mot · GO02T455 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T455av , ()Långsiktigt hållbara vägar1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att prövning avdispens från bestämmelserna om fordonsvikt och -dimensioner förvägtrafik bör avgiftsbeläggas på en sådan nivå att det motsvarar dekostnader prövningen ger upphov till.2. tillkännager för regeringen som sin mening att en analys ochkostnadsberäkning av de extra kostnader som uppkommer på grund av dedispenstransporter som beviljats bör göras och redovisas för riksdagen.3. begär att regeringen återkommer med ett förslag tilleffektivisering av den kontrollverksamhet som syftar till att reglerna motöverlast m.m. skall efterlevas.4. begär att regeringen utreder hur de svenska normerna vadgäller maxvikt och -längd för lastbilar skall kunna harmoniseras tillgällande EU-normer enligt vad i motionen anförs.2 InledningDe opinionsuttryck som når fram till trafikutskott gäller imycket stor utsträckning klagomål på vägstandarden. I åretsbudgetproposition noteras att "andelen trafikanter som är nöjda medvägarna genomgående minskat i de mätningar gör. "Klagomålen brukar åtföljas av krav på mer pengar till vägarna. Jämförtmed annan skattefinansierad verksamhet såsom vård och undervisning ärden politiska acceptansen gentemot kostnadsökningar inom vägsektornförvånansvärt stor. Detta särskilt mot bakgrund av konstaterandet i åretsbudgetprop: "Tillståndet på de belagda vägarna är i stort sett oförändratsedan 1994 med utgångspunkt från de metoder använder för attmäta vägtillståndet. "Beträffande underhåll och tjälsäkring har krav och politikinte skilt sig från regeringens förslag. Önskan om att ha råd med ettacceptabelt underhåll är en av anledningarna till att inte villutvidga vägnätet ytterligare. Budgetanslaget för dessa uppgifter på detregionala vägnätet ökar med för . Dentotala årliga kostnaden för statlig drift och underhåll av vägnätet är mellan5,5och 6 miljarder kronor.Frågan är dock om höjda anslag är en ändamålsenlig metod för att fålångsiktigt hållbara vägar om inget annat görs. anser att enanalys av problemets orsaker bör föregå förslaget till lösningar. En fråga somkan ställas är till exempel vilken betydelse de ökade trafikvolymerna har förvägslitaget. Vägtrafiken har som helhet, trots höjda bränslepriser, expanderatmed . Den tunga trafikens ökning är markant. flertunga fordon har rullat på de svenska vägarna . En annanadekvat fråga är vilken betydelse för vägstandarden den tunga trafiken har iförhållande till personbilstrafiken. Utvecklingen mot tyngre trafik, högreaxeltryck och bredare däck behöver också analyseras i sammanhanget.3 DispenserDet allmänna vägnätet är indelat i tre klasser, bärighetsklass 1 (BK1),bärighetsklass 2 (BK2) och bärighetsklass 3 (BK3). I BK1 är vägarnaöppna för alla typer av vägtransporter upp till en maximal bruttovikt på60 ton. För BK3-vägar är bärigheten så låg att lastbilstrafik blir starktbegränsad.Det är regioner eller kommunerna som prövar undantag(dispens) från trafikförordningen (1998:1276) när det gäller breda, tunga ochlånga transporter. Berör transporterna enbart en kommun ska ansökan lämnastill kommunen. Ytterligt få dispensansökningar avslås. Den som sökerdispens får betala . De kostnader för vägning, mätning och annatsom görs innan beslut om dispensansökan kan tas kan belöpa sig påfemsiffriga belopp. Antalet dispenser är cirka 17 000 . Ca 2 500 avdessa är generella årsdispenser. För det facila priset av är detalltsåtillåtet att tillföra samhället slitagekostnader för stora belopp. Detta är inte ettgodtagbart förhållande.Med hänvisning till ovanstående föreslås att tillkännager förregeringen sin mening att prövning av dispens från bestämmelserna omfordonsvikt- och dimensioner för vägtrafik bör avgiftsbeläggas på en sådannivå att det motsvarar de kostnader prövningen ger upphov till. Riksdagenföreslås även begära av regeringen att det görs en analys ochkostnadsberäkning av de extra kostnader som uppkommer i form av ökatvägslitage mm på grund av de dispenstransporter som beviljats.Kostnadsberäkningen bör redovisas för och kunna ligga till grundför en transportavgift för de dispenstransporter som beviljas så att dekorresponderar mot de extra kostnader som uppkommer.4 FordonskontrollFrån en del svenska åkerier har framförts att utländska åkare systematisktbryter mot lagen och därmed sätter konkurrensen ur spel. Ett exempel påhur det kan gå till gavs i för inte så länge sedan. Ettpressverktyg från på skulle transporteras till en industri iBergslagen. En italiensk åkare tog hem transporten i konkurrens medsvenska åkerier eftersom han erbjöd det lägsta priset för transporten.Fordonets maxvikt är normalt , men åkaren sökte och fick dispensför . Vid kontrollen i uppdagades dock att viktenuppgick till 140 ton.Det finns misstankar om att många kör med för tung last utan att sökadispens från trafikförordningen. Sannolikheten för att åka fast är mycket liten.I dag finns 87 fordonsinspektörer som har till uppgift att kontrollera lastvikt,kör- och vilotider o.d. Dessvärre riskerar antalet fordonsinspektörer attminska. Det är en absurd situation med tanken på hur de tunga transporternaexpanderar och vilka konsekvenser det för med sig för vägslitage,trafikolyckor med dödlig utgång etc.Med hänvisning till det ovan anförda föreslås begära attregeringen återkommer med ett förslag till effektivisering av denkontrollverksamhet som syftar till att reglerna mot överlast m.m. skaefterlevas.5 Maxvikt för långtradareI de flesta EU-länder får ett lastbilsekipage framföras med en högstabruttovikt på och en totallängd av maximalt . I Sverigefinns ett undantag som ger tillåtelse att framföra fordon påmaximalt och med en längd av . Denna förmån förlastbilstrafiken är en av de väsentligaste anledningarna till att volymenvägtransporterat gods expanderat som godstransporterna påjärnväg stagnerat. Omfattningen av den tunga trafiken utgör också ettallvarligt hinder för att klara trafiksäkerhetsmålen. I avfordonskollisionerna med dödlig utgång är ett tungt fordon inblandat.De högre maxvikterna medför också ett ökat slitage på vägarna. En ökningfrån till fördubblar nästan slitaget på vägen. Hur stora fordonsom tillåts påverkar även dimensioneringen av vägnätet genom att större ochtyngre fordon kräver förstärkning av broar, större svängradier i korsningaretc. Hela vägsystemet måste förstärkas och underhållskraven ökar.Jämförelser mellan personbilstrafik och lastbilstrafik är av intresse för attuppskatta det slitage och den vägdeformation respektive trafikslag ger upphovtill. uppskattar att en 38-tons lastbilmotsvarar 9 600 personbilar därvidlag. Stor del av det svenska vägnätet bestårav grusvägar. drabbas av tjälskador som gör vägarna extra sårbara förtung trafik. Delar av vägnätet måste hållas avstängt . Ska invånarei glesbygd ha acceptabla vägar för de transporter som måste utföras medpersonbil är det med andra ord av vitalt intresse att minska såväl vikten pålångtradarna som totalvolymen tung trafik. Det enda undantag som rimligenkan övervägas är transporter av skogsråvaran ut från skogen.Riksdagen föreslås därför begära att regeringen utreder hur de svenskanormerna vad gäller maxvikt och -längd för lastbilar ska kunna harmoniserastill gällande EU-normer. Transporterna av skogsråvara bör ha någon form avundantag.Stockholm den 1 oktober 2000Karin ()()()()()()()()()()()