mot · GO02MJ841 · 2000-10-05 00:00:00 — Enligt uppfattning skamiljöbalkens älvskydd skärpas på tre punkter.- För det första ska det vara det för ett vattendrag redovisadeskyddsbehovet som ska bedömas och detta oberoende av vilket syfte ettplanerat ingrepp skulle tjäna.- För det andra ska inget generellt undantag från skyddet göras för någraexploateringsskäl. Åtgärder för att utveckla befintliga tätorter, att utveckladet lokala näringslivet eller att utföra anläggningar som behövs förtotalförsvaret bör generellt inte undantas från skyddet.? För det tredje ska kraven på åtgärder som ofta kallas mindreombyggnader av sådana vattenområden och älvsträckor som omfattas avälvskyddet skärpas så att dessa med säkerhet utesluter en faktiskutbyggnad. Införande av ny och effektivare teknik för kraftutvinning skasjälvfallet välkomnas, men denna får aldrig förutsätta tillkommandereglering av skyddade vattendrag.6.3 Natura 2000Naturvård handlar om att skydda och bevara naturvärden och mångfaldeni naturen åt framtida generationer. Biologisk mångfald och variation inomarter främjar dessutom ekosystemens flexibilitet och uthållighet. Natura2000 - av naturreservat - innebär ett ofullständigtskydd och bygger främst på hotbilder och attityder i Syd- ochMellaneuropa. Det finns därför anledning att arbeta för att vidgadirektiven för Natura 2000 till att passa även nordeuropeisk natur.Av de över 2000 områden föreslagit som Natura 2000-områdenhar bara en dryg fjärdedel passat in på EU:s lista, varav inget representerarunikt nordisk natur. Mycket tyder på att den inte agerattillräckligt kraftfullt för att få svenska naturområden klassade på EU:s lista,något som bland annat föranlett kritik från WWF. Inte ens de förslag somlämnats in från svensk sida innebär något heltäckande skydd.6.4 VåtmarkerVåtmarkerna har stor betydelse som ekosystem och naturresurser.Förutom att dessa ofta utgör ekosystem betydelsefulla för den biologiskamångfalden har de en viktig funktion som naturliga omhändertagare avkväve- och fosforläckage till våra vattendrag. För att minska problemetmed övergödningen av kustvattnen är det därför angeläget att inte barabevara utan även arbeta för att restaurera och nyanlägga våtmarker.Särskilt gäller detta våtmarker på så kallade Ramsarområden, som skaskyddas enligt den internationella våt-markskonventionen.7 VattenVår planet, den blå planeten, är den enda i vårt solsystem som har vatten ifast, flytande och gasform. Vatten är också ett dominerande inslag i livetsmateria. Det är för vår egen överlevnads skull viktigt att minimera devattenrelaterade miljöproblemen.7.1 ÖstersjönMiljöproblemen i och övriga Öst- och är mycketstora. med dess unika ekosystem fortsätter attnedsmutsas genom utsläpp och läckage från samtliga länder, och räknassom ett av de mest förorenade havsområdena i världen. Även vårtgemensamma luftrum tillförs utsläpp som försurar våra skogar ochmarker. Utsläppen kring och till kräver gemensamma lösningaroch samarbete över gränserna. Samverkan med våra grannländer börbland annat inriktas på att minska koldioxidutsläppen på effektivastmöjliga sätt.Den extremt dåliga hushållningen med energi i göratt marginalkostnaden för att reducera utsläppen där ligger långt under vårkostnad här hemma för motsvarande effekt. Den bästa miljöinsatsen vi kangöra på lång sikt för att stärka regionen kring är att arbeta för attvåra grannländer blir medlemmar i . På kort sikt krävs dock vissapunktinsatser, bl a ökade resurser för att minska oljeutsläppen i . Detkrävs framför allt en ökad och samordnad övervakning av sjöfarten iÖstersjön.Sekretariatet för skall koordinera och initiera insatser för attuppfylla Agenda 21-kraven om en hållbar utveckling inom regionen. För attintensifiera arbetet kring bör det lokala samarbetet mellan vänorterstärkas.Många viktiga projekt pågår, inte minst genom miljöorganisationerna, föratt minska utsläppen av miljöföroreningar och för att bevara den biologiskamångfalden. Det återstår emellertid mycket att göra. Vad som saknas är enlångsiktig plan för bevarandet av den biologiska mångfalden i och kringÖstersjön.7.2 Fosfor- och kväveläckageÖvergödningen av våra kustvatten är ett omfattande miljöproblem som effekterna av . Tillväxt av alger och blomning avväxtplankton har ökat och allt fler bottenytor saknar syre. Detta beror tillstor del på kväve- och fosforutsläppen från land. Det är nödvändigt attutsläppen av både kväve och fosfor minskar.7.3 AvrinningsdistriktOfta begränsar de administrativa kommun- och länsgränserna samtbristande samordning arbetet att uppnå en god vattenkvalitet.Miljösamverkan på det lokala planet, exempelvis mellan jordbrukareinom ett delavrinningsområde, ökar det lokala engagemanget. hardefinierat 119 huvudavrinningsområden och cirka 11 000delavrinningsområden i . Till dessa kommer kustområden meddirektavrinning i havet. Den svenska kusten har sedan delats in i 55kustvattenområden. anser att landet bör delas in i tioavrinningsdistrikt med huvudavrinningsområdena.7.4 FärskvattenEn del av det material som omsätts i samhället används inte som varorutan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel på detta är vatten somkylmedium eller transportmedium för avlopp. I den mån användningenorsakar dålig resurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandetav ekonomiska styrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , menavloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift påutsläpp av förorenat vatten bör införas för alla källor av betydelse. På så sättskulle färskvattenanvändning minska, ett mer resurshushållande avlopps-system skapas och näringsämnena i avloppet missgynnas.8 MiljökvalitetsnormerInförandet av miljökvalitetsnormer innebär ett viktigt steg i arbetet medatt lösa de stora miljöproblem som till exempel försurning ochkväveläckage innebär. Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om kvaliteteninom ett geografiskt område eller för hela landet.Om en miljökvalitetsnorm inte uppfylls skall ett åtgärdsprogram upprättas.I åtgärdsprogrammet skall det uppges vilka åtgärder som skall vidtas för attuppfylla , vilka myndigheter och kommuner somser till att angivna åtgärder vidtas samt när åtgärderna skall vara genomförda.Då miljökvalitetsnormer skall utgöra den absoluta miniminivån på livsmiljönmåste överskridande av normerna medföra vissa rättsverkningar. Det innebäratt åtgärdsprogrammen måste vara bindande. Annars blirmiljökvalitetsnormer och åtgärdsprogrammen ett meningslöst miljörättsligtstyrmedel.9 KretsloppetEtt mål med miljöavgifter och grön skatteväxling är att sluta kretsloppen inaturen. Men i grunden är det ännu viktigare att så långt som möjligtgenom olika styrmedel försöka minska materialflödet istället för att det iett kretslopp bara går runt. Genom särskilda avgifter på vissa råvaror ochpå visst avfall kan detta lättare uppnås.Naturresurser och råvaror används i alla tillverkningsprocesser. De varoroch kemikalier som tillförs används för sina olika ändamål och sprids ut inaturen eller blir slutligen avfall som slängs på tippen eller förbränns. Avfalluppkommer också i vart och ett av de tidigare leden.9.1 Producent- och konsumentansvarets betydelse iavfallshanteringenFolkpartiet anser att systemet med producentansvar tillsammans medkonsumentansvaret är A och O för att nå ett kretsloppsanpassat samhälle.Den totala vikten av förpackningar som kastas har minskat med enfemtedel , till följd av tillverkaresresurseffektivisering och kostnadsjakt. Minskningen hade självfallet varitännu större om resurssystemen med återanvändningsbara förpackningarutvecklats bättre. Därför är det viktigt att rätta till systemfel och gå vidare.Om kretsloppssamhället ska bli verklighet är det nödvändigt att det finnsett individuellt underifrånengagemang. Vi vill därför betona vikten av attallmänhetens positiva inställning till källsortering värnas och att hushållengesincitament för en fortsatt källsortering. Ett hållbart samhälle kräver att viallatar ansvar för vår egen livsstil.En liberal miljöpolitik tar sin utgångspunkt i det personliga engagemanget.Erfarenheter visar att upplysta och medvetna konsumenter successivt kräverfram exempelvis miljövänliga produkter och därmed anpassar sigproducenterna till efterfrågan. Det går alldeles utmärkt att lita påkonsumenternas makt i miljöarbetet. Under det senaste årtiondet har vi settflera konkreta exempel på människors genuina engagemang ochansvarstagande för miljön.Sorteringen är viktig dels för att den medvetandegör människor på vad dekonsumerar, dels för att återanvändningen och komposteringen ökar. Därförmåste opinionsbildning för avfallssortering fortsätta och ekonomiskaincitament upprättas och skärpas. Det är centralt i sammanhanget attmiljöengagemang lönar sig ekonomiskt för den enskilde.För att hushållen, företagen och den kommunala verksamheten ska kunnaanpassa sitt beteende måste de praktiska möjligheterna till källsorteringfinnas. Utöver fasta återvinningscentraler bör ambulerandeuppsamlingsmöjligheter finnas för att ge närhet mellan invånarna ochavfallssorteringen. Även miljöfarligt avfall bör kunna hämtas med ordinariesophämtning.Vi har bristande kunskaper om huruvida förpackningsförordningenbidragit till mer miljövänliga produkter eller om förpackningsavfallet viddeponierna minskat.För att enskilda ska motiveras att ställa upp på de extra ansträngningar ochacceptera de kostnader som följer av återvinningssystemet, krävs ilängden synliga miljöresultat. En samhällsekonomisk analys av systemet medproducentansvar måste mynna ut i eventuella justeringar i avgifter ochregelverk så att kostnader motsvaras av miljövinster.Folkpartiet vill också passa på att betona vikten av att med hjälp av olikaekonomiska styrmedel minska den totala volymen material som flödar runt ikretsloppet. Detta kan uppnås genom särskilda avgifter på vissa råvaror ochvisst avfall samt differentierade taxor med avseende på sorterat respektiveosorterat avfall för såväl hushåll som industri. Det är också viktigt attavgiftenkopplas till mängden lämnat avfall så att uppkomsten av sopor verkligenminskar. För att få tillbaka mer avfall kan det finnas anledning att mötakonsumenterna med bättre ekonomiska incitament.Vi menar vidare att det finns anledning att utöka producentansvaret till attomfatta fler produkter, t ex plaster. Det är också angeläget att det finnsverkligt fungerande marknader för material som kan återvinnas ochåteranvändas. Annars finns risk att vi hamnar i en situation där producentersitter med stora mängder återvinningsbart material som inte återanvändsdärför att nya råvaror är billigare.10 MiljöåklagareFolkpartiet föreslår att en miljöåklagare () inrättas. Erfarenhet visaratt åklagare i allmänhet har bristande kunskaper om och intresse av att tasig an miljöbrott. För att förstärka lagtydligheten inom miljöområdetföreslår vi att miljöåklagaren - med justitieombudsmannen som förebild -ges befogenheter att väcka åtal mot dem som gör sig skyldiga till brottmot miljöförfattningarna. MÅ skall vara underställd Riksåklagaren.MÅ bör ha till uppgift att ta emot och utreda enskilda personers klagomålöver olika förhållanden inom miljöområdet. Men även organisationer bör hamöjlighet att vända sig till MÅ i sådana frågor. MÅ skall kunnavidarebefordra klagomål och synpunkter till tillståndsmyndigheter och äventill dem som förorsakar miljöproblemen. MÅ bör även, när så är tillämpligt,framföra förslag till nya eller ändrade föreskrifter inom miljöområdet. OmMÅ erhåller den ställning och kan tillerkännas de befogenheter som viföreslår, kommer denne att fylla en viktig roll i skyddet av miljön.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()()