mot · GO02A247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A247av , (-m)åtgandeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om uppgifter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om större flexibilitet med de individuellt anpassadekostnadsersättningarna.Motiv för våra förslagSamhall är en av flera viktiga organisationer, med kompetens ochresurser, som en gång bildades för att ge människor med såväl lättare somsvårare arbetshandikapp en reell möjlighet att verka på den svenskaarbetsmarknaden. Motiven för detta är samhällsekonomiska, sociala ochinte minst en återspegling av samhällets totala ansvar för alla människorslika värde oavsett eventuella arbetshandikapp. Det är också viktigt attandra insatser, vid sidan om , upprätthålls och utvecklas så att flerarbetshandikappade kommer in i det ordinarie arbetslivet.Samhall, som ägs av staten, har just den uppgiften, att skapa meningsfulltoch utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp, där behoven finns.Denna uppgift skall genomföras till så låga kostnader som möjligt samtidigtsom de arbetshandikappades behov skall tillgodoses.Samhall har totalt 29 000 anställda fördelade på 800 arbetsplatser på 300orter i landet. Enligt uppgift har av de anställda ett ellerfleraarbetshandikapp. arbetar i varuproduktion och medtjänster. En förskjutning sker från varuproduktion mot tjänster, främst motolika former av bemanningstjänster till företag ute på den konkurrensutsattamarknaden.Samhall skall nå fyra likvärdiga mål:1. antalet arbetstillfällen för personer med arbetshandikapp2. andelen rekryteringar från grupper med svårare handikapp3. antalet arbetshandikappade som lämnar för andra arbetsgivare4. ekonomiskt resultat mätt i behovet av statlig ersättning för Samhallsmerkostnader jämfört med andra företag.Samhall har också tre olika arbetsformera. bemanning.Samhallkoncernens omsätter totalt (försäljningoch statlig ersättning).Samhall får s.k. merkostnadsersättning för särskilda extra kostnader somföretaget har jämfört med andra företag, exempelvis anpassning avarbetsplatserna, lägre arbetstakt och även geografisk spridning av verksamhet.Oförenliga målDe ovan fyra redovisade målen sammanfattar väl uppgifter mensom praktisk vägledning för den operativa verksamheten är de svåra attförena. Att uppfylla målen om hög volym arbetstimmar (mål 1), med högandel rekrytering av arbetshandikappade (mål 2) och med målsättningenatt förmå så många som möjligt av dem med förbättrad arbetskapacitet attlämna (mål 3) är omöjligt om man skall maximeraSamhalls företagsekonomiska resultat.Enligt egna beräkningar är verksamhetsamhällsekonomiskt lönsam. På intäktssidan finns försäljning och minskadesjukvårds- och omsorgskostnader. På kostnadssidanmaterialförbrukningskostnader och alternativkostnader för det satsadekapitalet.En granskning av egna beräkningar visar dock att en stor ochmycket osäker samhällsekonomisk kostnad inte finns med. väljer attinte räkna med de kostnader som drabbar de privata, vinstdrivande företagen,som av olika skäl tappar marknadsandelar till eller helt konkurreras ut avSamhalls leveranser av varor och tjänster på den öppna marknaden.Det orsakar en olycklig konflikt som statens skatteintäkter frånde drabbade företagen minskar, och därmed skapar konkurrenssituationen etthinder för den nödvändiga finansieringen av har som skäl angivit att man bortser från dessa kostnader, dels föratt de är svåra att beräkna, dels för att de arbetshandikappade är berättigadetill en rättvis andel av jobben. Rättviseaspekten är grunden för Samhallsexistens. väljer dock att hänvisa till rättviseaspekten och samtidigtbortse från de praktiska konsekvenserna av rättviseåtgärder.Att stat, landsting och kommuner och även näringslivet påtar sig ett ansvarför att människor med olika arbetshandikapp ska få komma in påarbetsmarknaden är för de flesta medborgare och flertaletnäringslivsorganisationer självklart.Förståelsen för de arbetshandikappades situation riskerar att minska därSamhalls verksamhet innebär konkurrenssnedvridning. Den blir särskiltmärkbar vid lågkonjunkturer och då går in i nya branscher ochverksamhetsområden.Denna kritik skulle kunna minskas om näringslivet i större grad än vadsom sker kunde ta emot arbetshandikappade med hjälp av till denarbetshandikappade individuellt anpassade kostnadsersättningar/bidrag somföljer individen oavsett i vilket företag han eller hon har sin anställning. Detskulle skapa nya, och över landet och branscherna väl spridda, förutsättningarför samtliga företag att delta i en upphandling av arbetsplatser förarbetshandikappade. Det är en princip värd att pröva, eftersom företag somanställer arbetshandikappade skulle vara konkurrensneutrala i förhållande tillandra. Om staten, landstingen och kommunerna såg som sin uppgift attsäkerställa att tillräckligt många arbetshandikappade får en anställning, ochkunde lösa detta genom att bekosta, bidra till eller finansiera praktiskaengångsbehov, skulle köpet av sådana arbetstillfällen kunna spridas överbranscher, små och stora företag och även geografiskt med mindrekoncentrerade konkurrensstörningar som följd. Dessutom skullemöjligheterna för arbetshandikappade att komma in i det ordinarie arbetslivetöka.En växling av resurser från nuvarande nivåer från till förmån förindividuella och nivåanpassade kostnadsersättningar skulle öka flexibilitetenbland företagen, öka konkurrensneutraliteten och öka förståelsen för deinsatser som syftar till att ge de arbetshandikappade en bättre ställning på densvenska arbetsmarknaden.Stockholm den 29 september 2000Ola ()()()()()()()