut över den enskilde genomuteblivet bistånd p.g.a. utebliven verkställighet.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()()()
mot · GO02So467 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So467av , ()HivpreventionFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att staten har kvar det övergripande ansvaret för enframgångsrik hivprevention.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att specialdestinera medel så att principenom att preventionsinsatserna följer viruset säkerställs.MotiveringSverige har bland världens lägsta tal vad gäller nydiagnosticeradepersoner med hiv. Att så är fallet är ett resultat av drygt 15 årsframgångsrik hivprevention - med en preventionsstrategi som bygger påsamverkan mellan stat, landsting, kommuner och frivilligorganistationer.Man har också arbetat efter principen att insatserna harföljt viruset.Vi befinner oss i en ny tid när det gäller hiv. Aldrig förr har det levat såmånga hivpositiva som det gör . Det är tack vare de allt merframgångsrika behandlingsmetoderna som finns tillgängliga somsituationen har förändrats. Hiv har förändrats så till vida att nu är man inteperautomatik dödsdömd om man testats positivt på ett hivtest - man vet inte idaghur länge man kan överleva med hjälp av de medicinska insatser som görs.För den sakens skull får man inte förringa de tragiska konsekvenser ettpositivt hivbesked får för den enskilde personen. Trots detta harmedicineringen gjort att allt fler personer bärandes på hivviruset kommertillbaks eller har stannat kvar i arbetslivet, och man har i större utsträckningän förr kvar ett socialt liv med relationer och/eller önskan om att ha enrelation. Smittrycket har således aldrig varit högre än vad det är . Det kanlåta som något negativt. Så är inte fallet. Det ställer bara helt andra ochhögrekrav på en effektiv och framgångsrik preventionsstrategi.För att säkerställa en likaledes framgångsrik prevention krävs också iframtiden specialdestinerade medel för ändamålet. Det självklara i att deekonomiska resurser som krävs i det preventiva arbetet ska följa viruset kanaldrig nog poängteras. Ett av de starkaste argumenten för att staten också iframtiden ska ha det övergripande ansvaret för detta område är att omansvaret läggs ut på kommuner och landsting kan medel, vars avsikt är attfinansiera hivpreventiva åtgärder, komma att användas till andra angelägnaändamål då man kanske endast har en mycket liten grupp som befinner sig iriskzonen och/eller att spridningen av hiv är liten eller obefintlig i det egnalandstinget eller kommunen.Stockholm den 5 oktober 2000Eva ()()()()
mot · GO02So470 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So470av , ()BastuklubbslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den s.k. bastuklubbslagen.MotiveringGenom lagen (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar och andraliknande verksamheter förbjöds anordnandet av tillställning ellersammankomst till vilken allmänheten har tillträde, "om tillställningenmed hänsyn till utformning, inredning eller beskaffenhet i övrigt av denlokal eller plats där den skall äga rum och den verksamhet somförekommer eller är avsedd att förekomma eller annan omständighet ärsärskilt ägnad att underlätta för besökare att ha sexuellt umgänge i lokaleneller på platsen med annan besökare". I klartext förbjuds alltså vissatillställningar där privatpersoner har sexuellt umgänge med andraprivatpersoner.Den s.k. bastuklubbslagen började gälla den 1 juli 1987.Lagen tillkom främst på grund av oron för hivspridning bland vissa homo-och bisexuella män på det tiotal klubbar som då fanns i storstäderna. har begärt att bastuklubbslagen tas bort,eftersom den inte fyller någon funktion. Det finns tvärtom tecken på att denförsvårar arbetet mot hiv. Bland annat har åklagare åberopat förekomsten avkondomer i en lokal som bevis för brott mot bastuklubbslagen.För oss som liberaler är det viktigt att slå fast att det enda hållbaraargumentet för staten att förbjuda bastuklubbar är om man därmed kanmotverka allvarliga epidemiska sjukdomar. Detta argument måste i sin turvägas mot individens rätt till integritet. Några moraliska aspekter på hurvuxna människor lever ut sin sexualitet tillsammans och utan tvång, iavskildhet och utan betalning ska staten inte ha.Bastuklubbslagen bygger helt på antagandet att vissa platser är farligare änandra ur smittspridningssynpunkt. Men det är ju inte platsen som avgör om ensexuell förbindelse innebär fara för smittspridning, utan sättet som människorhar sex på. En sexuell handling blir varken mer eller mindre riskfylld om denutförs i en bastuklubb, jämfört med om den utförs i den egna sängkammaren.Att då förbjuda bastuklubbar eller ålägga dem särskilda restriktioner enbart pågrund av att besökare använder dem för sexuella möten visar på ettmoraliserande synsätt gentemot vissa människors frivilligt utövade sexualliv.Naturligtvis anser vi inte att oskyddat sexuellt umgänge är riskfritt. Detförebyggande arbetet mot hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar måsteintensifieras och fokuseras på epidemiologiska nyckelgrupper såsomungdomar, män som har sex med män och invandrare. Som framgår avsmittskyddskommitténs betänkande kan det däremot svårligen påstås attbastuklubbslagen haft någon betydelse för att minska hivspridningen.Eftersom bastuklubbslagens hivpreventiva effekt är i bästa fall obefintlig ochi värsta fall negativ, och lagen dessutom är ett ingrepp i människors integritetoch privatliv, finns det mycket goda skäl att nu avskaffa lagen. Någon nylagstiftning på området är av ovan redovisade skäl inte heller motiverad.Stockholm den 5 oktober 2000Ulf ()()()
mot · GO02So473 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So473av , ()HörapparaterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att audionomer bör bli berättigade att utförahörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en nationell egenavgift för hörselhjälpmedel bör utformas.Låt äldre kunna få sin hörapparat snabbareDet har varit alltför lång väntetid för utprovning avhörselhjälpmedel. Den nya generationens digitala hörapparater ger störreanpassning till individens hörselhandikapp. Utprovningstiden är längredärför har väntetiderna på hörcentralerna blivit okontrollerbart långa.Dessutom tvingas en del landsting sätta utprovningsstopp när budgetenför hjälpmedel tryter . väntetid för att få enhörapparat är inte ovanligt.Det råder olika regler mellan landstingen om hur mycket den enskilde självskall betala för sin hörapparat. Pensionärer drabbas oftast av en högre egen-avgift, vilket innebär att just den gruppen väljer en billigare apparat, trotsatten digital hörapparat skulle hjälpa bättre.Utprovning av hörapparater bör ske på liknade sätt som utprovning avsynhjälpmedel. eller staten fastställer vilka bidragskriterier somskall gälla för hjälpmedlet inklusive utprovning.Audionomerna bör kunna få bedriva hörselhjälpmedelsutprovning i enskildregi via avtal med eller staten. Det vore inte konstigare än som att optiker provar ut hjälpmedel för synen.Med detta system skulle köerna försvinna och patienten skulle själv kunnavälja utprovningställe.Stockholm den 5 oktober 2000Maud ()
mot · GO02So475 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So475av , ()Kontroll och tillsyn av institutionsboende för barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inspektions- och tillsynsverksamhet av institutionsboende förminderåriga.MotiveringFörst när barnhemsbarn har blivit vuxna får de tillfälle att fritt berätta omhur det var . Häri ligger en kunskapskälla som behövertas till vara, om vi ska kunna förbättra behandlingen av omhändertagnabarn.Vi har tagit del av berättelser som visar hur lätt barn hamnar fel och hurlätt anhöriga blir duperade av personalen. Institutioner, exempelvis PBU, somsvarar för undersökningen av barnen och deras status, kan också missta sig påden faktiska kvaliteten i barnens tillvaro. Institutioners kvalitet kan varierafrån tid till annan, och en bedömning behöver inte betyda attden gäller vid senare tidpunkter.Det vittnesmål som har tagit oss mest visar hur en 10-årig flicka bliromhändertagen 1981-1984 på ett barnhem i och hur hon blir utsattför förtryck som en fortsättning på förtrycket i familjen. Föräldrarna saknadeförmåga att ta till vara flickans intressen och förlitade sig helt påpersonalen.Flickan hade således inte en enda människa på sin sida. Missförhållandenaledde till att hon blev skild från skolan . Det innebar att honunderfängelselika förhållanden fick utstå barnhemmets förtryck under de sista 11/2åren. Enligt journalanteckningar ville personalen inte att flickan skulle få haskolan som tillflykt trots skolplikten och hennes villighet att gå i skolan.Flickan uppfattade det så att personalen ville ha full kontroll över henne.Samtidigt blev det klart att behandlingen av flickan var ett totaltmisslyckande. Då längtade hon verkligen efter att någon utomstående skullese henne och rädda henne till ett värdigt liv! Flickan påpekar hur lättad honkunde känna sig den lilla stund då någon utomstående, t.ex. andra barnsföräldrar, kom på besök, då personalen gjorde sken av att god atmosfär råderoch kunde släppa en del av förtrycket mot barnen under besökstiden.Det är ställt utom allt tvivel att det behövs regelbunden kontroll avinstitutionsboenden så att situationer av detta slag kan undvikas.Kommunerna har lagbestämt ansvar för omhändertagna barns välbefinnandeoch utvecklingsmöjligheter. Den inspektionsverksamhet som länsstyrelsenansvarar för, skall självklart vara upplagd så att den successivakunskapsuppbyggnaden säkras. För att uppnå en hållbarhet i en sådankontroll, måste kontrollbesöken göras regelbundet . Detligger i sakens natur att besöken skall vara oplanerade. Samtal skall då förasmed varje barn utan barnhemspersonalens medverkan.Stockholm den 3 oktober 2000Anita ()()()()
mot · GO02So478 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So478av , ()Våld som drabbar barn och ungaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en ökad forskning och metodutveckling för attförebygga, utreda och behandla våldsproblematik där barn och unga finnsinblandade är nödvändig.MotiveringMånga yrkesgrupper kommer i kontakt med våldsproblematikdär barn och ungdomar är inblandade. , hälso- ochsjukvården, barnomsorgen, skolan, ideella organisationer, polis ochrättsväsende är bara några exempel. Tyvärr finns det generellt settkunskapsbrister om barn och våld i samtliga yrkesgrupper ochorganisationer.Brist på information, faktamaterial och forskning har lett till attkunskaperna urholkats. Även metoderna för att förebygga, utreda ochbehandla våldsproblematik är dåligt utvecklade. Frågan har dessutom tydligarättssäkerhetsaspekter. Exempelvis avskrivs flertalet polisanmälningar ommisshandel mot barn . Ändå är det små barn som utsätts för detallvarligaste våldet. Ett annat exempel är att det sällan framgår i polisensrapporter om det funnits barn närvarande i lägenhet där en kvinnamisshandlats av en närstående. Inte heller anmäls barnen av polisen såsomSoL 71 § föreskriver.Nyligen publicerades en statlig LVU-utredning . Den pekar också på att barns rättmåste stärkas när samhället omhändertar barn.Utifrån den faktiska situationen är det viktigt att vi ökar forskning ochmetodutveckling för att förebygga, utreda och behandla våldsproblematik därbarn och unga finns inblandade.Stockholm den 3 oktober 2000Monica ()()()()()
mot · GO02So479 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So479av , ()Anhörigas situation inom missbrukarvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra en översyn av befintliga regler kring anhörigassituation i syfte att ytterligare stödja deras situation.MotiveringMånga ideella organisationer och enskilda personer utför ett mycketbetydelsefullt arbete i kampen mot droger och drogmissbruk.Ett stort antal behandlingshem arbetar efter den s.k. Minnesotamodellen,vilket bl.a. innebär att intensivbehandlingar genomförs under fem veckor.Under denna behandlingsperiod anordnas särskilda anhörigveckor för attge anhöriga möjligheter att vara tillsammans med och stötta denfamiljemedlem som sökt vård för att komma tillrätta med sitt drogproblem.Under anhörigveckan genomförs gruppsamtal mellan anhöriga ochvårdtagare. Även vårdtagare som saknar anhöriga ges möjlighet att delta viddessa tillfällen.Det är självklart av stor betydelse att människor som kämpar för att blikvitt sitt drogmissbruk får omvårdnad av sina nära och kära och därförbekostar också behandlingshemmet de anhörigas resor och logi.Ett problem uppstår emellertid då en anhörig har lång resväg och ärtvungen att begära semester eller annan ledighet för att delta i anhörigveckan.Den anhörige bör därför ges rätt till ledighet från anställning och ekonomisktstöd för förlorad arbetsförtjänst, vilket i förlängningen innebär att anhöriga iallmänhet får likartade förutsättningar för att kunna stötta närståendepersoner.Det är betydelsefullt att de anhörigas situation beaktas på ett tydligare sättän vad som är fallet . De påfrestningar som individen utsätts för när ennärstående person drabbas av drog- och missbruksproblem och dekonsekvenser som detta kan medföra i det vardagliga livet är mycket svåra attbära.De attityder och fördomar som anhöriga till missbrukare kan möta från sinomgivning, bidrar till att situationen blir än mer påfrestande. Ofta vilar etttungt ansvar på de anhörigas axlar och därför behöver de extra samhälleligtstöd i den utsatta situation de befinner sig i.Stockholm den 5 oktober 2000Claes-Göran ()()