ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ794 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ794av Kenneryd, ()StrandskyddslagstiftningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om ändring istrandskyddslagen som syftar till ett större lokalt inflytande överomfattningen och tillämpningen.MotiveringDen nuvarande strandskyddslagstiftningen har rötterdecennier tillbaka. Den har verksamtbidragit till att bevara värdefulla strandmiljöer frånexploatering och därmed räddat dessa miljöer för det rörligafriluftslivet. Så bör det huvudsakligen vara även i framtiden.Strandskyddslagstiftningen och dess tillämpning har emellertid ocksåkommit att bli alltför stelbent och ensidigt inriktad på att inte tillåta enssådanbyggnation som kan betraktas som ett normalt inslag i landskaps- ochkulturbilden. Ofta är byggnader som utformats i enlighet med vårkulturtradition en tillgång snarare än en belastning även i strandnära områden,förutsatt att bebyggelsen alltjämt är gles.För att bryta den påtalade stelbentheten och likriktningen anser jag attriksdagen hos regeringen bör begära förslag om ändring i strandskyddslagensom syftar till ett större lokalt inflytande över omfattningen och tillämpningenav densamma.Stockholm den 3 oktober 2000Rolf Kenneryd (c)
mot · GO02MJ795 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ795av Ek, ()Lagen om producentansvarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att icke förorenade täckmassor skall beläggas med deponi-skatt.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utredning tillsätts angående lagen om producentansvar.3.1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.MotiveringEtt kretsloppssamhälle bygger på att materialflödena sluts ien cirkel, i motsats till dagens system som till stor del ännuär linjära. beslut om deponiskatt, deponiförbudför brännbart material och deponiförbud förkomposterbart material är bra. De stöder enomläggning till ett kretsloppssamhälle.Syftet med deponiskatten är att ge kommunerna incitament till att minskasin deponering och förbättra källsorteringen. För att systemet meddeponiskatten skall accepteras och gillas av allmänheten måste alla detaljervara rimliga och logiska. beläggs täckmassor som används löpande varjedag med deponiskatt. Som täckmassor används till stor del ren jord. Följdenblir att det är skatt på ren jord, ett förhållande som uppfattas som absurt avdeflesta. anser att icke förorenade täckmassor ej skall beläggasmed deponiskatt.Lagen om producentansvar initierades av i fyrpartiregeringeni . Den har på ett verkningsfullt sett drivit på återvinningenfram till . behöver den ses över som en följd av att de tre ovannämnda riksdagsbesluten rimligen leder till ett ökat tryck på källsorteringen.Därför föreslår vi att en utredning tillsätts som ser på bland annat följandeproblemställningar.Mycket pekar på att nivån på insamlingsmålen är för lågt satt - den borde iprincip sättas till . Om nivån sätts till lägre än måsteinsamlingsmålen gälla på regionnivå och inte som som riksgenomsnitt.Det säkerställer att materialbolagen har lika stora insamlingsmål över helalandet.Sett från kommunernas sida är det dubbla huvudmannaskapet försopor/återvinningsmaterial ett problem. Kommunerna har ansvaret förhushållssoporna enligt lag. utför de flesta kommuner insamlingenav återvinningsmaterial på entreprenad åt materialbolagen. Problemet är attmaterialbolagen ensidigt sätter priset, vilket gör att kommunerna har svårt attfå kostnadstäckning för insamlingen av återvinningsmaterial. Därför har nuflera kommuner avsagt sig entreprenörsuppdraget. Om materialbolagen intehittar någon som kan utföra entreprenaden så får kommunen ansvaret ändåp.g.a. att icke sorterat återvinningsmaterial är att betrakta somhushållssopor.Materialbolagen måste få ett utökat ansvar att täcka kostnaderna förinsamlingen.Att dela upp t.ex. papper på ett flertal materialbolag gör att det skapaslogistikproblem. Det gör att insamlingen varken blir kostnadseffektiv ellermiljöeffektiv. Det finns anledning att utreda den uppdelningen med mål atthitta ett mer rationellt upplägg.Stockholm den 3 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02MJ805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ805av Ek, ()Importerad flisFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om initiativ till en diskussion om harmonisering av deponiskatteroch förbränningsavgifter inom EU.MotiveringImport av billig europeisk träflis hotar den svenskaproduktionen av biobränslen. Importen har nästan slagit utproduktionen av skogsflis i delar av landet. Den har ocksåkraftigt dumpat priset på trädbränslen. Detta medför attenergiskogen i kan skördas men att odlarnaförmodligen inte kan få något betalt.Denna situation hotar de av EU uppsatta miljömålen och skapar onödigaoch miljöskadliga långa transporter. Ytterligare ett stort problem är att delarav den importerade flisen är returflis, dvs kommer från gamla byggnader elleranläggningar. Det har blivit ett bekvämt sätt för rivnings- och byggföretag iTyskland att på detta sätt dumpa returflis i för att undgå hårdaremiljökontroll och sop- eller förbränningsavgifter i . Sådan import harorsakat miljö- och arbetsmiljöproblem bland annat i Västervik.Problemet är att den fria inre marknaden säger att varor fritt ska kunnasäljas inom marknaden. finns möjligheter att med kontroll avmiljöfaktorer kunna hindra import av miljöfarliga produkter.I kommer ett förbud mot deponi av brännbart material att börjagälla 2002. Det innebär att mer returflis kommer att dyka upp också i Sverige.Men det finns inget system för kontroll av returflis, eller vad den innehållerför biprodukter.För miljön vore det bättre om returflis brändes på plats i vilketskulle innebära mindre transporter och mindra användning av fossila bränslensom kol och naturgas.I bör returflisen kunna kontrolleras med tanke på vad den kaninnehålla av farliga ämnen.Den bör ta ett samlat grepp över hur biobränslenimporteras, produceras och kvalitetssäkras. Det är viktigt för framtiden attSverige kan bygga upp en egen produktion av biobränslen. Det är ocksåviktigt att det finns en kontroll av vad som bränns i de storasopförbränningsanläggningarna och vilka utsläpp detta medför eftersomreturflis bland annat har generellt sett högre innehåll av tungmetall änskogsbränslen.Sverige bör också ta initiativ till en diskussion om harmonisering avdeponiskatter och förbränningsavgifter inom EU så att inte dagens situationmed export och långa transporter av avfall ökar inom . Detta bör gesregeringen tillkänna.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02MJ806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ806av Ek, ()Forskning om lagring av avfallFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om huruvida nuvarande riktlinjer för förvaring av avfall på sop-tippar är bäst ur miljösynpunkt.MotiveringFörr lagrades avfall på öppna tippar utan en tanke på vad som lades däroch hur. Det gav stora miljöproblem när farligt avfall och giftiga ämnenslängdes blandat huller om buller med t ex hushållsavfall i öppna högar.Fraktionering av sopor och regler om hur farligt avfall ska hanteras harförbättrat situationen avsevärt. Trots detta kommer ibland rapporter omfarligt avfall eller giftigt lakvatten t ex.I förändringsarbetet har också ingått att sopor numera oftast efter sorteringpressas och därefter övertäcks.Nu visar det sig att alla de kommuner som arbetar på det viset kanske intelagrar sina sopor på det sätt som är mest miljövänligt, trots allt.Gamla tiders soptippar där avfall av olika slag blandades och där sopornalåg öppna kan vara bättre än moderna avfallsupplag med hoppressade ochövertäckta sopor enligt ny forskning från . Den visar attorganiskt material bryts ner snabbare i de öppna tipparna, att aska bidrar tillatt höja pH-värdena och att nedbrutet organiskt material binder tungmetallersom därigenom förhindras att nå grundvattnet. Mot bakgrund av ovanståendebör omgående prövas om nuvarande riktlinjer för förvaring av avfall påsoptippar är bäst ur miljösynpunkt eller om de bör ändras i enlighet medresultat av nyare forskning. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02MJ807 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ807av Ek, ()Bortforsling av övergivna bilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nya regler för bortforsling av övergivna bilar.MotiveringSkrotbilar har länge varit ett miljöproblem i . infördes enbilskrotningspremie som skulle stimulera bilägare att lämna sin gamlautslitna bil till auktoriserade bilskrotare. För att finansiera premieninfördes en skrotningsavgift som betalas när bilen är ny. Dagens premie-och avgiftsnivåer fungerar inte och har därför imotionsförslag föreslagit en rejäl höjning av bilskrotningspremien. Dettalöser förmodligen en del av problemet men inte allt.De regler som finns i handelsbalken och medför att det ärmycket svårt att på ett lagligt sätt kunna flytta på övergivna bilar över huvudtaget. En bil som placerats på privat eller offentligt ägd mark kan bara flyttas iett fall. Polisen har rätt att utföra en sådan åtgärd om fordonet utgör entrafikfara. Det finns otaliga exempel på övergivna bilar som blivit ståendelängs våra vägar. För en privat markägare startar en byråkratisk karusell utanlike om man vill få en bil bortforslad. Ofta slutar det med att markägarenförstår att det lagligt sett är omöjligt!Regelsystemet borde ändras så att polisen kunde fatta beslut om tillståndtill bortforsling, och även beslut om verkställighet avbortforslingstillståndet,senast efter att den övergivna bilen upptäckts.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02MJ808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ808av , ()SkrotbilarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att få bort skrotbilarna från naturen och för attsäkerställa kontrollerad utskrotning.MotiveringUnder den allmänna motionstiden uppmärksammadeflera motionsskrivare miljö- och jordbruksutskottet på det växandeproblemet med övergivna skrotbilar. Problemen kvarstår och antaletfordon som lämnas blir allt fler.I stället för att lämna in de uttjänta fordonen till skrotning, ställer ägarnaifrån sig dem lite varstans i naturen. Ofta sönderslagna med rostiga bildelaroch glassplitter spridda runt omkring, ockuperar dessa fordon naturskönarastplatser, och blir stora skönhetsfläckar i vårt landskap. Inte sällan harbilarna lämnats utan varningstrianglar i motorvägarnas vägrenar och utgör trafikfara. Ofta får också markägaren, som hittar kvarlämnade skrotbilarpå sin mark, själv bekosta bortforslingen av dessa.Den ökande trafiken har också ökat behovet av snabba och enklabeslutsvägar när det gäller att flytta fordon som är uppställda så att de utgörhinder eller medför trafiksäkerhetsrisker. Uppdelningen av rätten att beslutaom och verkställa flyttning mellan olika myndigheter resulterar i att fordonenfår stå kvar alldeles för . Det kan ta upp innan kommunenfår tillstånd att forsla bort bilarna.Målet måste trots allt vara att skrotfärdiga fordon lämnas in och tas omhand på ett riktigt sätt. Att avyttra sin bil som beskrivits ovan är givetvisbådeansvarslöst och oacceptabelt. Sedan ersättningen, när man lämnar bilar tillskrot, förändrades har emellertid detta förfaringssätt blivit alltvanligare.När bilskrotningspremien infördes var syftet att den skulle utgöra enekonomisk stimulans för att få till stånd en tillfredsställande skrotning, dvs.bilägaren skulle förmås att lämna den uttjänta bilen till en auktoriseradskrotare. Bilskrotningspremien ändrades genom riksdagsbeslut till500 kronor. premie uppgick till (sänktes 1993 till 1300kronor) för bilar som skrotades efter tidpunkt för godkändårlig kontrollbesiktning. För övriga bilar var premien 500 kronor.Antalet övergivna skrotbilar ökade markant efter det att premien sänktes.Den högre premien gav utan tvekan ett gott incitament för utskrotning aväldre bilar.Stockholm den 28 september 2000Marianne ()()
mot · GO02MJ810 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ810av , ()Lagstiftning om etanol i bensinFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning avseende inblandning av koldioxidneutrala bio-bränslen i bensin.MotiveringSverige skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbarutveckling. Det är således nödvändigt att minska koldioxidutsläppen fråntransportsektorn. Koldioxidutsläppen kan minska genom att låtakoldioxidneutrala biobränslen ersätta eller komplettera fossila bränslen.Etanol är ett sådant bränsle som kan ersätta eller kompletteraanvändningen av fossila bränslen. Allt fler fordon kan utan problem drivasmed bensin med ökad inblandning av etanol. Regeringen bör därför övervägaatt lagstifta om att drivmedel som säljs ska innehålla viss mängdkoldioxidneutrala biobränslen. Mål om viss procentnivå för t.ex.koldioxidneutrala biobränslen kan sättas etappvis för att klara omställning tillökad produktion.Stockholm den 3 oktober 2000Catherine ()
mot · GO02MJ811 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ811av , (-c)SkrotningspremienFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skrotningspremien för bilar måste höjas väsentligt.MotiveringMan behöver inte färdas särskilt långt längs våra vägar för att se attantalet övergivna bilar på parkeringsplatser, i vägslänter och diken, iskogsbryn och längs åkerkanter har ökat drastiskt . Vid enfärd längs genom för sedan kunde antalet bilvrakräknas till fler än tjugo. Landskapet förfulas och varje bil utgör dessutomen latent miljöfara. Det handlar i hög grad om gamla bilar som körts sålänge bilen rullat och som sedan övergivits.Mindre nogräknade personer tycker uppenbarligen att det är lättast ochbilligast att helt sonika lämna bilen i stället för att låta skrota den.Tidigarevar skrotningspremien , men numera är den sänkt till 500 kronor.Konsekvenserna visar sig nu i form av fler övergivna bilvrak.En höjd premie skulle säkert motivera flera att lämna sin uttjänta bil tillskrotning i stället för att lämna den vind för våg. I den situation som nuuppstått tvingas samhället att ta hand om alltfler övergivna bilar till enuppskattad kostnad av ca per bil.En annan positiv effekt är att en höjd skrotningspremie skulle bidra till ensnabbare utmönstring av gamla bilar. Dessa är en betydligt störrebelastning för miljön än nyare bilar med modern avgasrening och lägrebränsleförbrukning. De nya bilarna är dessutom ofta betydligt bättre urtrafiksäkerhetssynpunkt.Vid köp av nya bilar avsätts numera en avgift på till den såkallade skrotningsfonden som administreras av . Med tanke på attdet nu samlats nära i denna skrotningsfond finns det starkaskäl att nu använda dessa pengar till en väsentligt höjd skrotningspremie.Stockholm den 4 oktober 2000Sven ()()
mot · GO02MJ813 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ813av , ()Rovdjurscentrum i JärvsöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att etablera ett svenskt rovdjurscentrum vid Järvzoo i Järvsö.MotiveringI utredningen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) föreslås attstaten bör bidra till att inrätta ett eller flera rovdjurscentrum i landet. Härpekas också ut lämpliga ställen för att etablera ett sådant centrum. Järvzoopekas ut som en av flera tänkbara platser.Avsikten med ett rovdjurscentrum är att skapa ett nav kring vilketinformation och undervisning om våra rovdjur kan kretsa. Syftet skall bl avara att förbättra allmänhetens kunskaper om och förståelse för de storarovdjuren och deras roll i vår natur.I samarbete mellan i , Järvzoo djurpark ochLjusdals kommun har en förstudie gjorts om möjligheterna att skapa ettrovdjurscentrum enligt ovan i anslutning till Järvzoo befintliga djurpark.Den utförda förstudien visar att Järvzoo har goda förutsättningar att bli ettmycket väl fungerande och passande rovdjurscentrum. Här finns på plats ibefintlig djurpark redan många av de rovdjur och bytesdjur som berörs.Dessutom finns samtliga av de aktuella rovdjuren björn, varg, lo och järv ivilt tillstånd i landskapet.Järvsö ligger mycket väl till ur geografisk synpunkt och här finns enallmänt väl utbyggd fysisk infrastruktur inklusive tågstopp i samhället. Runtdjurparken i som etablerat sig som en mycket väl ansedddjurpark, finns också mycket kompetent personal för ändamålet. Det är därförett nationellt intresse att gå vidare med utvecklingen av Järvzoo och ocksålåta djurparken byggas ut till ett svenskt rovdjurscentrum.Stockholm den 4 oktober 2000Sven ()
mot · GO02MJ815 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ815av , ()Illegal handel med utrotningshotade djur och växterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skärpta straff för illegal handel med utrotningshotade djur ochväxter.MotiveringSverige har alltför låga straff när det gäller handel med utrotningshotadedjur. Straffet för dessa brott är fängelse i högst . Vårt västligagrannland har en betydligt strängare lagstiftning där dessa brottkan ge upp till fängelse. Utöver detta har även engeneralklausul för dessa typer av brott. Detta leder tyvärr till attäggplockare och fågeltjuvar söker sig till med sin avskyvärdaverksamhet.Örn och falk är begärliga bidrag till den illegala djurhandeln. Enjakttränad kungsörn betingar ett pris på ca . En jaktfalk betalasmed hälften. Priserna finns på en lista som har gjorts upp inom FN-organetCites, Convention on International Trade in Endangered Species.I den illegala importen till dominerar kräldjuren. En svensk manlyckades smuggla in 6 700 reptiler till ett marknadsvärde på ca20 . Mannen dömdes till fem (!) Deenorma pengar som figurerar i dessa sammanhang gör att man kan jämföraden med narkotikahandeln. Det finns tecken på att denna brottslighet som förrutövades av enstaka personer alltmer fått formen av organiseradkriminalitet. De låga straffsatserna och de stora pengarna gör den illegalahandeln förmånlig i jämförelse med annan brottslighet.För att undvika att svenska utrotningshotade djur dödas eller infångas ochatt blir ett transitland för denna vidriga handel måste straffskalanhöjas till lägst norsk nivå.Stockholm den 4 oktober 2000Urban ()()
mot · GO02MJ816 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ816av Feltzing, ()Avgasfria bilar och utsläppsmålFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder att mål sätts upp för införandet avavgasfria bilar i , med en nollvision som slutmål.Hårda avgaskrav i KalifornienSverige bör ta lärdom av USA-delstaten beslut om avgasfriabilar och följa efter med beslut om hårdare avgaskrav. ska detfinnas minst 22 000 elbilar i . Efter ett årtionde avkompromisser slår delstatens luftvårdsbyrå ()enhälligt fast att de största biltillverkarna måste sälja minst tio procentavgasfria bilar års modeller.Redan nu rullar 2 300 elbilar på de kaliforniska vägarna, bland demGeneral . Utrustad med nickelmetallhydridbatterier har den enräckvidd på upp till 20 mil.Det är lagstiftningen klubbades första gången. Ursprungligenskulle av alla nya bilar som såldes vara avgasfria. Efter enintensiv kampanj från olje- och bilindustrin gick myndigheten med på att inteinföra några krav om elbilar förrän 2003.Ett beslut ger bilindustrin viss möjlighet att byta ut elbilarmot vad som kallas super ultra lågemitterande fordon (). Det ärvanliga bensin- eller naturgasdrivna bilar som ska ha renareavgaser än medelbilen av årsmodell . Programmet, som kallats världensmest ambitiösa för att bli av med luftföroreningar, har också stor betydelse förfyra andra amerikanska delstater; , , ochVermont som förbundit sig att följa exempel.Kaliforniens hårda krav för en bättre luftmiljö, har gjort att storabiltillverkare i satsar stort på miljöbilar, som sägs vara s.k. muskelbilar,som skall motsvara kraven på snabbhet och komfort. Bilarna drivs medbränsleceller, som tillverkar vätgas ur metanol, de har naturgasdrift,syntetiska oljor med lågt kväveutsläpp och inga sotpartiklar, samt hybridbilarmed både bensin och el.I borde vi sätta upp mål för att få avgasfria bilar, liksom iKalifornien. En utredning bör få i uppgift att ta fram olika delmål för när destora tillverkarna i bilbranschen skall kunna leverera bilar som är bränslesnålaoch inte släpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvision inom t.ex. ,med stopp däremellan med delmål i procent av bilparken. Detta bör gesregeringen tillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02MJ819 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ819av , ()Utsläpp av svaveldioxid och tungmetallerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett särskilt miljöprogram för Barentsområdet.MotiveringBarentsregionen omfattar de nordligaste delarna av , ochFinland samt nordvästa . Området är ungefär lika stort somFrankrike, och tillsammans. anses varaden allra mest naturresursrika delen av , men där finns också storamiljöproblem. ligger i nordvästra och mycket näraNorrbotten.Industriutsläppen av svaveldioxid och tungmetaller på ärdärför en mycket viktig fråga för oss i norra . De påverkarutvecklingen i vårt län och kommer de även att påverka hela Europaom inget görs för att vända trenden.Totalt släpps det ut ca svaveldioxid varav större delenkommer från smältverken i Nickel, Zapoljarny och Monchegorsk samt frånsmåindustrierna i . Skogen dör och försurningen ökar. Den svartaskogen syns alltmer. Även i dör skogen och i vår svenska fauna kanvi se tecken på att lavar och mossor dör. Lavar och mossor är den del av vårfauna som gör att annan fauna finner fäste för att utvecklas.Om inget görs för att minska miljöutsläppen i norra kommerlandskapet att dö ut. Många forskare hävdar att det är så storamiljöföroreningar att många städer i norra måste utrymmas inom 15år, dvs. om inget görs. Det handlar även om och Europasöverlevnad.Sverige har avsatt för näringslivsutveckling iBarentsregionen för att få fart på den ekonomiska utvecklingen i de ryskaBarentslänen, vilket är mycket bra.Genom regeringens beslut får företagen bättre möjligheter att visa vad dekan och bättre möjligheter att utnyttja den stora ekonomiska potential somfinns i regionen.På samma sätt som arbetar med näringslivsfrågorna iBarentsområdet måste vi arbeta i miljöfrågorna. måste ta medBarentsområdet som ett särskilt kapitel i sina miljöprogram och miljöfonder.Den svenska miljöpolitiken i måste bidra till att pressatillbaka miljöhoten. Det arbetet kan bl.a. ske genom deltagande i projekt kringrening av luft och vatten, och kärnsäkerhet. Insatserna bör även gällaberedskap mot olyckor och katastrofer.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02MJ820 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ820av , ()Anläggande och underhåll av skoterlederFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anläggande och underhåll av skoterleder.MotiveringÅr 1997 avsattes av budget tillbyggande av skoterleder m.m. för att bland annat främja säkerhet samtminska konflikterna med andra näringar i naturen. Dessa medel skulle fåanvändas under 3 år.De minskade i samband med budgetarbetet 1998 till10 . Detta i ett läge när kommuner och skoterorganisationerbörjade bli klara med sina ansökningshandlingar. Detta i sin tur har inneburitatt det finns många planerade projekt men inga pengar att fördela.Skotertrafiken är inte bara ett nöje utan betyder väldigt mycket socialt förmånga familjer under framförallt vårvintern. Det som kanske betyder mest avallt är att många turistanläggningar satsar stort på skoterturism och då ärlederna ett måste.Vi anser också att man skall ställa höga krav på skoteråkare vad gällerhänsyn till natur, djur, skidåkare osv. Men för att kunna vara bestämd i kravetmot skoteråkare måste det finnas leder som man kan hänvisa till.Det är viktigt att arbetet får fortsätta med anläggande och underhåll avskoterleder för miljön och säkerhetens skull. Därför är ett fortsatt system medbidrag nödvändigt.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()()()()