ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk756 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk756av , ()DagbarnvårdareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra avdraget gällande omkostnadsersättningenkonkurrensneutralt mellan privata familjedaghem och anställdadagbarnvårdare.MotiveringRiksskatteverket har definierat dagbarnvårdare och familjedaghem enligtnedan:Med dagbarnvårdare i familjedaghem avses arbetstagare som anställs förvård av anvisade barn i arbetstagarens hem (familjedaghemmet).Vården i familjedaghemmet kan avse visst antal timmar per dag, halvdag, hel dag eller . Dagbarnvårdare erhåller lön enligt avtal samten viss omkostnadsersättning för att täcka kostnader som uppstår dådagbarn tas emot i det egna hemmet. ger utrekommendationer och anvisningar om omkostnadsersättning tilldagbarnvårdare.Kommunförbundet har även i sina rekommendationer RSV S 1999:36tagit upp omkostnadsersättningen och hur den skall behandlas ideklarationen:Omkostnadsersättningens storlek grundar sig påfamiljedaghemsutredningens förslag (SOU 1967:39) och beloppet hardärefter räknats upp med långtidsindex. Av beloppet räknas uppmed livsmedelsprisindex och med konsumentprisindex. Avomkostnadsersättningen utgör således ersättning för livsmedel och25 % ersättning för övriga kostnader. Omkostnadsersättningen avser atttäcka kostnader för mathållning, slitage av möbler och övrig inredningsamt smärre förbrukningsartiklar exempelvis disk-, tvätt- och skurmedel,toalett- och hushållspapper, tvål. Kostnadsersättningen betalas med visstbelopp per barn och dag om dagbarnet vistas hel dag i familjedaghemmet(mer än ). Avser vistelsen eller kortaretid per dag kan omkostnadsersättningen betalas antingen med halvabeloppet som betalas för hel dag eller med visst belopp per timme.Ersättning betalas dock aldrig med lägre belopp än . Avservistelsen övernattning betalas halvt dagsbelopp, om kost tillhandahålls.Omkostnadsersättningen är skattepliktig intäkt av tjänst fördagbarnvårdaren. De omkostnader som skall betalas med ersättningen fårdock dras av som kostnader för tjänsten. Avdrag medges till den del desammanlagda kostnaderna för tjänsten överstiger , 33 § 2 mom.KL.Numera finns många privata familjedaghem som har möjlighet till fulltavdrag för omkostnaderna. Detta är orättvist för de dagbarnvårdare som äranställda. Kostnaderna för mat och slitage är desamma oavsettföretagsform medan de anställda behöver skatta för mer.Stockholm den 1 oktober 2000Christina ()
mot · GO02Sk757 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk757av , ()Avdrag för kostnaden för inköp av snöskoter vid uppdrag som fjällräddareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet till avdrag för kostnaden för inköp av snöskoter viduppdrag som fjällräddare.MotiveringDet är polisen, som har ansvaret för den svenska fjällräddningen. Polisenhar inte själv resurser att klara av fjällräddningen utan det måste bygga påfrivilliga personer, boende i fjällregionerna och med stor kännedom omde näraliggande fjällen.Det finns drygt 500 civila fjällräddare i hela fjällkedjan, i ca50, ca 250, ca 100 och ca110.Länspolismästaren i har ansvaret församordning, utrustning och utbildning för hela fjällräddningsorganisationen.Det finns utöver fjällräddarna två grotträddningsgrupper, en i Frostvikenoch en i Tärnabytrakten och två alpina grupper - klättrare - en i ochen i Östersund.Under år 1999 var det totalt 229 fjällräddningsuppdrag varav 122 medhelikopterinsats. 153 personer söktes och 131 personer, som var sjuka ellerhade råkat ut för olycksfall, transporterades.Vid vissa tillfällen, då man av erfarenhet vet att mycket folk vistas ivinterfjällen, ligger fjällräddarna i beredskap och avpatrullerar vissa lederäven . Då har fjällräddarna tagit om hand och transporterat nedfrån fjället personer, som inte skulle klarat sig levande till morgonen.Polisen tillhandahåller viss utrustning, t.ex. de särskildafjällräddardressarna, hjälmar i vissa fall samt framför allt gemensamutrustning för patrullerna såsom pulkor med inredning.Det finns en gemensam utbildning, vilken ska leda certifiering så att allmänheten ska veta att den som har en fjällräddardresskan sina saker.Fjällräddarna måste själva hålla sig med snöskoter och det är stränga kravsatta på dessa snöskotrar. Det ska vara starka arbetsmaskiner och ingavärstingskotrar och de ska ha kälke eller liknande. Detta finns beskrivet i ettpolicydokument.Skattemyndigheten gör bedömningen om avdragsmöjligheterna och dettavarierar mycket. Detta upplevs naturligtvis som olyckligt, men det somuppfattas som mest negativt är att fjällräddarna inte får göra avdrag förkostnaden för inköp av sina skotrar, som polisen ställt upp så stränga krav för.Inköpspriset ligger på . Fjällräddarnasönskemål är att man ska få göra avskrivning med möjlighet att fådra av halva kostnaden.Fjällräddarna räddar många människor med sina insatser. Tyvärrhar en del försvunna hittats döda. var det åtta stycken. För deanhöriga är det dock mycket viktigt att även de som är döda återfinns, ochdärför lägger polisen ned åtskilliga resurser på att leta, även då manegentligen är övertygad om att den försvunne kan vara i livet.Fjällräddningen vilar på frivilliga personers insatser. Då anser jag, attstaten åtminstone ska betala med avdragsmöjligheter för de dyra skotrarsom man måste köpa in för att få uppdraget.Stockholm den 4 oktober 2000Siw ()
mot · GO02Sk758 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk758av Egervärn, ()Avskrivning på fjällräddningens snöskotrarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en generell möjlighet till avskrivning av skotrar som användsför fjällräddningsuppdrag.MotiveringAnsvaret för fjällräddningen åvilar polisen, varvidlänspolismästaren i har ansvaret för samordning,utrustning och utbildning. Fjällräddningsinsatserna utförsdock av civila, frivilliga personer, som dessutom ställer sinaprivata snöskotrar till förfogande.Det finns drygt 500 civila fjällräddare fördelade på norrlandslänen enligtföljande: (50), (250), (100) och (110). utfördes totalt 229 fjällräddningsuppdrag. , när det är många turister i fjällen, ligger man även i beredskap föratt kunna rycka ut med kort varsel.Fjällräddarna använder sina egna skotrar, och det ställs hårda krav pådessa. Det skall vara starka "arbetsmaskiner" med kälke. Kostnaderna förinköp ligger som regel mellan 75 000 och 100 000 kronor.Det är ett mycket rimligt krav att man får göra avskrivning på dessafordon, t ex med halva kostnaden . Skattemyndigheterna behandlardock dessa avskrivningsyrkanden mycket godtyckligt och med varierandebedömning.Mot bakgrund av ovanstående anser jag att bör besluta om engenerell möjlighet till avskrivning av skotrar som används förfjällräddningsuppdrag.Stockholm den 4 oktober 2000Erik ()()
mot · GO02Sk759 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk759av , ()Avdrag för fackföreningsavgiftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om likvärdig avdragsrätt för avgifterna till fackliga organisationer.Avdrag förfackföreningsavgiftDet är viktigt att det råder jämställda förhållanden påarbetsmarknaden mellan arbetsgivare och arbetstagare, ochdet måste gälla alla frågor. är det inte så vad gälleravgiften till organisationer vilken arbetsgivaren får göraavdrag för men inte arbetstagaren.Detta är en snedfördelning på arbetsmarknaden som staten inte börunderstödja. Det är därför självklart att även samma möjlighet bör ges tillarbetstagarna. Därför bör regeringen se över reglerna i denna fråga.Stockholm den 4 oktober 2000Rinaldo ()()
mot · GO02Sk760 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk760av Wälivaara, ()BärplockningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att höja den skattefria gränsen för hobbyplockning avvildvuxna bär, svampar och kottar till 10 000 kr.MotiveringKommunalskattelagens (1928:370) 19 § lyder: Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke "intäkter avförsäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ettbeskattningsår inte överstiger och inte kanhänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till löneller liknande förmån".Lagtexten infördes i kommunalskattelagen genom lagändring 1981 (SFS1981:388) och tillämpades första gången vid taxering. Orden "samtkottar" lades till genom lag (1530). Lagtexten har i dagsamma innehåll som då den infördes.Om försäljningsintäkten överstiger skall man deklarerainkomsten under inkomst av tjänst. Det medför enligt ()att intäkterna av hobbyplockning inte går att redovisa separat. Enligt RSV ärdet dessutom omöjligt att uppskatta hur mycket staten inbringar förhobbyplockning samt vilken administrativ kostnad hobbyplockningenmedför.Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning på 5 000 kronorantogs (1981). Inkomstgränsen har inte förändrats sedanlagen antogs, varför det nu borde vara dags att uppjustera den skattefriainkomstgränsen till . Skattebortfallet vid en sådan uppjusteringtorde vara ytterst marginellt.Hobbyplockning av bär, svampar och kottar förekommer i huvudsak iskogslänen. Framför allt skolungdomar och pensionärer, men även övrigaåldersgrupper, ägnar sig åt denna typ av verksamhet för att dryga utinkomsten. Med den skattefria inkomstgräns som råder slutar dockmånga att plocka när de nått upp till gränsen för vad som är skattefritt, då deinte vill skattefuska. En höjning av inkomstgränsen skulle därför gynnahederliga människor.De naturresurser som hobbyplockningen omfattar skulle genom en höjdskattefri inkomstgräns generera mer pengar till samhället och statskassan närde väl kommit in i systemet, då en sådan åtgärd skulle stimuleratillvaratagandet av bären, svamparna och kottarna. Människor i alla åldrar kanfå glädje av denna möjlighet till extrainkomst, liksom ombud och företag somarbetar inom denna näring. Ju mer svampar, bär och kottar som förs in isystemet, desto mer skatt kommer staten att få in, varför den föreslagnahöjningen av inkomstgräns snarare skulle öka än minska statens inkomster.Stockholm den 22 september 2000Erling Wälivaara (kd)()
mot · GO02Sk761 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk761av , ()Taxering av småhus som upplåts med bostadsrätt eller hyresrättFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om taxering av småhus som upplåts med bostadsrätt ellerhyresrätt.Motiv för mitt förslagVi moderater har länge hävdat att fastighetsskatten måstemönstras ut. Det är en skatt som ställer till många problemoch fördyrar boendet. Fastighetstaxeringen är ettunikum när det gäller att försöka skapa någon sorts "rättvisa"mellan olika fastigheter, kakel eller inte, diskmaskin,inbyggd, eller inte alls. Listan kan göras lång. Så längefastighetsskatten trots allt finns och att fastigheter måsteåsättas taxeringsvärden, så måste vissa principer ses över.Det förekommer att småhus som upplåts med bostadsrätt och hyresrättåsätts taxeringsvärde enligt samma principer som tillämpas för småhus somdisponeras med äganderätt. I de flesta fall sker inte detta, men när det skeruppkommer mycket fördyrande kostnader för dem som bor i lägenheten. Idessa fall tillmäts alltså upplåtelseformen ingen betydelse. Detta är en bristsom behöver rättas till så länge fastighetsskatten är ett faktum.Stockholm den 2 oktober 2000Ewa ()
mot · GO02Sk762 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk762av Calner, ()Fastighetstaxering avseende äldreboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastighetstaxering avseende äldreboende.MotiveringDet har kommit till vår kännedom att det råder delademeningar mellan en del kommuner och skattemyndighetenvad gäller fastighetstaxeringslagen 2 kap. 2 § vårdbyggnad:"Byggnad som används för sjukvård, nykterhetsvård,narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård,åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda.Annan byggnad än som har nämnts skall utgöravårdbyggnad, om den används som hem åt personer sombehöver institutionell vård och tillsyn. "Vid förändringar och förbättringar av vårdinrättningar och institutioner hartolkningen av paragrafen huruvida den ombyggda anläggningen skallbetraktas som vårdbyggnad eller inte och därmed huruvida kommunen skallerlägga fastighetsskatt eller inte vid ett antal tillfällen blivit föremål förbegäran om omprövning.Vi anser att detta förfarande inte är tillfredsställande. Lagparagrafen börformuleras på ett sådant sätt att den på ett bättre sätt klargör var gränsen förvårdbyggnad eller ej går - med tanke på de förändringar i en allt effektivareoch mer användarvänlig vård och omsorg som kommunerna tillhandahåller.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbet Calner (s)()
mot · GO02Sk763 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk763av , ()Uppskovsavdrag vid byte av bostadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om likställdhet i uppskovsrätt av reavinstbeskattning vid byte avbostad mellan olika slags upplåtelseformer.Uppskovsavdrag vid byte avbostadEnligt lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad(1993:1469) regleras hur sådant uppskov kan erhållas ochvilka som äger rätt till uppskovet. Genom lagens tillkomst,utformning och tillämpning har den i praktiken inneburit eninskränkning för vissa som inte torde ha varit avsikten.Lagen innefattar samtliga småhus- och bostadsrättsupplåtelser utom is k oäkta bostadsrättsföreningar, dvs. i bostadsrättsföreningar där minst 40 %av taxeringsvärdet utgörs av lokaler som är momsregistrerade.Den som råkar bo i en sådan bostadsrättsförening - och de är ganskamånga - kan i enlighet med nuvarande regler inte få uppskov medrealisationsvinstbeskattning vid en försäljning syftande till bostadsbyte.Konsekvenserna för dem som bor i sådana bostadsrättsföreningar är dessutomatt de skall betala förmånsvärde därest föreningsavgifterna understigergällande bruksvärdeshyra. Därtill beskattas föreningen för eventuella vinster iårsredovisningen. Som ytterligare lök på laxen i denna märkligabeskattningsåtskillnad är reavinstskatten jämfört för allaandra bostäder som försäljs. Och därtill förnekas uppskovsrätt av reavinst vidbyte av bostad.Det kan inte ha varit lagstiftarens mening att skapa en sådan åtskillnad ochsärskillnad mellan nämnda typer av upplåtelseformer. Möjligen kan manförstå motiven till en skillnad i beskattningsnivån för realisationsvinstskatt.Men absolut inte att de som bor i de s k oäkta bostadsrättsföreningarna skallförvägras uppskovsrätt vid byte av bostad. Det är helt enkelt inte förenligtmed rimlig syn på vare sig rättvisa eller likabehandling.Stockholm den 3 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02Sk765 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk765av , ()Idrottens skattefrågorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottens skattevillkor.Motiv för mitt förslagAllmäntDet är viktigt att det genom en tydligare lagstiftning ges klarabesked om vad som verkligen gäller på skatteområdet föridrotten. Det är viktigt för att såväl enskilda idrottsutövaresom föreningar och förbund skall kunna ha en rimligmöjlighet att följa de lagar och förordningar som finns påområdet. Om idrotten skall kunna följa rådande bestämmelsermåste det var klarlagt vilka reglerna är.Det är inte bra att skattemyndigheterna verkar ha börjat tänja gränser i ensådan omfattning att de närmar sig det område vi anser skall vara förbehålletklara politiska beslut, baserade på de samhällsnyttiga ideella föreningarnasvärde.MomsfråganVad gäller den så kallade momsfrågan så måste regler somuppenbart missgynnar små ideella föreningar som driveridrottsanläggningar ändras. De nuvarandemomsbestämmelserna innebär att kommunen i efterhand fårtillbaka utlägg för moms. När däremot en idrottsförening taröver anläggningen får man inte motsvarande kompensation.Detta innebär i praktiken att föreningsdrivna anläggningarbelastas med moms, medan kommunalt drivna inte gör det.Detta är enligt min uppfattning fel. Dels får de föreningarsom äger anläggningarna en ytterligare försämradkonkurrenssituation, dels leder de nuvarande bestämmelsernatill en ibland osund hantering, då kommunen och föreningenförsöker hitta olika lösningar för att på egen hand kommarunt problemet.FöreningsdrivnaanläggningarFöreningsdrivna anläggningar bör därför befrias från moms.Detsamma gäller de privata idrottsanläggningar där mångaidrottsföreningar bedriver sin verksamhet. Idrotter som t.ex.bowling, tennis och ridsport, vars anläggningar kommunernatraditionellt avstått från att bygga och driva blir betydligtdyrare för den enskilde utövaren än om anläggningarna varitkommunala.Stockholm den 2 oktober 2000Roy ()
mot · GO02Sk766 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk766av , ()Kulturmoms för nöjesparkerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en övergripande utredning om hurmomsbeskattningen på hela kulturområdet bör göras.MotiveringUtvecklingen är stark inom turismen i . Etablering avnya besöksmål sker på flera platser och i många länder utgörnöjesparker och liknande anläggningar en av grunderna fören utveckling av resandet och därmed skapandet av enväxande besöksnäring.Momsbeskattningen av besöksattraktioner är i flera av länderutformad så att nöjesparker, tillsammans med kulturinstitutioner som museer,teatrar, zoologiska trädgårdar, beskattas enligt den lägsta momstariffen (iSverige ). senast (1997) infördes denna tariff på nöjesparker i Holland.Vid årsskiftet 2000/01 kommer momsen på entréer till djurparker i attsänkas från till 6 %.Enligt punkt 7 i bilaga H i EG:s sjätte direktiv får en reducerad skattesatstillämpas för tillträde till shower, teatrar, nöjesparker, konserter, museer,djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang ochanordningar. Enligt EG tillhör således nöjesparker (av permanent karaktär)det område som man definitionsmässigt betraktar som kultur.KonkurrensneutralitetDet är av yttersta vikt att nöjesparker kan konkurrera med detövriga kulturutbudet på lika villkor. Minst lika viktigt är attrese- och turistnäringen och därmed nöjesparkerna fårkonkurrensvillkor som är lika med omvärldens. BaraLiseberg och sysselsätter ca 3 000personer och genererar mångfalt fler arbetstillfällen på sinaorter och inom resenäringen totalt. Nöjesparkerna är därmeden kraftig motor för turismen i landet och ärSveriges största turistattraktion.PriskänslighetNöjesparkerna verkar på en mycket priskänslig marknad, därbarnfamiljer är den viktigaste kundgruppen. I samband medatt nöjesparkerna blev momspliktiga 1991, slogskattehöjningen igenom mycket kraftigt på priserna och höjdekostnaden för besökarna. Huvudorsakerna till det kraftigagenomslaget var att den ingående momsen i verksamheten ärlåg dvs. förädlingsvärdet är högt, verksamheten ärpersonalintensiv och resultatmarginalerna låga.Kulturutbud ochkonkurrensEn stor del av parkernas verksamhet är att erbjuda gästernakonserter, utställningar, temadagar (landskapsdagar,invandrardagar, idrottsdagar, lantbruksdagar, antivåldsdagaretc.) Merparten av detta utbudkommer gästerna till del utan att någon speciell avgifterläggs. Det betalas i stället av entréintäkten som är belagdmed moms. Konserter, shower, cirkusar ochteaterföreställningar beskattas olika beroende på om deäger rum i en nöjespark eller i annan lokal. Flera museerutvecklas mer och mer till att bli upplevelseattraktioner (ex.Wasa och Cosmonova) och har verksamheter som är typiskaför nöjesparker. Alla aktörer inom kulturområdet bör, genomen neutral momsbeskattning, få samma förutsättningar.Stockholm den 3 oktober 2000Siw ()()()()
mot · GO02Sk768 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk768av , ()Mervärdesskatt på kulturverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär hos regeringen en utredning av hur mervärdesskattentillämpas på olika kulturverksamheter.MotiveringIdag tillämpas olika momsnivåer på olikakulturverksamheter. En stor del av kulturarrangemangen ärbelagd med så kallad kulturmoms på . Andra formerav kulturverksamheter har högre momssatser. Här följer enrad exempel som visar hur samma former avkulturverksamheter har belagts med olika mervärdesskatt.För sällskapsdans, som är ett stort folklig nöje i hela landet, beläggsverksamheten med en momssats på . Om samma orkester spelaroch ingen dans förekommer beläggs den istället med 6 procents moms. Videgyptisk magdans eller afrikansk dans tas endast 6 procents moms ut, medhänvisning till att det är kultur.De nuvarande momsbestämmelserna är motsägelsefulla och krångliga.Det uppstår ibland situationer där orkestrar spelar men publiken förbjuds attdansa, därför att arrangörerna av kostnadsskäl endast har avtalat om den lägremomsen.Vid visning av uppstoppade djur utgår ingen moms alls. För att visalevande fiskar och apor i regnskogen och sjölejon på cirkus är . Vid inträde till djurparker, till exempel eller Skansensverksamheter, utgår moms. Trots om attdjurparker skall räknas som kultur kom djurparker inte med i propositionennär den lägre kulturmomsen infördes.Ett annat exempel på hur märkligt momsreglerna tillämpas påkulturverksamhet är upplåtelsen, eller överlåtelsen, av upphovsrättigheteravseende litterära verk. Där skönlitterära verk, kartor, översättningar ochbearbetningar har 6 procents moms, har datorprogram 25 procent.Vid vissa bedömningar ligger det nära till hands att tro att det är synen påvad som är "finkultur" eller vad som är populärkultur som avgör momssatsen.Synsättet är otidsenligt och bör inte styra den svenska kulturverksamheten.All form av kulturverksamhet bör värderas lika av staten. Därför krävs enutredning av vilka faktorer och vilka värderingar som avgör vilken momssatssom tillämpas på olika kulturverksamheter. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Birgitta ()()()()()()
mot · GO02Sk769 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk769av Egervärn, ()Moms på dansarrangemangFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär hos regeringen en utredning för att tillgodose de imotionen framförda synpunkterna angående mervärdesskatten viddansarrangemang.MotiveringEnligt nuvarande regler betalas i moms vid kulturarrangemang,t.ex. Om en arrangör ordnar dans i anslutningtill ett kulturarrangemang blir momsen , varvid ävenartistkostnaden inräknas.Dans i anslutning till artistframträdanden borde som helhet betraktas somett kulturarrangemang och borde således jämställas med ett sådant vad avsermoms, d v s 6 procent.Mot bakgrund av detta hemställer vi att begär en utredning föratt tillgodose de i motionen framförda synpunkterna.Stockholm den 4 oktober 2000Erik ()()