mot · GN02Ju28 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju28av , ()med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplanEn moderniserad, reformerad och decentraliseraddomstolsorganisationRättsväsendets uppdragsgivare är landets medborgare. Deras krav pådomstolsväsendet är att detta är organiserat så att det kan avgöra mål ochärenden rättsenligt och snabbt och vara lättillgängligt föruppdragsgivarna - medborgarna. Detta är kärnan i det s kmedborgarperspektivet på domstolsväsendet. Detta perspektiv är också -och bör så vara - den primära och yttersta utgångspunkten för allareformer av domstolsorganisationen. Det hade varit på sin plats att dettaperspektiv hade tillmätts en större betydelse i argumenteringen ihandlingsplanen.Utifrån detta medborgarperspektiv är det - enligt - av heltavgörande betydelse att slå vakt om närheten och tillgängligheten till helarättsväsendet, inklusive domstolarna. Tingsrätternas lokala förankring harårhundradenas hävd och stor betydelse för rättsskipningens anseende ochgenomslagskraft bland medborgarna. Medborgarnas förtroende och respektför domstolarnas avgöranden ökar med vetskapen om att det är lokaltverksamma domare och nämndemän som deltar i den dömande verk-samheten. Lokalt förankrat dömande har ett betydande värde förrättsskipningen, inte minst med hänsyn till den person- och ortskännedomsom sådana domstolar besitter. I ett mera centraliserat domstolsväsenderiskerar man att äventyra detta vitala inslag i vår rättsskipning. Detta bör gesregeringen till känna.Den nuvarande domstolsorganisationen och dess geografiska placering hargällt sedan 1971 års domstolsreform. har dennaorganisation och dess enheters placering varit föremål för debatt ochöverväganden. Ett uttryck för detta är (SOU 1998:135)uppdrag att se över organisationen utifrån de ökade kompetenskraven pådomstolarna och kraven på effektivitet. Översynen förutsattes leda till endrastisk nedskärning av antalet tingsrätter och till en kostnadsbesparing fördomstolsväsendet med . Emellertid lyckades intekommittén åstadkomma en politisk samsyn på reformerna, och direktivenändrades därför efterhand. ingick i det breda politiska stödet föratt inte ändra antalet tingsrätter. Inget förslag kunde läggas fram avkommittén.Samtidigt behöver domstolsväsendet reformeras och moderniseras.Samhällets komplexitet ökar som flera av de yttrefaktorer som påverkar domstolsväsendet förändras i allt snabbare takt. Attdomstolsväsendet fungerar i en föränderlig värld är emellertid inte någonnyhet. Det nya är den dramatiska ökningen i förändringstakten. Densäkerligen viktigaste orsaken till denna dramatiska ökning av förändrings-takten i samhällslivet är genombrottet för informationstekniken.Att detta sätter sina spår även i domstolsarbetet ligger i sakens natur. Endomstol och dess medarbetare måste i allt högre takt lära sig nya kunskaperoch nya färdigheter. Operativa processer liksom administrativa processermåste kontinuerligt utvecklas och förbättras. Sådana förändringar fåremellertid inte ske på bekostnad av medborgarnas berättigade krav på närhetoch tillgänglighet till hela rättsväsendet, inklusive domstolarna. Informa-tionstekniken gör det också möjligt att behålla ett decentraliserat dom-stolsväsende, eftersom den erbjuder avancerade arbetsredskap att följa med irättsutvecklingen m.m.Centerpartiet är berett att ta sitt ansvar för en modernisering av domstols-väsendet. Emellertid måste förändringar i domstolsorganisationen föregås avriksdagens ställningstagande i varje enskilt fall och ske under politisktansvar. Förändringarna måste ta fasta på det goda i dagens domstolsorganisa-tion och därför utgå från ett decentraliserat domstolsväsende.Justitieutskottet betonade vikten av att större förändring avdomstolsorganisationen får en bred politisk förankring. ställersig bakom detta uttalande och föreslår i konsekvens härmed att varjeförändring av domstolsorganisationen föregås av ett riksdagsbeslut. Dennaordning bör komma till uttryck i lagtext. Det är alltså otillräckligt ochlångtifrån tillfredsställande att regeringen fortlöpande informerar riksdagenom pågående och planerade reformer. måste kunna påverka ochha inflytande över reformarbetet, inte minst för att kunna stå till svars införsina uppdragsgivare, det svenska folket. Intill dess har återtagiträtten att besluta om sådana förändringar bör det inte vara möjligt förregeringen att lägga ned någon tingsrätt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Hur påtagliga eller omfattande konsekvenserna är av omvärldsför-ändringarna och de krav som dessa genererat gentemot domstolsväsendet vadgäller t ex kraven på specialisering och kompetensutveckling kan dockdiskuteras. har målen i domstolarna blivit långtmer komplicerade och tunga att handlägga. Den ökade internationaliseringenoch antalet mål med EG-rättslig anknytning har dock inte satt tydligaspår i målen eller tillflödet av mål. I det längre perspektivet finns det ändågoda grunder för att anta att situationen i nu berörda avseenden kan kommaatt förändras för domstolarna. Det är viktigt att domstolsorganisationen dåhåller en hög beredskap och står väl för en sådan utveckling. För attdomarbanan ska ha attraktionskraft och underlätta rekrytering är detdessutom angeläget att möjligheter till specialisering kan erbjudas. Kan dom-stolsväsendet genom att reformera och effektivisera domstolsorganisationenerbjuda ett slagkraftigt alternativ till skiljedomsförfarandet kan man ocksåräkna med att antalet näringslivstvister i domstolarna kan komma att öka.Regeringen utgår - utan några belägg för sin åsikt - på förhand från attstörre domstolar ger bättre förutsättningar för en förbättrad verksamhet idomstolarna. Handläggningen kan förbättras vad gäller kvalitet ochservicegraden kan öka. Domstolens service till allmänheten kan förbättrasoch säkerheten för dem som besöker domstolen eller arbetar där kan stärkas,framhålls det.Iögonfallande är att frågan om vilken storlek den mest effektiva domstolenbör ha - liksom nackdelarna med stora samlokaliserade domstolsorganisa-tioner - inte diskuteras i handlingsplanen. Det hade varit värdefullt med enanalys av de svårigheter - inte minst utifrån medborgarperspektivet - en storsamlokaliserad domstol brottas med. Det är svårt att inse att kvaliteten i dendömande verksamheten skulle förbättras endast av det skälet att flerdomstolsanställda vistas i samma tingshus - om det nu är detta som avses.Påståendet att det skulle vara svårt för de små tingsrätterna att tillgodoseallmänhetens krav på service saknar förankring i verkligheten. De småtingsrätterna har endast ett begränsat antal rättegångssalar. Det är inte svårtför dessa domstolar att uppfylla kraven på service vid förhandlingar ochandra besök i domstolen. Det är lätt för var och en att inse att det snarare ärså att en större domstol har svårare att erbjuda berättigad service motallmänheten, t ex att vägleda och hålla rätt på och att ge stöd åt parter ochvittnen i en labyrint av rättegångssalar.Det är lätt att finna sakskäl mot den argumentering som förs av regeringeni handlingsplanen (s 13) om betydelsen av de större domstolarna. Emellertidskulle en sådan motargumentation skymma det värdefulla förslag ihandlingsplanen, som går ut på att ha en domstol inom en region som dömermed lokala enheter ute i landsorten, s k utökade domkretsar eller nät-verksorganisation. Detta förslag är värt att studera närmare. Det tillgodoser igrunden medborgarperspektivet. Den utvidgade domkretsen kunde ha engemensam ledning och en gemensam administration men i övrigt handläggaden löpande verksamheten vid den för parterna närmaste domstolen. Dåskulle möjligheterna till rationalisering, kompetensutveckling och ömsesidigförstärkning uppnås, dvs domstolarna skulle kunna förstärka på de olikadomstolarna vid sjukdom, semester och utjämna arbetstoppar, somden geografiska närheten och dess kvaliteter skulle bibehållas. När gränsernaför de utvidgade domkretsarna ska dras är det viktigt att beakta faktorer sommåltillströmning, personalläge och geografiska avstånd. I exempelvisNorrland, där det är långt mellan tingsrätterna, fyller tingsrätter med bara eneller två domare ändå en viktig funktion.I sammanhanget kan noteras att det i övervägs en reform avdomstolsorganisationen i första instans just enligt denna modell. Antaletbyretter i skall enligt övervägandena minskas från 80 till 20, där dekvarvarande 20 domstolarna dömer med lokalenheter utanför centralorten.En avgörande utgångspunkt i dessa överväganden är att inte någon skall hamer än 2,till närmaste enhet i organisationen.Principer för det fortsatta reformarbetetCenterpartiet har med oro sett på sparkrav. Vi harbefarat att sparkravet kommer att gå ut över de mindre tingsrätterna ochleda till en centraliserad tingsrättsorganisation. Den pågåendeutvecklingen i dagens domstolsväsende och regeringens skrivelseförstärker tyvärr våra farhågor att den utveckling och förnyelse avdomstolsväsendet som är nödvändig och påkallad går i en ensidigtcentraliserande riktning och sker på bekostnad av en decentraliseraddomstolsorganisation.Detta ser som mycket olyckligt. Förutom att medborgarnastillgång och tillgänglighet till domstolarna försvinner och att kvaliteten idömandet minskar när person- och ortskännedomen avtar riskerarlegitimiteten för och tilltron till domstolsväsendet att urholkas.Samtidigt som resursförstärkningar nu måste komma domstolsväsendet tilldel, för att inte kvaliteten i verksamheten skall äventyras, är det viktigt attden påbörjade reformeringen och moderniseringen inte avstannar. Attytterligare ompröva och vid behov förändra arbetsformer, organisation ochregler är nödvändigt och ännu ett oavslutat arbete. Detta gäller inte minstdomarutbildningen. är övertygat om att det finns ett utrymmeatt genomföra effektiviserande åtgärder utan att dessa per automatik behöverinnebära avkall på rättssäkerheten.Domstolarnas unika ställning i jämförelse med andra samhällsorganuttrycks i regeringsformen och bekräftas i om demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom i FN:sstadga om mänskliga rättigheter. Domstolarna är medborgarnas ytterstagaranter för rättssäkerhet och rättstrygghet, och oberoende och oavhängigadomstolar är en fundamental princip i en demokratisk rättsstat. Det är därförangeläget att det pågående förändringsarbetet inom domstolsväsendet och detsätt på vilket det drivs av inte på något sätt urholkardomstolarnas oberoende och oavhängiga ställning.Den fortsatta utvecklingen och förändringsarbetet måste emellertid byggasunderifrån, på de domstolsanställdas kunskaper, erfarenheter och engage-mang, snarare än drivas på uppifrån. De domstolsanställda måste i högreutsträckning än vad som är fallet få större inflytande över ochkänna större delaktighet i förändringsprocessen.Centerpartiet är positivt till att domstolsväsendet anammar teknik-utvecklingen och de möjligheter denna medför, men vill i sammanhangetbetona nödvändigheten av en helhetssyn på rättsväsendets teknikanvändning.Det är angeläget att rättsväsendets olika aktörer - domstolarna, polisen,åklagarna, advokaterna etc - på ett effektivt och säkert sätt kan utnyttjatekniken. De moderna tekniska hjälpmedlen inom rättsväsendet måste därförkunna samordnas.En stärkt beredningsorganisation har i de pågående försöken, somregeringen i skrivelsen redogör för, visat på positiva resultat. Verksamheten itingsrätterna har blivit mer ändamålsenlig, domarrollen har kunnat renodlasoch kvaliteten och effektiviteten i dömandet ökats somarbetstillfredsställelsen hos berörd personal ökat. De kunskaper ocherfarenheter, som all domstolspersonal, inte minst domstolssekreterarna, oftabesitter tas härigenom väl tillvara. välkomnar därför attregeringen avser att permanenta de behörighetsregler som möjliggjortförsöken.Det är angeläget att de enskilda domstolarna har möjligheter att efter sinalokala förutsättningar utforma sin beredningsorganisation. Behoven av enberedningsorganisation varierar bland annat beroende på domstolens storlek.Centerpartiet är positivt till en renodlad domarroll och är därför positivt tillatt regeringen avser att föra över sjöfartsregistret och inskrivningar omföretagshypotek till andra myndigheter. Likaså ställer sig Centerpartietpositivt till att domstolarna i högre utsträckning rekryterar specialister i blaadministrativa frågor och på IT-området från andra personalkategorier än dentraditionella domstolspersonalen.En ökad rörlighet och yrkesväxling inom rättsväsendet är av stort värdeenligt mening. Att öppna domarbanan för andra yrken inomrättsväsendet är därför mycket angeläget. Rättsväsendet berikas av atterfarenheter från olika myndigheter utväxlas och korsbefruktas.NotarietjänstgöringJustitieutskottet har uttalat att det är angeläget att, med bibehållande avkvalitetskraven, så många jurister som möjligt bereds tillfälle tillnotarietjänstgöring. () har genomfört enutvärdering av utbildningar med juridisk inriktning. Utvärderingen harbland annat belyst frågor om den på juristprogrammen utbreddabetygshetsen och notarietjänstgöringen. antas avstudenterna till notarietjänstgöring, och urvalskriterierna hänför sigenbart till studiemeriter, vilket skapar en betygshets. I rapporten föreslåsatt bör överväga att ändra antagningsprocessen ochinföra andra antagningskriterier än genomsnittsbetyg. Trots attproblemen med betygshets, som leder till fysisk och psykisk ohälsa hosstudenterna, är omvittnat, även av , , haringa åtgärder vidtagits från sida. anserdärför att det nu är angeläget att regeringen uppdrar åt attgöra en översyn av antagningen till notarietjänstgöringen och desssamband med juristutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna.NämndemannaväsendetNämndemännen är en omistlig del av svenskt domstolsväsende. Varjemänniska har rätt att dömas av jämlikar. Nämndemännen bidrar också tillatt rättsskipningen står i samklang med det allmänna rättsmedvetandet.För att detta ska vara sant krävs emellertid att nämndemännen som gruppär representativa för samhället som helhet, vilket inte är fallet , dånämndemännen företrädesvis är äldre och få har invandrarbakgrund. Detär ett ansvar för de politiska partierna att förändra denna bild. Denuvarande ersättningsreglerna leder också till attnämndemannauppdragen i alltför liten utsträckning går tillyrkesverksamma personer. har länge krävt att man skallgöra en översyn av ersättningsreglerna och nämndemännens villkor ochvälkomnar därför regeringens ambitioner att ta de initiativ som behövsför att säkerställa en allsidig rekrytering av nämndemän.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en decentraliserad tingsrättsorganisation,2. att beslutar om sådan ändring av 1 kap. 1 § rätte-gångsbalken att skall ha beslutanderätten angåendeändringar i domsagorna,.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att innan har beslutanderättenangående ändringar i domsagorna bör regeringen inte ha möjlighet attlägga ned nuvarande tingsrätter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att göra enöversyn av antagningen till notarietjänstgöringen och dess sambandmed juristutbildningen.Stockholm den 12 maj 2000Gunnel (c)()()()()()()()