mot · GO02U613 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U613av , ()Hiv och aidsFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i och i andra internationella forum på ettoffensivt sätt verkar för att initiera olika aktiviteter för att bekämpa hivoch aids.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en redovisning av hur hiv/aids-frågan behandlas i FN:s olikaorgan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hiv/aids-arbetet utförs i samarbete med de institutioner ochorganisationer som finns i de länder där arbetar med frågan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hiv/aids-förebyggande aktivitetsprogram integreras ibiståndsarbetet med infrastruktur.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbeta för en större vilja att tala om sex och samlevnad i u-länder.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbeta för att ledare i utsatta länder skall kunna ta sittansvar beträffande information och utbildning om hiv/aids-frågan.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de mest hiv/aids-drabbade länderna får tillgång tillförebyggande, bromsande och behandlande mediciner.Utvecklingen av hiv/aidsRedan 1985 kom signaler från länder i att sjukhusenvar överfulla med svårt sjuka och döende patienter i aids.Läkare, politiker och internationella organisationer stodhandfallna och visste inte vad de skulle göra. Situationen varmycket skrämmande och näst intill outhärdlig. Nöden varstor och frågetecknen många. Någon bot eller bromsmedicinvar det då inte tal om. var osäkerheten stor omhur sjukdomen smittade. rapporterades om enaidsepidemi i USA.Även i var ängslan och oron stor. Innan någon pålitlig testmetodaccepterats smittades även i vårt land människor, som det kan tyckas, ionödan. upptäcktes hivvirusets smittvägar och omfattandeförebyggande insatser kunde påbörjas.Genom att noggrant kartlägga de aidssjuka fick man fram smittvägarnaoch kunde kalla in människor för provtagningar. De hivinfekterade fickstränga förhållningsregler att leva efter, som en offensivinformations- och utbildningskampanj sattes igång. hälso- ochsjukvårdsapparat involverades och skoleleverna utsattes för en massivinformation. Många frivilliga, både hivsmittade och andra, engagerade sig iupplysningsverksamhet, vård och omsorg.I dag, senare, har vi en större kunskap om hiv/aids-spridning ochbekämpning. Även om ännu ingen bot finns för sjukdomen, finns dyra s kbromsmediciner som kan fördröja aidssymptomen och ge denhivdrabbade ett näst intill normalt liv.Idag liksom är det som är den mest drabbadekontinenten. Men mycket talar för att nästa stora kontinent som kommer attdrabbas är , där hiv och aids har en stor spridning och är ettstort problem i specifika områden.Ryssland är det tredje stora området där man kan vänta en stor spridningav hiv/aids. I exempelvis är problemen redan stora. Ju flerkontakterna blir över gränserna desto mer sprider sig smittan. Hela Öst- ochCentraleuropa är ett allt mer drabbat område. Även i de baltiska ländernastiger siffrorna över hiv/aids-drabbade.Hiv/aids-epidemin iAfrikaAidsepidemin i har spridit sig så våldsamt att denutgör ett hot mot människors framtid i snart hela . Iflera länder i södra är nu av den vuxnabefolkningen hivsmittad. Levnadsåldern har sänkts med 15år. Den förväntade livslängden faller i vissa länder till nivåersom varit ovanliga . I de värst drabbadeländerna, raderas de framsteg som gjorts i utveckling underde senaste årtiondena. Där man exempelvis börjat få buktmed barndödligheten har denna utveckling vänts. Denbegränsade mängden kvalificerad arbetskraft minskar därden skulle kunna öka. Aids är ett av de största hoten motAfrikas sociala och ekonomiska utveckling. De hivrelateradesjukdomarna påverkar produktiviteten inom både denformella och informella sektorn. De leder till ökadpersonalomsättning, mer frånvaro och förlust av kompetens.Hiv och aids väcker komplexa frågor kring möjligheter tillutveckling, då epidemin genom att orsaka för tidig död bland människor iproduktiv ålder rubbar själva basen för utveckling. Hiv/aids ökar efterfråganpå hälsovård och annan hjälp och leder till kostnader för service.Antalet föräldralösa barn ökar genom att barn förlorar en eller båda sinaföräldrar. är miljontals barn föräldralösa p g a aids. Hiv/aids minskarfamiljens stabilitet och trygghet. Epidemin urholkar också sparande ochinvesteringar. Fattiga och marginaliserade människor i samhället drabbashårdast. De sociala skillnaderna ökar inte endast inom de drabbade ländernautan också mellan nationer och världsdelar.En ytterligare komplikation är att effekterna av epidemin byggs upp underflera år och kanske inte blir kännbara förrän insatser och program blivitmycket dyra att genomföra. Framtida generationer kommer att drabbas ännuhårdare om inte snabba åtgärder vidtas nu.SammanfattandesituationsbildHiv/aids dödar mer än 2 miljoner människor enbart i Afrikavarje år. Det är mer än 10 gånger det antal som omkommer ikrig och konflikter under samma period.År 1999 beräknades 33,6 miljoner människor i världen leva med hiv/aidsoch mer än 16 miljoner ha dött sedan epidemin började spridas.95 % av de drabbade finns i utvecklingsländer. Två tredjedelar finns söderom i , där utbredningen av hiv har nått av den vuxnabefolkningen i sju länder.År 1999 smittades ytterligare 5,6 miljoner människor, inklusive 570 000barn födda av hivpositiva mödrar.Kvinnor är särskilt i riskzonen för att bli hivsmittade beroende på bådesociala och biologiska faktorer.11,2 miljoner barn är föräldralösa på grund av aids.Hiv/aids sprids fortast i förhållanden där fattigdom, social instabilitet ochmaktlöshet råder.Hiv/aids innebär ett bakslag för de vinster som uppnåtts med ekonomiskoch social utveckling. I delar av har barndödligheten ökat med25 % och förväntad livslängd har fallit från 64 till avbara tre år.Hiv/aids drabbar vuxna i deras ekonomiskt mest produktiva ålder.Inkomsten per capita reduceras så mycket som då avde vuxna är infekterade.Förebyggande aktiviteter för att minska sårbarheten och stoppaöverförandet av virus beror på hur effektiv strategin för att kontrolleraepidemins spridning är.Möjligheten till vård och medicin för hiv/aids har på ett signifikant sättreducerat sjukdom och död orsakad av hiv/aids i de industrialiseradeländerna. Det överväldigande flertalet av utvecklingsländerna saknar docktillgång till adekvata mediciner, inklusive medicin för behandling av vanligaopportunistiska infektioner.Vad kan göras?Mycket görs och mycket har gjorts för att komma till rättamed hiv/aids-problemen. satsar exempelvis 100-talsmiljoner kronor för att bekämpa hiv och aids i den tredjevärlden. Trots detta är insatserna långt ifrån tillräckliga.Enligt det internationella samordningsorganet sprids hiv och aidstre gånger så snabbt som de medel som tilldelas för att ha kontroll överepidemin. Eftersom finns med i de hiv/aids-bekämpandeinternationella sammanhangen och dessutom har en stor erfarenhet av lyckadeinsatser mot hiv och aids bör de svenska rösterna bli starkare och blimer aktivt inom . Vi har all anledning att vara pådrivande i defrågorna. Det är önskvärt att få en redovisning av hur hiv/aids-fråganbehandlas i FN:s olika organ.Det har visat sig att ju mer internationella organisationer och andra satsatpå att iordningställa infrastrukturen i desto mer har hiv/aids-epideminspridits och ökat. Därför är det nödvändigt att integrera hiv/aids-förebyggandeaktivitetsprogram i de program och satsningar som görs för att förbättra ochbygga upp infrastrukturen.För att lyckas med bekämpningen av hiv/aids är det viktigt att arbeta sy-steminriktat. Det betyder att hiv/aids-arbetet måste utföras inom och isamarbete med de bärande institutioner och organisationer som finns inom desvårt drabbade länderna. Ideella organisationer kan naturligtvis fylla en viktigfunktion men inte ersätta de bärande institutionerna.I flera länder finns bärande system vilka kan utnyttjas bättre. Det finnsäven stora och långsiktigt arbetande ideella organisationer som borde kunnamobiliseras bättre. I några länder i finns folkrörelseorganisationerliknande de i . Det underlättar ett samarbete. Men många viktigaförutsättningar för ett effektivt arbete saknas också. I många länder i Afrikasaknas exempelvis infrastrukturer för distribuering av läkemedel, vilketnaturligtvis försvårar arbetet. Där finns också stora utbildnings- ochinformationsproblem. Många ledare, biståndsarbetare och informatörer harsvårt att tala om sexuella frågor. I det sammanhanget finns således en barriärpå individbasis, som måste forceras. Det är synnerligen angeläget att finnavägar för att överbrygga motståndet mot att tala om de viktiga förebyggandefrågorna. De måste också föras upp på högsta möjliga politiska nivå.Den möjlighet som västvärlden har till vård och medicin för hiv/aids harreducerat sjukdom och död i våra länder. Tyvärr saknar utvecklingsländernaekonomiska möjligheter att använda denna medicin. Det är inte acceptabelt.Här måste västvärlden ta sitt ansvar inte bara i ord utan också i handling. Denrika världen måste inleda ett samarbete med både internationellaorganisationer, såsom FN, och näringslivet för att förbättra tillgångtill mediciner. Dels måste forskningen styras mot behov avaidsmediciner. Dels kan i-länderna vara beställare av mediciner frånläkemedelsbolagen åt de fattigaste länderna.4.1 Exempel på ett framgångsriktarbeteI har arbetet mot hiv och aids varit framgångsrikt.Uganda drabbades hårt av epidemin vid ett tidigt skede.Sjukvårdssystemet var sönderslaget efter ett par årtionden avinbördeskrig. På nationell nivå hade man således svårt att nåut till befolkningen med information, vård och stöd. Menpresident tog sitt ansvar tidigt och är en av de fåsom vågat tala öppet om hiv/aids. Han tog också tidigtinitiativ till samarbete mellan olika sektorer i samhället samtstatliga och ideella organisationer.STIP-projektet har arbetat för att bygga upp kompetens och organisationinom bärande strukturer när det gäller prevention och rådgivning samt med delogistiska frågorna kring läkemedel för infektioner och kondomtillgänglighetbrett ute i landet. Det svenska och internationella stödet för detta projekt harytterligare förstärkt framgången med hiv- och aidsarbetet i Uganda.En ytterligare orsak är att man tog bort skolavgifterna. Det gav flickornastörre tillträde till skolan och därmed definierades de som "icke tillgängliga"både i sina egna och andras ögon. Detta är ett exempel som sällan beskrivits iuppföljningen av hiv- och aids-situationen i men är ett exempel påvad som kan kallas en stödjande miljö, dvs ett sätt att stärka faktorer isamhället som motverkar smittspridning.Stockholm den 2 oktober 2000Margareta ()()()()()()()()()()()