mot · GO02K273 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K273av , Per (m)Allmän integritetslagstiftningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till förstärkning avden personliga integriteten i enlighet med vad som anförs i motionen.BakgrundSkyddet för den personliga integriteten har alltid varit en viktig fråga förModerata samlingspartiet. Regeringsformens bestämmelser om skydd förden enskildes integritet gentemot det allmänna återfinns i 2 kap. 6 §. Ibestämmelsen slås fast att varje medborgare är skyddad mot husrannsakanoch liknande intrång samt mot undersökningar av brev eller försändelseoch mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande.En förutsättning för att man överhuvudtaget skall överväga en begränsningav grundlagsskyddade fri- och rättigheter är, förutom att begränsningen skalltillgodose ett ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle, attbegränsningen på ett effektivt sätt tillgodoser det ändamål som föranlettbegränsningen. För att införandet av ett nytt rättighetsbegränsandestraffprocessuellt tvångsmedel, t.ex. förslaget om elektronisk avlyssning ellerbuggning, skall framstå som godtagbart ur konstitutionellt hänseende krävssåledes att det är oundgängligen nödvändigt för en effektiv brottsbekämpning.Vidare är medborgarna enligt 2 kap. 3 § RF skyddade mot registrering iallmänt register som grundas på politisk åskådning och mot att deraspersonliga integritet kränks genom att uppgifter om dem registreras med hjälpav automatisk databehandling.Till följd av EU-medlemskap gäller vissa EG-rättsliga principerom att vissa grundläggande individuella rättigheter är okränkbara. Härutöverhar genom olika folkrättsliga överenskommelser, och genominkorporering av i grundlagen anslutit sig till dylikaprinciper om individens grundläggande rättigheter som inte får inskränkasgenom nationell lagstiftning.Den 24 oktober 1998 trädde den nya personuppgiftslagen (1998:204) ikraft. Härigenom införlivas och rådets direktiv /46/EGav om skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Idirektivet slås fast att den personliga integriteten är en sådan grundlägganderättighet som ett medlemsland kan bortse från. Detta innebär att enviss nivå på skyddet för den personliga integriteten måste garanteras även inationell lagstiftning. Den svenska lagstiftningen har emellertid visat sig haavgörande brister som i stor utsträckning söker sig tillbaka till självadirektivet. Vårt förslag till förändringar rörande direktivet återfinns ikommittémotion 2000/01:K283.Övervakningen av människor i har kraftigt förstärkts . De ansvariga har motiverat ökningen med att man vill görabrottsbekämpningen effektivare. Den tekniska utvecklingen ökar hela tidenmöjligheterna att blicka in i medborgarnas privatliv. Utvecklingen går i småsteg som vart och ett förefaller oskyldigt. Men sammantaget innebär det ettväxande hot mot den enskildes integritet.Den tekniska utvecklingen öppnar också oavbrutet nya vägar för staten attkontrollera medborgarna. Viktiga delar av en människas liv kan kartläggasgenom att granska t.ex. användningen av Internet, bankomatkort och apoteks-kort. Genom mobilsamtalsregister kan myndigheter fastställa hur en personreser. De nya elektroniska telefonapparaterna kan utnyttjas för hemligavlyssning av samtal i ett rum även när luren ligger på.I den explosionsartade framväxten av övervakningen ingår bland annat attdet finns över 20 000 TV-kameror uppsatta på allmänna platser och ibutiker runtom i . Hemlig avlyssning och övervakning av teletrafikhar mer än fördubblats det senaste årtiondet. Enligt (SOU 1998:46) skulle regeringsförslaget om buggning och vidgning av rättentill redan förekommande avlyssningsmetoder kunna innebära en tredubblingav antalet tillstånd jämfört med i dag.Grovt integritetskränkande förslag när det gäller personuppgifter i registerkommer i ökad omfattning. Ett exempel på detta är att uppgifterna iabortregistret skall utökas med personnummer för att de skall kunna körasmot andra register i forsknings- och uppföljningssyfte.Mot denna bakgrund har frågan väckts om hur skyddet för den personligaintegriteten generellt sett kan förstärkas. I den allmänna debatten och iriksdagen har framförts krav på en generell, teknikoberoendeintegritetslagstiftning. En sådan lagstiftning skulle ta sin utgångspunkt iskyddet av den personliga integriteten utan att begränsa medborgarnasyttrandefrihet och ge betryggande vägledning för det framtida bruket avpersonuppgifter. Inte minst har debatten om den nya personuppgiftslagen,vilken ursprungligen förbjöd enskilda att sprida också harmlösapersonuppgifter såvida inte samtycke från den berörda personen först hämtats,eller kommuner från att tillhandahålla offentliga handlingar på Internet,aktualiserat behovet av en omfattande analys om grunderna förintegritetsskyddets framtida utformning.Integritetsskyddets framtida utformningÄven om frågor som rör den personliga integriteten diskuteras i Sverigehar det knappast förekommit någon mera ingående diskussion omgrunderna för tillskapandet av en svensk personrätt.Den allmänna uppfattningen om det nuvarande skyddet för den personligaintegriteten torde emellertid vara att skyddet inte är tillfredsställande.Förutom att det saknas en samlad personrättslagstiftning finns varken någonskadeståndsregel som generellt reglerar angrepp mot den personligaintegriteten eller någon särskild lagstiftning som förbjuder olovlig observationoch fotografering av enskilda personer när dessa tror sig vara skyddade frånintegritetskränkningar.I de avvägningar som gjorts i fråga om den enskildes behov avskydd för privatlivet har som regel samhällsintresset betonats framför denenskildes skyddsbehov. Det tydligaste uttrycket för detta är att saknaren generell personrättslagstiftning. I stället återfinns bestämmelser avbetydelse för integritetsskyddet i internationella konventioner till vilkaSverige anslutit sig, i regeringsformen samt i skyddsregler i vanlig lag. Dettaär emellertid inte tillräckligt.En första utgångspunkt i en diskussion angående integritetsskyddetsutformning bör vara att bestämma var tyngdpunkten skall ligga när tvåmotstående intressen kan sägas väga jämnt. I svensk lagstiftning har dennafråga lösts från fall till fall. Behovet av en omfattande analys omgrunderna för integritetsskyddets framtida utformning är emellertid stort. Encentral frågeställning i detta sammanhang är hur skyddet för den personligaintegriteten skall utformas utan att begränsa medborgarnas yttrandefrihet ochinsyn i myndigheternas beslut och ge betryggande vägledning fördet framtida bruket av personuppgifter. En andra utgångspunkt kan vara attden personliga integriteten inte alltid kan lämnas orubbad men att intrång,antingen det sker frivilligt eller av tvång, bör utgöra undantaget och skyddetför integriteten därmed alltid huvudregel.Konstitutionsutskottet uttalade i betänkande 1999/2000:KU11 att krav påen utredning om en teknikoberoende generell integritetsskyddslagstiftningfick anses tillgodosett med ett besked från regeringen att en utredning skulletillsättas. Regeringen beslöt också att tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppgift att kartlägga, analysera och utvärderasådan lagstiftning som berör den enskildes integritet. Kommittén skulle ävenfå i uppdrag att överväga behoven av att ändra och komplettera nuvarandelagstiftning på olika normgivningsnivåer till skydd för den personligaintegriteten. Regeringen har emellertid ännu inte utfärdat direktiven för denaviserade utredningen. Oaktat detta finner vi den angivna inriktningenotillräcklig. Någon utfästelse att utreda den fråga vi här har aktualiserat harregeringen inte givit. Vi vill för vår del att kravet på en teknikoberoendegenerell integritetsskyddslagstiftning skall bli föremål för en omedelbarutredning. Vi menar att det är angeläget - inte minst med tanke på den snabbatekniska utvecklingen - att påskynda lagstiftningsarbetet.Nuvarande brister i skyddet för privatlivet bör till stor del kunna avhjälpasmed en modern, teknikoberoende integritetsskyddslagstiftning. Detta utesluterinte att en sådan lagstiftning kan behöva kombineras med en förstärkning avdet nuvarande grundlagsskyddet, etiska normer och säkerhetsmässiga ochpraktiska åtgärder som på vissa områden kanske t.o.m. kan ersättalagstiftning. En utredning med denna breda inriktning bör komma tillstånd.Stockholm den 2 oktober 2000Per ()()()()()()()()