mot · GO02Ub320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub320av Wälivaara, ()MobbningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nollvision som mål i arbetet för att motverka mobbning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varje kommun skall genomföra en fortbildning för allskolpersonal om skolans värdegrund.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varje skola bör ha en plan för hur man kan omsätta skolansvärdegrund i praktiken.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sociala färdigheter.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpning avmobbning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av organiserad tillsyn över elevernas aktiviteter ävenunder raster.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information om våldets konsekvenser.Barnets situation i dagens samhälleJourtelefonen hos , Barnens rätt i samhället, fick fler telefonsamtalän under senaste sommarlovet. varökningen jämfört med . Många av de 16 500samtalen handlade om rädsla inför skolstarten. Denvanligaste anledningen till att barn och ungdomar ringde jourtelefonvar mobbning. Det som kommer fram i dessa samtal är att problemen medmobbning ofta nonchaleras av lärare och andra vuxna i skolan, vilket äroroväckande.Enligt på är de flesta som ringer ochbland mobbarna märks pojkarna mest, för att deras sätt att plåga sinaskolkompisar ofta är grövre och synligare än flickornas. Men rapporten visarockså att flickornas mobbning blivit grövre, de tar efter pojkarna mer ochmer.Mobbning kan ta sig många olika uttryck. Minsta gemensamma nämnareför alla dess uttryckssätt är att offret utsätts för en personlig kränkning.Långvarig mobbning kan spoliera skolgången och bryta ner självkänslan.Ärren kan sitta i långt upp i vuxen ålder. Mobbning tar sig inte bara påtagligauttryck som glåpord, hot och fysiskt våld. Att vara utfryst och osynliggjordkan vara förödande för en ung människas utveckling. Till synes oförargligagliringar kan ingå i ett plågsamt mönster. Mobbning är en personligkränkning även i sina lindriga former. I uttrycker en flickai gymnasieskolan det på följande sätt: "Det är tyst mobbning som gör mestont. Det är mobbning som inte syns och som kan hålla på i all evighet, sånsom sätter ärr i ens själ för livet. Den sortens mobbning som nästan äromöjlig att stoppa. Jag vet inte vem offret är eller vem det är som mobbar.Men den finns och den känns. "Det är viktigt att de som arbetar mot mobbning är medvetna om vad delägger in i begreppet. Forskaren har definierat begreppet"mobbning" på följande sätt: "Mobbning är det när en eller flera personerutsätter någon för negativa handlingar upprepade gånger och under visstid." En negativ handling är det när någon tillfogar en annan person skadaeller obehag. Sådana handlingar kan utföras verbalt, med fysisk kontakt ellergenom att skada någons personliga egendom eller indirekt genom utfrysningoch isolering. Ytterst är det den som utsätts för mobbning som värderar omhandlingen är negativ eller inte.I regeringsförklaringen skriver regeringen:Kraften ska inriktas på att öka tryggheten för alla och därmed människorsfrihet. Barnen ska sättas i centrum för politiken [...] Barnen ska ståfrämst. Den enda praktiska anknytningen till framtiden som vi egentligenhar är barnen. Barns och ungdomars villkor är avgörande för hurframtidens kommer att se ut. En framtidsinriktad politik kräveratt barnen står i centrum [...] ska efterlevas.Barnombudsmannens ställning ska stärkas [...] är, och skafortsätta att vara, världens barnvänligaste land.FN:s granskning av hur följer , samt ett flertalandra under-sökningar, har visat hur besparingar i samhället har gjortbarnens situation svårare. De ökade samtalen till visar också attalltfler barn känner oro och rädsla i dagens . Fallskärmarna ibarnens liv har blivit allt bräckligare och därför faller barn ibland rättigenom samhällets skyddsnät. Detta är oacceptabelt och därför krävs nukraftfulla insatser för att skydda barnen och ge dem goda och tryggauppväxtförhållanden.Förverkligandet av är en ständigt pågående process sommåste hållas levande. Arbetet med att förankra det synsätt som genomsyrarbarnkonventionen är långsiktigt. Det handlar om att ändra attityder,förhållningssätt och arbetssätt i olika verksamheter och på olika nivåer isamhället. Satsningar måste göras för att höja medvetenheten hosbeslutsfattare och vuxna som arbetar med barn, samt hos barn och ungdomarsjälva. På så sätt kan på lång sikt barnperspektivet utvecklas så att barnensbästa verkligen sätts i centrum och barn respekteras.Skolans kommunaliseringKommunaliseringen av skolan innebar att ansvaret för skolansverksamhet lades över på kommunerna. Ökad kommunalsjälvbestämmanderätt innebär att kommunerna har större utrymme attsjälva fördela resurserna. Istället för länsskolnämnder ochskolöverstyrelse blev det lokala politikerförsamlingar som skulle skrivaskolplaner. I en stor del av skolorna, med rektorer som blev mycketensamma i den nya ansvarsrollen, har det varit uppenbara problem. Tillstor del beror detta på att resurser har saknats, besparingarna har slagithårt mot skolans verksamhet. Detta har lett till att skolorna kan se mycketolika ut från i norr till i söder. har regeringen i sinbudgetproposition aviserat att ytterligare 4,5 miljarder skall satsas påskolan . Regeringen har valt att självdetaljstyra vart pengarna ska gå. menar att detta ärolyckligt. Istället borde kommunerna få pengarna och fördela dem efterde behov som kommunen ser i skolan. Regeringen har också valt att läggaden största delen av dessa pengar först , något vi också tycker ärmycket olyckligt, eftersom pengarna behövs nu.Eftersom de enskilda skolorna i landets kommuner har frihet att självautforma verksamheten, krävs det ett större medvetet barnperspektiv, även pådenna nivå, om man skall kunna uppfylla intentioner iuttrycket "barnets bästa".Som en följd av de höga födelsetalen runt 1990 har antalet skolbarn ökatkraftigt. Vilken beredskap finns hos skolan att med begränsade resurser, bådepersonella och ekonomiska, kunna klara av elevökningen? Har skola ochrektor som bär det yttersta ansvaret (enligt Lpo 94 2:8) möjlighet att leva upptill skollagen 1 § 2, att den som verkar i skolan skall bemöda sig om att hindravarje försök från elever att utsätta andra från kränkande handling? Redan närmisstanke föreligger att ett barn utsätts för mobbning i skolan ska det vararektors eller lärarnas skyldighet att informera föräldrarna om detta.Angående mobbning och våld bland barn ochungdomarMobbning är en kränkande handling. Enligt kan det handlaom misshandel, skadegörelse, olaga hot och tvång. Det har funnits entendens att acceptera mobbning som något som måste finnas i barnensvardag. Vi menar att detta är fel. Såväl fysisk som psykisk mobbningmåste ses för vad det är, en oacceptabel handling, ett brott. Ingen har rättatt bagatellisera ett barns upplevelser. Därför får ingen form av mobbningförekomma. Även barn måste få känna att de lever i ett rättssamhälle.Mobbningen är ett samhällsproblemUnder har mobbningen uppmärksammats allt mer, såväl isamhällsdebatten som inom skolans värld. Detta har lett till ökade insatserbåde i kommunerna och i skolan. Allt fler skolor har handlingsprogrammot mobbning, även om kvaliteten i dessa program är mycket skiftande.Utbildningar och temadagar för skolpersonal och elever har också ökatsedan början av 1990-talet. Trots detta visar undersökningar attmobbningen ligger kvar på ungefär samma höga nivå som i början på1980-talet. Även om mörkertalet är stort, så betyder det ändå att omkring100 000 barn och ungdomar utsätts för mobbning i skolan.Mobbning är inte bara ett problem för skolan utan en angelägenhet för helasamhället. Det finns inga garanterat fredade zoner för barn och unga inombostadsområdet, fritidsgården eller den organiserade fritiden, dvs i föreningaroch idrottsorganisationer. Visserligen finns det inga uppgifter om hur vanligmobbning är i dessa miljöer men en rapport från Barnombudsmannenskontakter med enskilda och organisationer tyder på att problemen är storaäven inom denna sektor. Barn avstår från att gå på fritidsgården, spela fotbolleller gå till ridhuset. Mobbade barn får därmed sämre möjligheter att varamed i olika fritidsaktiviteter. Det är beklagligt med tanke på attfritidssektornskulle kunna vara en viktig resurs i kampen mot mobbning. Mobbningensomfattning gör att den måste ses som ett samhällsproblem. Insatserna måstedärför utgå från ett helhetsperspektiv med hög medvetenhet om debakomliggande orsakerna.Ofta är mobbning en konsekvens av utdragna konflikter på grund av dåligarelationer och bristande kommunikation. Öppna kränkningar avslöjar attnågot gått snett mellan två eller flera barn men problemen bottnar ofta ibrister i den sociala miljön överhuvudtaget. Framgångsrika program motmobbning ska satsa på att skapa ett gott socialt klimat som främjar barnshälsa och ha effektiva rutiner för akuta fall av pågående mobbning. Att barasläcka uppflammande eldar räcker inte om glöden får fortsätta att pyra.Nollvisionen måste vara måletKristdemokraterna anser att samhället har ett ovillkorligt ansvar för attbarn och unga skyddas från övergrepp. Det är samhällets obetingadeskyldighet att skapa en trygg, utvecklande och värdig miljö förungdomarna. Målet kan därför inte bara vara att minska mobbningen,utan måste vara att inte något barn eller någon ung människa ska utsättasför mobbning. I stadgar lagen skolplikt och i verksamheter somsamhället skapar för unga människor får det inte råda minsta tvivel om attderas trygghet och välbefinnande är en prioriterad angelägenhet.Skolan är genom skolplikten ett obligatoriskt inslag i en ung människasliv. En skolpliktig pojke eller flicka är i princip tvingad att infinna sig iskolanoavsett hur de själva uppfattar miljön. Möjligheterna att på formella vägar fåbeslut eller åtgärder omprövade är mycket begränsade. Eleverna är således ihög grad utlämnade åt skolledningens och den enskilda lärarens skicklighet,omdöme och inlevelseförmåga. En obligatorisk skolgång ställer följaktligensärskilt höga krav på skolans ambition att forma ett gott arbetsklimat. Manbehöver inte ha stor fantasi för att föreställa sig vad det innebär attgenomlevasin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dåligt självförtroende.Mobbning berör inte bara den utsatta individen utan i själva verket våra mestcentrala grundläggande värderingar och rättigheter i samhället. En nollvisionför mobbningen är därför den enda rimliga målsättningen. Att slippamobbning är en rättighet för varje ung människa.Mobbning i samband med rastverksamhetFlera larmrapporter pekar på ett ökat våld bland barn i samband medraster under skoltid och detta börjar redan från 6-årsverksamheten.Utvecklas våldet kan barnen bli utsatta och mobbas från förstaskolåret med våld i form av slag och sparkar etc. Det står helt klart att alltfler barn har problem att veta var gränserna går för övervåld. Föräldrarstår rådlösa inför denna brutala verklighet. Ungdomars och barns egenuppfattning är, enligt Barnombudsmannen , att skolpersonal som inteagerar mot mobbning indirekt är delaktiga och medansvariga.Nyckelprinciperna i arbetet mot mobbning är att skapa en skolmiljö somkännetecknas å ena sidan av värme, trygghet, positivt intresse ochengagemang från de vuxnas sida och å andra sidan av fasta och klara gränsermot oacceptabelt beteende. Detta förutsätter ett visst mått av tillsyn överelevernas aktiviteter inte bara när undervisningen pågår utan även under rasteroch annan fritid. De vuxna måste dessutom vara auktoriteter för eleverna ochalla i barnets sociala miljö ska involveras: rektor, lärare, övrig skolpersonal,elever samt föräldrar och syskon.Rätten att känna sig tryggDet måste vara en självklar rätt att få känna sig trygg i skolan. Ingen elevska på grund av handikapp, ras, språk, hudfärg, sexuell läggning ellernågon annan orsak behöva känna rädsla för att gå till skolan. Det är helavuxenvärldens skyldighet att se till att skolan är en trygg plats för vårabarn.Inom EU tar man de här frågorna på största allvar. Många av EU-ländernahåller på att se över säkerheten för elever och lärare i skolan och dessomgivning. De ser över de sociala problemen i samhället som helhet ochföreslår olika åtgärder, till exempel undervisning i sociala färdigheter. Vianser att läroplanerna för förskolan, och gymnasiet skallinnehålla tydliga avsnitt som handlar om värderingar. Det är viktigt attvärdegrundsfrågorna ständigt lyfts fram i all undervisning för att skapa ettklimat där alla möter varandra med respekt.Mobbningen minskar inteMobbningen är delvis ett dolt problem, vilket gör det osäkert att uttala sigom den faktiska omfattningen. Ett mått på mobbningens omfattning gerSkolverkets nationella attitydundersökning bland elever i högstadiet ochpå gymnasiet samt deras föräldrar och lärare. I den uppger aveleverna, av föräldrarna och av lärarna, att de anseratt mobbning är ett stort problem i skolan. Såväl elever som föräldrar ochlärare anser att mobbningen är vanligast på högstadiet. En annanundersökning gjord av forskaren visade däremot attproblemen var störst på mellanstadiet.Sammantaget ger statistiken en bild av attmobbning är ett av de allvarligaste problemen i barns och ungdomars liv.Bilden av mobbningen som ett allvarligt samhällsproblem bekräftas också avRädda Barnens kommunprojekt om barns utsatthet.Mobbning kan även leda till grövre våldUnder senare år har kopplingen mellan mobbning och grövre våld ochbrottslighet uppmärksammats allt mer. Mobbning har gradvis utvecklatstill att innefatta grövre våldshandlingar. En kartläggning av våld blandungdomar i en mellanstor svensk stad visar att över hälften ()av åttondeklassarna som upprepade gånger mobbat andra i skolan ocksåhade attackerat, sparkat och/eller hotat andra i gatumiljön. Det finnssåledes anledning att varna för ett samband mellan mobbning och annatvåld. BO:s uppfattning är att våld och mobbning är nära förknippade medvarandra. Det är ett starkt skäl i sig till att mobbning måste motverkas ochpågående mobbning avbrytas i ett så tidigt skede som möjligt.Ett rop efter vuxnas engagemangHuvudbudskapet är att alla har ett ansvar att ta ställning och agera motmobbning. De mobbade efterlyser handling och engagemang, inte baramot mobbningen som sådan utan i elevernas livssituation över huvudtaget. Att arbeta med barn och ungdomar professionellt kräver ettpersonligt engagemang. tror att detta engagemangfinns hos skolledare och lärare, men tyvärr har regeringen under sparårenkraftigt minskat antalet vuxna i skolan vilket gör deras arbetssituationohållbar. Vi anser att detta förhållande är mycket olyckligt och måsteåtgärdas snarast.Många brev från ungdomar till BO pekar också på att vuxna i skolanbehöver mer kunskap om mobbning och konflikthantering.Kompetensutveckling av rektorer och lärare behöver fortsätta även på dettaområde. Sammanfattningsvis kan man säga att breven uttrycker ett rop efterfler vuxna i skolan och vuxnas engagemang. Många elever känner storbesvikelse över att lärarna inte har tid med dem. Samma känsla av besvikelseoch otillräcklighet upplever många lärare på grund av att deras tid inte räckertill. Några ungdomar uttrycker mycket skarpt formulerad kritik medan andrasnarare uttrycker en stark längtan efter vuxnas närvaro. Gemensamt har deändå tron på vuxnas förmåga och på det personliga mötet mellan vuxna ochelever vilket är positivt.KommunikationDet bästa sättet att få veta vad som händer är att tala med barnen enskiltoch i grupp, inte en gång utan kontinuerligt. En viktig uppgift för skolanär att utveckla barnens känsla av empati och förståelse för andra. Genomatt tidigt lära barnen att tala med varandra i grupp, kritisera och berömmavarandra, gör man barnen frispråkiga och toleranta. Föräldrarna ärbarnens fasta punkt i tillvaron och de måste ses som en tillgång hela tidenoch inte bara när det uppstår problem.Etiska reglerSkolan har en viktig uppgift när det gäller normöverföring ochidentitetsbildning. Det gäller inte bara de kunskaper som förmedlas, utanockså den totala miljö som skolan utgör. Begrepp som samarbete,omtänksamhet, hjälpsamhet, generositet och gottgörelse ska vara ennaturlig del i undervisningen. Lika och olika betonas. Barnen måste lärasig att "göra" förlåt, det vill säga i handling förlåta och inte bara säga det.I läroplanen finns redan ett starkt stöd för ett aktivt arbete motmobbningen. Om elever och skolpersonal arbetar i linje med läroplanen kanmycket göras. I läroplanen sägs till exempel:Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga tillinlevelse. Ingen skall i skolan utsättas för mobbning. Tendenser tilltrakasserier ska aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intoleransmåste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser.Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar sin förmåga att göramedvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper ochpersonliga erfarenheter, respekterar andra människors egenvärde, taravstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandlingsamt medverkar till att bistå andra människor, kan leva sig in i och förståandra människors situation och utvecklar en vilja att handla också medderas bästa för ögonen [...]Vidare sägs i läroplanen:Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samtsolidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestaltaoch förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristentradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostrantill rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att värdegrunden som denuttrycks i läroplanen finns med i gemensamma dokument förförskoleklass och skola. Det är tillfredsställande att arbetet med att stärkavärdegrunden i skolan har kommit igång, vilket krävtunder . Det är viktigt att detta arbete får fortsätta. Värdegrundensåväl som demokratin måste vinnas på nytt.Vi anser att varje kommun kontinuerligt bör genomföra fortbildning för allskolpersonal kring det avsnitt i läroplanen som behandlar skolans värdegrund,den etiska syn som har lång tradition i vårt samhälle. Varje skola bör sedangöra en plan för hur man i undervisningen och i hela skolans verksamhet, tillexempel genom studiecirklar med föräldrarna, kan omsätta skolansvärdegrund i praktiken. Många skolor har kommit en bra bit på väg i arbetetmed värdegrunden vilket är glädjande.En positiv skolmiljöSkolmiljön behöver förbättras så att skolan är en positiv, stimulerande ochtrygg miljö för elever och lärare. Nedklottrade väggar, inslagna skåp ochallmänt förfall är ett tecken på att allt inte står rätt till. Med en sådanomgivande miljö ges eleverna signalen att ingen ser vad som händer,ingen bryr sig. Få vuxna skulle finna sig i en arbetsplats där toaletternainte fungerar, taket läcker och heltäckningsmattan luktar mögel. En renoch snygg skolmiljö gör eleverna medvetna om sitt eget värde och omandra människors värde vilket är en viktig del i bekämpningen avmobbning.Larmrapporter om bristen på lärare vid höstens skolstart är oroväckandeoch därför måste lärarnas arbetssituation ses över för att skapa godaförutsättningar för både elever och personal i skolan. En stabilpersonalsituation i förskoleklassen och måste eftersträvas.Undersökningar bör ske i samarbete med de fackliga organisationerna hurpersonalomsättningen utvecklats. Skolan har utsatts för stora besparingskravde . Antalet lärare, skolvärdinnor, skolsköterskor, skolpsykologeroch annan skolpersonal har minskat. Det leder till ett hårdare klimat när devuxna får allt mindre tid att ta del av barnens problem. Kristdemokraternaanser det angeläget att prioritera skolans verksamhet och lägga resurser på attförbättra personalsituationen.Utforma en handlingsplan mot mobbningVarje förskola och skola är skyldig att utforma egna, tydliga planer förhur mobbning och våld ska förebyggas och åtgärdas. ansvararför att handlingsplanerna finns och tillämpas samt att skolorna har enkontinuerlig kontakt med varandra för att jämföra resultat. Erfarenheternaska dokumenteras och utvärderas. Det finns många färdiga modeller attutgå ifrån.Inför ett lagstiftat ansvarDet ska klart framgå av skollagen att skolpersonalen är skyldig attförhindra mobbning samt att anmäla till rektor om en elev utsätts förmobbning eller våld i skolan. De vuxnas ansvar måste förtydligas när detgäller mobbning och en anmälningsskyldighet för skolpersonalen skullege rektorn en bättre bild av den psykosociala miljön i skolan. Detta skullekunna leda till att åtgärder sätts in på ett tidigare stadium.Samtidigt måste rektorns ansvar bli klarare både vad gäller att förebyggamobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Ingen tveksamhet får råda omvem som har det yttersta ansvaret. Rektorns ansvar bör anges i skollagen.Information om lag och rätt ska ges kontinuerligt.Samma lag i samhället och i skolanDen lagstiftning som gäller i övriga samhället ska tillämpas inom skolansområde. Brott i form av kränkande behandling eller våld ska beivras. Detska vara skolledarens skyldighet att till de sociala myndigheterna, och närså är påkallat till polismyndigheten, anmäla denna typ av brott när andraåtgärder inte hjälper. Tydliga anvisningar om detta bör finnas i skollagen.KamratstödFler modeller för kamratstöd, det vill säga ungdomar som deltar i skolansarbete och stödjer elever med särskilda behov, bör utvecklas. De eleversom vill ska kunna få möjlighet till handledd medling. Att träffa den sommobbat och få tala om det som skett kan vara ett sätt att läka sår. Medlingär ett sätt att visa att konflikter kan behandlas och bearbetas.Rätt att omplacera mobbande och kränkandeeleverSkolledningen ska kunna omplacera elever som inte rättar sig efterpåpekande till särskild skolgång, där de inte kan utsätta elever eller lärareoch annan skolpersonal för kränkande handlingar. Det måste klargörasmycket tydligt att det inte är den som blivit kränkt som skall behöva flyttafrån den skola där han/hon utsatts för mobbning. Det är mobbaren som,om inga andra åtgärder lyckas, skall förflyttas från skolan. Oftaförekommer grupptryck som den mobbande eleven behöver komma bortifrån. En omplacering kan leda till att den mobbande eleven får enmöjlighet att ändra sitt beteende och börja om på nytt.Vidta åtgärder mot våldet på filmFilmvåldet, videovåldet och de våldsamma data- och TV-spelen är idagen naturlig del av barns och ungas vardag. Detta spelar en allt större rollsom normöverförare. Barn påverkas starkt av dessa intryck och har iblandsvårt att skilja på verklighet och fantasi. Flera åtgärder finns redan i dagför att motverka filmvåldets verkningar. Forskning bedrivs på området, defilmer som visas på biograferna förhandsgranskas men vi anser att merkunskap behövs om hur exempelvis dataspel påverkar barn.Våldsskildringsrådet har till uppgift att informera och sprida kunskapbland lärare och barnomsorgsfolk om hur medievåldet påverkar barn. Vianser att en översyn av deras verksamhet behöver göras och direktivenförtydligas. Nordicom i samlar in och sprider kunskap om hurbarn och ungdomar påverkas av våldet i medierna. Nordicoms arbete harrönt stor uppmärksamhet internationellt och behöver uppmärksammasmera också på det nationella planet.Trailers på TV, video och på bioTrailers är den programtyp på TV som innehåller störst andel våld.Trailers sänds , att jämföra med nyheter som sänds 34timmar och sport som sänds . TV1000:strailers består till av våld.