mot · GO02Sf309 · 2000-10-05 00:00:00 — skulle möjligheterna öka för dem som vill kunna tjänapengar på egen hand, vid sidan av studierna, och därigenom minska sinskuldsättning.Centerpartiet anser att tryggheten vid högre studier skulle öka med dettasystem genom att studenterna inte blir försatta i en livslång skuldsituation, tyden som är satt i skuld är icke fri.Trygghet för ett livslångt lärande -kompetenskontoVi lämnar det traditionella industrisamhället bakom oss ochgår över till kunskapssamhället. Detta blir allt tydligare, mentrots vetskapen om det som sker har alltför lite gjorts för attunderlätta för individerna att möta de omsvängningar somföljer samhällsutvecklingen.För att underlätta och stimulera såväl traditionella som nya företag ochderas anställda att upprätthålla och utveckla kompetensnivåer bör möjlighetentill individuella kompetenskonton införas. Utformningen av ett sådant systembör fungera så att det stimulerar både företag och anställda att sätta avresurser mot att få vissa skattelättnader. Dessa resurser kansedan tas ut för att användas vid kompetensutveckling av de anställda, varvidbeskattning av de avsatta resurserna sker.Ett system med individuella kompetenskonton gör det möjligt förarbetstagaren att möta de nya förutsättningar som kan komma att följa iövergången från industrisamhället till kunskapssamhället. En breddadkompetens ökar individens trygghet vid eventuella omstruktureringar på enredan befintlig arbetsplats. Med en bredare kunskap ökar möjligheten attsnabbt hitta ett nytt arbete om det gamla skulle försvinna.Det är viktigt att jämställdhetsaspekten lyfts in vid utformningen avkompetenskontona, detta på grund av det faktum att kvinnor generellt harlägre genomsnittslön än män. Det är således viktigt att systemet har eninneboende utjämningsfunktion så att kompetenskontot inte innebär enfördjupad orättvisa mellan könen.Flexibel arbetstid för livskvalitetTid är bland det dyrbaraste vi har, därför är det viktigt attmänniskor ges makt över sin egen tid i så stor utsträckningsom möjligt. Vad tiden används till i verkligheten och hur viegentligen skulle vilja använda vår tid varierar mellan olikaskeden av livet. Under vissa skeden i livet har man en störrevilja att använda sin tid till att arbeta, bygga upp ett kapitaloch karriär. I andra skeden är tiden med familj och anhörigamer värdefull än den tid som spenderas på arbetet. Dettavarierar mycket från person till person.Teknikutvecklingen innebär stora förändringar för framtidens arbetsliv.Spår av detta kan börja skönjas , trots att genomslaget fördistansarbete inte är så stort som man tidigare spått. Anledningarna till dettakan vara många, men en av dem torde vara en negativ inställning tilldistansarbete bland såväl anställda som arbetsgivare. Till detta skall ävenkopplas vilket personalbehov arbetsgivaren har. Variationerna kan oftasammankopplas med konjunkturen eller genom säsongsvariationer. För en delföretag är det möjligt att ha en större flexibilitet än för andra. Detta kanberopå vilken typ av verksamhet företaget har. Till detta kommer även rentarbetsorganisatoriska faktorer som behöver tas i beaktande.I grunden är detta för en ideologisk fråga, möjligheten försåväl arbetstagaren som företagaren att disponera sin tid efter eget huvud utanatt det inkräktar på varandras intressen. Att från statsmaktens sida lagstiftaomen generell arbetstidsförkortning är enligt synnerligen olyckligtdå detta inte tar hänsyn till varken arbetstagarnas eller företagens vilja ochbehov. Vi anser det heller inte samhällsekonomiskt möjligt att nu lagstifta omen generell arbetstidsförkortning.Att en arbetstidsförkortning skulle innebära att de anställdas hälsaförbättras är inte alldeles självklart. En nackdel med en lagstiftadarbetstidsförkortning är att tempot riskerar att drivas upp ytterligare i syfteattöka produktiviteten om arbetstiden sänks. Risken för utbrändhet skulledärmed öka. Möjligheten att överblicka och att kunna påverka, att haså stor kontroll som möjligt över sin tid och arbetssituation är enförutsättningför välbefinnande och kreativitet.Mer önskvärt är att man från statsmaktens sida genom lagstiftning öppnarupp för möjligheten för arbetsmarknadens parter, anställda och arbetsgivare,att lokalt finna en mångfald av flexibla och dynamiska system som syftar tillatt öka parternas makt över sin tid. Denna lösning måste göras så bred sommöjligt för att över tiden få legitimitet och långsiktighet. Vad som ovananförts om flexibel arbetstid bör ges regeringen till känna.Trygghet vid arbetslöshetMöjligheten till ekonomisk trygghet vid arbetslöshet är vitalför . Det är dock viktigt att poängtera attarbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring förden som hunnit kvalificera sig och inte en långsiktigförsörjningskälla. Det är därför viktigt att den som hamnar iarbetslöshet snabbt kommer tillbaka in på arbetsmarknaden.Centerpartiet anser att nivån i arbetslöshetsförsäkringen bör vara 80procent för att sedan successivt trappas ned. Maximalarbetslöshetsperiod skall inte vara längre än . Den övre gränsen börvara på samma nivå som i övriga socialförsäkringar. Att mer än en gångkvalificera sig till en ny ersättningsperiod genom deltagande iarbetsmarknadspolitisk åtgärd ska ej vara möjligt. För utförsäkrade arbetslösainförs en nivå som är lägre än ersättningen från a-kassan. Till skillnad frånsocialbidragen sänks denna ersättning inte på grund av individens besparingaroch fastighetsinnehav.Höjd grundpensionMånga av de äldre pensionärerna, i synnerhet äldre kvinnor,har en mycket låg pension, eftersom de inte har haft sammamöjligheter som de yngre pensionärerna att spara ihop till enegen pension. föreslår därför attpensionstillskottet höjs med för attsäkerställa en bättre levnadsstandard för äldre pensionärer.År 2003 ersätts folkpension och pensionstillskott medgarantipension och vi avser även att föreslå en höjning avgarantipensionen.Sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagareCenterpartiet har en långsiktig målsättning att sänkaskattetrycket till samma nivåer som jämförbara . Sänkningen ska ske i takt med vad ekonominmedger. Med hjälp av den goda konjunkturen finns det numöjlighet att sänka skattetryck och utgiftskvot och ändå låtastatens utgifter vara realt oförändrade. Vår inriktning är att iförsta hand sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagareför att göra det mer lönsamt att arbeta och göra det möjligtför låg- och medelinkomsttagare att leva på sin lön.Centerpartiet föreslår en generell höjning av grundavdraget och riktadeskattesänkningar till låg- och medelinkomsttagare. Grundavdragshöjningengynnar även pensionärer och studenter som därmed får del av enskattesänkning. Vi föreslår också sänkta arbetsgivaravgifter för att minskalönekostnaderna.En välfärdsreformVälfärden måste förnyas så att alla invånare känner att de ären del av välfärdssamhället. Människor står utanförvälfärden och många har svårt att förbättra sin egenekonomiska situation. Det finns systembrister som leder tillöverutnyttjande och svartarbete. Systemen är inte anpassadetill ett flexibelt arbetsliv. Det nuvarandesocialförsäkringssystemet måste dessutom åtgärdas. Kortsagt - välfärdssystemen behöver förändras för att passa dennya tiden.Det behövs en långsiktig välfärdsreform. Välfärdssystemen har förändrats,lappats och lagats . Vissa bidrag har försvunnit och andra harkommit till. Det är ett lapptäcke av socialförsäkringar som många inte litar påoch som saknar ett helhetsperspektiv. De välfärdsutredningar som arbetatunder har tvingats arbeta under stor tidspress. när är ien period av tillväxt och ekonomisk harmoni finns det anledning att inleda entotal översyn av hela socialförsäkringssystemet. Reformer och förändringar isystemen är bättre att göra i en högkonjunktur. Därför bör det tillsättas enutredning som, likt den inför pensionsreformen, gör en genomgripande analysav framtidens behov och ger förslag till nödvändiga förändringar för attsocialförsäkringarna ska anpassas till den nya tiden. Detta bör ges regeringentill känna.Centerpartiet vill genomföra en välfärdsreform. Vår utgångspunkt ärgrundtrygghetsprincipen och att reformen ska stärka den personliga frihetenoch ansvarstagandet, omfatta hela befolkningen, vara långsiktigt hållbar, gemöjligheter att själv utforma försäkringen, bygga på den nya tidensförutsättningar, vara samordnade och ha minimal byråkrati samt bygga på attarbete alltid ska löna sig mer än bidrag. Detta bör ges regeringen till känna.En samordnadtrygghetsförsäkringCenterpartiet föreslår en trygghetsförsäkring som ska ersättade nuvarande försäkringarna vid sjukdom, arbetslöshet ochförtidspension. En allmän försäkring ska täcka oväntatinkomstbortfall under de förvärvsaktiva åren. I försäkringenskall en lägsta ersättningsnivå - en grundpenning -garanteras. Därutöver skall det finnas en inkomstrelateraddel vars storlek är baserad på den inkomst man har somföretagare eller anställd.Grundpenningen ska utgöra en sammanhållande länk i trygghetssystemen.Därutöver kan ersättningsformerna variera beroende på vilken orsak somligger till grund för ersättningen. Principerna om en sammanhållen allmänobligatorisk försäkring med enhetliga villkor ger en ökad legitimitet ochförankring i samhället, något som en försäkring av långsiktig karaktär är ibehov av.Att det finns en ekonomisk trygghet i botten för den enskilde är viktigt.Denna trygghet skall utgöra en grund för den omställningsprocess sjukdom,arbetslöshet eller förtidspension innebär. Det är dock viktigt att nivån pådenna ersättning hålls på en sådan nivå att det är lönsamt attarbeta.Genom en ökad samordning stärks arbetslinjen och möjligheterna tillrehabiliteringsinsatser ökar beroende på att man inte längre omfattas av flerasystem. Den gemensamma försäkringen ger ökade förutsättningar för deindivider som befinner sig i gränslandet mellan olika ersättningsformer ochminskar risken för överflyttning från ett system till ett annat när konjunkturenförändras.Grundtrygghet innebär inte kravlöshet. Alla ska ha skyldighet att sökaarbete eller genomgå rehabilitering för att få del av grundpenningen. Den sominte aktivt söker arbete, deltar i utbildning eller rehabilitering får ingenersättning. anser att garantinivån - grundpenningen - skamöjliggöra en rimlig levnadsstandard. Den bör därför ligga på en högre nivåän den ekonomiska garanti som krävs för skälig levnadsnivå enligtsocialtjänstlagen. Vi anser att nivån inte ska motverka sitt syfte omatt öka viljan att återkomma till arbetslivet, helt eller delvis. Det som ovananförts om en samordnad trygghetsförsäkring bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()()(c)