mot · GO02Ub4 · 2000-10-04 00:00:00 — För att åstadkomma att studenten kommer närmareforskningsprocessen och sitt ämnes forskningsfront anser vi att lektorernasoch professorernas möjlighet att bedriva egen forskning måste förbättras,som deras pedagogiska kunskaper behöver utvecklas.Inom varje forskningsområde behövs de olika perspektiv som kvinnor ochmän står för. Därför är det viktigt att genusperspektivet lyfts som en naturligdel vid varje forskningsinstitution. Det ska inte isoleras till verksamhet pånågra få lärosäten. är det en sned fördelning mellan män ochkvinnor i forskarsamhället. Det behöver utredas vilka hinder som fortfarandeomöjliggör för kvinnor att verka på lika villkor. Universitet och högskolormåste anpassas till kvinnors speciella villkor när det gäller att förenafamiljebildning och yrkeskarriär.Kristdemokraterna är kritiska till de delar i reformen som gör det svårt attbedriva forskningsstudier på deltid. Det försvårar inte enbart för t ex läkareoch adjunkter som har ambition att disputera, utan också för dem som bildatfamilj och vill förena föräldraskap med forskarstudier. Det är just i den ålderdå man vanligen bildar familj som forskarstudier påbörjas.Förutsättningarna för att bedriva studier måste vara goda för att attraheranya grupper. Anställning som doktorand är en bra finansieringsform. Den gertrygga villkor och bra möjlighet att fullfölja studierna och bidrar därmed ökad rekrytering. Men en framgångsrik forskarutbildning handlar ocksåom goda handledarrelationer och kreativa, självständiga forskningsmiljöer.Det handlar om hur man nyttjar doktorander som lärarresurser, om denpostdoktorala situationen och jämställdhetsarbetet.Vi anser också att jämställdhetslagstiftningen ska återspeglas ihögskoleförordningen. Vidare anser vi att femårsgränsen förforskningsassistenter ska tas bort. måste tjänst erhållas inom femår efter disputation. En sådan regel minskar möjligheten för forskare att t.ex.ta föräldraledigt, att söka internationellt projektarbete eller att ta annantillfällig tjänst. Många nyblivna föräldrar och särskilt kvinnor hindras genomdenna regel från att komma vidare i den akademiska karriären. Det behövs envariation av olika typer av tjänster inom forskning och utbildning.Forskningen ska komma samhället till delSamhällsmedborgarna investerar via skatten sina medel i forskningen.Stora neddragningar har genomförts på viktiga områden . Iett sådant skeende är det särskilt viktigt att medborgarna vet vart pengarnagår och hur de används. Statliga bidrag och fondmedel garanterartryckning av vetenskapliga forskningsresultat för att dessa sedan skakunna ingå i den vetenskapliga debatten. Forskningsresultaten är oftasvårtillgängliga för icke-experter. Det vore angeläget att utvecklamöjligheter att popularisera forskningsresultaten. För det behövs enpersonell och materiell satsning som en del av verksamheten vidforskningsinstitutionerna. Resultaten av forskning är inte enbart enprodukt som ska framställas. De ska också komma till nytta. Att t ex görakunskap om teknik tillgänglig för människor öppnar möjligheter förfolkligt deltagande i diskussion och beslut i ett komplicerat teknisktsamhälle. De flesta forskningsrapporter är skrivna så att de inte ärtillgängliga för den oinsatte. En bättre information relaterad till olikamålgrupper beroende på innehåll vore ett sätt att göra forskningsresultatenmer tillgängliga och därmed förbättra kommunikationen mellan forskareoch övriga medborgare.Forskarna producerar kunskap som är till nytta för dagens ochmorgondagens samhälle. Kunskapen i sig bör kunna göras förståelig förmedborgaren som ovan sagts. Men forskaren har också olika bilder av vadresultaten kan betyda för samhällets framtida utveckling. Det är därför av storvikt att forskarna presenterar den framtida utveckling de ser i t.ex. tänkbarascenarier. Det gör det lättare för politiker och andra beslutsfattare att förståkonsekvenserna av olika beslut. Därmed kan de bli underlag för dendemokratiska processen.Internationellt samarbeteDet internationella samarbetet får aldrig förringas. Det är en nödvändighetför att komma vidare i kunskapsutvecklingen. I ett kunskapsintensivtsamhälle handlar det också för forskare om att ha tillgång till allnödvändig information för att kunna använda den i det kunskapsbyggesom forskning innebär. Därför är det av stor vikt att forskare får möjlighetatt vistas i internationella forskningsmiljöer. Det är statens uppgift att geförutsättningar för detta. Den EU-baserade forskningen är viktig att slåvakt om.Med lärosätet som utgångspunktInledningsvis ställdes en fråga om effektiviteten och kvaliteten i svenskforskning. Vi menar att den toppstyrning av forskningen som sker medden nya organisationen hotar den fria grundforskningen. Vi har imotionen valt att bemöta regeringens proposition med våra synpunkter pånågra inriktningar som propositionen har. Vi har avstyrkt propositionenom den nya forskningsorganisationen, prop. 1999/2000:8, och haftsynpunkter på hur vi anser att forskningen skall organiseras. I vår motionangav vi syn på grunderna för en bättre organiseringför att uppnå en bättre forskning.Vår organisation för finansiering bygger därför på och tar sin utgångspunktjust i fakultetsanslagen. Den fria, ämnesdisciplinära nyfikenhetsforskningenskall garanteras. Det är när man lagt fast principerna för hur resurserna förbasorganisationen och kostnaderna för den ämnesdisciplinära forskningenskall tillgodoses som man kan komplettera organisationsstrukturen medforskningsråd etc.Vi menar att det i huvudsak är fakultetsanslag som skall finansieragrundforskningen. Tillräckliga basresurser skall således gå direkt tilllärosätena och varje lärosäte skall själv ansvara för fördelningen. Det ärsåledes i princip bara den tvärvetenskapliga och nyttoinriktade forskningensom skall finansieras via forskningsråden. Konkurrensen tycks vara engenomgående princip för regeringen. Vilket värde det har att sökaforskningsmedel i nationell konkurrens i stället för att söka medel lokalt, ärenfråga. menar att det är viktigt att det finns en balansmellan konkurrens och trygg basfinansiering där forskning kan utföras undertrygga förhållanden på ett lärosäte. Den nya rådsstrukturen lutar alltförmycket åt en ogenomtänkt konkurrenssituation. Konkurrens måste nämligenvara sammankopplad med pluralism för att vara kvalitetshöjande i vidmening. tycks regeringen vilja ha både konkurrens och större och färreorgan. I realiteten är det, trots att forskare har flest platser iVetenskapsrådet,risk för att forskningen kommer att styras av regeringen genom den rad avanvisningar som rådets ledamöter fått.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()