mot · GO02Sk324 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk324av , (-)Ny skattepolitikInnehållsförteckningNy skattepolitik för en nytid!Nya samhällsföreteelser såväl som gamla problem somkräver nya lösningar ser vi som utmaningar, därskattepolitiken utan dogmatism kan bidra till ett modernt,jämställt, jämlikt och öppet samhälle.- Internationaliseringen river gränserna alltmer. Detta är i grunden en positivföreteelse, men betyder att vi måste hantera såväl skatternas storlek somutformning på nya sätt.- Förändringen från industrisamhälle till kunskapssamhälle måste sättas iförhållande till arbete som bas för beskattning. Kunnande somproduktionsfaktor fungerar annorlunda än maskiner såväl ur statiskt somdynamiskt perspektiv. När arbetet blir kapital måste synen på såväl arbets-som kapitalbeskattning omvärderas.- Jämställdhet! En ny inriktning på beskattning av arbete och kunnandebidrar till att skapa ett samhälle där kvinnor och män har likvärdigamöjligheter att jobba, försörja sig själva på rättvisa löner, förverkliga sinaidéer och bestämma mera själva i sina egna liv.- Segregation, utanförskap och fattigdomsfällor. Skatten på arbete ochmarginaleffekter i låga inkomstslägen drabbar individerna och de blir enekonomisk börda i stället för att bidra till välstånd genom arbete.Skattesystemet måste bidra till att släppa in de utestängda.- Den demografiska utvecklingen. Det svenska skatte- och välfärdssystemetmöter också en utmaning från befolkningsutvecklingen. Därför måste vianvända till att reformera de svenska systemen så att deblir mera långsiktigt hållbara och att människor uppmuntras att öka sittarbetsutbud.Dessa utmaningar leder till vårt förslag om en nyskattereform för en ny tid. Den ska genomföras med dengamla folkpartiparollen som ledstjärna.Huvudingredienser i skattereform är därför sänkt inkomstskattmed inriktning särskilt mot att minska marginalskatterna, sänkt skatt pårisksparande och företagande.För de närmsta åren innebär detta att värnskatten slopas, brytpunkten förstatlig skatt höjs och den s.k LO-puckeln avskaffas. Skattereduktion ger sänktinkomstskatt för alla men betyder särskilt mycket för de lägsta inkomsterna.Sänkt skatt för barnfamiljer. Arbetsgivaravgifterna sänks i tjänstesektorn.Skattereduktion för hushållsnära tjänster. Dubbelskatten på aktieutdelningaroch förmögenhetsskatten avskaffas. Sociala avgifter på personaloptioner ochvinstandelar avskaffas. Fåmansbolagsreglerna förbättras och skatten sänks.Fastighetsskatten sänks kraftigt. Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av skattepolitiken.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffad värnskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd brytpunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjt grundavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattereduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reseavdrag och restid till barnomsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt skatt på hushållsnära tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta sociala avgifter på vinstandelsstiftelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatt på personaloptioner.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjt avdrag för pensionssparande till ett och ett halvtbasbelopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta arbetsgivaravgifter i den privata tjänstesektorn.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dubbelbeskattningen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastighetsskatten.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förmögenhetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en europeisk koldioxidskatt.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fordonsskatt för miljövänligt transportväsende.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energibeskattningen.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beskattning av fåmansbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta generationsväxlingar.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklat företagande, F-skattsedel, registrering och betalningav preliminär F-skatt.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reformering av skattekontot.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt moms på böcker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffad generalklausul.24.1 Yrkandena 1-8, 10, 14, 18 och 22 hänvisade till FiU.UtgångspunkterLiberalismen är positiv till förändringar.Detta innebär att nya situationer kräver nya ställningstaganden. Det somgällde för 10, 20 eller är kanske inte aktuellt . Skattereformen1990-1991 var ett viktigt steg när det gällde att råda bot på den snårskog avundantag och konstiga incitament som successivt byggts in i systemet.Samtidigt vanns en bred acceptans för att marginalskatter ochmarginaleffekter var viktiga, inte bara för höginkomsttagare.Det har gått dess och mycket har förändrats, somviktiga delar av skattereformen urholkats.Det finns minst fyra skäl att nu på nytt se på skatterna ur ett övergripandeoch mer långsiktigt perspektiv och forma riktlinjer för skattepolitiken i en nytid.Principiella skäl att på nytt se på skatterna, utvecklingen i vår omvärld,samhällsproblem där skatteförändringar kan bidra till lösningar, nyamöjligheter att lösa välfärdsproblemen, möjligheter som inte funnits tidigare.Skattepolitiken måste också utformas dels utifrån de olika skatternastänkbara utformning och snedvridande eller konkurrensnedsättande effekt,dels utifrån hur mycket beskattning totalt som kan anses vara acceptabelt.Givetvis påverkas den totala skattenivåns skadliga effekter av vilken mix avskatter som finns och dessa kan utformas på för individen, samhällsekonominoch dynamiken olika belastande sätt. Klart är dock att varje form avbeskattning medför negativa och snedvridande effekter för individ ochsamhällsekonomi. Argumentet för beskattning är att - trots dessa negativaeffekter - positiva effekter för individer i samhället i en del fall överväger.Någonstans finns en balanspunkt för fördelar och nackdelar med varje enskildskatt såväl som totalbeskattningen. Denna balanspunkt formas såväl av våravärderingar, vår ideologi som av den praktiska verkligheten. Även om våravärderingar inte ändrats, har situationen i samhället gjort det, inom Sverigeoch globalt. När verkligheten ändras behöver vi alltså rita om kartan. Vibeskriver här ett antal viktiga strömningar, ett antal politiska utmaningar ochde slutsatser för skattepolitikens riktlinjer som bör dras.Nya utmaningar!Nya samhällsföreteelser såväl som gamla problem somkräver nya lösningar ser vi som utmaningar, därskattepolitiken utan dogmatism kan bidra till ett modernt,jämställt, jämlikt och öppet samhälle.- Internationaliseringen river gränserna alltmer. Detta är i grunden en positivföreteelse, men betyder att vi måste hantera såväl skatternas storlek somutformning på nya sätt. Skattebaser är rörliga i flera bemärkelser, de kanrent fysiskt flytta på sig eller verksamheter kan förtvina i ett land och växai ett annat.- Förändringen från industrisamhälle till kunskapssamhälle måste sättas iförhållande till arbete som bas för beskattning. Kunnande somproduktionsfaktor fungerar annorlunda än maskiner såväl ur statiskt somdynamiskt perspektiv. När vi säljer vår tid och vårt kunnande är detta somhuvudsaklig bas för beskattning något annat än när vi säljer de produktersom har många andra insatser än rent arbete. När arbetet blir kapital måstesynen på såväl arbets- som kapitalbeskattning omvärderas.- Jämställdhet och beskattning av arbete. Tjänstesektorer (särskilt vård ochutbildning) hämmas inte bara av offentliga regleringar utan av skatt påarbetet. Jämställdhet i mening att förena arbete med familj kräver oftaytterligare "köp" av tid vilket underlättas genom minskade skattekilarsärskilt för "hushållsnära" tjänster. Men sådana specifika lösningar räckerinte, en ny inriktning på beskattning av arbete och kunnande bidrar till attskapa ett samhälle där kvinnor och män har likvärdiga möjligheter attjobba, försörja sig själva på rättvisa löner, förverkliga sina idéer ochbestämma mera själva i sitt eget liv.- Segregation, utanförskap och fattigdomsfällor. Skatten på arbete ochmarginaleffekter i låga inkomstslägen drabbar individerna och de blir enekonomisk börda i stället för att bidra till välstånd genom arbete. Denhöga totalbeskattningen på arbete leder till att svenska låg- ochnormalinkomsttagare får väldigt lite över. Bidragssystemen är blandatutformade generellt och selektivt. Fattigdomsfällorna leder till attmänniskor inte bara är fattiga, de har svårt att göra något åt detta vilket ärvärre. Ett samhälle med dynamik och utvecklingskraft kan inte låsa instora grupper människor i bidragsberoende och vanmakt. Skattesystemetmåste bidra till att släppa in de utestängda.- Den demografiska utvecklingen. Det svenska skatte- och välfärdssystemetmöter också en utmaning från befolkningsutvecklingen.Andelen stiger men genom att andelenyngre sjunker stiger inte den förvärvsarbetandebefolkningens försörjningsbörda förrän . Att andelenbarn sjunker är dock i sig ett långsiktigt problem. Det betyderatt under har vi en nådatid dåförsörjningsproblemen inte ökar men sedan försvåras kraftigt.Därför måste vi använda till att reformerade svenska systemen så att de blir mera långsiktigt hållbara.Ett betydande steg är den breda pensionsreform somFolkpartiet i hög grad varit med om att arbeta fram och sätta isjön. Många fler reformer behövs för att klara dendemografiska utmaningen, både vad gäller finansiering avsociala utgifter och för att få ett ökat arbetsutbud.Sverige i världenSkattetrycket i har successivt ökat, se diagram 1.Förutom ett hack i kurvan under den borgerliga regeringen ibörjan av 90-talet har ökningen varit kontinuerlig.Diagram 1. Skattetrycket i 1945-1999Procent av BNPKällor: SCB och KonjunkturinstitutetAnm. : Länkat till jämförbarhet med de nyanationalräkenskaperna.Skattekvoten har ökat också i vår omvärld men inte i sammautsträckning som i , se diagram 2.Diagram 2. Skattetrycket i i internationell jämförelseProcent av BNPKällor: , , FinansdepartementetSå sent som hade och OECDungefär samma skattetryck. Men utvecklingen har lett till attSverige nu befinner i en situation med det högstaskattetrycket i den utvecklade världen.De rivna gränsernas effekterRiksskatteverket har i en rapport visat att inom denärmsta tio åren kommer så mycket som 100-150 miljarderav våra skatteintäkter att riskera bortfalla på grund av deninternationella utvecklingen. Även om den största delen avskattebasen knappast kommer att varautsatt för internationell konkurrens kommer en tillräckligtstor del att bli alltmer internationellt rörlig för att den svenskavälfärdsstaten ska utsättas för ett starkt förändringstryck.Eftersom den svenska skattenivån på nästan varje enskilt delområde ärhögre än i andra länder kommer den pressen att visa sig på många områden.Sverige har i praktiken inga skyddade zoner.Även om den internationella utvecklingen bara kortsiktigt skulle sätta 5-6procentenheter av skattetrycket under press motsvarar det 50-60 miljarderkronor. Detta är mer än hela det familjepolitiska stödet. Riksskatteverketåterger i sin nya utredning att enligt olika bedömningar så mycket som ca160 miljarder av skattetrycket kan behöva tas bort, dvs 15 av av BNP.Europeiska utvecklingstendenserDet som uppmärksammats mest och inteminst är försöken att inom EU nå enöverenskommelse om någon form av enhetlighet för skatt påkapitalinkomster. Den luddiga överenskommelse som nåddesi Feira i innebär att man syftar tillinformationsutbyte men att man ska ta upp diskussioner medaktuella länder som inte ingår i EU och som kan dra till sigsparande om skattereglerna förändras inom EU. Sådanaländer är , , m.fl. Först sedan man nåttsådana överenskommelser kommer man att gå vidare, medlång övergångstid. Några omedelbara konsekvenser för densom placerar sparande i annat EU-land innebär dettaknappast.En annan svårlöst EU-harmoniseringsfråga gäller momsen. Det finns ettgenerellt förord för ursprungslandsprincipen, dvs att det är momsen iproduktionslandet som ska gälla. Detta skulle kunna ordentligt gräva ur desvenska momsintäkterna. Tills vidare gäller dock konsumtionslandsprincipenmen den strider dock på mot avvecklingen av gränskontroller.Även detta är således ett område där den svenska högskattepolitiken lever pålånad tid.Den socialdemokratiska regeringen brukar använda bolagsskatten som ettexempel på företagsvänlig låg skatt. Men flera länder som ,och rör sig i praktiken mot lägre nivåer. Inom och Ecofin pågår främst arbete med att försöka hittaöverenskommelser om uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens ochharmonisering av vissa typer av beskattning. Detta går mycket långsamt. Ettstort arbete kring momsen har pågått . Det är ytterst tveksamt näroch hur detta kommer att få något praktiskt genomslag. pågår enintensiv debatt om huruvida detta är lämpligt och eftersträvansvärt. En viktiginfallsvinkel sammanfattas så här av och iFinancial Times "...that is why it is so important to avoid the sort of taxharmonisation and heavy-handed regulation that could drive investment andjobs out of Europe". EU är ju sannerligen inte hela världen ochöverenskommelser EU-länderna sinsemellan kan mycket väl ytterligareförskjuta strömmarna. Vissa typer av överenskommelser är naturligtvismycket bra men exempelvis skulle en gemensam kapitalbeskattning leda tillatt kapitalet flyttar från , eller till andraställen på vår jord än Stockholm.I själva verket pågår ett arbete i många EU-länder med reformering avskatterna.De fyra F-enDe rivna murarna, den allt öppnare världen brukar sägas ledatill att de fyra F-en kvarstår att beskatta: Fastigheter, Födaoch Fattigt Folk. Detta skulle innebära hög fastighetsskatt,hög matmoms, hög skatt på nödvändighetsvaror, hög skatt påarbete, redan från första kronan. Det är uppenbart att ettfasthållande vid ett fortsatt högt skattetryck kommer att vridaskatteutvecklingen i denna riktning. Det är samtidigtuppenbart att detta strider mot fördelningspolitiskaambitioner. Skatten på mat är i stället sänkt. Att höjafastighetsskatten är, minst sagt, impopulärt. I Sverigefokuserar regeringen inte på de viktiga framtidsfrågorna närdet gäller beskattningen utan på att "kompensera föregenavgifterna" Regeringen försvarar sitt höga skattetryckmed att det är acceptabelt därför att människor känner att defår något för skatten. Men på ett av de områden där dettafaktiskt skett, pensionerna, där pensionsreformen innebär ensuccessivt allt starkare koppling mellan avgift och förmån,just där vill regeringen dölja detta samband genom att"kompensera för egenavgifterna". Inget i regeringensskattepolitik hanterar globaliseringen av ekonomin ellerbidrar nämnvärt till tillväxt och växande skattebaser.Bertil uttryckte saken som att vi måste vårda de välståndsbildandekrafterna. Det innebär bland annat att ha så lite skadliga skatter som möjligtpå arbete, sparande och risktagande. Detta synsätt talar för beskattning avkonsumtion snarare än av produktion. Beskattning av produktion (arbete ellerkapital) minskar helt enkelt produktionen, välståndet. Detta blir effekter såvälav beskattningen totalt som på marginalen.Beskattning av konsumtion leder till att priserna blir högre vilket i sin tur ien öppen marknad gör att det blir lönsamt att köpa varor och tjänster i ländersom har lägre beskattning i den utsträckning det är praktiskt möjligt. Detta gereroderande skattebaser.Inhemska effekterMen det handlar inte bara om den internationellautvecklingen. En del av de argument som låg till grund förFolkpartiets medverkan i skattereformen har minst lika storgiltighet . Då uppmärksammades bl.a. vilka felaktigabeslut som höga marginalskatter och stora skattekilar leddetill: exempel med den husreparerandekirurgen stannade i minnet. Men dagens höga skattetryckleder till att även låginkomsttagare möter höga skattekilar.Detta får konsekvenser för människors möjlighet att kommain på arbetsmarknaden, att förändra sin egen situation, förmöjligheten att utveckla en tjänstesektor för privatpersoner.Välfärdssystemen, jämställdheten och jämlikheten drabbasnegativt.KonjunkturkänslighetUnder krisen visade det sig tydligt hurkonjunkturkänsliga de svenska offentliga finanserna var.Även om den känsligheten minskat ansesSverige fortfarande ha industrivärldens mestkonjunkturkänsliga finanser. Att budgeten förbättrats undersenare år är till en del beroende av besparingsbeslut menkonjunkturuppgången spelar också en stor roll. En starkareinternationell och inhemsk konjunktur har givit merastatsinkomster och lägre utgifter än väntat. Därför harbudgetförbättringen delvis kommit som en överraskning förmyndigheter och för regeringen.Men att har de konjunkturkänsligaste offentliga finanserna innebärockså att försämringen kommer att bli större i när avmattningenkommer. Det är därför oerhört viktigt att chansen nu tas, medan konjunkturenär god, att göra skatte- och utgiftssystemet mera robust och långsiktigthållbart. Det är viktigt att inte göra om misstagen närkonjunkturuppgången även då förbättrade budgeten och lockade densocialdemokratiska regeringen till ansvarslösa löften. Att man inte utnyttjadeden möjlighet som konjunkturuppgången då gav fick vi betala dyrt i början av90-talet.Regeringen, i "gott" sällskap med sina stödpartier, håller på att göra omsamma misstag igen. Regeringen vill gå tillbaka till traditionell socialistiskutgiftspolitik.Två slutsatser måste dras:a) internationaliseringen minskar drastiskt möjligheten atthålla ett högt skattetryck på rörliga skattebaser,b) med ett högt skattetryck finns ingen annan möjlighet än atthålla en hög beskattning med höga skattekilar även på låg-och medelinkomsttagare.I otaliga sammanhang, senast i en utredning från ,har visats hur bl.a. skattetrycket leder till att studier,vidareutbildning, allmän förkovran och risktagande germycket liten utdelning i förhållande till de risker de medför.Vi utnyttjar inte den stora potential vi har i befolkningen genom attskattesystemet bromsar utan att ge fullödig valuta i form av offentliga tjänsteroch offentliga skyddsnät.I budgetpropositionens bilaga 5 "Utvecklingen på lång sikt" redogörregeringen för många av de aktuella frågeställningarna, men man tycks inteförmögen att redan nu dra tillräckliga slutsatser av detta.Fokpartiet vill ta ett större ansvar än regeringen och dess allierade, vi villstaka ut en politik som vi kan ta ansvar för. , när det går hyfsat för densvenska ekonomin, är den lämpliga tidpunkten.Diagram 4. Effektiv skatt på arbete 1999Procent av arbetskraftskostnadKällor: Kommissionen och OECDDags för en ny skattereform!Det är dags att även genomför en nyinkomstskattereform. Skälen för detta är minst tre:a) den gamla skattereformen har urholkats avsocialdemokratiska regeringar och kommunalaskattehöjningar,b) den ökande internationaliseringen innebär nyaförutsättningar,c) konkurrensen från svart, grå och gör-det-själv-verksamhetär stark med det höga svenska skattetrycket.Marginalskatter och marginaleffekter är i högsta gradfortfarande ett aktuellt problem i skatte- ochbidragssystemen. Diagram 5 visar marginaleffekterna iskattesystemet . Undersökningar har visat att merän en kvarts miljon personer har samlade marginaleffektervia skatte- och bidragssystemen , dvs 60procent av inkomstökningen försvinner i ökad skatt ellerminskade bidrag. Med så stora marginaleffekter kan manknappast påstå att "det lönar sig att arbeta".Diagram 5. Marginalskatter , procentDe inslag i skattesystemet som ger de höga marginalskatternaära) statsskattenb) LO-puckeln i grundavdragetc) den s.k. värnskatten.Brytpunkten för där statlig skatt börjar uttas ligger nu vid254 700 vilket är lägre än den inkomst på knappt 300 000kronor vid vilken pensionsavgiften slutar tas ut.Den s.k. LO-puckeln innebär att grundavdraget i beskattningen trappas upptill en inkomstnivå om och därefter trappas av med 10procent mellan ca 111 000 och i inkomst. Denna avtrappningav grundavdraget innebär en extra marginaleffekt som är avsevärd, och somslår till för heltidsarbetande med lägre löner eller deltidsarbetande medmedellöner, vilket särskilt gäller för många kvinnor. Den s.k. värnskatten ärett brott mot skattereformens principer även i dess nuvarande någoturvattnade form. Den tjänar inga vettiga syften och bör avskaffas.Genom ett sådant samlat program skulle en betydande sänkning avmarginalskatterna kunna uppnås.I bidragssystemet finns starka marginaleffekter i bostadsbidragssystemet, idagisavgifterna och i socialbidragen. Bostadsbidragssystemet kan trappas nergenom att en växling sker mot höjning av det generella barnstödet.Regeringens maxtaxeförslag är ingen lösning på marginaleffekterna iavgiftssystemet, särskilt inte för dem med låga inkomster. En meragenomgripande övergång till enhetstaxa behövs som barnstödetreformeras.Socialbidrag ska endast vara ett yttersta skyddsnät, inte fungera somhuvudsaklig försörjning för stora grupper som i och med detta fastnar i enfattigdomsfälla. Enbart skattepolitiken kan inte lösa detta, en lång rad andraförändringar krävs vad gäller förändringar av bidrags- och försäkringssystem,avregleringar av arbetsmarknaden, förenklingar för företagandet, förbättradkvalitet i utbildningar etc men även skattesystemet kan bidra genom sänktskatt på låga inkomster och minskade marginaleffekter.Skälen för att minska marginalskatterna är inte bara, som det iblandframställs, att nettointäkten för den enskilde av t.ex. övertidsarbete bliralltförliten. Det är i sig en viktig invändning mot höga marginalskatter att de ger ettför litet netto av en extra arbetsinsats. Men minst lika viktig är denlångsiktigaeffekten på människors vilja att utbilda sig, arbeta, ta risker. Om människor ivarje valsituation som innebär en uppoffring, att avstå från inkomst genom attstudera, att göra en ytterligare insats på jobbet, att kanske ta en ordentligriskgenom att starta ett eget företag, vet att den ekonomiska nyttan avdetta blir låg genom att större delen går bort i skatt är det ett allvarligthindermot människors ansträngningar. Detta är negativt både för individen och församhället i stort.En annan negativ effekt av ett socialdemokratiskt högskattesamhälle är denstora skillnad som uppstår mellan verksamhet i den beskattade resp i denobeskattade sektorn. Det finns en hel flora av gradvisa steg från beskattadverksamhet över vit gör-det-själv-verksamhet till grå eller helsvart obeskattadverksamhet. Detta är i sig negativt bl.a. genom den moralundergrävandeeffekten och genom att konkurrenssituationen för t.ex. de småföretagare somvill hålla sig inom lagens ram undergrävs.Skattekilar kan i olika sammanhang definieras på olika sätt men innebärmer generellt skillnaden mellan netto och brutto, den "kil" av skatt som finnsdäremellan. Skattekilar kan mätas exempelvis i form av skillnaden mellan vadden ene måste tjäna in för att kunna betala den andre en viss summa netto.Sådana skattekilar är som störst och får som störst betydelse för tjänster somsäljs till privatpersoner. Skattekilen består då av inkomstskatt,arbetsgivaravgift och moms för säljaren.