mot · GO02Ub335 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub335av , ()Elevers arbetsmiljöFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över arbetsmiljölagen och möjligheterna att skilja påvuxenstuderande elevskyddsombud och ungdomsstuderande elevskydds-ombud.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyldighet att informeraelevskyddsombud.MotiveringDe svenska skolorna har sammanlagt 1,2 miljoner elever. Alla från 6 åroch uppåt som genomgår utbildning omfattas av arbetsmiljölagen. Detinnebär i korthet att de har rätt till en arbetsmiljö där de inte utsätts förfysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa ellerolycksfall. I ett av forsknings- och utvecklingsprojektfrån framkommer att ca 35 000 elever skadas så allvarligt attde måste söka vård. Det innebär att procentuellt många fler elever drabbasän förvärvsarbetande.Det har visat sig att många skolor tyvärr inte har organiserat sittarbetsmiljöarbete så att eleverna blir delaktiga. För att skolledningen ska fåenhelhetsbild av arbetsmiljön på skolan är det viktigt att även eleverna användssom informationskälla.Målet måste vara att ingen elev ska vara rädd för att bli trakasserad avandra elever eller bli förlöjligad av sin lärare i skolan. De ska inte hellerbehöva riskera att halka i korridorerna, få ont av att sitta i dåligt anpassadebänkar eller känna sig äcklade och otrygga när de går på toaletten. Alla eleverska ha en bra fysisk och psykosocial arbetsmiljö.De olycksfallsrisker som kan påträffas i skolan är mycket varierande.Enligt rapporteras sällan mindre skador till den internatillbuds- och olycksfallsstatistiken. Det som i första hand motiverarrapportering är försäkringsärenden. Det kan därför finnas ett stort mörkertalpå skolorna vad gäller tillbud och mindre skador.Arbetsmiljölagstiftningen anger att allt från tillbud till skador som kundeha lett till eller leder till ohälsa ska utredas. Det finns också en skyldighetattfånga upp den information om eventuella risker som sådan rapportering gerför att förebygga att liknande situationer uppstår.Det är angeläget att skolorna har rutiner för att fånga upp tillbud ocholycksfall, för att anmäla, utreda och sammanställa dessa samt att, vidallvarliga olycksfall, anmäla dem till Yrkesinspektionen.1990 utvidgades arbetsmiljölagens giltighet till elever på alla stadier.Regler om elevskyddsombud infördes i 6 kap. 17 och 18 §§. Det innebär attfrån högstadiet och uppåt ska eleverna ges möjlighet att medverka i skolansarbetsmiljöarbete genom utsedda elevskyddsombud.Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt påskyddskommittéernas möten, men saknar förslags- och rösträtt. Detta är intebra. I yrkeslivet kan man vara endast och ha förslags-, röst- ochstoppningrätt som skyddsombud.Många vuxenstuderande har en mångårig vana av yrkeslivet och dessskyddombuds rättigheter. Trots detta har de inga lagstadgade rättigheter attlämna förslag, rösta och stoppa ett arbete vid skyddskommittémöten. Till exempel bör vuxenstuderande elevskyddsombud inomyrkesutbildningar, där farliga maskiner handhas och risk för kroppsskadaföreligger, kunna stoppa ett arbete. Även förslags- och rösträtt bör kunna gestill vuxenstuderande. Lagen bör därför skilja på vuxenstuderandeelevskyddsombud och ungdomsstuderande elevskyddsombud. Förslagsvisgörs detta , dvs. vid myndighetsåldern.Idag behöver endast underrätta fackliga skyddsombudnär de kräver förbättringar på skyddsområdet på en arbetsplats. Omarbetsplatsen är en skola eller utbildningsanstalt är inteskyldig att underrätta elevskyddsombuden på skolan. Detta måste förändras.Hur ska man annars uppnå elevdemokrati?Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()