mot · GO02Ub331 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub331av , ()En gymnasieskola med kvalitet för alla1 SammanfattningGymnasieskolan är åter föremål för utredning och nya reformer.Nuvarande program har utformats från ett uppifrånperspektiv och intefrån ungdomars och samhällets behov. Variationen i andelenförstahandssökande till gymnasieskolans respektive program inför läsåret2000/2001 är mycket stor.Andelen elever som fullföljt gymnasieutbildning har minskatunder 90-talet. Endast en fjärdedel av dem som börjat på det individuellaprogrammet har fullföljt gymnasieskolan . Konkurrensen omplatserna på högskolor och universitet är hård till vissa utbildningar, medandet finns problem att fylla högskoleplatserna inom andra områden.Kristdemokraterna vill forma en gymnasieskola som ger lust att lära ochleva. Värdegrunden ska betonas och tillämpas i praktiskt handlande. Kravenpå högskolebehörighet för alla tas bort. Gymnasieskolans mål att vara engymnasieskola för alla kan aldrig uppfyllas om man förutsätter att alla eleverunder i princip ska ta till sig samma mått av kunskap.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gymnasieskolans programutbud.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kravet på direkt högskolebehörighet för alla tas bort, menatt möjligheten att komplettera studierna alltid skall finnas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sex- och samlevnadsundervisningen görs obligatorisk.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att historia införs som ett kärnämne.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla som verkar i skolan ges inflytande över sinarbetssituation.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elevinflytandet blir en naturlig del av skolarbetet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvaliteten på det individuella programmet ses över, och attsamordningen mellan grundskola och gymnasieskola förbättras.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är möjligt att fullfölja gymnasiestudier på lika villkorupp till ålder.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rätten att välja skola skall vara grundläggande och attfriskolor skall ha samma ersättning som offentliga skolor.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att antagningssystemet är kvalitativt och tar till vara elevensresurser på ett rättvist sätt.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever ges valfrihet att söka ett gymnasieprogram ellerenskilda kurser utanför sin hemkommun.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det tredje året på de yrkesinriktade programmen görsfrivilligt och leder till högskolebehörighet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lärlingsprogram införs där praktik och teoretiska studiervarvas från första gymnasieåret och där utbildningen knyts till det lokalanäringslivet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kärnämnen indelas i etapper, så att kurserna kan läsas iolika takt med olika ambitionsnivå.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att gymnasieexamen införs för alla gymnasieskolans program.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att betygssystemet ses över och att antalet betygssteg ökar.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett företagsinriktat program som fokuserar påentreprenörskap och samarbete med små, medelstora och stora företaginrättas.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildning och möjligheter till kompetensutveckling förlärare stärks.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fler lektorat tillsätts inom gymnasieskolan.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rektors ställning som pedagogisk ledare prioriteras.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rektorernas roll förtydligas genom direkt lagstadgat ansvar.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att möjligheten till frivillig körkortsutbildning införs igymnasieskolan.5 BakgrundGymnasieskolan är en frivillig skolform vars uppdrag är att ge elevergrundläggande kunskaper för ett demokratiskt samhällsliv, att lägga engod grund för högskole- eller vidare yrkesutbildning eller för direktinträde i arbetslivet. har gymnasieskolan genomgåttstora förändringar. Bland annat har den fått en ny läroplan, en nyprogramstruktur och ett nytt betygssystem. Reformen har genomförtsmycket snabbt när också den ekonomiska verklighetenförsämrats och har fått stora konsekvenser för alla dem som verkar igymnasieskolan, inte minst lärarna.5.1 En gymnasieskola för allaVarje dag går drygt 305 000 elever till någon av landets omkring 600gymnasieskolor. Eleverna i gymnasieskolan fortsätter att öka mednärmare 100 000 till 2008. Detta ställer krav på en god framtidsplanering.För många ungdomar innebär gymnasietiden en spännande fas i livet.Dessvärre upplever många ungdomar gymnasietiden som meningslösa år.Gymnasieskolan måste stimulera såväl den som snabbt vill ta till sigmycket avancerad teoretisk kunskap, som den som vill satsa på handenskunskap och i egen takt varva praktiken med teorin. Det är dock klart attunga utan gymnasieutbildning får sämre möjligheter på den svenskaarbetsmarknaden.5.2 Gymnasieskolans misslyckandenGymnasieskolan vilar på 16 program samt ett individuellt utformatprogram. Programmen har formats från ett uppifrånperspektiv och intefrån ungdomars och samhällets behov. Antalet förstahandssökande tillgymnasieskolans program inför /2001 visar en variation från0,till livsmedelsprogrammet till tillsamhällsvetenskapsprogrammet. Detta kan omöjligt spegla elevernasintresse och samhällets behov. De naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga programmen bygger på en lång tradition och ärstyrda av ett traditionellt akademiskt perspektiv. De yrkesförberedandeprogrammen är ofta styrda av ett traditionellt branschperspektiv. Densociala snedrekryteringen består. 2000 har enomfattande uppgift att "utifrån en analys av samhällets ocharbetsmarknadens förändring samt behovet av en breddad rekrytering tillhögskolan överväga hur gymnasiala utbildningar bör organiseras iframtiden". Om skolan ska kunna möta elevers individuella behov måstekravet på högskolebehörighet för alla gymnasieelever ges upp.Kristdemokraterna vill låta eleverna själva välja när i livet de ska skaffasig högskolebehörighet. Möjlighet att komplettera ska alltid finnas.5.3 SnedfördelningDet omgivande samhällets krav på gymnasieutbildningen förändras isnabb takt. Det datoriserade samhället och den så kallade nya ekonominställer andra krav än industrisamhället gjort. Det är därför olyckligt attelever med lägre betyg i första hand väljer de yrkesförberedandeprogrammen. Det fortsatt könssegregerade gymnasievalet måste brytas.Männen dominerar bygg-, el-, energi-, fordons-, industri- ochteknikprogrammen medan kvinnorna dominerar hantverks-, omvårdnads-samt barn- och fritidsprogrammet. valde nära sjuprocent av eleverna det nya teknikprogrammet som förstahandsval.Endast nio procent var kvinnor. Detta leder i sig till en snedfördelning avhögskolans rekryteringsbas.6 Framtidens arbetsmarknadI kommittedirektiven till "Gymnasieskolans utbud av studievägar" är enutgångspunkt för övervägandena om en framtida gymnasieskola en analysoch bedömning av framtidens arbetsmarknad. Vidare ska kommitténbelysa vilka sektorer som bedöms komma att svara för tillväxt ochsysselsättning. En bedömning ska göras om vilka krav detta ställer pågymnasieskolans utbildningar och deras innehåll. harlänge efterfrågat denna koppling till gymnasieskolan och välkomnarförslaget.Det är viktigt att eleverna såväl i som i gymnasieskolan gesgod information om arbetsmarknadens möjligheter. Principen om att elevensförstaval ska gälla för att tillgodose elevens erfarenheter och intressen igymnasieskolan är viktig. Resultatet blir alltid bättre där det egnaengagemanget är ledande. Det är också mycket viktigt att eleven vet vilkenarbetsmarknad som kan förväntas stå till förfogande efter utbildningensgenomförande.7 Skolans värdegrundSynen på människan, det vill säga alla människors lika värde och varjemänniskas unika värde, är kärnan i den kristdemokratiska ideologin. Attalla är olika och lär på olika sätt och är ocksåutgångspunkten för vår skolpolitik. Olika intressen och begåvningarbidrar till mångfald och skolan måste vara flexibel nog att möta elevernadär de står. Detta gäller såväl utbildningssystemet i sig som själva mötetmed varje enskild elev. Skolan måste kunna ge elever i behov av särskiltstöd den hjälp som de behöver.Intresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar. Gymnasieskolanbör möta det intresset och ge eleverna verktyg för att bearbeta sina tankarkring de stora livsfrågorna. Detta bör ske inom samtliga ämnen, även om desamhällsvetenskapliga ämnena har ett särskilt ansvar. Genom att ökaförståelsen för, och kunskapen om, den egna och andras kulturer motverkasfrämlingsfientlighet, rasism och segregation. Kärnan måste vara allamänniskors lika värde, oavsett ursprung. Skolan måste skilja mellan frågor avobjektiv karaktär, där eleven själv har att bilda sig en uppfattning och frågordär skolan ska förmedla tydliga gemensamma värden. Till den förstakategorin hör politisk uppfattning och religiös tro, till den senare hördemokrati samt gemensamma normer och värderingar för vår samlevnad medandra människor. Att förmedla, och hos eleverna förankra, de grundläggandevärden som vårt samhällsliv vilar på är en av skolans huvuduppgifter.I denna senare kategori vilar kristendomens betydelse som en viktigdrivkraft för vår kultur. Alla behöver få kunskap om vår religiösa tradition föratt förstå vårt kulturarv i form av litteratur, musik, konst och film. Tillskolansuppgift hör också att förmedla en insikt om att kulturarv inte är någotbeständigt, utan att det utvecklas och berikas i mötet med nya kulturer. Skolanbör hjälpa eleverna att hitta sin egen identitet och öka förståelsen för andra.Möten mellan människor med olika kulturell bakgrund talar också för behovetav djupare kunskaper och förståelse för de olika religionernas likheter ochsärdrag.Det är bland annat med detta som bakgrund vi menar att såväl religions-som historieämnet behöver stärkas. Det är beklagligt att kristendomen somden tradition svensk lagstiftning och svenskt kulturliv vilar på drivs mot envärdeneutralisering i den nuvarande kursplanen. Kunskapen om vårahistoriska rötter, de som befästs i båda dessa ämnen och som oftamanifesterats i estetisk verksamhet, har stora och dokumenterade brister.7.1 SamlevnadMånga frågor handlar om mening, att räcka till ochhitta sig själv. Att hjälpa eleverna att hitta rätt kan vara en naturlig del avundervisningen men vi tror också att elevvården, skolsköterskor ochkuratorer med flera, har en nyckelfunktion i framtidens skola.Undervisningen om alkohol, narkotika och tobak har skurits ned och detråder på många håll en osäkerhet om vem som ska ge informationen och ivilket ämne detta ska göras. Det samma gäller sex- ochsamlevnadsundervisningen. I varje kommun måste diskussionen förasmed skolorna om hur dessa viktiga frågor behandlas. Denna undervisningmåste vara obligatorisk.För att beskriva på vilket sätt elevens behov ska tillgodoses börstudieplaner upprättas för varje elev. Den kunskapsmässiga och socialautvecklingen bör också följas upp under regelbundna samtal. Dessautvecklingssamtal är viktiga både för att ge eleverna det stöd de behöver ochför att ge dem inflytande över studiernas utformning. Det är särskilt viktigtattelever med behov av särskilt stöd uppmärksammas och får tillfälle attdiskutera sin utveckling.Vi anser att föräldrarna är en viktig resurs också på gymnasiet, inte minstgäller detta elevens behov av vuxenkontakt och personligt stöd ochuppmuntran. I många gymnasieskolor kunde man bli bättre på att knytaföräldrarna närmare skolan och öppna för samverkan.Elevvården bör få möjlighet att arbeta förebyggande, som en slagsfriskvård. Psykiskt och fysiskt välbefinnande är en förutsättning för lärande.Vissa elever far illa på grund av bristande stöd i vardagslivet eller detomvända att de tvingas till alltför stort ansvarstagande. Skolan ochkommunerna måste vara öppna för att hitta olika former av stöd.Boendeformer som internat eller liknande bör kunna diskuteras och olikastödgrupper från det omkringliggande samhället kan fylla sociala luckor.7.2 JämställdhetDet viktigaste målet för skolans jämställdhetsarbete är att undervisningen,både när det gäller innehåll och uppläggning, speglar både kvinnliga ochmanliga perspektiv. Det gäller således inte egentligen att undervisa omjämställdhet utan med jämställdhet. Lärarna måste därför ha kunskaperom skillnaderna i hur flickor och pojkar lär. upplever till exempelmånga flickor på mansdominerade utbildningar att de saknar stöd frånlärarna. Detta måste förändras. Också i valet av läromedel börjämställdhetsaspekten finnas med.Jämställdhetsarbetet handlar också om att motverka kränkande handlingar.Den senaste tiden har olika larmrapporter kommit om sexuella trakasserier påskolor. Det är oftast flickorna som är utsatta, men det händer också att pojkarär det. En tiondel av flickorna upplever, utöver obehaget, att också studiernapåverkas negativt av dessa trakasserier. Skolan måste på allvar ta itu meddetta problem som ökat med det växande medieutbudet. Medierna har fått enallt mer stilbildande roll för ungdomars utveckling, och glorifiering avalkohol, kroppsfixering och sexfixering har blivit vanligare. Gymnasieskolanmåste skapa en naturlig dialog med eleverna i sådana frågor. En nyligengenomförd uppföljning visade att endast 29 av 80 gymnasieskolor hadeobligatorisk sexualundervisning. Detta är oacceptabelt. Det är viktigt attdenna undervisning sker med stor känsla för eleverna.8 ElevinflytandeEn viktig del av skolans uppgift handlar om att förmedla kunskap. Dettaär i sig en förutsättning för att demokratin ska bestå. För att geuppväxande generationer en tilltro till demokratin måste vi fostra dem i ensådan anda. Elevinflytande ställer krav på bland annat information ochorganisation. Att kunna engagera sig i frågor som gäller den enskildautbildningen eller hela skolan kräver ett väl fungerande system för hurinformation ska spridas och komma alla till del. Ett fungerandeelevinflytande måste också organiseras på ett sådant sätt att det blirpraktiskt möjligt att klara av. På de skolor där klasserna avskaffas måstetill exempel speciella lösningar, som ersätter klassråden, komma tillstånd. Skolan måste också ge eleverna möjlighet att utse representantermed stort förtroende. Att utse "frivilliga" representanter första dagarna påterminen går i motsatt riktning.Praktiska möjligheter till att medverka i elevråd måste finnas. Elevrådetmåste etableras som en naturlig samtalspartner för skolledningen. Även om vimenar att vuxengrupperna bör vara i majoritet i skolans styrelser anser vi atteleverna kan finnas med på ett naturligt sätt också när det gäller till exempelbudget och tjänstetillsättningar. Tillfälliga projektgrupper kan vara ettkomplement till elevrådet.9 KunskapGymnasieskolans kärnverksamhet handlar om att ge kunskap.Kunskapsbegreppet, liksom hur kunskapsutveckling sker, måste därförständigt vara föremål för en diskussion. Det måste råda en rimligavvägning mellan humaniora och teknik. Det är viktigt att tala omkunskap utifrån ett helhetsperspektiv, det vill säga både att finna nykunskap, att tillägna sig och att använda den. Eleven måste själv kunnasöka facklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa tillkunskap, självinsikt och glädje. Den traditionella boken har fortfarande encentral och viktig roll i skolans arbete. Att kunna använda datorer somarbetsredskap räknas dock som en självklarhet. Skolan måste gegrundläggande kunskaper inom IT-området. Här har etiken en självklarplats för att värdera informationen. Träning i kritiskt tänkande,faktagranskning och konsekvensanalys blir än viktigare.Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever.Att få använda alla sinnen stimulerar en god inlärning och förstärkerelevernas självkänsla. De praktisk-estetiska ämnena och inslagen av dem ärdärför en viktig del av helheten i skolan.10 Struktur och organisationIdag fortsätter i stort sett samtliga elever till gymnasieskolan. De endakrav som ställs är att eleverna har godkänt i kärnämnena svenska,engelska och matematik. För att övergången mellan grund- ochgymnasieskola ska bli så smidig som möjligt krävs en bättre samordningmellan nivåerna. Studie- och yrkesvägledarna är därför en nyckelgruppför en för alla fungerande gymnasieskola. Betygen måste vara en grundför urval till gymnasieprogram. De ska dock hanteras på ett korrekt sätt.Det är viktigt att hitta lösningar för dem som av olika anledningar inte fåren plats på ett nationellt program. Det individuella programmet är idaglandets tredje största gymnasieprogram, vilket tyder på allvarliga brister iskolsystemet.Kristdemokraterna anser att det individuella programmet behöverorganiseras så att det dels ger möjlighet att slussas in på ordinarie programfördem som så önskar, dels kan utgöra ett eget alternativ för dem som behöversärskilda lösningar. Vi menar också att hela eller delar av en nationelltfastställd kursplan bör kunna ingå i den individuella studieplanen för en elevpå individuellt program. En elev som går individuella programmet ska tillexempel kunna föra med sig kärnämnen som matematik A eller svenska A tillett nationellt program.10.1 Program- och ämnesstruktur med meraUnder /99 fattades en rad nya beslut med konsekvenserför gymnasieskolan. Några gällde program- och ämnesstrukturen, där detbland annat beslutades att alla program nu ska få en gemensam strukturoch omfatta 2 500 poäng. Elever måste ges möjlighet att bygga på medegna poäng utöver de 2 500 poängen, likväl som inte alla programbehöver kräva 2 500 poäng. Det bör inrättas ett nytt lärlingsprogram. Dettredje året på de yrkesinriktade programmen görs frivilligt och leder tillhögskolebehörighet. Vi vill också ha ett nytt företagarprogram.När det gäller kärn- och karaktärsämnen har vi arbetat för att kärnämnenska kunna läsas i etappvis indelning, för att tillgodose de elever som uppleverden teoretiska delen alltför betungande. En översyn av kärnämnen bör göras,till exempel bör historia bli ett nytt kärnämne.Det nuvarande kurssystemet bör ses över. Att de valbara kurserna igymnasieskolan får större utrymme, 300 poäng jämfört med nuvarande 190poäng, är bra. Det innebär större valfrihet för både eleverna och skolorna somär de som beslutar om vilka valbara kurser som ska ges. Vissa garanteradevalbara kurser måste dock tillgodoses från alla kommuner, till exempel denmest avancerade matematikkursen för naturvetare.Kristdemokraterna har påtalat att det i gymnasieförordningen ska införasen bestämmelse som definierar begreppet valbara kurser, samt enbestämmelse om att skolan har ett ansvar för att eleven i sin individuellastudieplan har en sådan kombination av valbara kurser att programmålen iövrigt uppfylls.Kristdemokraterna är positiva till regeringens förslag i årets budget omutökad garanterad undervisningstid för elever på det estetiska programmet,naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet med 30timmar samt för övriga nationella program med 60 timmar.10.2 Förläng ungdomsgymnasietidenDet är inte självklart att alla gymnasieutbildningar ska fullföljas . Gymnasiet ska i största möjliga mån tillgodose elevernas olikabehov och förutsättningar, men denna strävan försvåras av att alla elevermåste bli klara . Dagens åldersgräns för gymnasiestudieromöjliggör längre uppehåll i studierna och skollagen måste därför ändrasså att åldersgränsen för gymnasiestudier tas bort.Vi anser att gymnasiestudierna ska kunna genomföras på lika villkor tilloch med ålder. Studiebidraget bör dessutom höjas.11 Likvärdighet och allsidighetSkolverkets uppföljningar, utvärderingar och tillsyn visar att denreformerade gymnasieskolan tenderar att bli alltmer spretig. Likvärdighetmåste eftersträvas på ett bättre sätt. Gymnasieskolan lever inte upp tillförväntningarna när det gäller att tillgodose elevernas val. Också itätbefolkade regioner med korta geografiska avstånd minskar andelentillgodosedda val. ifrågasätter om inte kommunernaborde ha ett bredare beslutsunderlag än endast antalet sökande dådimensioneringen av utbildningarna beslutas. Långsiktigheten är viktigför stabila planeringsförutsättningar och utveckling av kompetens.Samverkansavtal mellan kommuner är viktiga. Här måstekvalitetsutvecklingen vara lika viktig som ekonomin. Metoder och rutinermåste utvecklas för att svara upp emot begreppet "en likvärdiggymnasieskola".Samverkan är inte minst viktig för att de små kommunerna ska kunnautveckla nya gymnasieskolor. De nya och mindre gymnasieskolor som vuxitupp har visat sig mycket positiva. Att få vara med ochskapa nytt, ofta med modern pedagogik och relativt goda resurser förutrustning med mera, har gjort det lätt att rekrytera behöriga lärare. Förmånga elever vägs det mindre urvalet av grenar och kurser upp av andrafaktorer som trivsel, kortare restider och möjlighet att delta i hemortenssociala liv. Det måste dock finnas en viss bredd i en gymnasieskolasutbildningsutbud för att skolan ska anses hålla en god kvalitet. Valfriheten föreleven måste innebära att såväl valbara kurser som hela program kan läsasutanför hemkommunen.Skollagen säger att alla elever ska erbjudas ett allsidigt urval av programoch att antalet platser på programmen och deras grenar ska anpassas medhänsyn till elevernas önskemål. För är det viktigt attgymnasieskolan ger ett rikt utbildningsutbud som svarar mot olika eleversindividuella behov. Om regeringen fullföljer sina planer på en gymnasieskolamed "färre ingångar och fler utgångar" måste detta således kombineras medmöjlighet till specialisering för olika valbara inriktningar inom programmet.12 FriskolorRätten att välja skola är grundläggande i en demokrati. Den storaförändringen för de fristående gymnasieskolorna kom 1993, då friståendegymnasieskolor fick lagfäst rätt till bidrag från elevernas hemkommuner.Bidragssystemet kan förenklas. Regeringen lägger programvis fast enlägsta nivå för vad kommunerna är skyldiga att betala till friskolorna. Detråder dessutom ofta delade meningar om vad som ska ligga till grund förersättning. Det naturliga vore att samma ersättning utgick till de friståendeskolorna som till de offentliga.År 1999 gick av rikets gymnasieelever hos friståendehuvudman. Huvudmannaskapet är oftast stiftelse eller aktiebolag. Ocksåideella föreningar och ekonomiska föreningar förekommer, liksomhandelsbolag. Lärarnas intresse av att arbeta i friskolor ökar också. Stor viktläggs vid att utbildningen vid de fristående gymnasieskolorna präglas avde grundläggande värden och allmänna mål som finns angivna i skollagen.Enligt skollagen 9 kap. 10 § får fristående gymnasieskolor med rätt till bidragockså endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till desärskilda kostnader som förutsätts rimliga.Vi vill också se den ökande konkurrensen mellan friskolor och kommunalagymnasieskolor som något positivt. Kvaliteten på landets skolor kan kommaatt genomgå en generell nivåhöjning. ser därför fram moten utveckling av fler fristående skolor. I framtidens mångfald har också välfungerande kommunala skolor en självklar plats.13 Teori och praktik13.1 LärlingsprogramEtt viktigt steg i riktning mot valfrihet är införandet av ett nyttlärlingsprogram på gymnasiet.