mot · GN02Ub35 · 2000-06-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub35av , ()med anledning av prop. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning1 Läraryrke i krisLärarna är skolans viktigaste resurs. På lärarna ställs inte bara kravet attde ska ha goda teoretiska kunskaper, utan de ska också vara godapedagoger. Det är den kombinationen som gör lärarrollen unik. Lärarnahar stort ansvar för våra barns utveckling till fria, ansvarsfulla ochkunniga medborgare. Läraryrkets status har sjunkit under ett antalårtionden. Det är därför nödvändigt att genomföra förändringar somhöjer läraryrkets status.Problemen i svensk skola är mycket stora. Begrepp som lärarbrist ochskolkris hörs ofta i debatten. Den bild som tecknas är tyvärr långt ifrånöverdriven:Var tredje yngre och var sjunde blivande lärare är osäker om hon eller hanjobbar kvar i yrket . Var fjärde lärarstuderande och två tredjedelarav lärarkåren anser med bestämdhet att läraryrket inte är något attraktivtframtidsyrke. (SCB 1999)Allt färre vill bli grundskollärare med inriktning mot matematik och natur-vetenskap. På i står var tredje plats tom. Detbetyder att ännu färre utbildade lärare utexamineras än vad de tidigarebefarade.Hösten 1998 fanns 748 platser på lärarutbildningen med ma/no-inriktning.Bara 431 sökte och blev antagna. Till antagningen 1999 hade antalet platserökat till 865 men bara 412 studenter, togs in. Svenska Kommunförbundetspår att kommer 21 000 behöriga lärare att saknas utöver de som tarlärarexamen.Vi har en skola där många elever vantrivs och där allt färre vill vara lärare.Mot den bakgrunden är det inte förvånande att allmänhetens förtroende förskolan har sjunkit drastiskt . (144)2 Propositionen måste avslåsRegeringen har lagt en proposition med förslag till en förnyad lärar-utbildning. anse att bör säga nej till förslaget. Detlöser inte problemen, utan riskerar att sänka läraryrkets status ytterligare.Regeringen föreslår att det ska inrättas en samlad lärarexamen med en nystruktur. Den nya lärarexamen kommer ersätta åtta av de elva lärarexaminasom finns . Följande examina kommer enligt förslaget att avskaffas:barn- och ungdomspedagogisk examen, bild-, grundskol-, gymnasie-,hushålls-, idrotts-, musik- och slöjdlärarexamen. Den nya struktur somskapas föreslås bestå av tre utbildningsområden bestående av ett allmäntutbildningsområde om 60 poäng, varav minst 10 verksamhetsförlagda, ettutbildningsområde med inriktningar mot ämne eller ämnesområden om minst40 poäng varav minst 10 verksamhetsförlagda och ett utbildnings-område med specialiseringar om minst 20 poäng. Inom de tre utbildnings-områdenas ram bör studenten redovisa ett examensarbete om 10 poäng.2.1 Nej till enhetslärareFolkpartiet är starkt kritiskt till att slå samman åtta olika lärarexamina enhetlig lärarexamen. Förslaget om en enda, "enhetlig" lärarexamenför alla, från förskollärare till gymnasielärare innebär en oroandeutveckling mot "enhetslärare" och innebär att specialkompetenserförsvagas. Det är troligt att det allmänna utbildningsområdet till stor delkommer att läggas i början av utbildningen, eftersom studenter kanpåbörja lärarutbildningen utan att bestämma inriktning. Detta ökar riskenför att det allmänna utbildningsområdet riskerar ska bli ett utslätatutbildningsblock, där gemensamma kurser anordnas för studenter oavsettderas inriktning. Skillnaderna i utbildningsinnehåll kommer att minskaför de olika lärarkategorierna. Lärarrollen kommer att tunnas utytterligare. Det är inte samma sak att lära en sjuåring att läsa som att läragymnasister invecklade matematiska beräkningar. Båda uppgifterna ärlika viktiga, men frågan är varför man ska skicka budskapet att de kräversamma kompetens?Folkpartiet vill ha en lärarutbildning med olika specialkompetenser. Detfår inte vara ett självändamål att göra de olika lärarutbildningarna mer sam-ordnade och likformiga. I praktiken blir naturligtvis en enhetslärare betydligtgrundare i sina specialkunskaper än en mera ålders- eller ämnesinriktadlärare.2.2 Nedvärdera inte ämneskompetensenRegeringen skriver i propositionen att lärarnas "grundkompetens" består avkognitiv, kulturell, kommunikation, kreativ, kritisk, social och didaktiskkompetens. Det är märkligt och oroande att man inte lyfter fram vikten av attha god ämneskompetens.Om det övertygande kan visas att nya lärare har fått för lite praktik,pedagogisk utbildning eller didaktiska kunskaper, får lärarutbildningen för-längas. Ett annat alternativ är att den tid som i regeringsförslaget kallas"allmänna utbildningsområdet" används annorlunda.Redan den förra lärarutbildningsreformen minskadeämneskunskapernas andel av utbildningstiden. Vi varnade för det steget ochär helt emot att ta ytterligare steg i den riktningen. Varje sådant stegriskeraratt tunna ut skolans identitet som kunskapsförmedlare.Vi vill ha en lärarutbildning med gedigna ämneskunskaper. En lärare sominte behärskar sitt ämne får inget förtroende från eleverna. Därför är det djuptolyckligt att regeringens proposition nu föreslår att ämneskunskaperna skanedvärderas i framtidens lärarutbildning. En lärare utan gedigna ämnes-kunskaper blir osäker och läroboksbunden. Regeringens förslag kommer inteatt återge läraryrket dess förlorade status. Tvärtom är risken att läraryrketsattraktionskraft fortsätter att minska.Verklighetsbilden och problemanalysen är viktig. Som motiv för proposi-tionen anförs att den nuvarande utbildningen inte förmått placera förskolanoch skolan "i ett större sammanhang". Vidare sägs att studenterna inte fåttmöjlighet att utveckla kompetenser för "sociala och elevvårdande uppgifter".Det första är så oklart att det inte kan tjäna som utgångspunkt för en reform.Vad gäller det andra argumentet är sociala och elevvårdande uppgifternaturligtvis viktiga, men enligt vår uppfattning kan en lärare utan ordentligaämneskunskaper aldrig fylla sin roll.De remissinstanser som är kritiska, bl a Lunds och ,konstaterar att förslaget innebär en kraftig omfördelning till ämnesstudiernasnackdel. Införandet av det så kallade allmänna utbildningsområdet om 60poäng i förening med de verksamhetsförlagda delarna om 10 + 10 poängsamt inplaceringen av det särskilda examensarbetet om 10 poäng med dessinriktning mot den kommande yrkesverksamheten kan i en gymnasie-lärarexamen om 180 poäng innebära att utrymmet för ämnesstudier minskarmed hela 50 poäng jämfört med dagens examensföreskrifter. Det proposi-tionen menar med poäng i ämnesstudier kan inte jämföras med högskole-poäng för vanliga ämneskurser, eftersom regeringen räknar in praktik ochexamensarbete i poängen. Examensarbetet om 10 poäng förväntas utförasmed lärarverksamheten som utgångspunkt. Enligt ligger det ettstort värde i att många lärare har skrivit C- eller D-uppsats inom sittakademiska ämne. Därför ska en sådan uppsats kunna ersätta det föreslagnaexamensarbetet.Folkpartiet föreslår att 40 poäng överförs från det allmänna utbildnings-området till ämnesstudier. menar att för lärare ska miniminivån för ämnesstudier vara 40 poäng, samt att förflertalet lärare i gymnasieskolans teoretiska ämnen ska miniminivån varaämnesstudier omfattande 60 poäng.En av de viktigaste och svåraste läraruppgifterna är att ge de små barnenen bra skolstart. Lärarna för de minsta barnen behöver därför omfattandekunskaper om barns läs- och skrivinlärning. Därför borde utbildningen fördessa lärare förlängas.Folkpartiet föreslår att utbildningen av grundskollärare förlängs till 160 poäng. Det kravet har stöd av flera remiss-instanser.3 Rekrytering och lärarbristRegeringen tar i propositionen upp frågan om rekrytering av lärare, ochmenar bland annat att "det bör vidtas åtgärder för att få en bredrekrytering av lärare inom alla undervisningsområden". Det är bra attregeringen har vaknat och instämmer i den problembeskrivningFolkpartiet fört fram . Lärarbristen är inte längre ett hotutan ett faktum. En stor del lärartjänster i upprätthålls av ejutbildade lärare. Medelåldern bland lärarna är hög och vi står inför ettgenerationsskifte i svensk lärarkår. Inget annat europeiskt land har en såhög medelålder på sina lärare som . Siffror visaratt antalet utannonserade, ej tillsatta, lärartjänster var så många som3000. (1999)För att klara behovet av lärare skulle det behövas 90 000 nya lärare iSverige . Eftersom endast 4000 nya lärare utbildasårligen är det lätt att inse problemets vidd. (Svenska Kommunförbundet1996)Lärarutbildningarna har svårt att rekrytera studenter. Många studieplatserstår tomma och särskilt inriktningen mot matematik/naturvetenskap lider storbrist på studenter. Många studenter på lärarutbildningen väljer den ut-bildningen i andra eller tredje hand och hoppar därför ofta av studierna.Tyvärr innehåller inte propositionen tillräckligt med åtgärder för att lösaovannämnda problem.Orsakerna till lärarbristen är många. Skolan och lärarna har i många årdrabbats av politiska beslut som försvårar arbetet i skolan. Det likformigasvenska skolsystemet, där alla elever ska lära samma sak på lika lång tidställer orimliga krav på lärarna. Betygssystemets oklarhet och skolverketsoförmåga att stödja skolorna i arbetet med utvärdering och betygssättningskapar frustration och uppgivenhet bland elever och lärare.För att klara lärarförsörjningen i vårt land behövs särskilda rekryterings-insatser. Anpassad lärarutbildning för andra akademikergrupper (yrkes-officerare, ingenjörer, journalister etc.) kan tillföra skolan behöriga läraremed bred pedagogisk erfarenhet och kunnande. anser att det ärviktigt att påpeka att många blivande lärare faktiskt inte väljer att läsahela sin utbildning på lärarhögskolorna utan först läser ämneskurser viduniversitetet för att efter akademisk examen komplettera för lärarbehörighet.Vid t ex i går 2/3 av blivande gymnasielärare pådagens förkortade lärarutbildning. Dessa lärare med tidigare akademiskexamen utgör en viktig resurs. Den lärarbrist som står inför kommerinte enbart att kunna mötas med nyutbildade lärare från lärarhögskolan.Yrkesgrupper i samhällslivet med akademisk utbildning och med uppgiftersom tangerar lärarens bör aktivt rekryteras in till läraryrket.I och med regeringens förslag tvingas nu dessa grupper läsa hela det all-männa utbildningsområdet på tre kompletterande terminer istället för somidag två, innan de kan börja undervisa. Det är, anser vi, ett märkligt sätt attavhjälpa den lärarbrist som är ett obestridligt faktum.3.1 Höj läraryrkets statusLäraryrket har tillåtits sjunka alldeles för lågt i status under de senastedecennierna. Folkskolläraren hade förr en hög status och var en självklarauktoritet i de flesta sammanhang. är det stora svårigheter att lockaungdomar till de matematiska/naturvetenskapliga och tekniska lärar-utbildningarna. Problemen med avhopp från lärarutbildningarna är ocksåoroande. Under framåt behöver vi rekrytera fler lärare ännågonsin. Läraryrkets låga popularitet är alltså särskilt allvarlig just nu.Vi står inför ett generationsskifte i svensk lärarkår. Det beror på att demånga lärare som anställdes i samband med grundskolereformsnart börjar gå i pension. Inget annat europeiskt land har en så högmedelålder på sina lärare. Hälften av grundskollärarna och nästan 60procent av gymnasielärarna är över 50 år.Folkpartiet anser att åtgärder måste vidtas i syfte att kraftigt höja lärar-yrkets attraktionskraft och status.3.2 Var tionde gymnasielärare ska vara lektor 2010Det är glädjande att regeringen äntligen tycks ha ändrat uppfattning omlektorernas viktiga roll i skolan. Det är nödvändigt att skapa flerutvecklingsmöjligheter i läraryrket. Utveckling är någonting självklart ide flesta akademiska yrken. Utvecklingsmöjligheter stimulerar ochbelönar goda arbetsinsatser och höjer attraktionskraften i yrket.Det är svårt att utvecklas inom läraryrket - att göra karriär. Det ärinte konstigt att en mycket stor andel lärare är missnöjda med karriär-möjligheterna i skolan. (1997) Bättre möjligheter att utvecklas, att"göra karriär", skulle höja läraryrkets attraktionskraft. En sådan möjlighetkan vara att bedriva forskning vid ett universitet parallellt med undervisning iskolan och att inneha ett lektorat. Lektoraten stärker skolans forsknings-anknytning och tillför därmed skolan en viktig kvalitetsdimension.Lektorer var förr ett vanligt inslag i svenskt skolväsende. harlektoraten i stort sett försvunnit. Av ca 114 000 lärare är endast 600lektorer. Det innebär att av landets lärare är lektorer. Avlandets 30 000 gymnasielärare är andelen . Det är nöd-vändigt att bryta den utvecklingen. Därför måste lektorstjänster för läraremed minst licentiatexamen återinrättas.Folkpartiet anser att en plan bör upprättas där målet ska vara att var tiondegymnasielärare är lektor . Skolväsendet behöver dårekrytera 1 200 lektorer , d v s ca 500 lektorer om året.Lärare måste få möjlighet att utan att riskera sin tjänst göra uppehåll förforskningsarbete och studier.Det är i sammanhanget viktigt att peka på ämneslärares möjligheter attforska i sitt ämne. Det är viktigt att den grundläggande lärarutbildningen,särskilt då för gymnasieskolan, ges en sådan utformning att den medgerstudier av det djup och den bredd som fordras för tillträde till forskar-utbildning inom ämnet. I detta sammanhang är det också väsentligt attframhålla vikten av att ämnesstudiernas innehåll i lärarutbildningen bestäms inära kontakt med ansvarig högskola, detta för en fullgod ämnesrelevans ochanknytning till forskningens utveckling.3.3 Inför lärarlegitimationFolkpartiet anser att inrättandet av en särskild lärarlegitimation skullevara en tydlig markering i samhället att läraryrket kräver någontingalldeles speciellt. En lärarlegitimation skulle innebära en kvalitetssäkringav lärarutbildningen och därmed höja kvaliteten i skolan. Legitimationenska utfärdas efter godkänd utbildning och genomgången praktik. Denkan, precis som för läkare, dras in vid tydliga fall av misskötsel. Enmotsvarighet till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, vars beslut kanöverklagas, tror vi skulle vara bra för kvaliteten. Med enlärarlegitimation blir det också svårare för kommuner att spara pengargenom att sänka kompetenskraven på sina lärare.3.4 FörskollärareNär förskolan nu har ett större pedagogiskt ansvar än tidigare är detoerhört viktigt att det är utbildad personal som har huvudansvaret förverksamheten. Förskollärare har högskolestudier enpedagogisk kompetens att lära och utveckla barn. Deras kompetens somyrkeskår är värdefull och ska tas på allvar. För är det likaviktigt att behörig personal ska ha pedagogiskt ansvar inom förskolansom det är att behöriga grundskollärare ska undervisa inom grundskolan.Med den nuvarande politiken ges inte förskollärarna med treårighögskoleutbildning ett större ansvar än personal som saknar dennautbildning. Vi anser att detta är kunskapsföraktande och ett misstroendemot lärarkår. mål är att all personal medpedagogiskt ansvar inom förskolan ska vara högskoleutbildad. Det skadärför uttryckligen skrivas in i läroplanen för förskolan att pedagogisktutbildad personal ska ha ansvar för verksamheten. Det är också viktigtatt barnskötarna som arbetar inom förskolan ges möjlighet tillvidareutbildning till förskollärare.3.5 Återinför speciallärarutbildningenSedan 1985 har antalet utbildade speciallärare nästan halverats i densvenska , från 9 000 till 5 000. Ett mycket stort problem äratt speciallärarutbildningen har avskaffats till förmån för en ny special-pedagogutbildning. De nya specialpedagogernas uppgift är inte i förstahand att hjälpa elever, enskilt eller i mindre grupp, utan att vara ett stödför de andra lärarna på skolan. I regeringens proposition är det någotoklart vilken roll specialpedagogerna ska ha. Vi menar att det måste klartskrivas ut att utbildningen syftar till att speciallärarna ska hjälpa elevermed särskilt behov av stöd, enskilt eller i mindre grupp. Genom att införaen ordentlig speciallärarutbildning uppmuntras skolorna att återinrättaspeciallärartjänster.3.6 Mer fort- och vidareutbildningMånga lärare vittnar om frustrationen vid tanken att ha ställts i ettklassrum vid unga år för att sedan gå i pension utan att ha givitsordentliga möjligheter att utvecklas i yrket . Det måste varamöjligt för lärare att utvecklas genom att bedriva universitetsstudier ellergenomgå kvalificerad fortbildning. Skolans skyldighet att erbjudafortbildning och vidareutbildning måste slås fast. Läraryrket är ett yrkesom aldrig får vara statiskt. En medveten plan för varje läraresämnesfördjupning och pedagogiska fortbildning måste göras upp ute påskolorna. Resurser måste avsättas för att alla lärare ska ha möjlighet attfölja nyheter och debatt inom sitt undervisningsfält.3.7 läraryrkets professionalismAlltför många skolreformer har genomförts i stridmed lärarkåren. Det är inte underligt att så många som var tredje lärareallvarligt funderar på att byta yrke. av de äldre lärarna och 87procent av lärarna i gymnasiet redovisar en kraftig ökning avarbetsbelastningen. (1997) I stället för att gång på gång köraöver lärarkåren och ge dem ytterligare administrativa uppgifter är det nudags att lyssna till lärarna.Läraryrkets professionalism måste hävdas. Politiker har till uppgift att sättaupp målen för skolans verksamhet och med uppföljning och utvärderingartillse att målen nås. Det är skolans pedagoger, lärare och skolledare, sombestämmer hur målen ska nås. Politiker ska inte lägga sig i det pedagogiskaarbetet i skolan. Vid beslut som gäller skolan måste lärarnas professionellasynpunkter komma till tals. Olika typer av styrelser med lekmän och elever iskolorna kan aldrig få fatta beslut om pedagogiska och ämnesteoretiskafrågor i skolan.4 MusikhögskolornaEn av de examina som ska avskaffas enligt regeringens förslag är musik-lärarexamen. Enligt är det viktigt att utbildningen avmusiklärare även kan genomföras i anslutning till högremusikutbildningar på musikhögskolorna. Det är också viktigt attutbildningen får vara en utbildning med konstnärlig inriktning.Musiklärarutbildningen ska förbereda för en mångsidig pedagogiskyrkesverksamhet inom olika skolformer. Inte minst den för unikakommunala behöver en mångfald av välutbildade läraremed olika inriktningar. anser att musikhögskolorna även iframtiden ska ha examinationsrätt för musiklärarna.5 Fristående lärarutbildningEnligt ska fristående högskolor med godkända utbildningarerhålla samma statliga stöd som statliga högskolor. Detta gäller ävenlärarutbildningar. Exempelvis anordnarlärarutbildningar med alternativ pedagogik som tillämpas i av skolverketgodkända fristående . Anordnaren av en sådanlärarutbildning ska kunna ansöka om och efter godkännande erhållaexamensrätt. Den lärarlegitimation vill införa ska kunnaerbjudas lärare som genomgått fristående lärarutbildning. Ilärarlegitimationen ska allmänna kompetens- och behörighetskravpreciseras.6 SlutordRegeringen tillsatte en lärarutbildningskommitté för att den skullelämna förslag till en förnyad lärarutbildning. Kommittén överlämnadesitt betänkande . Skolminister har hävdatatt många av skolans problem, bl a lärarbristen, ska lösas med förslagenfrån den nya lärarutbildningskommittén, och föreliggande propositionbygger till stor del på kommitténs förslag.Tyvärr är verkligheten den motsatta: Kvalitetssänkningen fortsätter omregeringens förslag blir verklighet. Om propositionen klubbas igenom avriksdagen kommer läraryrkets status att fortsätta sjunka. De nya lärarna blirokunnigare än de gamla.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:135 Enförnyad lärarutbildning,2. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om att inriktningenmot enhetslärare hotar ämneskunskaperna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om att föra över 40 poäng från det allmännautbildningsområdet till ämnesstudier,4. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om attämnesutbildning för lärare i senare år skall omfattaminst 40 poäng, samt att för flertalet teoretiska ämnen i gymnasie-skolan miniminivån bör vara ämnesstudier omfattande 60 poäng,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om att var tionde gymnasielärare skall vara lektorår 2010,6. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om att ämnes-studierna skall utformas så att det blir goda möjligheter för en lärareatt forska inom sitt ämnesområde,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om att en lärarlegitimation bör införas,8. att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om att avhjälpa lärarbristen,9. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om att förkortadlärarutbildning normalt skall omfatta 40 poäng för personer medakademisk ämnesbehörighet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om mer läs- och skrivinlärning för lärare i grund-skolans ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om tydligt definierad speciallärarutbildning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om musiklärarutbildningen vid musikhögskolorna,13. att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om rätten att bedriva fristående lärarutbildningar.Stockholm den 9 juni 2000Ulf ()()()