mot · GN02U21 · 2000-06-09 00:00:00 — Därdiskuteras bland annat hur dagens val av generalsekreterare går till.Författarna hävdar att valet bygger på något som skullekunna kallas "gamla kompisrelationer". Istället vill de se ett nytt system,där generalsekreteraren utses för en enda period , som inte kanförnyas. bör inte ha veto vid tillsättandet avgeneralsekreterare.Vänsterpartiet instämmer i dessa synpunkter. Inte barageneralförsamlingen utan även regeringar, frivilliga organisationer och andraintresserade skall ha rätt att nominera och delta i arbetet med att få fram enny generalsekreterare. bör verka för ett nytt system när det gällertillsättningen av generalsekreterare för . Detta vill vi geregeringen till känna.13 Fredsfrämjande verksamhetSverige har framgångsrikt drivit frågan om att i högre utsträckninganvända civilpoliser i konfliktförebyggande operationer, liksom atttillvarata regionala organisationers förmåga när det gäller t.ex. medling ikonflikter. Men det är också angeläget att framhålla att FN inte fårundandra sig sitt övergripande ansvar i internationella konflikter.Medlemmar i regionala organ kan ha direkta eller indirekta särintressen ien konflikt. Vi vill understryka betydelsen av att FN skaffar sig ökadkapacitet att agera i internationella konflikter och av att Sverigeunderstödjer FN i dessa strävanden.14 Ekonomiskt säkerhetsrådMånga har noterat att det slut inte bara innebar avspänningmellan tungt rustade stormakter utan också följts av att andramotsättningar uppstått och fördjupats. Till formen har dessamotsättningar varit av etnisk eller religiös karaktär. Ofta har dessamotsättningar dock haft sin grund i eller varit förbundna medekonomiska förhållanden. Diskrimineringen har inte bara haft etnisk,religiös grund utan också bestått i ekonomisk exploatering av människor,orättvis fördelning av resurser m.m. Hoten mot freden består inte bara imilitära spänningar och hot utan består i allt större utsträckning imiljöhot och resursbrist. Att värna om freden innebär därmed att manockså värnar om världens resurser, miljön och att åstadkomma enekonomiskt rättvis fördelning.Vänsterpartiet har med anledning av tidigare FN-skrivelser motionerat omatt ett ekonomiskt säkerhetsråd borde skapas inom FN. Ett sådant råd skullekunna fungera som en del av ett earlywarning-system när det gälldekonflikter i olika delar av världen. Konfliktanledningar skulle kunnaundanröjas på ett tidigt stadium, innan konflikten nått våldsamma former ochblivit än mer svårlöst.En sådan konfliktanledning kan redan skönjas när det gäller t.ex.Turkiets förhållande till grannlandet , där genom ett väldigtdammbygge kan komma att kontrollera vattenflödet i floden somrinner genom och . Genom detta dammbygge kan det redanirriterade förhållandet mellan och komma att nå nya och högrenivåer. Det kan även medverka till att konflikten mellan den turkiskaregeringen och den kurdiska befolkningen skärps. Dammbygget kan ävenmedföra allvarliga miljö- och hälsorisker. anser att ettekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas via svenska initiativ inom FN-arbetet. Detta vill vi ge regeringen till känna.15 FN, miljön och senare års naturkatastroferUnder senare år har flera länder i världen drabbats av omfattandenaturkatastrofer. De som drabbas är de fattiga länderna - länder därmänniskor levnadsstandard är låg, deras bostäder bräckliga och tillfälligaoch infrastrukturen svag. Översvämningar, stormar och skyfall harinneburit oerhörda umbäranden för befolkningen. Det torde dock intevara de bräckliga bostäderna och bristen på tekniska resurser som ärorsaken till att översvämningar och stormar får så katastrofala följder förbefolkningen. Grundorsaken till katastroferna i , Kinaeller nu senast i är inte att man misslyckats med sinabostadsbyggnadsprogram - att byggnader, vägar ochdräningsanläggningar inte varit tillräckligt hållfasta eller effektiva.Grundorsaken är i stället de klimatförändringar som inträffat till följd avden massiva industriella utvecklingen i världens rika länder. efter det att orkanen dragit fram förklarade premiärminister vid i attorkanen och översvämningarna i måste uppfattas som envarningssignal.Motsträvigheten hos de rika industrialiserade länderna att begränsa sinautsläpp och sin energiförbrukning resulterar i katastrofer och lidanden förbefolkningen i de fattiga länderna i världen.En omfattande fallstudie om hur miljö- och naturkatastrofen Mitchdrabbade , om de bakomliggande orsakerna till denna katastrof ochförslag till åtgärder har gjorts av organisationen , In debt todisaster - What happened to after Hurricane ?Studien visar med stor tydlighet att dessa naturkatastrofer inte ärolyckshändelser orsakade av naturens nyckfullhet som drabbar dessa länder,utan att andra än de drabbade bär ansvaret för vad som sker. Följaktligenföreligger ett globalt ansvar för vad som sker med jordens klimat och natur,liksom för hur. Detta är frågor som i högsta grad angår FN och somhögt industrialiserat land med hög energiförbrukning. Om denna problematikåterfinns knappast något i regeringens skrivelse. måste i framtidenägna dessa frågor större uppmärksamhet i FN.I rapporten från föreslås en rad åtgärder när det gäller attskapa ett varningssystem när det gäller annalkande naturkatastrofer, ökatstöd till byggandet av säkra hamnar och mycket annat. Där förordasemellertid även skuldavskrivningar till de länder som drabbas avnaturkatastrofer. Det är ett rimligt krav om man betänker att flera avnaturkatastrofernas orsaker står att söka i de rika ländernas hantering avmiljön. Detta vill vi ge regeringen till känna.16 Uppföljningen av FN:s beslutVarje år fattas en rad beslut och antas en stor mängd resolutioner i FN:sgeneralförsamling och säkerhetsråd samt i andra instanser iorganisationen. finns det inget organ inom organisationen somföljer upp hur dessa beslut verkställs. Det finns ingen instans somundersöker om de beslut som fattas någonsin förverkligas. I exempelvisden svenska finns riksdagsrevisorer som undersöker om ochhur de beslut som fattat genomförts. Ett motsvarande organborde även finnas inom . Det skulle med storsannolikhet var välgörande ur flera synpunkter. Sannolikt skulle detpåverka effektivitet i positiv riktning. Samtidigtskulle det säkert stimulera medlemsländerna till större ansträngningar attgenomföra de beslut som fattats. Detta vill vi ge regeringen till känna.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör avlämna en årlig FN-skrivelsetill ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det olyckliga i att FN-sanktioner kombinerasmed enskilda staters militära åtgärder och deras egenmäktigatolkningar av FN-beslut,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vetorätten inte skall vara ett privilegium förvissa länders regeringar i FN när det gäller beslut om ingripanden iinternationella konflikter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den demokratiska insynen i Världsbankensverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild MR-rapportör i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om situationen när det gäller folkomröstningen omVästsaharas framtid,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättningförfarandet när det gäller posten somFN:s generalsekreterare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas delaktighet i FN:s verksamhet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ungdomsrepresentant i den svenska FN-delegationen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att garanteras en starkare ställning iett utvidgat säkerhetsråd,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnens rättigheter och det internationellabiståndet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vetorätten i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tjänstetillsättningssystemet när det gäller atttillgodose såväl behovet av ökad kompetens som förbättradkvinnorepresentation inom FN,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett ekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas påsvenskt initiativ inom FN-arbetet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur miljöproblem och naturkatastrofer orsakas avrika industriländer men drabbar befolkningen i fattiga länder,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om varningssystem, säkerhetsåtgärder ochskuldavskrivningar i samband med miljökatastrofer i fattiga länder,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett revisionsorgan som undersöker och redovisari vilken utsträckning olika FN-beslut förverkligats.Stockholm den 8 juni 2000Eva ()()()()()()()