mot · GO02N382 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N382av , ()Småskalig vattenkraft och vindkraftFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade förutsättningar för investeringar i småskaligvattenkraft.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vindkraften som riksintresse.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade ekonomiska förutsättningar för vindkraften.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade anslutningsförutsättningar till det svenskakraftnätet.5.1 Yrkande 2 hänvisat till BoU.InledningCenterpartiet vill vidga miljöpolitikens perspektiv till att omfatta ävenkommande generationer. Detta innebär att det är nödvändigt att vi lämnarfossilsamhället bakom oss.Ett hållbart energi- och transportsystem måste bygga på förnyelsebaraenergislag. Den pågående samhällsforskningen och de olika projekt somgenomförs inom näringslivet visar på att det finns nästan obegränsademöjligheter att använda förnyelsebar energi. Människors uppfinningsrikedomär stor, vi vill därför understryka vikten av att samhällsstöd ges för att tavarapå alla goda krafter i miljöarbetet.Vår energiproduktion måste bygga på ekologiska grunder och de naturligasystemen. Dagens miljöproblem har ändrat karaktär, från att ha varit lokalahar de övergått till att bli globala. Kunskapen om klimatproblematiken ökarsåväl inom det politiska systemet som i samhället i stort. Vi ser allt fler ochstörre katastrofer runt om i världen till följd av förändringar i klimatet.Stormar, översvämningar och andra naturkatastrofer blir allt mer uppenbara.Bara uppgick kostnaderna för väderrelaterade skador till 800miljarder kronor i världen.Orsakerna till klimatförändringarna anses av det stora flertalet vara deständigt ökade utsläppen av växthusgaser, främst koldioxid, som kommer frånde fossila bränslena. Att komma tillrätta med detta är en internationelluppgift, vilket även fastslagits i Kyotoprotokollet. Det är vår skyldighet iSverige att "dra vårt strå till stacken" för att helheten ska bli bra. Ettstörrenyttjande av alternativa bränslen och förnyelsebar energiproduktion är en delav lösningen.Energiframställning genom bioråvaror, sol, vind och vatten ger ettförnyelsebart energisystem. Med ett klokt nyttjande av dessa energislag kankärnkraften avvecklas till förmån för miljövänlig, kretsloppsanpassad,förnyelsebar energi.I juli 1997 tog beslut om vissa investeringar inomenergiområdet. En energimyndighet upprättades med uppgift att fördela utinvesteringsbidrag till förnyelsebar energi. Tyvärr har en oklar lagstiftningförsvårat för ansvariga beslutsfattare att tolka gällande bestämmelser. Dettahar varit kostsamt främst för initiativtagaren till förnyelsebarenergiproduktion, men det har även kostat samhället stora summor.VattenkraftenVi anser att det måste införas vissa lättnader i gällande lagstiftningrörande småskalig vattenkraft. Det borde vara rimligt att kunnaåterupprätta mindre vattenkraftverk även om produktionen ligger under 1miljon kilowattimmar , speciellt om där har funnitsett vattenkraftverk. Vi anser att tillämpningen av sominfördes har blivit ett hinder i arbetet med att ersättakärnkraften. Intentionerna i lagarna angåendeinvesteringsbidrag och är motsägelsefulla och harbidragit till en omfattande byråkrati och misströstan blandenergiinnovatörer.Lagstiftningsvägen måste det klargöras att förnyelsebar energiproduktionär ett riksintresse och en nationell resurs. Utbyggnad av vattenkraft skall,eftersedvanlig miljöprövning, vara tillåten på alla ställen där inte lagen (MB 4:6)klart säger att den är förbjuden. Tillståndsprövningen för små vattenkraftverkmåste bli enklare och billigare.Staten har anvisat bidrag till bl a småskalig vattenkraft. Man har pekat påatt den utbyggnaden i första hand bör ske på platser där man har haftvattenkraftverk som lagts ner. Detta för att begränsa de ingrepp som trots alltblir resultatet av en vattenkraftsutbyggnad om än en liten sådan.Det är otillfredsställande att lagen å ena sidan medger fastighetsbildningför vattenkraftsändamål där man tillåter att fallrätter överlåts, för att sedaninte kunna utnyttja dessa efter förnyad miljöprövning. Småskalig vattenkraftär en förnyelsebar energikälla som lämpar sig för lokalt producerad energi.Vad som ovan anförts om förbättrade förutsättningar för investeringar ismåskalig vattenkraft bör ges regeringen till känna.VindkraftVindkraftens potentialVindkraften har en potential på och som mest bortemot50 TWh. Detta är baserat på antalet vindkraftverk i , ca 5.500, påen yta motsvarande . har stora ytor i fjällen och storagrundområden i havet som kan tas i anspråk för dessa syften. Dessa ytorfinns redan lokaliserade efter ett omfattande karteringsarbete av såvälfrivilliga som av SMHI.För att skall kunna uppfylla de internationellaöverenskommelserna i Kyotoprotokollet är det nödvändigt att den potentialsom finns i vindkraften tas tillvara på ett bättre sätt.För att potentialen i energiproduktionen från vindkraft skall kunna tastillvara krävs att fattar beslut om storsatsning på vindkraften, denenda kommersiella energikälla, som uppfyller alla kriterier när det gällermiljövänlighet och miljöpåverkan. vindkraft innebär uppförande avca 1.500 stycken 3 MW vindkraftverk, motsvarande 4.500 MW installeradeffekt. vindkraft innebär uppförande av 7-8.000 stora vindkraftverkmotsvarande 21.000-24.000 MW installerad effekt.Enligt EU:s beräkningar ger varje installerad MW ca 15-19årsarbetstillfällen. 4.500 MW installerad effekt kommer då att motsvara ca67.500 årsarbetstillfällen.Vindkraften som riksintresseOm en storskalig utbyggnad av vindkraften skall kunna komma till stånd,måste den klassas som riksintresse, för att kunna mäta sig med andrariksintressen. Genom att klassa vindkraften som riksintresse kanhandläggningstiderna kortas och tempot i omställningsarbetet ochutbyggnaden av vindkraften påskyndas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Ekonomiska förutsättningarBidrag är inte alltid så lyckat. Det bästa är naturligtvis att investeringarskulle kunna klara sig utan bidrag, men som systemet är nu finns ingenmöjlighet till detta. Så länge som energibesluten är politiskt upphängda ärdet ett måste för vindkraftsproducenter att få ett investeringsbidrag. Ingenvågar göra så stora investeringar utan att veta de långsiktigaförutsättningarna för dessa.En alternativ lösning är att den som levererar el från vindkraftverk fårersättning efter fullasttimmar på aggregatet. Det innebär en utjämning ibidraget till alla aggregat oavsett vindtillgång. Ett sämre vindläge fårersättning och ett bra under kortare tid.För att våga göra investeringar i mångmiljardklassen är det ett absolutmåste att ersättningen läggs fast på en för producenten acceptabel nivå och attden ligger fast under utan att sänkas. Priset bör dock anpassas tilleuropeiska priser, eftersom det mer och mer blir en europeiskelenergimarknad. Vad som ovan anförts om förbättrade ekonomiskaförutsättningar för vindkraften bör ges regeringen till känna.NätanslutningNätanslutningen är troligen det största problemet, när det gällerutbyggnaden av vindkraften, trots att det varit känt förEnergimyndigheten . har dessutomfått regeringens uppdrag att "ställa om " till ett ekologisktsamhälle med en uthållig energiförsörjning.Många av aktörerna inom vindkraftsbaserad elproduktion upplever attdet är svårt att få en ekonomisk bärighet i sin verksamhet på grund av de högainvesteringskostnader som följer av anslutning till det svenska kraftnätet.Detta hämmar även det utvecklingen av vindkraftsproducerad el. För attunderlätta för producenten bör detta förändras. Producentens ansvar förnätanslutningen bör upphöra vid vindkraftverkparkens kant. Vid och utanförparken övertar ansvaret för nätet. skall påregeringens uppdrag utföra nödvändiga förstärkningsåtgärder, för att kunna taemot den producerade elenergin.Idag betalas nätanslutningsavgiften av exploatören, till väldigt storakostnader. Skall nu ställa om sitt samhälle, så måste också Sverigevara med och ta sina kostnader för detta arbete. Svenska folket har genomnätavgifter betalat utbyggnaden av det svenska elnätet, vid etablering avvatten och kärnkraftsproduktion. Så måste det ske även . Genomen ökning av nätavgiften för elenergikonsumenter, på förslagsvis ,skapas det ekonomiska utrymme som behövs för att lösanätanslutningsfrågan, utan att belasta budgeten. Vad som ovan anförts omförbättrade anslutningsförutsättningar till det bör gesregeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Viviann ()()