mot · GO02U509 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U509av Lennmarker, ()Ett helt EuropaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvidgningen bör vara den högst prioriterade frågan förSveriges ordförandeskap i EU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att stöder de baltiska ländernas ambition attingå i en alleuropeisk säkerhetsordnings alla delar, inklusive deras arbeteför Nato-medlemskap.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU:s restriktioner för import av teko- ochjordbruksprodukter samt antidumpningsåtgärder bör avskaffas.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det inte får bli fråga om att handeln återregleras på någotområde om något av de baltiska länderna kommer in som EU-medlemsenare än andra.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och öppna handel med börkunna fortsätta när de blir EU-medlemmar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att byggande av EU:s yttre gränsskydd bör ske med hänsyntagen till att människors traditionella kontakter, handel och rörlighet intefår inskränkas på ett orimligt sätt.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de svenska stödinsatserna måste utformas i perspektiv avEU-integrationen av Central- och Östeuropa.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationen av stödet till Central- och Östeuropa.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen i övrigt av stödet till Central- och Östeuropa.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avveckling av Östersjömiljarden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt östbistånd bör ha en tydlig inriktning påsmittskyddsarbete, där särskilt tbc- och hiv/aids-problematikenuppmärksammas.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barnperspektivet bör genomsyra såväl EU- som det svenskaöststödet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att EU medverkar i omställningen av energisystemeni Central- och Östeuropa.14.1 Yrkandena 3 och 10 hänvisade till NU.Utveckling av öststödetInledningsvis handlade det svenska öststödet om resursöverföring för atthindra att länder och ekonomier kollapsade. En uppgift var t.ex. att ersättade samhällsfunktioner i de baltiska staterna som tidigare skötts avMoskva.Därefter har det varit viktigt att bidra till byggandet av rättsstatens ochmarknadsekonomins institutioner, liksom demokratiska försvarsmakter ochmiljöskydd.Estland, , och måste nu börja betraktas på sammasätt som våra övriga grannländer. Inom kommer de - om allt gårsom vi hoppas - att vara EU-medlemmar och kanske också medlemmar iNato. Länderna kommer förmodligen att på en generation nå Västeuropeisklevnadsstandard.Bistånd är därför inte det naturliga tillståndet. Handel, investeringar,politisk samverkan och utbyten på alla områden är det långsiktigt naturliga,precis som med våra västliga grannländer.Utvecklingen har redan kommit långt. bör fokus i det svenska stödetflyttas österut, från östra strandstater till det nära ochdemokratistöd till Vitryssland.Avveckla återstående hinderÖstersjöregionen är en av de regioner som vuxit snabbast i världen desenaste åren.Länderna i är som små, öppna ekonomier starktutlandsberoende. Detta är särskilt tydligt för länderna i . Bådeimporten och exporten är relativt sett mer betydelsefull för dessa länder än förnuvarande EU-länder.De nya marknadsekonomierna är beroende av goda villkor för marknads-tillträde. EU:s återstående handelshinder inkl. antidumpningsåtgärder, särskiltvad gäller stål och tekoprodukter, bör därför avvecklas.Det är orimligt att EU å ena sidan bedriver omfattande stödprogram för attstödja ländernas ekonomiska utveckling, som EU å andra sidan integer dem fullt marknadstillträde och kan hota med antidumpningsåtgärder.Estland är ett av världens mest avreglerade länder vad gäller internationellhandel. EU bör nu låta visa EU vägen i avregleringen av handeln.Bygg inte nya hinderI samband med utvidgningsprocessen flyttas EU:s yttre gränser österut.EU-länderna har befogad och legitim anledning att söka skydda sig motbrottslighet, smuggling och illegal invandring genom att inrätta ordentligagränskontroller och gränsskydd. Detta är ytterst ett villkor för att kunnaupprätthålla den fria rörligheten inom unionen.Samtidigt måste detta byggande av yttre gränsskydd ske med hänsyn tagentill att människors traditionella kontakter, handel och rörlighet inte fårinskränkas på ett orimligt sätt. Ett helt byggs inte minst just genomvardagliga kontakter och utbyte mellan människor.Människor måste också efter EU-utvidgningen kunna besöka varandraöver gränsen, turista i varandras länder, bedriva småskalig handel och behållade kontakter som funnits där fram till utvidgningen.Detta måste särskilt uppmärksammas eftersom EU förmodligen ochförhoppningsvis kommer att omfatta flera baltiska stater, som har ekonomisktutbyte med och med varandra. Den spontana ekonomiskaintegrationen mellan EU och närområdet måste fortgå.Ett exempel ger , som gränsar bl.a. tillkandidatländerna och . Det är viktigt att samarbetet utvecklasmellan och , respektive . När och blirEU-medlemmar är det angeläget att deras öppna handel med kanfortsätta.De tre baltiska staterna har ömsesidiga frihandelsavtal.Avtalet gäller också för jordbruksprodukter. Det är viktigt att det regionalasamarbetet mellan länderna fortsätter att fördjupas. Det gör dem bättreförberedda för EU-medlemskapet, ökar ekonomiernas konkurrenstryck ochdärmed långsiktiga konkurrenskraft.Skulle det bli så att något av de baltiska länderna kommer in som EU-medlem senare än andra får detta inte innebära att handeln återregleras pånågot område.Social utveckling och hälsaKnappast på något område har frigörelsen av Central- och Östeuropabetytt så mycket som för människovärdet. De länder som snabbt ochgenomgripande lämnade planekonomin såg tidigt ekonomiska och socialaförbättringar. har länderna att utveckla modernasocialförsäkringslösningar som omfattar alla.Inget problem är djupare och mer ödesdigert än situationen för barnsuppväxt. Genom det kommunistiska, totalitära systemets sönderfall har dentidigare hemlighållna fattigdomen synliggjorts. I de länder som fortfarandesitter fast i gamla strukturer har den också fördjupats. Antalet gatubarn ochbarn som inte får sin grundläggande utbildning tillgodosedd är stort. I SanktPetersburgsområdet uppskattas andelen gatubarn till cirka 50 000.I beräknas ända upp till femton procent av alla barn inte fånågon utbildning. Inte sällan hamnar dessa barn i kriminalitet, eftersom det ärdet enda sätt som står till buds för att överleva. Denna oroande utveckling harsin grund i djup fattigdom, men också i bristen på respekt för barnsrättigheter. Att så många barn står vid sidan av samhället kan hotademokratins utveckling.Sverige bör därför i öststödet, i bilaterala kontakter och inom ramen förEU verka för att utsatta barn i får del av det välstånd som växerfram. Vi bör också framhålla vikten av att lagstiftning som ger skydd förutsatta barn kommer till stånd i de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa.I fattigdomens och den bristfälliga sjuk- och hälsovårdens spår växerpotentiella epidemier av svåra sjukdomar fram. Rapporterna har varit mångaom hur resistenta stammar av tbc sprids, inte minst i ryska överfulla ochundermåliga fängelser. När fångarna kommer ut riskerar sjukdomen attspridas i det omgivande samhället, liksom till andra länder.Problematiken kring hiv/aids i och delar av är ett likadolt som allvarligt problem. Orsakerna är till stora delar desamma som förtbc: fattigdom och brister i sjukvården. Via drogmissbruk och prostitutionsprids viruset vidare. Barn drabbas vid födseln om mamman är smittad, menockså när föräldrar blir sjuka och får svårt att ta hand om dem.Svenskt östbistånd bör ha en tydlig inriktning på smittskyddsarbete.Särskilt bör tbc- och hiv/aids-problematiken uppmärksammas.EU-stöd och multilateralt stöd tillCentral- och ÖsteuropaEU stöder länderna i Central - och med ett av de mestomfattande programmen i historien.Phare-programmet syftar till att underlätta för kandidatländerna i Central-och att kunna bli medlemmar i . Detta förmedlemskapsstöd ärfrämst inriktat på att stödja omställningen av ländernas ekonomier samtdemokratiseringen. Det skall pågå ända fram till dess länderna blirmedlemmar.Från EU:s budget avsätts till Phare-programmet.Tacis är avsett för , och de andra OSS-staterna, plusMongoliet. Tacis syfte är också att stödja ländernas omvandling tilldemokratiska marknadsekonomier. Däremot finns ingen koppling till framtidaEU-medlemskap. En central uppgift är att understödja framväxten av enlivskraftig privat sektor.EU ställer krav på mottagarländerna. Hjälpen stoppas om demokratiskaoch mänskliga rättigheter sätts ur spel.Världsbanken, IMF, svarar för makroekonomiskt stöd. Stöd tilluppbyggnad av finansiella institutioner bör beroende på de nödvändigaresursernas storlek också ske den vägen.Miljö och energiInfrastrukturen på energisidan behöver byggas ut. En viktig åtgärd ärupprättandet av en gemensam energimarknad kring och attelnäten binds samman, genom Baltic Ring. På det viset kan miljömässigtskadlig elproduktion ersättas med renare el från ochelsystemet optimeras.Detta projekt bör vara kommersiellt bärkraftigt och måste huvudsakligenkomma till stånd genom de olika internationella marknadsaktörernas försorg.Kärnsäkerheten är på många håll betydligt sämre än vad vi kräver i väst.Det beror på att en rad kärnkraftverk är av den underlägsna Tjernobyltypen,men också på bristande rutiner och brister i underhåll. En angelägen EU-åtgärd för miljön är EU-medverkan i omställningen av energisystemen iCentral- och Östeuropa.InfrastrukturEn modern infrastruktur är viktig både för att skapa samhörighet, bindaihop länderna i sinsemellan med övriga Europaoch för att stärka ekonomins utveckling. Än så länge är skevt iinfrastrukturhänseende, men det bör vara lika lätt att ta sig från tillSankt som från till Stockholm.Satsningar på infrastruktur skall i princip finansieras kommersiellt eller viamultilaterala finansieringsinstitutioner. Avkastningen på sådana projekt ärnormalt mycket hög, eftersom ineffektiviteten i befintliga system är stor.För sådana infrastrukturprojekt som inte kan finansieras kommersiellt börnormalt en bred internationell finansiering eftersträvas. Via Baltica, envägförbindelse från via till , bör hanteras inomramen för EU:s TEN-projekt.Infrastrukturen för telekommunikation och informationsteknik behövermoderniseras, vilket bör ske genom privata investeringar på eninternationaliserad telemarknad.Det svenska ordförandeskapet i EUEn första utvidgning av EU bör komma att ske , när de avkandidatländerna som kommit längst i sina förberedelser skall hamöjlighet att bli medlemmar. Minst ett baltiskt land har goda möjligheteratt höra till denna grupp.Om EU skall kunna ta in de första länderna från Central- och Östeuropasom medlemmar , så måste ambitionen vara att avsluta derasmedlemskapsförhandlingar senast för ordförandeskapvåren 2001.Utvidgningen måste därför vara den högst prioriterade frågan inför ochunder det svenska ordförandeskapet i EU. I regeringens prioriteringar infördet svenska ordförandeskapet sattes dock länge vad regeringen själv beskriversom vardagsfrågor, som jämställdhet och konsumentskydd, föreutvidgningen. Det gjorde att regeringen tappade kraft och fokusering iutvidgningsfrågan. Regeringen har sent omsider gjort utvidgningen till en avtre prioriterade frågor. bör ge regeringen till känna attutvidgningen är av sådan vikt att den bör vara huvuduppgiften för Sverigesordförandeskap.Svenska stödinsatserStödet till bör i första hand ske genom EU ochandra multilaterala organ, som , som särskilt påmiljöområdet gör betydande insatser.Det svenska stödet måste fungera som ett komplement främst till det somEU ger, för att gemensamt stödja demokratins, rättsstatens ochmarknadsekonomins utveckling i kandidatländerna samt ländernas förmågaatt hantera EU:s gemensamma regelverk.Stödet har främst gått till och de baltiska staterna. I takt medvåra grannländers framsteg bör stödet nu börja flytta österut till det näraRyssland, de åtta regionerna i nordvästra , bl.a. ochKaliningrad.Det är av central betydelse att västvärldens samarbete med Rysslandutvecklas och intensifieras. Det ligger både i och vårt eget intresseatt så sker. Långsiktigt borde det vara naturligt att se som en av vårastörre handelspartner och som ett stort turistland av svenskt intresse.Ryssland får på inga villkor avvisas och lämnas att ensamt möta framtiden.Risken för sämre ekonomisk och politisk utveckling är då uppenbar, vilketskulle ge grogrund för social oro, med mänskliga och politiska följder.Nu bör stödet till de baltiska staterna fortsätta att inriktas på uppbyggnadav rättsstatens funktioner, förvaltning och marknadsekonomins institutioner,liksom på miljöområdet - allt inom ramen för samverkan med EU:sförmedlemskapsstrategi. Det svenska stödet bör dock särskilt inriktas på attstödja de områden där EU är föga eller inte alls aktivt, somsuveränitetsuppbyggnad och miljöförbättrande åtgärder, samtsmittskyddsåtgärder.I stödet bör kunskapsöverföring ges betydande vikt. Kunskapsöverföringbör vara både ett kvalitativt inslag i samtliga projekt och dessutom syftet förenskilda, konkreta projekt. Goda exempel finns i form av iRiga, Juridikhögskolan i och den privatfinansierade verksamhet somHandelshögskolan i driver i Sankt Petersburg.Det är vidare viktigt att utbyten mellan yrkesgrupper som journalister,domare, politiker, forskare, lärare och studenter fortsätter i stor skala somettled i kunskapsöverföringen.Stödet till går via Sida. Men stödet ärväsentligt av annan karaktär än det stöd till de utvecklingsländer som Sidaannars hanterar.Länderna i är inte underutvecklade, utanfelutvecklade, med stor potential för framtiden. Det är därför olämpligt attstödet fortsätter att gå via Sida, som i första hand har kompetens för andratyper av program. Stödet till Öst- och bör naturligen överförastill UD.Säkerhet och suveränitetDet är viktigt - både för länderna själva och stabiliteten i regionen - att debaltiska staterna bygger trovärdiga demokratiska försvarsmakter,samarbetar med varandra och i västliga samarbeten som PFF. kanbidra med kunnande, råd och utbildning.De baltiska länderna önskar alla vinna medlemskap i . Det är också iSveriges intresse att de lyckas. Vi lever själva tryggare med tryggare grannar.Sverige bör understödja de baltiska ländernas ambition att ingå i eneuropeisk säkerhetsordnings alla delar, inklusive deras arbete för Nato-medlemskap.Det svenska suveränitetsstödet till , och börfortsätta. Det är en uppgift som inte hanteras inom ramen för EU:sförmedlemskapsstrategi eller stödprogram. I både byggande av demokratiskaförsvarsmakter och civil säkerhet kan de nordiska länderna spela en viktig rolli regionens utveckling.ÖstersjömiljardenDen s.k. Östersjömiljarden hanteras helt vid sidan av det övrigaöstbiståndet. Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medel tillstatsministerns förfogande för internationella utspel. Det är lätt att draparalleller med hur den fiaskoartade Sydafrikasatsningen hanterades, förvilket regeringen också ådrog sig kritik.I budgetpropositionen står: "I enlighet med förslag frånÖstersjöberedningen har målet för insatserna preciserats till att vara attförstärka svenska företags position i ..." Det sägs alltsånumera öppet att det är fråga om ett till bistånd maskerat företagsstöd.Östersjömiljarden bör upplösas och pengarna tillföras det reguljära stödettill Central- och Östeuropa.Stockholm den 2 oktober 2000Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()