ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T832 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T832av , ()FärdtjänstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagen om färdtjänst.MotiveringDen nya lagen om färdtjänst har funnits . är färdtjänsteninte en fråga om bistånd för att uppnå skälig levnadsnivå utan entrafikpolitisk fråga i syfte att bidra till en tillfredsställandetrafikförsörjning också för funktionshindrade, vilket är bra.Tillstånd till färdtjänst ska ges om det finns otillgängligheter i de allmännafärdmedlen, i terminaler och vid hållplatser samt i den yttre miljön ianslutning till dessa som medför svårigheter för den funktionshindrade attförflytta sig på egen hand eller resa med allmänna kommunikationer.Tillståndet kan förenas med olika villkor, t.ex. vilket färdsätt som fåranvändas, hur många resor tillståndet omfattar och inom vilket områderesorna får göras.Trots att den nya lagen funnits kan man redan nu se endel problem och kanske framför allt problem med tolkningen av den. Det ärtill och med tveksamt om alla kommuner lever upp till de intentioner somregeringen och riksdag hade när man beslutade om den nya lagen, att allamedborgare oavsett funktionshinder ska ha möjlighet att delta i samhället.Det har blivit betydligt svårare för den funktionshindrade att få rätt tillledsagare och detta är ett stort problem för många grupper, till exempelsynskadade. Ett annat problem är antalet beviljade resor, förutom resor tilloch från arbetet. Många har endast en resa utöver arbetsresor,vilket gör att om man åker och handlar en gång får man sittahemma resten av veckan för att antalet beviljade resor ska räcka. I vissakommuner är det dessutom svårt att få ta sina små barn med på enfärdtjänstresa. Dessa olägenheter innebär inte bara problem för den enskildeutan också en fördyring för samhället.Om den resande behöver ledsagare under resorna så ska naturligtvistillståndet omfatta även ledsagaren. har detta tolkats såattom man inte behöver en ledsagare under själva färden får man inte beviljatledsagare. Konsekvenserna blir då att en gravt synskadad person står där utanledsagare när resan är avslutad.I ett samhälle som vårt måste man kunna förflytta sig och iblandlånga sträckor för att kunna delta i samhällslivet. Personer som är beroende avfärdtjänst ska ha samma möjligheter att förflytta sig som kollektivresenärer.Därför bör regeringen utreda om lagen om färdtjänst tillämpas så attfunktionshindrade får jämlika möjligheter som alla andra i samhället, samt attlagen skrivs på ett sådant sätt att den inte kan misstolkas avtillståndsmyndighet.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()()
mot · GO02T833 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T833av Staaf-Igelström, ()FärdtjänstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av lagen om färdtjänst.Översyn av lagen om färdtjänstLagen om färdtjänst har varit i bruk och den gäller särskiltanordnade transporter för personer med funktionshinder. Mångafunktionshindrade har upplevt att det blivit en försämrad service,inskränkningar och problem samt att beslutsvägarna har blivitbesvärligare sedan lagen trädde i kraft. För t.ex. synskadade behövsledsagare för att hela reskedjan ska fungera.Enligt lagstiftningen är folkbokföringskommunen ansvarig, och somexempel på problem kan vi nämna att i alla de fall hemkommunen inte harbestämt att reglera resor över kommungränsen, kan de som studerar på annanort inte använda färdtjänstresor. Lagen medger även att kommunen kan läggaöver utförandet av färdtjänsten på trafikhuvudmannen. Den utveckling somnu pågår innebär också att kommunen lägger över delar som omfattarmyndighetsutövning på trafikhuvudmannen. Detta är en utveckling somrymmer flera problem som exempelvis vad gäller medicinsk kompetens ochsekretess vid behovsbedömningar. Det finns även andra frågeställningar somkräver en uppföljning och översyn av lagen t.ex. begreppet ledsagarserviceoch avsaknad av en tillsynsmyndighet.Vi anser att en översyn av färdtjänstlagen behöver göras så att ävenpersoner med funktionshinder har möjlighet att delta i arbets- ochsamhällslivet.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02T834 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T834av , ()SpårtaxiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att utveckla nya, framtidsinriktadekollektivtrafiksystem.MotiveringFör att med sina nästan två miljoner invånare skallfungera bra både för invånarna och för näringsliv och samhälleligainstitutioner krävs att kommunikationerna dels till och från, dels inomregionen är av bra kvalité. är det ett faktum att transporter avmänniskor och gods orsakar de största miljöproblemen i regionen.När det gäller persontransporter är det viktigt att komma ihåg, attStockholmsregionen har en relativt sett mycket hög andel kollektivresandejämfört med andra storstadsregioner både inom och utom . Det äringen tvekan om kollektivtrafikens betydelse för och detär nödvändigt att den blir bättre.För att kollektivtrafiken ska ha goda chanser att konkurrera med bilen somfärdmedel är det nödvändigt att också utveckla nya kollektivatrafiksystemen, som sky-ways (en form av "spårtaxi"), spårbilar,Internetbaserade beställningssystem för kollektivbilanvändning m m.Under har olika studier gjorts i bl a för attfinna lämpliga platser för att pröva ett utvecklat spårtaxisystem (ex Sigtunakommun, ).Det finns all anledning att också på den nationella politiska nivån följautvecklingen av sådana framtidsinriktade projekt i syfte att främja miljön,samordna trafiken och minska bilanvändandet.Stockholm den 4 oktober 2000Sylvia ()()
mot · GO02T835 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T835av , ()PostFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten även fortsättningsvis måste ta ansvar för attupprätthålla en god postservice med en väl fungerande betalnings- ochkassaservice i hela landet.MotiveringMänniskors behov av postens tjänster har förändrats mycket snabbt undersenare år. Eftersom de flesta betalningar numera sker automatiskt ellermed giro har privatpersoners behov av att besöka posten minskat kraftigt.Dessutom tar elektronisk post och annan ny teknik över allt mer avpostgången. Trots det är det oerhört viktigt att en bra postserviceinklusive betalnings- och kassaservice kan upprätthållas i hela landet.Man måste ha i åtanke att det finns många människor som av olika skälhar svårt att använda sig av den nya tekniken. Det finns också en gruppmänniskor som inte har något bankkonto och som därför inte kan betalasina räkningar vare sig över Internet eller med girobetalning. Samhällethar självklart ett ansvar för att också de grupperna kan betala sinaräkningar och kvittera ut pengar.Det är därför en mycket viktig princip att alla människor har tillgång tillpostservice med en väl fungerande betalnings- och kassaservice oavsett var ilandet man bor. Särskilt småföretagare i glesbygden är beroende av attkassaservicen fungerar på ett bra sätt. Om det ska vara möjligt att drivaföretag i glesbygden måste man på ett smidigt sätt kunna lämna ifrån sig sinadagskassor och genomföra betalningstransaktioner. Staten måste därför ävenfortsättningsvis ta ansvar för att upprätthålla en god postservice med en välfungerande betalnings- och kassaservice i hela landet.Stockholm den 5 oktober 2000Tullia ()()()()()
mot · GO02T836 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T836av , ()Förbindelser över ÖresundFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett kvalitetsmål för förbindelserna över norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett paritetsmål för Öresundstrafiken.InledningSverige och behöver utbyggda och förbättrade, inte försämrade,förbindelser till och kontinenten. Därför behövs både bronmellan och och färjorna mellan ochHelsingör. Staten bör garantera en sund, utvecklande konkurrens mellanden nya och andra, konkurrerande transportlänkar.En helt integrerad med ett sprudlande utbyte inomutbildning, kultur och näringsliv kräver nära och täta förbindelser i såvälsödra som norra . Den ensidiga fokuseringen på trafikvolymen påÖresundsbron måste ersättas av ett O-ringstänkande, där alla delar av ringenges jämförbara villkor och där intresset riktas mot det sammanlagda antaletpersontransporter över samt kvaliteten på det totala trafikutbudet ibåde södra och norra frekvens och kvalitet påförbindelserna i norra mellan och har haft en starktrafikutveckling under . Driftsäkerheten är bevisathög. Konkurrensen på sträckan är hård mellan två färjerederier. Tack varedet mycket korta avståndet mellan och är dettavägalternativet kortare än för fordon som kommernorrifrån och skall till eller vidare söderut. Densammanlagda volymen på trafiken i kombination med den högatrafikkvaliteten och den korta resvägen gör Helsingborgsleden till en avSveriges absolut viktigaste transportlänkar.Den nationella betydelsen av Helsingborgsleden gör det relevant att ställaupp ett kvalitetsmål. Ett sådant mål skulle underbygga investeringsklimatet iSverige. Trots det långa avståndet till Europamarknaden skulle fleratransportvägar garanteras. Ett fastslaget kvalitetsmål skulle också minskaosäkerheten och därmed underlätta den långsiktiga planeringen inom olikasektorer samt underlätta integrationen mellan och . Riksdagenbör därför stödja ett kvalitetsmål för trafiken i norra som innebär atttrafikfrekvensen skall ligga på minst dagens nivå.Bevara pariteten i konkurrensenÖresundsbron har sedan invigningen fungerat klanderfritt. Tågresandetöver har varit en succé. En fortsatt framgång för bron kankombineras med oförändrad trafikfrekvens mellan ochHelsingör om konkurrensen mellan de båda resvägarna får fortsätta attske på lika villkor.En förutsättning för en sund konkurrens är att den ena parten inte gesensidigt stöd genom subventioner över statsbudgeten. Det innebär attkostnaderna för i sin helhet skall täckas genomtrafikantavgifter, samt att en förlängning av avbetalningstidmåste betraktas som en ensidig subvention som motsvarar kapitalkostnadenför den utsträckta tiden.För att undvika skapandet av osunda konkurrensvillkor i trafiken överÖresund bör ställa sig bakom ett paritetsmål som innebär att ingettrafikalternativ mellan och skall ges ekonomiskaförutsättningar som inte motsvaras av likvärdiga fördelar för konkurrerandetrafikalternativ.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()()
mot · GO02T838 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T838av Vänerlöv, ()observationsmaterialFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att lägga hela på data.MotiveringSveriges Meteorologiska och , , förfogar överett rikt observationsmaterial som sträcker sig långt itiden. Hundratals väderstationer från norr till söder har samlat inväderuppgifter. har landets äldsta observationsserie med startår . Kring inrättades ett flertal observationsstationer, bl a i dedåvarande residensstäderna. Därefter tillkom alltfler stationer.I då klimatfrågor och klimatforskning väcker ett allt större intresse,bland annat på grund av en förstärkt växthuseffekt, kan dessvärre inteanvända sitt digra observationsmaterial fullt ut på grund av att stora mängderav det ännu ej är inlagt på data. På det stora hela är det baraobservationsvärden som finns på data.Observationer (flera ) från ett 25-tal stationer under perioden1860-1960 är f n ej datainlagda. Vad som vidare behöver registreras medhjälp av dator är observationer från ett 50-tal stora stationer (flera dagligaobservationer) och 500 mindre (färre observationer ) med minst 50-årig serie. Dessutom saknas datainlagda mätvärden från 100 stora stationeroch 800 mindre stationer från perioden 1930-1960.Sedan några år tillbaka är igång med ett klimatforskningsprojekt,SWECLIM. Ur klimatforskningssynpunkt vore det värdefullt att snabbt få allaän så länge endast handnedtecknade uppgifter i det rikhaltigaobservationsmaterialet inlagda på data, så att datakörningar kan göras på heladet mycket omfattande materialet.Eftersom det handlar om en engångssatsning borde inte hindren varaoöverstigliga att få ovan nämnda brister åtgärdade.Stockholm den 4 oktober 2000Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GO02U201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U201av , ()Svenskt fredscentrum vid Sida-SandöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett blivande fredscentrum med tillhörande myndighetplaceras i anslutning till Sidas verksamhet i Ådalen.Motivering"Att verka för fred - ett gemensamt fredscentrum i "är en utredning som på regeringens uppdrag har tagits framav en utredare (ambassadör ). Han föreslår attden statliga rekryteringen till internationell konflikthantering,som äger rum vid Försvarsmakten, , och Sida, i fortsättningenbör förläggas till samma plats. Utredaren föreslår också attdet vid fredscentrumet bildas en ny myndighet med ensamordnande funktion i rekryteringsfrågor.Jag anser att detta fredscentrum tillsammans med en ny myndighet börplaceras vid eller i direkt anslutning till deras verksamhet. Underhösten 2000 skall beslut fattas av regeringen om att etablera ett nytt idé- ochutbildningsinstitut, som initierats av Sida. Detta skall drivas i nära samarbetemed frivilligorganisationerna. Den verksamheten föreslås placeras i (ev. ).- Frågan om framtid är central för regeringen, sa statsrådetKlingvall i ett frågesvar. ()Det är positivt att regeringen tänker ta sitt ansvar och skaffafram arbetstillfällen till , med tanke på allaarbetstillfällen som försvann i samband medförsvarsnedläggningen i och Härnösand.Ådalen har haft en negativ befolkningsutveckling tillföljd av minskade arbetstillfällen. Därför bör regeringen placera ettkommande fredscentrum i anslutning till Sidas kommande idé- ochutvecklingsinstitut i Ådalen.Stockholm den 25 september 2000Birgitta ()
mot · GO02U202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U202av Frebran, (-kd)Humanitär minröjningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en effektivare användning av de resurser avsätter förminröjning.MotiveringHumanitär minröjning fick stor uppmärksamhet under andrahälften av 90-talet genom International Campaign to BanLandmines, 1997 samt Ottawa-processen.Alla trodde att detta skulle leda till en kraftfull internationellinsats för att med effektiva metoder få bort minorna somlemlästar eller dödar en människa , varavmånga barn. har dock inte mycket hänt.Ett stort antal internationella minröjningskonferenser har avlöst varandradär man diskuterat hur man skall röja minorna. Men någon större satsning,varken personellt eller materiellt, för att verkligen röja minorna har ännu inteskett. Resurserna och metoderna för minröjning är ungefär desamma nu somföre Ottawa-processen. Detta innebär att det kommer att ta hundratals år attröja minorna. Dessutom är det ett mycket farligt jobb för minröjarna om inteeffektivare och säkrare utrustning används. Det finns effektivare och säkraremetoder att tillgå.De flesta av de 69 mindrabbade länderna är fattiga och har inte råd attinvestera i effektiv minröjningsutrustning. De har heller inte råd eller kunskapatt själva röja minorna. Minröjningen genomförs av humanitäraorganisationer och företag som har som affärsidé att röja minor. I mångaländer lämnas minröjningskontrakt ut genom anbudsförfarande. Den som tarminst betalt för att utföra minröjningen får kontraktet. Kontrakten som ges utgenom anbud är korta, , vilket innebär att företagen ochorganisationerna inte kan investera i effektiv minröjningsutrustning, eftersomde inte vet om de får nya kontrakt. Dessutom är långt ifrån alla företag ibranschen seriösa. Inom världssamfundet pågår en diskussion om hur manskall lösa detta problem.Eftersom länder som har minproblem eller organisationer/företag somgenomför minröjning inte har råd att investera i kostnadseffektivminröjningsutrustning, som inom överskådlig framtid kan ta hand omminproblemet, måste världssamfundet möjliggöra detta.De pengar avsätter för minröjning ges i huvudsak till FN, användsi biståndsprogram samt skänks till humanitära organisationer. Dettaförfaringssätt bidrar inte till att effektivisera minröjningen.Ett sätt att effektivisera minröjning, som några länder prövat, är att iställetför att ge pengar utan krav på hur de används, skänka effektiv utrustning somkan göra arbetet snabbt och säkert. Exempel på sådan utrustning är BoforsMine-Guzzler, som efter bland annat röjning i visat sig vara mycketeffektiv. Dessutom skulle kunna bidra med utbildning.Ett annat sätt är att genom anskaffar effektivminröjningsutrustning och organiserar minröjningsenheter som genomförminröjning genom att ta kontrakt eller genom att arbeta tillsammans medandra minröjningsorganisationer.Stockholm den 29 september 2000Rose-Marie Frebran (kd)()()()
mot · GO02U205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U205av , ()Krigs effekter på djurlivetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att belysa krigs effekter på djurlivet.MotiveringDet naturliga och självklara är att vi tar avstånd från krigdärför att de får fasansfulla konsekvenser för människor. Våravsky för krig bottnar i en vördnad för livet. Det finns därföranledning att belysa hur krig förstör också för andra varelser.Det finns ett växande engagemang för djurs rättigheter. I detsammanhanget diskuteras dock sällan krigens effekter pådjur. Det är självfallet så att om man får slut på ett krig är deten välsignelse för alla levande varelser. Men strävan att fåslut på krigen måste ske på många olika sätt och med mångaolika infallsvinklar.Ett exempel: Under besprutade regnskogarna medväxtgifter och napalm i syfte att beröva vietnameserna deras gömställen.Stora skogsarealer röjdes undan. Det beräknas att när kriget var över hade cafem miljoner tunnland skog skövlats. Förutom de oändliga lidanden som dettaorsakade befolkningen drabbades också många djurarter hårt.Ett annat exempel: är ett av världens mest minerade länder.Minorna är ett svårt gissel för människor men givetvis också för djuren.Kambodja har också drabbats av skogsskövling till följd av mineringen.Jordbrukarna lämnar minerad odlingsmark och röjer ny i skogen. Resultatetblir att djuren får mindre områden att röra sig på. Bristen på odlingsbar markgör dessutom att lokalbefolkningen tvingas övergå till jakt.Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med djurrättsorganisationeroch andra hur krigs effekter på djurlivet skall kunna belysas och bli en del avfredsarbetet.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02U208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U208av , ()Barn som särskilt biståndsmålFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen för ett särskilt barnbiståndsmål.MotiveringFN:s barnkonvention omfattar de flesta av världens länderoch barn. Trots detta utsätts barn för grymheter och orättvisbehandling i många länder. Det behövs en sammanhållenpolicy för barnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet med målet och en möjlighet attutveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv i detinternationella utvecklingssamarbetet. Vi bör följa FN:skonvention om barnets rättigheter, FN-konferenserna och debiståndspolitiska målen.Bistånd och internationellt samarbete spelar en stor roll för att främjagenomförandet av barnkonventionen.Tyvärr behandlas en stor del av världens barn mycket illa. har ettansvar inför att använda sitt bistånd i barnens tjänst och föratt vända denna utveckling.Endast en liten del av det svenska biståndet går direkt till världensbarn. Detta måste ändras. Det behövs en målmedveten biståndsprioritering tillförmån för barnen. kan inte säga sig leva upp till sina åtaganden gent-emot om solidariteten med barnen gör halt vid landetsgränser.Det ska fortsättningsvis vara lättare att följa upp hur biståndet kommitbarnen till del. Samt att införa ytterligare ett biståndsmål där barnen sätts ifokus och ges jämbördig prioritet med andra existerande biståndsmål.Stockholm den 3 oktober 2000Monica ()()()()()
mot · GO02U209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U209av Husmark , ()Bistånd och barnkonventionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att vid bistånd tillGuatemala tillse att arbetet med att införliva FN:s barnkonventionintensifieras från svensk sida i syfte att denna skall genomsyra landetslagar.MotiveringGuatemala är ett land med drygt tio miljoner invånare varavtre fjärdedelar lever i fattigdom. Invånarna består till 60procent av mayaindianer och analfabetismen är speciellt stor idenna grupp. Man räknar med att siffran ligger på ettmedeltal av . Hos kvinnorna är det närmare 70procent som inte kan läsa eller skriva. När det gäller flickorsmöjlighet till skolgång handlar det även om engenomsnittlig skolgång på två år.Vid ett möte med i konstaterades att landetvisserligen ratificerat men inte lyckats få den omsatt ilandets inhemska lagar. Detta är inte en fråga som legat eller ligger högt upppå någon regerings agenda.Därför framhöll man från sida att det skulle vara av stor viktom svenskt bistånd kopplades ihop med ett ännu intensivare arbete i syfte attfå att genomsyra landets egna lagar. Detta skall klartmarkeras från svensk sida och därmed möjligöra att barn fårtillgång till bl.a. utbildning och hälso- och sjukvård.Det handlar inte bara om storlek på biståndet menar man, utan mer om hurresurserna används och vilka krav som är förenade med dessa resurser.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02U210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U210av , ()Svenskt biståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyat svenskt bistånd.Förnyat svenskt biståndEnligt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna haralla människor på jorden rätt till ett drägligt liv.Ett av de övergripande målen för svensk biståndspolitik är att främjajämställdhet mellan kvinnor och män samt att bidra till minskad fattigdom.Det svenska biståndet uppgår till . Och präglasfortfarande av en tro på staten som både distributör och mottagare av stödet.Att enbart se till att stärka det civila samhället och ett antalfrivilligorganisationer leder knappast tredje världens länder urfattigdomsfällan. Sanningen är den att klyftorna snarare ökat och att de fattigablivit fattigare. För att avskaffa fattigdomen behöver ett land skapa resurser.Man behöver utbildning och nya arbetstillfällen. Det behövs hjälp tillsjälvhjälp och det är viktigt att uppmuntra lokala krafter i mottagarlandet. "Vikan inte äta mänskliga rättigheter", sa en av de borgmästare vi mötte iGuatemala - ett mottagarland för svenskt bistånd - vid ett studiebesök.Den nya världsordningen präglas av globalisering och avreglering, någotsom är positivt för alla. Det kan om det används på rätt sätt nå detövergripande målet att höja de fattigas levnadsnivå. T.ex. genom samverkanför att uppnå gemensamma etiska regler för frihandel och konkurrens.Svenskt näringslivs satsningar i många biståndsländer ger både jobb ochexportinkomster. Det ger en injektion till den lokala ekonomin. Många privataföretag har lyckats bättre med bistånd än statliga satsningar.Svenskt bistånd behöver reformeras och skulle må bra av attkonkurrensutsättas. Detta för att skapa konkurrens inte bara mellan offentligaoch privata organisationer utan också mellan dem och de frivilliga. Vi skallfortfarande vara med och utrota fattigdomen men i nya former. Det är inte hurmycket pengar vi satsar på bistånd som skall vara det avgörande, utaneffekterna av det.Stockholm den 4 oktober 2000Anne-Katrine ()()