mot · GO02MJ766 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ766av , ()Trädgårdsnäringen och potatisodlingenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en forsknings- och utvecklingsfond för potatisodlingen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en anpassning av den svenska koldioxidbeskattningen ochdärmed avveckling av 0,8-procentsregeln samt att den svenskaträdgårdsnäringen också i övrigt ges samma konkurrensvillkor som inomdet övriga EU och inom våra viktigaste konkurrentländer.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om återföring av växthusodlingenskoldioxidbeskattning till stöd för energibesparande investeringar.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsgivar- och sociala avgifter för säsongsanställd personal.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om trädgårdsnäringens säsongsmässigaarbetskraftsbehov.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om REKO-stödet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stöd för ekologisk odling inom EU också skall innefattastöd till ekologisk växthusodling.8.1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till SfU.BakgrundTrädgårdsnäringen sysselsätter ca 27 000 personer och omfattar ca 3500 företag med frilandsodling och/eller växthusodling. Till sin karaktärär näringen en typisk småföretagarbransch med relativt småproduktionsenheter. Medelarealen växthusyta t.ex. är i ca 2 400m2 medan den i är ca och i ca 10 000 m2.Potatisodlingen omsluter ca 8 500 företag med en sammanlagd areal av ca25 000 ha och således med en medelareal per företag på ca 3 ha. Inombåda dessa sektorer är företagen väl spridda över landet och utgör därfören väsentlig resurs för att bibehålla en levande landsbygd och för attskapa sysselsättningstillfällen av både permanent och tillfälligt slag överhela landet. En inhemsk produktion av potatis och trädgårdsprodukter ärockså en förutsättning för att generellt kunna erbjuda svenskakonsumenter produkter av hög kvalitet baserade på uthålliga ochmiljövänliga produktionssystem.Sektorernas utsatthet för importkonkurrens har såväl positiva som negativainslag. som vi slår vakt om en marknadsanpassning av produktions-och marknadsförhållandena innebär småskaligheten inom dessa sektorer attföretagen har relativt svårt att möta de ojämlika konkurrensförhållanden som iflera avseenden råder i relation till de viktigaste konkurrentländerna. Liksominom jordbruket bär trädgårdsnäringen och potatisodlingen på sinakonkurrenssnedvridande skatter och problem. Nedan vill vi fästa riksdagensuppmärksamhet på några av dessa problem.Branschfond för trädgårdsnäringen ochpotatisodlingenSamtidigt som vi med tillfredsställelse noterar att regeringen ibudgetpropositionen visat lyhördhet för begäran omett förslag om en forsknings- och utvecklingsfond för trädgårdsnäringenkonstaterar vi med förvåning att potatisodlingen ställs utanförmotsvarande möjlighet att finansiera forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Potatisodlingen är liksom trädgårdsodlingen enstrukturellt småskalig företagarbransch med en begränsadproduktionsandel som kanaliseras via egna utbudsorganisationer.Branschen möter därför samma svårigheter som trädgårdsodlingen när detgäller att på frivillig basis organisera resurser för tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet. Vi ser det därför som angeläget attpotatisodlingen ges tillgång till budgetmedel i en motsvarande omfattningsom regeringen nu föreslår för trädgårdsodlingen, och har därför i vårbudgetmotion föreslagit ett ökat anslag med för dettaändamål.Återföring av växthusodlingens skatt påbränsle för uppvärmningRegeringen har i budgetpropositionen och i anslutning till denna klargjortatt man avser att återföra jordbrukets gödselmedels- ochbekämpningsmedelsskatter till näringen och också se över möjligheternaatt undanta jordbrukets arbetsmaskiner från dieselbeskattning. I detsammanhanget ser vi det som självklart att även växthusodlingensbeskattning av bränsle för uppvärmning blir föremål för en motsvarandeöversyn om återföring till branschen.På samma sätt som beträffande jordbrukets produktionsskatter utgörenergibeskattningen av växthusodlingen en tung kostnad att bära, och skattenstår inte alls i rimlig proportion till den skatt som belastar växthusodlingen ikonkurrentländerna. Medan koldioxidskatten för den svenskaväxthusodlingen tas ut med ett belopp som varierar mellan företag medmellan ca 200 och per kbm olja, är skatten för danska växthusföretagca per kbm och för holländska växthusföretag ca per kbm. För deholländska växthusföretagen återförs dessutom skatten till branschen förenergibesparande investerings- och utvecklingsåtgärder. Anledningen till denstora variationen i skatteuttaget för den svenska växthusodlingen beror på attskatten är relaterad till företagets omsättning enligt den s.k. 0,8-procentsregeln.Vi har till under tidigare riksmöten framhållit den orättvisa som0,8-procentsregeln innebär för växthusföretagen och den ytterligare orättvisasom tillämpningen av EG:s minimiskattesats för mineraloljeprodukter innebärför företag som måste utnyttja olja för uppvärmning i förhållande till deföretag som kan utnyttja naturgas. Det svenska beskattningssystemet innebärsåledes inte bara en avsevärd konkurrensnackdel i förhållande tillväxthusföretagen i andra EU-länder utan innebär också att systemet skaparojämlika beskattningsförhållanden mellan svenska växthusföretag. Dessamissförhållanden måste skyndsamt åtgärdas.De senaste två årens drastiska prisutveckling på eldningsolja, vilket kantydliggöras med att växthusodlingens avtalspriser på eldningsolja stigit frånca per kbm till ca per kbm ,har ytterligare accentuerat de konkurrensnackdelar för branschen somenergibeskattningen innebär. Inför en situation med oförändradekostnadsnivåer på olja under nästa produktionsår, 2001, kommerenergikostnaden att i de flesta växthusföretag överstiga av den totalakostnadsmassan. Detta kommer att innebära ett sådant kostnadsmässigtrisktagande att många företag inte kommer att klara att gå in i en nyproduktionssäsong eller kommer att drastiskt inskränka produktionen för attbegränsa det uppenbara negativa resultatet av kommande säsong.Växthusodlingen har utvecklat produktionen i enriktning som innebär en stark energieffektivisering och en ökad produktionper energienhet. För att ytterligare intensifiera detta arbete har branschenintroducerat flera program för ett fortsatt sådant arbete, t.ex. Energihusesyn,Miljödatabas, . Miljöhusesyn m.m. För att denna utveckling skallkunna fortsätta krävs emellertid förutsättningar för att företagen skall kunnagöra större investeringar i energibesparande teknik och i modernareenergisnålare växthuskonstruktioner. Med nuvarande energipriser ochskattebelastning på energin och de svårigheter som den internationellakonkurrensen innebär för att täcka dessa kostnader genom ett högre pris påprodukterna dräneras företagen på det nödvändiga investeringskapitalet ochpå möjligheten att bära räntekostnader för sådana investeringar.Vi kan konstatera att de investeringsstöd som fastlagts för landsbygdsutveckling inte kommer att kunna geväxthusodlingen över landet det stöd som vi här förutser kommer att behövas.Detta dels på grund av den knappa ramen dels på grund av de mycketskiftande prioriteringar för stödet som olika länsstyrelser kommer att göra.Som den enda möjligheten ser vi därför att skatten för växthusnäringenantingen återförs t.ex. som en avräkning mot kapitalkostnader för utfördaenergibesparande investeringar, som en kollektiv återföring i ett förstärktinvesteringsstöd för sektorn eller direkt genom en skattenedsättning till nivåmed konkurrentländernas skattenivå. Vi vill framhålla att koldioxidskatten idagsläget motverkar sitt syfte som en styrande skatt mot ett mindreenergiberoende. Redan energikostnaden i sig har en tillräcklig sådaneffekt på branschen.Vi hemställer således att växthusodlingens skatt på bränsle återförs tillnäringen med ett belopp motsvarande . Detta krav återfinnsi partiets budgetmotion.Sättet för återföringen bör utredas i anslutning till frågan om jordbruketsproduktionsskatter.Arbetskostnad - årsavstämning avarbetsgivaravgiften m.m.Kostnaden för arbetskraften utgör vid sidan av kapitalkostnader, och iväxthusodlingen energikostnader, den största enskilda kostnadsposten iträdgårdsproduktionen. Kostnaden för tillfälligt anställd arbetskraft,skördearbetskraft, är den ur strukturell synpunkt mest betydelsefullakostnaden.Näringen har ett ökande problem att rekrytera svensk arbetskraft till sittskördearbete. Därför har ett stort antal personer från andra länder fåttrekryteras . Under en följd av århar medgetts en kvot på 5 000 arbetstillstånd för arbetskraft utanför EU/EES-området. För denna arbetskraft har de svenska odlarna att erlägga såväl lönsom arbetsgivaravgifter som för svensk arbetskraft. Detta är anmärkningsvärtenär de erlagda avgifterna inte har något större värde för vare sig denutländska arbetskraften eller säsongsanställd svensk ungdom.Den nedsättning av arbetsgivaravgiften som beslutade i juni1997 efter förslag från regeringen (prop. 1996/97:150) för att stimuleranyanställningar inom framförallt de små och medelstora företagen kan intefullt ut utnyttjas av företag med säsongssysselsättning. I finansutskottetsställningstagande till regeringens förslag har utskottet förutsatt attregeringenöverväger möjligheten av en årlig avstämning, som skulle göra det möjligt attfullt ut utnyttja nedsättningen även för företag med säsongssysselsättning.Någon åtgärd i dylik riktning har ännu inte vidtagits från regeringens sida. Idetta fall missgynnas trädgårdsnäringens småföretagare på grund av sittsäsongsmässigt betingade arbetskraftsbehov.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal är reducerad ide flesta länder. Den s.k. Björkska utredningen (SOU 1997:167) framhöllockså att andra länders reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbeteär en betydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen.Utredningen konstaterar också att en reducering av motsvarande kostnader förden svenska trädgårdsodlingen skulle, förutom en generellt positivkonkurrenseffekt, även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna attrekrytera svensk arbetskraft, t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen avarbetsgivaravgifterna.I detta sammanhang vill vi också att ger regeringen tillkännabehovet av en mer vittomfattande analys av trädgårdsnäringens arbetskrafts-situation mot bakgrund av de ökande svårigheter som näringen kommer attmöta när det gäller att tillgodose behovet av säsongsarbetskraft i en situationdär sysselsättningen i samhället generellt förbättras och därigenom ytterligareminskar incitamentet att ta tillfällig anställning i denna sektor.Även de av massmedia uppmärksammade missförhållanden somförekommit beträffande anställnings- och arbetssituationen för den utländska,tillfälliga arbetskraften bör motivera regeringen till en översyn av nuvarandearbetstillståndsregler i syfte att möjliggöra för sektorn att finna en stabillösning som tillgodoser näringens varierande arbetskraftsbehov över året menockså ställer berättigade och kontrollerbara krav på företagen vad gäller lön,sociala anställningsvillkor och arbetsvillkor.Stöd till resurshållande konventionellträdgårdsodling och ekologisk odling iväxthusI det nationella programmet för landsbygdsutveckling för har stödet till resurshållande konventionell odling tagits bort. Iprogrammet finns inte heller möjlighet för stöd vid övergång tillekologisk växthusproduktion. Vi beklagar denna brist i programmeteftersom vi i stödet till resurshållande konventionell odling sett enmöjlighet till stora miljövinster för samhället och i ett ekologisktväxthusodlingsstöd sett ett starkt incitament för branschen att ta ett viktigtsteg i en ekologisk riktning.Trädgårdsnäringens produktionsformer är arealintensiva och produktionenbedrivs i förhållandevis små brukningsarealer. Detta gör att ett arealstöd förmiljöförbättrande åtgärder utgör en viktig stimulans till förändring avproduktionsmetodik och produktionsuppläggning. Ofta är kostnaderna ochriskerna, särskilt vad gäller sjukdomsbekämpning i intensiva kulturer, storaoch företagen väljer av trygghet att bibehålla en konventionell metodik iställetför att pröva ny.För växthusodlingens del bedrivs en alltför begränsad, av samhälletstödd, forsknings- och utvecklingsverksamhet för att ge vägledning förföretag som önskar att utveckla produktionen efter ekologiska principer. Deväxthusföretag som väljer att ställa om produktionen i denna riktning påtarsig därmed ett stort eget arbete och en stor egen kostnad. De erfarenheter somgenereras blir därmed till vägledning för andra företag vilka inte behövermöta samma kostnader och risker. Ett stöd får därmed en stor betydelse för attminska riskerna i företagen men utgör också en berättigad ersättning för detforsknings- och utvecklingsarbete som borde varit ett generellt åtagande frånsamhällets sida.Vi yrkar därför på att miljöstöden i landsbygdsprogrammen byggs ut meddels ett konventionellt stöd för resurshållande trädgårdsodling dels ett stödförekologisk växthusodling.Stockholm den 2 oktober 2000Caroline ()()()()Skånberg (kd)()()()()()()