mot · GO02Ub808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub808av , ()StorstockholmFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bostadspolitiken.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolutbildningen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den högre utbildningen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafiken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteutjämningssystemet.26.1 Yrkande 1 hänvisat till BoU.2 Yrkande 5 hänvisat till FiU.MotiveringVi har i tidigare års motioner till kommit med enrad förslag på olika områden som är viktiga förStockholmsregionen. Det har gällt integration och demokrati,politik för ökad sysselsättning, skärgårdens utveckling,kultur, vardagstryggheten och regionalt självstyre. Deståndpunkter vi där fört fram står vi fortfarande bakom.I föreliggande motion tar vi upp fyra områden. Det handlar om bostäder,skolutbildningen och den högre utbildningen, trafiken samtskatteutjämningssystemet.InledningStockholm är en av den nya ekonomins huvudstäder.Regionen är också motor i . Nästan var tionde svenskbor i och var femte svensk bor i dessstorstadsregion. växer också mycket kraftigt,både ekonomiskt och befolkningsmässigt. 20 000 nyainvånare i länet ställer stora krav på att nya bostäderbyggs, att nödvändig samhällsservice finns och inte minst attkommunikationerna fungerar tillfredsställande.I och län möts människor med olika bakgrunder och olikakulturer. Det skapar tillsammans med regionens skönhet helt unikaförutsättningar. Det finns troligen ingen region med så mycket egenindividuell kraft som just . Det mångkulturella samhällethar unika möjligheter vi vill släppa fram. Men det finns troligen ingen annanregion i som så lite tar till vara dessa möjligheter. Bakom stadensvackra fasad ryms problem och svårigheter, utanförskap och stora skillnadermellan olika sociala grupper. präglas av stora och svåraobalanser. Det handlar framför allt om skillnader på några av livets allraviktigaste områden: social välfärd, ekonomisk standard, arbetsmarknad ochutbildning, hälsa och, ytterst, livslängd.Den politik som skall föras för en gynnsam utveckling av regionen krävereftertänksamhet och långsiktigt hållbara lösningar. Stockholmsregionenrymmer många möjligheter och här finns stordriftsfördelar ochstrukturförutsättningar som är gynnsamma för en bärkraftig utveckling. HelaSverige har ett stort intresse av att storstadsområdena ges rimligaförutsättningar. Tyvärr är den politik som förs av den nuvarande regeringenhelt inriktad på att hindra utvecklingen i i stället för att utnyttjaoch stödja denna tillväxtregion i landet.Den statliga skatteutjämningen är ett exempel på regeringensStockholmsfientlighet. och kommunerna bidrarmed många miljarder till andra landsting och kommuner. Detta i ettsystem som är konstruerat för att i princip ska vara denenda bidragsgivaren. Det behövs utjämning mellan kommuner. Men dagenssystem kan svårligen beskrivas som något annat än en ren brandskattning avStockholms län.Ett annat exempel är regeringens brist på förståelse för statligatrafikinvesteringar i . är på väg mot en totaltrafikinfarkt och regeringen vägrar trots detta satsa statliga vägpengar iStockholms län. Det är inte rimligt att ensam ska ta detekonomiska ansvaret för de mycket stora investeringar som krävs i väg- ochspårtrafik under de kommande åren.Det finns ytterligare exempel. När väljarna röstade fram en liberal politik ilandstinget och i flera kommuner försöker Socialdemokraterna upphäva denkommunala självstyrelsen och med alla medel förhindra att det förs en politiksom väljarna vill ha. Socialdemokraterna uppvisar här ett stort förakt förväljarna.Fastighetsskatten slår mycket hårt i stora delar av Stockholmsregionen.Regeringens så kallade sänkning av fastighetsskatten är bara kosmetika närtaxeringsvärdena skjuter i höjden. Risken är mycket stor att många äldre ochbarnfamiljer kommer att tvingas flytta från sina hem. Fastighetsskatten måsteavskaffas på sikt.BostäderDet finns ingen motsättning mellan att å ena sidan söka skapagynnsamma förutsättningar för boende, jobb och företagandei alla delar av vårt land och att å den andra bejaka ochunderlätta för tillväxt i storstäderna. Många människor sökersig nu som förut till storstaden helt enkelt för att de föredraratt bo och verka i storstadsmiljön. För många internationelltverksamma företag är alternativet till kanskeLondon, eller . Inte en annan ort iSverige. Vad behöver är därför att storstäderna kanerbjuda en internationellt konkurrenskraftig företagsmiljö.I sker just nu en tillväxt kring fyra mycket expansiva branscher:1) IT/telekom, 2) medier, reklam och video, 3) finansiell hantering och 4)biomedicin. har goda förutsättningar att bli ett "gateway" i Europaför någon eller några av dessa branscher, men bostadsproblemen iStockholmsområdet riskerar att hindra denna tillväxt. Det finns mångaindikatorer som stärker denna tes, som att fler och fler företag indikerar attbristen på bostäder är ett hinder för nyrekrytering.Genom att förändra det kommunala utjämningssystemet så att varjekommun får ett positivt ekonomiskt incitament för att det byggs bostäder kanman också kräva att samtliga kommuner i storstadsregionerna verkligen tardetta ansvar. Även kostnadsutjämningen måste förändras så att det verkligenär de strukturellt betingade faktorerna som kompenseras.Samtidigt är det viktigt att påpeka att alla kommuner faktiskt måste ta sittansvar och planera för nyproduktion och för bostäder med olikaupplåtelseformer. Det är uppenbart att det i vissa kommuner förekommer attmoderata kommunledningar inte vill bygga hyresbostäder ellersocialdemokratiska dito inte vill planera för villaboende.Det behövs olika upplåtelseformer i alla kommuner för att människornasjälva, inte politikerna, ska vara de som avgör inte bara var utan hur man bor.Folkpartiet menar att delar av de kommunala bostadsbolagen ska kunnaavvecklas för att minska den kommunala dominansen på hyresmarknaden.Det finns flera olika vägar att gå.Försäljning till hyresgästerna genom bildandet av bostadsrättsföreningar ären väg som ställer sig positivt till. Försäljning av enskildafastigheter eller större bestånd till annan fastighetsägare är ett annat. Ländersom och har i olika omfattningöverfört det tidigare kommunala bostadsbeståndet i nya former av ägande ochförvaltning. Här finns gott om exempel på nya lösningar med friståendestiftelser under mer eller mindre samhällelig reglering, liksom försäljning avlägenheter till enskilda hyresgäster. Dessa länder uppvisar ett spektrum avlösningar för ett fortsatt samhällsansvar, en social bostadspolitik, även sedankommunerna släppt det ägande och förvaltande ansvaret för bostadsbeståndet.Vi avvisar såväl nya hyresregleringar som en helt fri hyressättning. Densenare skulle leda till alltför kraftiga höjningar av hyror i attraktiva lägenochen ökad ekonomisk segregation. Vi ser inga skäl att rucka på de grunder ihyressättningssystemet som består av fria förhandlingar mellan hyresgästeroch fastighetsägare kombinerade med en bruksvärdesprövning medjämförbara lägenheter. Hyresgästens besittningsskydd är fortsatt viktigt atthävda.Bruksvärdessystemets tillämpning har dock lett till en struktur på hyrornasom i vissa fall avviker väldigt från ett tänkt resultat av en renmarknadsprissättning. Attraktiva lägenheter i centrala lägen är underprissattamedan hyresgäster i mindre attraktiva områden betalar högre hyra än vad somkan motiveras utifrån uppfattningar i den allmänna opinionen. Resultatenkänner vi: en ständigt växande svart hyresmarknad i centraladelar. menar att det är nödvändigt att tillåta en mer differentieradhyressättning som bättre avspeglar utbud och efterfrågan på hyresmarknaden.Lägesfaktorn måste helt enkelt ges en tyngre vikt.SkolutbildningenBarnen är framtidens vuxna. En skola som ger människorjämlika livschanser och goda möjligheter att utvecklas, ärdärför av största vikt.Grundskolans viktigaste uppgift är att lära alla elever att läsa, skriva ochräkna. Baskunskaperna är avgörande för elevernas förmåga att tillgodogörasig undervisningen i de övriga ämnena. I ett mångkulturellt samhälle blirkittet i form av det svenska språket ännu viktigare. Varje elev har rätt attutvecklas och lära sig så mycket som möjligt. Olika elever lär sig olikamoment olika snabbt. Skolan ska ställa höga krav. Varje elev har rätt attutifrån sin egen kunskapsnivå mötas av höga förväntningar.Problemen i skolan är mycket stora. Var femte elev lämnar grundskolanutan tillräckliga kunskaper och färdigheter i läsning, skrivning och räkning.Svenska lärare tjänar avsevärt sämre än sina europeiska kollegor. SedanGöran gymnasiereform har gymnasieskolan hamnat i en akut kris.Avhoppen är omfattande.Folkpartiet vill betona kunskap och bildning genom att stärkabaskunskaperna, höja läraryrkets status genom högre löner, inrättande avlektorat och andra karriärtjänster samt införande av en lärarlegitimationLäraren är elevernas viktigaste resurs. Ingen annan faktor är så viktig förskolans kvalitet. Det råder ett stort behov av nyrekrytering inom de närmasteåren för att ersätta dem som går i pension. Rektor ska vara skolanspedagogiska ledare. De viktigaste utvärderingarna är de som sker av denenskilda elevens studieresultat. Nationella prov ska vara obligatoriska.Dialogen mellan föräldrar, skolan och eleverna är mycket viktig.Utvecklingssamtal ska genomföras regelbundet. Skolan ska för varje elevårligen upprätta skriftliga omdömen om hur väl eleverna når målen i de olikaämnena. behöver en nationell skolinspektion för att kraftigt stärkastatens utvärdering och uppföljning av skolans resultat.Elever med svårigheter ska garanteras extra stöd och hjälp. Insatserna skasättas in . Prov, tester och bedömningar ska ha somhuvudsyfte att säkert identifiera varje elevs kunskapsnivå. Elever medsvårigheter ska erbjudas sommarkurser, läxhjälp och stödundervisning. Elevermed hög fallenhet för ett ämne måste garanteras rätt att få ytterligarestimulans i ämnet. Införandet av en tioårig grundskola skulle ge fler eleverbättre möjligheter att nå längre i sin kunskapsutveckling.Skolan måste aktivt motarbeta mobbning, rasism, sexuella trakasserier ochkränkande språkbruk.Rätten att välja skola och förekomsten av friskolor ökar valfriheten ochskapar en sund konkurrens mellan skolorna.Gymnasieskolan ska innehålla en mångfald av utbildningsmöjligheter. Detska finnas en strävan att förstärka profilerna på respektive utbildning. Nivånpå de studieförberedande utbildningarna ska höjas. De yrkesinriktadeprogrammen ska ha hög status. Lärlingsutbildning av hög kvalitet skaerbjudas.Något fritt gymnasieval finns inte, eftersom kommunen bara behöverbetala interkommunal ersättning i det fall man själv inte bedömer attmotsvarande utbildning kan erbjudas. Allt detta begränsar elevernasvalmöjligheter såväl som skolornas möjlighet till profilering. Den skola sominte är attraktiv har inget att frukta från konkurrens från andra, så längeelevernas valmöjligheter är så kraftigt begränsade. Detta är särskilt tydligt iStockholms län. Länet är en arbetsmarknads-, företags- och bostadsregion, detborde också vara en utbildningsregion. Kommunerna agerar som om deägde eleverna. Dessa måste ges en möjlighet att precis som påarbetsmarknaden röra sig fritt över kommungränserna.Kommunernas möjlighet att begränsa tillkomsten av fria gymnasieskolorbör avskaffas, skolpengen bevaras och rätten att välja en annan skola än denav kommunen anvisade vara grundregeln.Högre utbildningI ett samhälle som förändras snabbt är människors vilja ochförmåga att ta del av ny kunskap och nya idéer avgörande.Ständigt återkommande chanser till utbildning är en viktigförutsättning för människors möjlighet att forma sin vardagoch framtid. saknas det i storstadsområdet komvux,folkhögskolor och högskoleutbildningar. Tillgänglighet tillutbildning lockar människor och där högre utbildning ochforskning finns, sker avknoppningar, företagsetableringar ochlokal utveckling.Storstockholmsområdet är underförsörjt på utbildningsplatser i den högreutbildningen. Ingen annan del av vårt land har ett så kvalificerat ochkunskapsberoende näringsliv. har ingen annan del av vårt land ensådan brist på utbildningsplatser vid universitet och högskolor i relation tillsåväl ungdomarnas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. ärdet stor brist på högskoleutbildade människor och denna brist kommer attväxa.En kraftig utbyggnad av högskoleutbildningen i ärnödvändig och viktig för utvecklingen såväl i vår region som i övriga Sverige.När det inte finns tillräckligt många personer med högskoleutbildning iStockholmsregionen för att möta arbetsmarknadens behov så innebär det attandra delar av landet förlorar många unga välutbildade som lockas att flytta.En satsning på fler högskoleplatser i är något hela landetvinner på. Utveckling i står inte i motsats till utveckling iBergslagen, eller utan tvärtom konkurrerarStorstockholm främst med andra storstäder i . En utveckling iStorstockholm drar andra delar av landet med sig. En kraftfull satsning ihuvudstadsregionen blir extra bränsle till den motor som huvudstadsregionenutgör för nationen.Stockholmsregionen har den lägsta andelen av befolkningen som går direktfrån gymnasiet till högskolan. En stor del i detta har som skapat utslagning från gymnasieskolan. Endast hälftenav regionens tjugoåringar når högskolebehörighet.Länets lokala rekrytering är mycket hög. Det beror på det storabefolkningsunderlaget och det breda utbudet. En utökning av den högreutbildningen skulle därför leda till att andelen med akademisk examen skulleöka i vårt län.Stockholm har högst betygspoäng och flest sökande per plats. Det finnsingen högskoleort som har tillnärmelsevis så många sökande per plats. Detdriver i sin tur upp antagningspoängen.Stockholm är alltså underförsörjt med utbildningsplatser i förhållande tillbefolkning och arbetsmarknadens behov. Det är dessutom så att andelenhögskoleplatser per unga personer är ännu lägre, eftersom länet har enförhållandevis ung befolkning. Trots expansionen vid nya Södertörnshögskola halkar alltmer efter övriga landet.Trots att behovet av välutbildad arbetskraft är störst här och antaletutbildningsplatser är underdimensionerat, får Stockholmfärre platser än resten av landet. Det råder brist på studentbostäder iStockholmsregionen. Bristen på bostäder leder till att ungdomar väljer attstudera på annan ort och att därmed förlorar viktig försörjning avhögkompetent arbetskraft. Det är därför viktigt att tillse att regionen ärförsörjd med studentbostäder.Detta kommer att leda till en utarmning av konkurrenskraft,färre utbildningsplatser per capita än rikssnittet, lägre utbildningsnivå hosbefolkningen och ökad segregation. Vi vill att fler utbildningsplatser skafördelas till och högskolorna i län.TrafikenEn avgörande förutsättning för en uthållig och balanseradtillväxt av jobb och företagande är att trafikfrågorna kan få enlösning i . Staten, i skepnad av densocialdemokratiska regeringen, spräckte denöverenskommelse som tidigare fanns. Det fanns mångastelbenta inslag i den tidigare som endast till dels genomförts.Regeringen visar nu inget som helst intresse av att hjälpa tillatt lösa trafikkaoset i . Enligt uppgiftdrog regeringen bort pengar till trafiken i justinnan regeringens budgetförslag gick i tryck.Vad som behövs är en ny storstadsöverenskommelse, där lokala, regionalaoch statliga aktörer lägger politisk prestige åt sidan och samverkar förSveriges bästa. En sådan överenskommelse behöver också en hållbarfinansiering.I första hand måste bygget av i komma igång. Detfinns en bred politisk enighet i regionen om att den behövs. Att få den tungatrafiken från att gå ut ur staden under jord skulle lösa både miljö-och trafikproblem. föreslår att staten tillsammans medpartiföreträdare för regionen och det privata näringslivet träffar en uppgörelseom ett antal infrastrukturinvesteringar . Förutom Norralänken menar att exempelvis Tredje spåret i ärnödvändigt för att förbättra trafiksituationen i regionen.Innan flygplatsproblem fått en slutgiltig lösningmåste behållas. Regeringen, , staden och övrigakommuner i bör tillsammans försöka finna ett alternativtill i . Ett ensidigt nedläggningsbeslut skulle enbarthota arbetstillfällen och försvåra förutsättningarna för näringsliv.För att minska miljöbelastningen bör tillkommande färjetrafik förläggastill eller . Genom att t.ex. göra en satsning påNynäshamn som hamn förkortar man färjors och lastfartygs färdväg genomskärgården för att komma ut på . Standarden på mellanStockholm och måste förbättras. Detta är inte minst motiveratmed tanke på betydelse för Gotlandstrafiken.Lidingö, och är exempel på stora kommuner som är heltberoende av ett fåtal förbindelser. Saltsjö/Mälarsnittet och Kistaområdetsbristande väg- och kollektivtrafikkapacitet blir hinder för att skapa nyaarbetstillfällen för stora företag. Detta är exempel på att Stockholmregionensmöjlighet till god utveckling även är ett statligt intresse. Det här är exempelpå att behovet av nya finansieringslösningar i kvarstår.SkatteutjämningssystemetEtt av de strukturella problemen för äreffekterna av det nuvarande kommunala utjämningssystemet.Genom sin konstruktion missgynnas kommuner med högförvärvsfrekvens och tillväxt i invånarantal. Kommunalaåtaganden som byggande av skolor, äldreomsorg och dagissom följer på expansion får inte täckning som deökade skatteintäkterna till stor del försvinner i utjämningen. Ivissa lägen kan kommunen till och med förlora på att de egnaskatteintäkterna ökar (s.k. pomperipossaeffekter).Systemet för kostnads- och inkomstutjämning är oöverskådligt och visaratt slutresultatet för den enskilda kommunen kan bli starkt beroende av hur enviss enskild faktor faller ut. Det är därför ingen slump att det pågår enständigpolitisk kamp om de ingående faktorerna.Mot bakgrund av den förödande metodkritik som framförts är det attrenodla systemet och minska antalet faktorer i stället för att utveckla genomatt ytterligare inveckla systemet. Vi vill ha ett nytt system, där utjämningengrundas på strukturella faktorer för både kostnader och inkomster, vilket kanmedföra att kommuner med högre skattekraft men också höga strukturellakostnader i högre utsträckning kan klara dessa själva. Inriktning på utjämningkan då bli betydligt färre och mer renodlade och strukturella faktorer.Det är avgörande att metoderna utvecklas på ett sådant sätt att det ärförklarande variabler som används snarare än statistiska samvariationer. Detär också angeläget att systemet täcker in strukturella faktorer och sådanasektorer som ingår i det kommunala åtagandet, inte faktorer som avser statligaåtaganden.Tillsammans med en lägre nivå i inkomstutjämningen skulle man då få enrimlig utjämning på en nivå där rundgången i systemet minskar. Ett sådantnytt utjämningssystem skulle vara bra för tillväxt och utveckling i vår region,utan att för den skull utjämningssystemets avsikt, att utjämna för opåverkbaraskillnader i förutsättningar att ge god service till alla medborgare ivårt land, sätts åt sidan.FastighetsskattenInom vissa viktiga tillväxtområden av vårt land är det trotsden föreslagna sänkningen av skattesatsen befogat att tala omen fastighetsskattechock. anser att sänkningen avfastighetsbeskattningen måste ske stegvis och inledasomgående. Den nuvarande fastighetsskatten ska avskaffas.Den fastighetsskattehöjning som majoriteten vill genomföra för bl.aStorstockholm avvisas. I avvaktan på en grundligare reformering avfastighetsbeskattningen bör taxeringsvärdena fortsatt vara frysta. Vi avsätterdärför skattesänkningsutrymme så att taxeringsvärdena kan bibehållas medsamma skattesatser, för egna hem och för flerbostadshus.Vi avvisar även den höjda kapitalskatten för reavinster.Stockholm den 5 oktober 2000Karin ()()()