mot · GO02K396 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K396av , ()Förnyelsen av den svenska demokratin1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en författningsdomstol.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skilda valdagar vid skilda tidpunkter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en kompetenskatalog för maktfördelningen mellan nationelloch lokal nivå.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett renodlat personval.4 Demokratins förnyelseModern global politik är fylld av paradoxer. Demokratin har aldrig varitstarkare, men förmodligen inte mer utsatt, än den är . Å enasidan har världen, inte minst efter den östeuropeiska totalitarismens fall,upplevt en skådad demokratiseringsvåg. Andelen statermed demokratiskt statsskick är rekordstort. Å andra sidan uppvisar många"mogna", primärt västerländska, demokratier tydliga krissymtom -sjunkande valdeltagande, minskat förtroende för politiker och allt lägremedlemstal i politiska partier.Vid sidan av den etablerade partipolitiken växer andra former för folkligtengagemang och deltagande fram. Tillfälliga opinionsrörelser utan direktfasta medlemskap, nätverk och intressegrupper är exempel på nya kanaler förmedborgerlig politisk mobilisering. Rätt utnyttjade bidrar de till attvitaliserademokratin. kvarstår den representativa tanken - idén attmedborgarna väljer sina främsta förträdare i allmänna, direkta val - somgrundbulten i det demokratiska systemet. Av tillfälliga opinionsrörelser,nätverk eller intressegrupper kan inget politiskt ansvar utkrävas. Det kanendast ske i en modell som bygger på någon form av partier ochförtroendevalda som redovisar politiska program och sakståndpunkteroffentligt och utsätter sig för väljarnas dom.Den svenska demokratin i denna mening är i akut behov av förnyelse. Iåtskilliga traditionella demokratiska länder pågår en intensiv diskussion omhur de oroväckande trenderna kan brytas. Men trots att de allvarliga tecknenhar varit tydliga också i är det offentliga samtalettrevande, reformidéerna påfallande få och föga nydanande. Avsaknaden av entradition av levande konstitutionell debatt gör sig smärtsamt påmind i ensituation där det bland annat krävs nya initiativ på det författningspolitiskaområdet.Folkpartiet lämnar i denna motion flera förslag på hur den svenskademokratin kan vitaliseras. Vi gör det utifrån en klassiskt liberaldemokratisyn. "All offentlig makt i utgår från folket", stipulerarregeringsformens portalparagraf. Men all makt skall inte vara offentlig ochden offentliga makten får heller inte vara oinskränkt. I ett liberalt samhällegaranteras den enskilda människan en privat sfär, som kännetecknas avindividuellt självbestämmande och valfrihet, dit inga politiskamajoritetsbeslut når. Värnandet av den privata sfären är en central uppgift förliberaler.Den offentliga politiska maktutövningen får inte heller äga rum utanbegränsningar; den måste ske inom vissa givna ramar. Principerna om rätts-trygghet och rättssäkerhet får inte ruckas på och kontrollmekanismer måsteexistera så att maktmissbruk beivras. Skyddet för minoriteter och enskildamänniskors rättigheter måste vara starkt. Demokrati får aldrig användas somen förskönande omskrivning för majoritetsförtryck. Det senare är särskiltviktigt i då omvandlas från en etniskt och kulturelltförhållandevis homogen nationalstat till ett mångkulturellt samhälle. I detmångkulturella samhället måste pluralism och respekt för särarten varahonnörsord.5 Inte alla känner att de är med!För allt fler människor kännetecknas förhållandet till den traditionellapolitiken av främlingsskap. SNS demokratiråds rapport visar påtvå, sinsemellan helt olika, kategorier som i allt högre grad står utanför degängse politiska arenorna. Det handlar dels om invandrare och arbetslösa,dels om unga, välutbildade främst män. Skälen till att de olika gruppernastår utanför de gängse politiska kanalerna skiljer sig naturligtvis åt.I invandrarnas och de arbetslösas fall rör det sig ofta om språksvårigheteroch andra kulturella barriärer, bristfällig utbildning och besvärliga socialaförhållanden i övrigt som skapar en känsla av vanmakt och utanförskap. Förde unga och högutbildades del är det primärt ett eget, självständigt val gjortutifrån en styrkeposition. Att sträva efter politisk makt framstår inte längresom lika attraktivt när det finns andra, mer spännande, karriärvägar att tillgå.Om de trender som demokratirådet anser sig kunna urskilja fortsätterutsätts den svenska demokratin för tydliga påfrestningar. Densamhällsgemenskap, grundad i rättigheter, skyldigheter och ansvar också förvåra gemensamma angelägenheter och på vars grundval det demokratiskasystemet vilar, urholkas. Om allt fler människor i praktiken står utanför denpolitiska demokratin mister den i legitimitet och blir känslig för auktoritäraströmningar.Någon patentlösning för att komma till rätta med invandrarnas och dearbetslösas respektive de unga välutbildades tendens att ställa sig utanförpolitiken existerar inte. Istället krävs en rad olika åtgärder över hela detpolitiska fältet, anpassade till det faktum att människor har olikaförutsättningar för politiskt deltagande och engagemang. En tillväxtorienteradoch småföretagsinriktad näringslivspolitik, en generell välfärdspolitik och enutbildningspolitik som sätter kunskap och kvalitet i centrum blir i detperspektivet också medel i arbetet med att få fler människor att känna lust ochha förmågan att delta i det politiska arbetet.Ett stort ansvar vilar emellertid på de politiska partierna. Partiernasverksamhetsformer och politikens villkor måste förändras. Stela strukturermåste brytas ned och nya arbetssätt introduceras. En del förslag i denriktningen presenterar i den här motionen.6 Inrätta en författningsdomstolSverige har i förhållande till andra stater ett relativt svagt skydd för de fri-och rättigheter som medborgarna är tillförsäkrade i grundlagen. Genomtämligen okomplicerade politiska processer kan statsmakterna stifta lagarvars förenlighet med författningen i högsta grad är diskutabel. Lagrådetkan pröva en ny potentiell lags överensstämmelse med grundlagen, mendess slutsatser är enbart rådgivande och leder inte automatiskt tillefterföljd. Tendensen är dessutom att Lagrådets yttrandenallt oftare negligeras, dess synpunkter körs över.Den statliga demokratiutredningen under ledning, sompresenterade sitt slutbetänkande (SOU 2000:1 En uthålligdemokrati), pekade också på behovet av att utveckla säkrare system för externtillsyn och domstolskontroll till skydd för medborgarnas rättigheter ochintegritet. Men utredningen vågade inte ta steget ut och förorda inrättandet aven författningsdomstol. Enligt uppfattning bör enförfattningsdomstol införas. Författningsdomstolens uppgift skall vara attsärskilt värna de medborgerliga fri- och rättigheterna från inskränkningar,som alltför ofta är betingade av politisk klåfingrighet och populism.7 Inför skilda valdagarAllt sedan fick en ny regeringsform har val till riksdag,landsting och kommuner ägt rum på en och , från början varttredje år, numera - efter senare författningsändringar - vart fjärde år.Olägenheterna med den nuvarande ordningen framstår i allt tydligaredager. Den lokala politiken, där exempelvis inriktningen av en väsentligdel av den offentliga välfärdspolitiken beslutas, kommer i skymundan avrikspolitiken. Kommunalpolitikerna, vilka bör fungera som demokratinsspjutspetsar, blir anonyma och bilden av kommunerna som renaimplementeringsorgan för riksdag och regering förstärks.Det är dags att, i syfte att återuppväcka den lokala demokratin, införaskilda valdagar. Skilda valdagar har länge varit krav från Folkpartietliberalerna. Frågan om skilda valdagar kan däremot hanteras på skilda sätt.Ett är att hålla kommunal- och landstingsval mitt emellan år då val tillriksdagen sker. Ett annat sätt kan vara att kommuner och landstingsinsemellan kunde gå till val . Frågan om hur skildavaldagar ska genomföras bör prövas ytterligare. Tanken måste vara att gestörre utrymme för lokal politisk debatt och ansvarsutkrävande.8 Skapa en kompetenskatalogDen kommunala självstyrelsen är ett av den svenska demokratinsgrundfundament. Det lokala självstyret fyller i huvudsak tre funktioner:Det ger människor inom ett visst område makt över viktiga beslut som rörderas vardag och som berör dem mycket mer än dem som bor någonannanstans.Det ger utrymme för politisk mångfald. Låg skatt och liten lokal offentligsektor eller hög skatt och stor offentlig sektor? Med kommunaltsjälvbestämmande blir det möjligt för både kommuner och enskilda individeratt pröva sig fram.Delaktighet och engagemang lokalt skänker stabilitet åt det demokratiskasystemet som sådant. Med ökat avstånd mellan väljare och valda minskardemokratins medborgerliga förankring; det i sin tur gör systemet extremtutsatt för auktoritära och totalitära strömningar.Under senare år har det lokala självstyret minskat i omfattning. Lagar somexempelvis i praktiken hindrar kommunerna att sälja ut sina bostadsbolag ochkomplicerade regler för skatteutjämning inskränker kommunernassåväl politiska som finansiella autonomi. Den utvecklingen måste brytas. Enrenässans för det lokala självstyret är ett av de viktigaste kraven på reform-agendan för en förnyelse av den svenska demokratin. Självstyret måste ges etttydligare reglerat lagskydd.I likhet med vad föreslagit vad gäller relationerna mellan EUoch dess medlemmar kunde man också tänka sig en modell med en särskildkompetenskatalog för maktfördelningen mellan nationell och lokal nivå. Denfrågan bör bli föremål för närmare prövning.Det finns olika metoder för kompetenskatalogens lagreglering. Ett sätt äratt slå fast uppgifternas placering i grundlagen. Att flytta ett sakområde frånen nivå till en annan skulle då inte vara möjligt att genomföra med mindre änatt med val emellan fattar likalydande beslut. Statsrättsligtskulle det omvandla till en federal stat, en utveckling som inte är varesig realistisk eller önskvärd.Det är också möjligt att stipulera maktfördelningen i en lag motsvaranderiksdagsordningen, där det räcker med ett beslut med kvalificerad majoritetför att åstadkomma en förändring. Den mest reformansatsen vore attslå fast befogenheternas fördelning i en vanlig lag, förslagsvis kompletteratmed en regel som ger en minoritet i rätt att skjuta upp behandlingenav ett förslag som ändrar på den rådande maktfördelningen mellan central ochlokal nivå.Även om en av de enklare formerna för lagreglering används, skulle detinnebära att ett auktoritativt grunddokument som anger den nationella och denlokala nivåns förhållande till varandra skapas. Dess blotta existens skulle göraatt principfrågan om den kommunala självstyrelsens ställning gentemotcentralmakten ständigt hölls levande. Frågan om kommunerna skall ägabostadsbolag blir t ex i en sådan situation inte enbart en fråga huruvida det är"politiskt" rätt att kommunerna äger bostadsbolag utan också huruvida det är"principiellt" rätt att kommunerna själva skall få avgöra frågan eller inte.9 Renodla personvaletMöjligheten att inte bara välja politiskt parti på valdagen utan ocksåuttrycka preferens för vilken person som skall företräda en i politiskaförsamlingar har existerat för hela svenska befolkningen i tre på varandraföljande val - valet till 1995, valet till riksdag,kommuner och landsting 1998 och valet till 1999.Personvalet har varit en klar framgång. Många väljare har utnyttjat dennyvunna friheten; också internt inom partierna har förändringen medförtnya metoder och tankesätt. Motivet är att minska avståndet mellan väljareoch valda.Den reform som banade väg för personvalet bar kompromissens av rösterna i respektive valkrets i Europaparlamentsvalet samtvalet till kommuner och landsting och vid riksdagsvalet fordradesför att en kandidat skulle kunna ta sig förbi den rangordning som partiernahade fastslagit. Något annat motiv till de relativt höga spärrgränserna än attkanske främst det socialdemokratiska partiet önskade kunna "kontrollera"vilka personer som verkligen valdes in är svårt att urskilja. är det attta steget fullt ut och renodla personvalsidén. anser attspärrgränserna helt bör tas bort. Det är också önskvärt att partierna interntsträvar efter rättvisa i fördelningen av offentliga medel kandidaterna emellanliksom att kampanjbidrag redovisas offentligt.10 Utveckla e-demokratinNär de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer,namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för attmanifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Dennya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet,massmedierna, utbildningen och forskningen. Men i politiskasammanhang utnyttjas knappast dess fulla potential - ännu.Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgörett värdefullt komplement, inte minst när det gäller att locka nya grupper,särskilt ungdomar, till politiken.Under hösten utvecklar ett nytt sätt att med en för ändamåletsärskilt inrättad hemsida kommunicera med medborgarna kring centralapolitiska frågor. Människor skall enkelt kunna ta del av politikoch snabbt avge reaktioner på partiets tankar och idéer. I det modernasamhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor, sominte annars skulle ha haft den möjligheten, utrymme att delta i den politiskaprocessen. Avståndet mellan väljare och valda krymper.Inte bara partierna, utan också offentliga myndigheter och institutionermåste ta till sig informationstekniken. Det borde i kommunerna exempelvisvara självklart att protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden, ochgärna också förberedande promemorior och partipropositioner, läggs ut påinternet. välkomnar också lokala initiativ att mer direkt användainternet som ett kommunikationsmedel i en opinionsbildnings- ochbeslutsfattandeprocess. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokalaopinionsmätningar, inom ett visst område i en kommun, för att inom dettaterritorium utröna medborgarnas uppfattning om en ny detaljplan.Stockholm den 5 oktober 2000Lars ()()()()()()