mot · GN02Ub33 · 2000-06-09 00:00:00 — På varje skola skall en plan för kompetensutvecklingfinnas. Bestämmelserna om högst skall upphävas.Möjligheten till kompetensutveckling och att kunna vidareutvecklas i sittyrke ökar med det nya förslaget till lärarutbildning. Utökade möjligheter tilldistans- och deltidsstudier liksom möjlighet att forska inom sitt yrkesområdekommer att göra läraryrket mer attraktivt. Att rätten till kompetensutvecklingsäkerställs är därför oerhört angeläget och skall självfallet också omfattaförskolan. Vi vill betona att det är den enskilde lärarens upplevda behov somskall styra valet av kompetensutveckling och att olika behov av kompetens-utveckling skall kunna tillgodoses.6 Forskningsstrategi för lärarutbildningResurserna för forskning och forskarutbildning i anslutning till lärar-utbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten skall öka. Detta ärnågot som har verkat för . Därför kännervi stor tillfredsställelse över att denna satsning finns med i förslaget tillny lärarutbildning. Däremot delar vi den oro som flera remissinstanseruttrycker över att den utökade satsningen inte kommer att åtföljas avtillräckligt med nya forskningsmedel, utan att lärosätena kommer atttvingas till omprioriteringar inom i huvudsak befintliga ramar.Lärosätena måste tillföras nya medel om intentionerna i propositionenskall förverkligas.Lärarutbildningskommittén föreslog att ett nytt utbildningsvetenskapligtvetenskapsområde skulle införas. Denna uppfattning delas inte av reger-ingen, som i stället anför att det nya resurstilldelningssystemet för forskningoch forskarutbildning och den nya organisationen för forskningsfinansieringsom presenterades för tillgodoser dessa behov. Vi menaratt de brister som vi påpekat när det gäller den nya organisationen också kanfå negativa konsekvenser för forskningen inom lärarutbildningens område.Vårt alternativ, med tillräckliga basresurser direkt till lärosätena och enrådsindelning utifrån sektorsbehov, hade på ett bättre sätt kunnat hanterafinansieringsfördelningen till den mångfald av institutioner och disciplinersom har att tillgodose lärarforskningens behov. Då hade den utbildnings-vetenskapliga kommitté som regeringen nu i ett initialskede anser varanödvändig inom inte behövts. Regeringens agerandeförstärker osäkerheten när det gäller resurstilldelningen på forsknings-området.Bristerna förstärks ytterligare av att regeringen inte heller är beredd attförorda inrättandet av ett nytt universitetsämne. Att ämnesinstitutionernauppmuntras att ta större ansvar för den didaktiska forskningen är utmärkt.Det finns dock en tydlig risk i att det som i utgångsläget är allas ansvar attutföra i slutänden lätt blir ingens ansvar i det konkreta utförandet. Därför servi positivt på att högskolor med lärarutbildning skall inrätta ett särskiltorgansom har det samlade ansvaret för grundutbildning, forskning och, i före-kommande fall, forskarutbildning inom lärarutbildningen.7 Styrning av lärarutbildningenRegeringen menar att lärarutbildningen skall vara ett led i att nå målet attgarantera en likvärdig förskola, skola och vuxenutbildning av högkvalitet.Lärarutbildningen är såväl en högskoleutbildning som en yrkesutbildning.Detta innebär att utbildningen till innehåll och form ska vila på vetenskapliggrund med allt vad det innebär av forskningsanknytning och stringens. Somyrkesutbildning måste den anpassas till verksamhetens behov ochutveckling. Detta kräver en koppling där teori och praktik möts. Vi villbetona att statens styrning av utbildningen i första hand innebär kunskap omstatens mål och ambitioner med verksamheten. Den kunskapen skall geseleverna på lärarutbildningen. Den innebär också dimensioneringen avplatser i meningen att det finns tillräckligt många utbildningsplatser för attmöta verksamhetens behov av arbetskraft.8 Rekrytering, studieorganisation och antagningRekryteringRegeringen menar att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekryteringav lärare inom alla undervisningsområden och en lärarkår som så långtmöjligt speglar befolkningens sammansättning samt för att tillgodosespecifika rekryteringsbehov.Vi delar till stor del denna uppfattning. I vårt mångkulturella samhälle ärdet t ex viktigt att särskilda rekryteringsinsatser görs för att få flerinvandrareatt söka sig till yrket. Olika hinder för detta måste rivas. Det samma gällerrekryteringen av män. Det prioriterade målet måste emellertid vara attrekrytera så många som möjligt som är lämpade för läraryrket och inte attlärarkåren i alla avseenden skall vara ett representativt Sverige.Flexibilitetenbåde när det gäller att utforma och komma i åtnjutande av utbildning kandock öka. Detta kan möjliggöra att grupper som av olika anledningartidigare undvikit att söka sig till yrket kan komma att göra det istörre utsträckning.I propositionen föreslås också att högskolor skall följa upp studenternasprestationer och skapa förutsättningar att slutföra studierna. De kommunersom anställer lärare utan behörighet skall uppmuntra dessa att slutföra sinastudier och genom olika åtgärder underlätta detta. Vi har redan tidigare imotionen markerat hur viktigt det är att det görs en avstämning mellan hurmycket målgruppen är beredd att sätta av för sin utbildning och längdenpå densamma. Det är kontraproduktivt att inrätta en ordning där den enskildehar stöd att hoppa av sin utbildning. Utbildningen måste utformasså att den blir attraktiv att gå och fullfölja.Studieorganisation och antagningRegeringen menar att det bör ankomma på universiteten och högskolornaatt organisera lärarutbildningen på det sätt som fordras och att tillgodosekraven i fråga om rekrytering av olika grupper och valmöjligheter understudiegången. För att underlätta rekryteringen skall den studerande frittkunna välja fortsatt inriktning av examen.Regeringen lämnar således fritt åt universitet och högskolor att utifrångivna mål fullgöra sina uppgifter. Att på detta sätt hänskjuta beslutsfattandettill dem det i första hand berör är en grundprincip som Kristdemokraternastöder, under förutsättning att detta utgör den lägsta effektiva nivån. Detta ärt ex fallet när det gäller utformning av olika antagningsförfaranden.När det gäller det successiva valet inom lärarutbildningen avvisar flerahögskolor och universitet förslaget eftersom man bl a anser att flexibiliteten ipraktiken endast blir skenbar då platsantalet ändå måste bestämmas iförhand. Mot bakgrund av detta ifrågasättande borde regeringen ägnat ytter-ligare tankemöda åt hur den öppna och flexibla lärarutbildningen skallåstadkommas som vi måste utbilda för en nationell efterfrågan somi dagsläget visar tydlig slagsida för vissa ämnen. Vi ser en risk i attregering-ens försöksperiod förstärker denna snedvridning ytterligare.LämplighetsprövningRegeringen föreslår att lämplighetsprövning endast skall ske vidanställning och inte till utbildning, eftersom det inte är säkert att den somutbildar sig till lärare med nödvändighet kommer att arbeta med barn. Vifinner denna argumentation mycket tveksam, eftersom propositionen iövrigt argumenterar för utökad andel verksamhetsförlagd tid. Vi föreslårdärför att de beslut som fattar med anledning av propositionenom lämplighetsprövning stäms av för att också anpassas tilllärarutbildningen. Praktikskolor skall självfallet omfattas av sammatrygghet som skolor som inte tar emot lärarkandidater.9 Särskilda frågorSpecialpedagogisk utbildningRegeringen föreslår att specialpedagogisk utbildning bör ingå som ettmoment inom det allmänna utbildningsområdet och således läsas av allalärarstuderande. Man föreslår vidare att specialpedagogisk utbildningskall ges inom ramen för inriktnings- och specialiseringsdelarna.Dessutom skall en specialpedagogisk påbyggnadsutbildning kunna ledafram till specialpedagogexamen.Vi delar bedömningen att den specialpedagogiska kompetensen behöverstärkas hos samtliga lärare. Att förbereda för att kunna möta elever i behovav särskilt stöd och se till att dessa får en studiegång utifrån sina specifikaförutsättningar är ett viktigt moment i all lärarutbildning. För att dennautbildning skall bli tidsaktuell bör samarbete ske med forskarinstitutionersom utvecklar kunskaper inom området. ,som finns vid och , är t ex av hög europeiskklass när det gäller kunskaper om handikappades livsvillkor.Vi ser positivt på att verksamma lärare får möjlighet att utveckla sinkompetens inom det specialpedagogiska området, genom att kursernakommer att vara öppna även för denna kategori studerande. Detta är särskiltangeläget för att kunna klara målsättningen om ökad integration mellan detordinarie skolväsendet och särskolan.Behovet av utökad specialpedagogisk kompetens kommer att öka ytter-ligare den dag som regeringens beslut att lägga ner delar av specialskolornaträder i kraft. Vi vill än en gång markera att detta beslut strider motKristdemokraternas övertygelse om behovet av koncentrerad special-pedagogisk kompetens som komplement till den kommunala kompetensen.Massmedier och informationsteknikAlla lärare bör, enligt propositionen, ge barn och elever redskap för attkunna inhämta, bearbeta och ta ställning till information från massmedieroch via den nya informationstekniken. Man menar vidare att forskningom pedagogisk utveckling utifrån informationsteknikens roll i lärandetbör stimuleras. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att informera ompågående forskning om lärande och IT och den nya tekniken skallutnyttjas för lärarutbildning på distans.Den nya tekniken inrymmer många möjligheter, inte minst till pedagogiskutveckling. Vi menar därför att det är positivt att den nya tekniken upp-märksammas i samband med utvecklandet av en ny lärarutbildning. Vi måsteutbilda för de krav som ett framtida liv och arbetsmarknad ställer. Vi äremellertid också skyldiga att identifiera och förebygga de riskmoment somden nya tekniken inrymmer. Därför borde propositionen på ett tydligare sättha lyft fram vikten av att undervisningen också inrymmer de etiska bedöm-ningar som varje användare måste lära sig att göra inför mötet med den nyatekniken.Aktuell forskning visar att det som elever främst lär sig vid arbete meddatorer som inte traditionell pedagogik och andra läromedel kan tillgodose äratt eleverna blir duktiga på att använda själva datorn. Denna insikt är viktigatt bära med in i den nya lärarutbildningen. Datorerna skall inte ersätta andrapedagogiska metoder i skolan utan utgöra ett komplement till dessa.Datorerna kan heller aldrig ersätta mänsklig kontakt vilket är särskilt viktigtju yngre barnen är.Pedagogisk profileringRegeringen menar att det nya förslaget till lärarutbildning inrymmermöjligheter till pedagogisk profilering. Man ser därför ingen risk attmöjligheten till utbildning i t ex montessori- och waldorfpedagogikmarginaliseras.Lärarutbildningen skall utformas så att den på bästa sätt tillgodoser eleversbehov av olika pedagogisk stimulans. Att uppmuntra till pedagogisk mång-fald är därför en självklarhet för oss kristdemokrater. Vi menar att alternativapedagogiska inriktningar måste finnas tillgängliga för de lärarstuderande.Regeringen förutsätter att ett nära samarbete mellan högskolor och före-trädare för de aktuella pedagogiska profileringarna kommer till stånd.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen tagit ställning för ett statligt stödtillwaldorflärarutbildningen. Regeringen har genomgående skjutit frågan fram-för sig, först till och sedan med hänvisning tillden nu aktuella propositionen. Vi anser att regeringen med särskilda uppdragtill vissa lärosäten på ett tydligare sätt kunde ha medverkat till attförbättratillgängligheten till utbildning i alternativ pedagogik.Även om regeringen kan säkerställa möjligheten till utbildning i alternativpedagogik inom ramen för den nya lärarutbildningen, bör man ge examens-rätt till fristående privata lärarutbildningar.JämställdhetDen kritik som riktats mot när det gällerhanteringen av jämställdhetsfrågor har givit resultat i propositionen.Varje högskola med lärarutbildning får nu i uppgift att anlägga ettkönsperspektiv på utbildningen. De skall också utvecklalärarstudenternas medvetenhet och kunskap om jämställdhetsfrågornasbetydelse i det framtida arbetet. Särskilda insatser skall ägnas åt hur deverksamhetsförlagda delarna av utbildningen kan ge studenternaerfarenheter av jämställdhetsarbete bland barn och elever.Högskoleverket skall också få i uppdrag att stimulera en vidareutvecklingav lärarutbildningarna i detta avseende.Kristdemokraterna vill betona att en viktig målsättning i skolans demo-kratiska fostran måste vara att verka för jämställdhet mellan kvinnor ochmän. En viktig del i detta arbete är att verka för en miljö där barnen redanfrån tidig ålder möts av både kvinnor och män, i olika yrkesroller. Den bildav könsrollsfördelningen som möter barnen när de är små präglar dem somvuxna. Att långsiktigt påverka könsfördelningen inom de yrkeskategoriersom finns representerade i skolan är därför grundläggande. Vi ser därförpositivt på de insatser som propositionen lyfter fram för att attrahera män tilllärarutbildningen.Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och medkroppsspråk måste också uppmärksammas i lärarutbildningen. Mångaundersökningar visar att pojkar tar betydligt mer plats i klassrumssituationenvilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början. missgynnaspojkarna av att de har så få manliga förebilder i skolan. Att skapa med-vetenhet om hur situationen ser ut och hur den aktivt kan påverkas är enviktig uppgift som måste tydliggöras i lärarutbildningen.10 Rektorsutbildning och utbildning i ledarskapRegeringen föreslår att får i uppdrag att förnyainnehållet i den nuvarande rektorsutbildningen för det offentligaskolväsendet med en relevant högskoleutbildning som bas. Man föreslårvidare att en relevant påbyggnadsutbildning mot utbildningsledarskaputvecklas och några lärosäten skall ges i särskilt uppdrag att intensifieradetta arbete. Däremot avvisar regeringen kommitténs förslag till nyttakademiskt ämne kallat utbildningsledarskap.Det pedagogiska ledarskapet är centralt i hela skolans verksamhet. Med desenaste läroplanerna förtydligades rektorernas roll och precis som för annanpersonal har omställningen till en målstyrd och decentraliserad skola inne-burit ett merarbete även för rektorerna. Rektorerna har ett tungt ansvar bådeför skolans pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska utveckling. Förflera har detta blivit ett allt för tungt ansvar att bära och det har blivitsvårt attrekrytera kompetent personal. En ledarskapsutbildning med fokus påpedagogisk verksamhet är nödvändig för att förbereda och bistå rektorerna ideras viktiga uppgift.Pedagogiskt ledarskap utövas av fler än rektorer. I den organisatoriskaomdaning som präglar dagens skolväsende får allt fler uppgifter av ledandekaraktär. Det kan gälla att leda arbetslag, eller fungera som mellanchef med tex ämnesledaransvar. Att undervisa är i sig att leda andra människor och vianser att alla som har intresse av att utbilda sig i utbildningsledarskap skalluppmuntras till detta. För att denna utbildning skall bli tillgänglig för allaärvi beredda att gå ett steg längre än regeringen och införa utbildnings-ledarskap som nytt akademiskt ämne. Vi tror att detta är bästa sättet attfokusera på vad som är det typiska i att leda pedagogiskt arbete. Eftersomman inom näringslivet har ett försprång när det gäller vissa moment inomledarskapsutbildning bör denna kompetens utnyttjas.11 Genomförande och ekonomiska konsekvenserRegeringen bedömer att det kommer att behövas ett tillskott på 51miljoner för att förlänga de kortare utbildningarna. Vidare menar man attden allt större andel som kommer att utbildas inom det allmännautbildningsområdet kommer att kräva ett resurstillskott på ytterligare 51miljoner. De sammanlagda årliga kostnaden för den utbyggdalärarutbildningen bedöms således till , exklusiveforskningsresurser.Vi utgår från att de beräkningar som regeringen presenterar är korrekta ochförutsätter att universitet och högskolor får ekonomisk kompensation i de falldet visar sig att regeringen gjort allt för snäva bedömningar. Eftersom viföreslår en kortare förskollärar- och fritidspedagogutbildning än regeringenfrigörs ett belopp motsvarande 51 miljoner. Dessa medel bör användas till attutbilda obehöriga som verkar inom barnomsorg och skola.När det gäller forskning och forskarutbildning ser vi också, trots de extramedel som regeringen aviserar, en risk i att den utökade forskning somanknyter till lärarutbildningen kommer att finansieras med indragning påannan forskning. I propositionen redogör man t ex för att man kommer att geberörda lärosäten i uppdrag att avsätta en betydligt större andel av detstatligabidraget till sådan forskning som anknyter till lärarutbildning. Det är viktigtatt den särskilda forskningssatsning som görs får bredast möjliga stöd ochuppbackning ute på lärosätena. Att staten ger tillräckligt stöd är en viktigförutsättning för detta.12HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur det allmännautbildningsområdet bör utformas för att vara öppet för alla studerande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av tydlighet när det gäller vari skolansvärdegrund består och hur arbetet med den kan omsättas i praktiskthandlande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av tydlighet när det gäller ämnes-kunskaper,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om verksamhetsförlagd tid och samspelet mellanlärarutbildning och praktikskolor,5. att med avslag på propositionens förslag om förlängdförskollärar- och fritidspedagogutbildning hos regeringen begär nyttförslag i enlighet med vad i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag om etappvisinläsning av lärarexamen och en lärarlegitimation,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbildningen till teckenspråkslärare skall skemed samma utgångspunkt som för andra språklärare,8. att med avslag på regeringens förslag till lärar-utbildning i s.k. ettämnesutbildningar hos regeringen begär nytt för-slag i enlighet med vad i motionen anförts,9. att hos regeringen begär förslag om att lärosätena börfå i uppgift att utforma en inriktning mot vuxenlärare,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten till validering av den praktiskakunskapen,11. att hos regeringen begär förslag om en renodladlärlingsutbildning, med uppföljning av en yrkeshögskola,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensutveckling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lärosätena måste tillföras nya medel omintentionerna i propositionen skall förverkligas,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reglerna för lämplighetsprövning också böromfatta lärarutbildningen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökad specialpedagogisk kompetens i för-hållande till den koncentrerade kompetensen vid specialskolorna,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om massmedier och informationsteknik och viktenav att undervisningen också inrymmer etiska frågeställningar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativ pedagogik inom ramen för den nyalärarutbildningen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om examensrätt till fristående privata lärar-utbildningar,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbildningsledarskap bör införas som nyttakademiskt ämne,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av statligt stöd för att den särskildaforskningssatsning som görs får bredast möjliga stöd och upp-backning ute på lärosätena.Stockholm den 9 juni 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()