mot · GO02T718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T718av Flyborg, ()IT- och telekompolitikInnehållsförteckningInledningSverige upplever nu ett slags ny industrialiseringsvåg därlandet står i framkant med att utveckla ny teknik och nyatekniska produkter.Ett av främsta områden är telekom. Den i särklass viktigasteanledningen till att är världsledande här är den liberalatelelagstiftningen och bolagiseringen av som den borgerligaregeringen genomdrev under socialdemokratiska protester 1993.Sverige har en hög IT-mognad. Vi har många persondatorer per person,hög telefontäthet, hög andel Internetanvändare, etc. Detta är förstås en bragrogrund till fortsatt ekonomisk och teknisk tillväxt. Men denna positiva vågav tekniska framgångar gör inte att långsiktiga strukturproblem hartrollats bort.Strategiska ledningsfunktioner i många storföretag flyttas fortfarande tillandra länder. Som talande exempel kan nämnas att kommer att flyttasitt huvudkontor för mobiltelefoni från till . Andelenföretagare i är fortfarande låg jämfört med många andra länder, ochden sjunker. Andelen förvärvsarbetare i offentlig sektor är hög. Andelen ungamänniskor med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning är låg och intressetför dessa utbildningar är fortfarande lågt.Att ligger långt framme jämfört med de flesta andra länder ärinte någon garanti för att vi kommer att behålla vår ledande position iframtiden. I åtskilliga andra länder sker nu en snabb utveckling och vi kanräkna med allt hårdare konkurrens . Förutom de ovanuppräknade faktiska problemen har anda länder i en fördel av att hafärre människor på en mindre yta, mer fördelaktiga skattesystem, störrevalutaområden etc.Den nya ekonomin sätter ökad press på att hållakonkurrenskraftiga arbetsvillkor, skatter och välfärdssystem jämfört medandra länder. En del människor och företag kommer alltid att flytta ut frånSverige och andra flyttar hit. Men frågan är om riskerar att drabbas aven stor så kallad brain drain från vårt land, att högutbildad arbetskraftemigrerar, då det är ekonomiskt fördelaktigt att jobba i många andra länder.Att utbilda sig i till låga kostnader för att sedan flytta ut tillstäder ochländer med bättre levnadsvillkor kan vara mycket lönsamt. Genom att hindrenmot rörlighet för såväl människor, företag som kapital har försvunnit harrörligheten ökat i motsvarande grad. Det räcker inte med att vi råkar ha braIT-mognad - det kan vi inte leva på i tio år.En precisering av skattepolitik för ett internationelltkonkurrenskraftigt återfinns som helhet i partiets budgetmotion.Den här motionen är av en mycket teknisk natur och presenterar enuppdatering av liberalernas IT- och telekompolitik på de områdensom vi för dagen anser är mycket viktiga för framtid somtillväxtnation på IT- och telekomområdet. För en vidare framställning avFolkpartiets visioner för IT-politiken hänvisas till vår motion 1999/2000:T705från allmänna motionstiden , samt till motionen 1999/2000:T29 medanledning av regeringens proposition "Ett informationssamhälle för alla". Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av reglerna för beskattning av personaloptioner.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avstå från en fortsatt statlig utbyggnad av marksänd digital-TV.23. tillkännager för regeringen behovet av en utredning för att tafram ett nytt teknikneutralt regelverk för TV-sändning.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av UMTS-licenser.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT-infrastruktur.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra en översyn av personuppgiftslagen i syfte att analyseraom lagen har fått en mer långtgående begränsning än vad EU-direktivetanger.37. begär att regeringen arbetar för att få fram ett nytt EU-direktivsom bättre uppmärksammar balansen mellan offentlighet och integritet.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avvecklande av statens ägarandel i Telia.49. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mobil strålning.510.1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.2 Yrkande 2 hänvisat till KrU.3 Yrkandena 3, 6 och 7 hänvisade till KU.4 Yrkande 8 hänvisat till NU.5 Yrkande 9 hänvisat till MJU.Se över beskattningen avpersonaloptionerEn option är ett värdepapper som ger ägaren rätt att köpa ellersälja aktier eller obligationer till ett visst pris. Innehavarenbeskattas i samband med att optionen säljs och då utgårreavinstskatt. Beskattningen sker i inkomstslaget kapital. Ominnehavaren utnyttjar optionen till att köpa exempelvis aktierbeskattas den däremot inte. Skatten tas ut då aktierna säljs.En personaloption är en rättighet som riktar sig enbart till anställda inomett företag. Optionen som utgått för tjänsten beskattas i inkomstslaget tjänst.Rättigheten går ut på att den anställde får rätten att köpa aktiertillett i förväg bestämt pris.Personaloptioner kännetecknas av att de är förenade med förfoganderätts-inskränkningar, t.ex. att de inte får överlåtas eller pantsättas och att de kanutnyttjas först . Om den anställde slutar sin anställningförfaller vanligtvis personaloptionen.Beskattningen av personaloptioner har ändrats. Före 1 juli 1998beskattades personaloptioner vid det första tillfälle som optionen kundeutnyttjas. Detta har sedan ändrats så att beskattning sker först när optionenutnyttjas. Anledningen var bland annat att det när personaloptionen utnyttjasfinns en bättre skatteförmåga, och det går lättare att räkna utbeskattningsvärdet.Intresset för att införa optionsprogram har ökat markant i , framförallt i personalintensiva teknikföretag. Möjligheten att knyta duktigamedarbetare till företagen med hjälp av personaloptioner är viktigt. Detta ärsärskilt viktigt i då allt färre företag kan visa på stora fasta värden iform av anläggningstillgångar, utan i stället har sina samlade tillgångar imedarbetarnas kompetens och kreativitet. Genom deförfoganderättsinskränkningar som gäller för personaloptioner kan deanställda knytas hårdare till fortsatt tjänst i arbetet än för vanliga optionermed status som värdepapper.En sämre effekt av den nya lagstiftningen är att även uttag avsocialavgifter sker vid utnyttjandetidpunkten. Ett uttag av socialavgifter somgrundas på en okänd framtida värdestegring innebär ett stort mått avosäkerhet för företagen. Särskilt drabbas mindre företag som befinner sig i ettexpansivt skede. Det är just i sådana företag, t.ex. personalintensivakunskapsföretag inom IT- branschen, som optionsprogram är till stor nytta.Risken för höga sociala avgifter avskräcker företagsledningar i demindre, nyare företagen från att införa optionsprogram.Ett stort problem med socialavgifterna är förstås precis, som med andraskatter, att de är höga och utgör en mycket stor del av kostnaderna, särskilt ikunskapsintensiva företag. Men många menar att det kan finnas en poäng i attbetalningstidpunkten för inbetalningar av just socialavgifterna återgår till attgälla redan när optionerna kan användas, och inte när de väl utnyttjaseftersom företaget då vet när avgifterna ska betalas och det är lättare atträknaut kostnaden. Det bör övervägas om betalningstidpunkten ska flyttas ellerkanske att sociala avgifter på personaloptioner inte ska utgå alls.Reglerna för beskattning av personaloptioner måste ses över medbeaktande av andra länders förmånligare beskattningsregler.Släpp etern fri - m mAnaloga TV-sändningar i etern kommer snart vara ett minneblott. finns digitala TV-sändningar via satellitoch via kabel. Utbyggnad pågår fortfarande. Statliga Teracombörjade också en uppbyggnad av ettmarksänt digital-TV-nät. Via dotterbolaget hyrTeracom ut digital-TV-boxar. driver digitalsatellitdistribution och Comhem har digitala TV-kanaler ikabelnätet. kommer MTG-företaget ocksåatt börja distribuera sina TV-kanaler digitalt. Det förekommerdessutom försöksverksamhet med distribution av digital-TVvia telefonnätets koppartrådar. Det finns flera fördelar medden nya tekniken. En styrka är att den ger utrymme förbetydligt fler kanaler och fler distributionsvägar. En annanfördel är att den digitala tekniken möjliggör interaktivitet viaTV-apparaten.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen fortsatt utbyggnad av detdigitala marknätet till av landets befolkning.Marknätet för digitala TV-sändningar är ett misslyckande. Trots attdet snart har gått de första sändningstillstånden delades ut ochtrots betydande marknadsföringsinsatser från statliga har endastcirka 27 000 abonnenter anslutit sig.Det finns flera skäl till att uppbyggnaden av marksänd digital-TV har gåttdåligt. En orsak är formerna för urvalet av medverkande TV-kanaler.Processen har mer kännetecknats av politiskt godtycke än av lyhördhet förvad konsumenter önskar och vad TV-producenterna kan erbjuda. En annanorsak till marknätets få användare kan vara att hushållens intresse i grundeninte är tillräckligt stort för denna distributionsform.I propositionen som låg till grund för riksdagsbeslutet om digitala TV-sändningar i marknätet (prop. 1996/97:67) poängterades att det är först när detfinns tillräckliga erfarenheter som det är möjligt att ta ställning till eneventuell utbyggnad. Som en precisering av detta slog propositionen fast att"en grundläggande förutsättning för en utbyggnad är givetvis att de digitalamarksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft". Någon sådan ekonomiskbedömning som underlag för ett riksdagsbeslut om utbyggnad finns inte idag.Propositionen hävdade också att teknikutvecklingen kan leda till en ändradbedömning när det gäller var tyngdpunkten i TV-distributionen bör ligga. Denpågående utbyggnaden av bredbandsnät kan vara en sådan förändradomständighet. En annan förändring är att teknikutvecklingen medgerdistribution i befintlig infrastruktur, som telenätet. Också detta talar för att detär olämpligt att nu förorda en utbyggnad av marknätet.Intresset för att använda det frekvensutrymme som marksänd digital-TVtar i anspråk till andra kommunikationstjänster har också blivit större. MobiltInternet är en sådan möjlighet. Utan att känna till värdet avalternativanvändningen av frekvensutrymmet är det oklokt att låta digital-TV-sändningarna ta ytterligare distributionsresurser i anspråk.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt från ett samhällsekonomisktperspektiv att resurserna används där de gör störst nytta. Utbyggnaden avmarksänd digital-TV har inte prövats mot marknadens efterfrågan eller vägtsmot alternativ frekvensanvändning. Den statligt drivna utbyggnaden avmarksänd digital-TV riskerar att hindra mer angelägna användningsområdenför de tillgängliga frekvenserna.Digtal-TV-kommitténs rapport med förslag om en utbyggnad av marknätethar nu också fått mycket hård kritik från både Statskontoret och IT-kommissionen.Statskontoret ifrågasätter om det verkligen är en statlig uppgift att fortsättatillhandahålla infrastruktur för marksända TV-sändningar. Man menar att detinte är säkert att marksänd digital-TV är den bästa lösningen för framtidenstelevision. Statskontoret ifrågasätter också om tillräckligt många hushållkommer att välja digital-TV när satellit och kabel finns som alternativ förväldigt många.IT-kommissionen framhåller klarsynt att TV-program kommer att varatillgängliga över bredbandsnätet och befarar att marksänddigital-TV blir en parentes.Liberalisera mediepolitikenFolkpartiet liberalerna instämmer i dessa remissinstanserspåpekanden. Man kan redan konstatera att satsningen påmarksänd digital-TV varit floppartad. En fortsattutbyggnad av det digitala mark-TV-nätet bör inte ske utan attdet prövas om frekvensutrymmet har större värde i någotannat användningsområde. Den pågående utbyggnaden avkabel-TV och satellit-TV samt TV-tittarnas ovilja att utnyttjaTeracoms och dotterbolaget talar sitt tydligaspråk. Statliga roll som monopolföretag förinfrastrukturen och statens TV-licensmonopol går mot sittslut i samma takt som den analoga TV-distributionen räknasut.- Stoppa den fortsatta utbyggnaden av rikstäckande marknät.- Det bör istället ordentligt utredas hur eterfrekvenserna kan utnyttjas påmest optimala sätt. Exempelvis kan de tillgängliga frekvenser bjudas ut påauktion där olika användare ställs mot varandra.- Det finns ingen mening med att ha olika regler för olikadistributionsformer för TV till exempel via kabel eller via radiosignaler imarknätet. En utredning bör ges i uppdrag att ta fram ett nytt teknikneutraltregelverk.- Stoppa den statliga politiken med att hålla skönhetstävlingar för att fåtillstånd att sända TV och radio.UMTS-licenserUMTS är en förkortning av och kallas ibland för tredjegenerationens mobiltelefonsystem. Tredje generationendärför att det är en uppföljare till mobilnäten NMT och GSM.GSM är det nät som nästan alla mobiltelefonoperatörer ochanvändare använder sig av . På GSM-nätet finnsoperatörerna , och Europolitan. UMTS-nätetska kunna ge oss ett system för mobilt Internet medmultimedia och rörliga bilder i telefonen. Hastigheten i nätetkommer med andra ord att vara betydligt snabbare än inuvarande GSM-nät. Systemet kräver en utbyggnad av nyanät med nya basstationer över hela landet. (Källa: Dagens ITnr 37 2000. )För GSM-nätet har man däremot utvecklat WAP-tekniken (WirelessApplication Protocol) som också kopplar mobilnätet till Internet. Dennateknik har fungerat trögt på grund av att kapaciteten i GSM-nätet inte alls ärlika hög. Teknisk utveckling sker dock även i GSM-nätet. Inom en snarframtid kommer hastigheten kunna tiodubblas även i GSM-nätet. Det kommerexempelvis att vara möjligt att skicka e-post, ta emot bilder från Internet ochliknande som man talar i telefonen. (Källa Dagens IT nr 37 2000. )GSM-nätet utvecklas alltså, men UMTS-nätet kommer sannolikt att få enännu större bandbredd. är det alltså dags att besluta vilka av näringslivetsaspiranter som ska få licens att bli nätoperatör för varsitt av de fyra nät somska fördelas. Debatten har varit het, i liksom i övriga ländersom står inför samma beslut, om hur detta ska gå till. Debatten har handlat omhuruvida det ska ske via auktioner till högstbjudande företag eller via såkallade "skönhetstävlingar", där respektive regering/telemyndighet delar utlicenserna till de företag som anses lämpliga. De flesta länder har valtauktionsförfarandet.Auktionera ut UMTS-licensernaDet är beklagligt att , precis som när detgäller bredbandets infrastruktur, precis som när det gällerdigital TV, precis som när det gäller Telia-privatiseringen,och precis som när det gäller det mesta av socialdemokratiskmedie- och IT-politik, väljer vägen med statlig kontroll ochplaneringspolitik. Regeringen har valt att låta den statligamyndigheten , , sköta om enskönhetstävling där PTS ska peka ut vilka de lyckligaaspiranterna är. PTS kommer att ta konsultföretaget tillhjälp med sin granskning av företagen, och man planerarockså att använda sig av utländska konsulter. (Källa DagensIT .) I sammanhanget bör också nämnas attstatliga är en av aspiranterna på att få licens. BlandHiQ:s kunder återfinns bland annat Mobile, Teracomoch Bredbandsbolaget, företag som har ansökt om att fåUMTS-licens.I majoriteten av länder har man alltså valt auktionsmodellen. Ettförfarande som enligt liberalerna är smidigare och dessutom gerstaten välkomna inkomster. Den brittiska regeringen fick in 22,5 miljarderpund - motsvarande . I fick man in 425miljarder kronor, vilket är mer än fyra gånger så mycket som Tysklandsregering hoppats på. Professor beräknar att en auktion avUMTS-licenserna skulle inbringa den svenska statskassan 50 miljarderkronor.Genom en auktion får man fram de företag som verkligen är villiga attsatsa på den nya tekniken och som verkligen har måst räkna igenom att deklarar det. Den marknadslösning som en auktion innebär är en bättreurvalsprocedur än att, i och för sig säkerligen duktiga, byråkrater på Post- ochtelestyrelsen med hjälp av diverse konsulter ska rangordna företagen.Att fördela genom en så kallad skönhetstävling - av det slag Post- ochtelestyrelsen nu inlett - innebär att fördelningen av UMTS-licenser skergratis. UMTS-näten blir en fri nyttighet för operatörerna. Det innebär ettgigantiskt slöseri med statskassan.Ännu är det inte för sent att, mot bakgrund av de utländska erfarenheterna,byta fördelningsmetod i . Invändningarna att det är för sent eller attdet skulle behöva ta stämmer inte.Inga avtal är ännu slutna. Regeringen kan frysa processen - PTS förväntasändå ge besked om vilka företag som skulle vinna skönhetstävlingen först inovember - och snabbt undersöka möjligheterna att, precis som iStorbritannien och , ta betalt från de företag som får licenserna.Mot en auktion har man från regeringens sida sagt att den drar ur förmycket pengar ur företagen och att konsumenterna därmed får betala. Dentyska och den brittiska staten fick in stora belopp genom sina auktioner. Menhur kommer det sig då att t.ex. och som båda toghem licenser i den tyska respektive brittiska auktionen är med och är bereddaatt satsa i den svenska utbyggnaden? Båda vill delta i den svenska processen.Hade de gjort det om deras deltagande i auktionerna dränerat dem på pengar?Priserna sätts på en global marknad och enstaka länder kan inte driva egenprispolitik, av konkurrensskäl. Att ett litet land som skulle kunnasänka den gemensamma prisnivån är osannolikt. Istället skulle de svenskataxorna höjas till den internationellt gemensamma nivån, och de svenskaproducenterna kapa åt sig relativt sett bättre vinster. Utdelningen av licensergynnar producenterna men knappast konsumenterna på sikt.Folkpartiet liberalerna anser att fördelningen av UMTS-licenser skafullföljas genom ett auktionsförfarande.InfrastrukturRegeringens politik för att få en infrastruktur av bredband ilandet går i huvudsak ut på att vissa kommuner i glesbygdska kunna få särskilt stöd till bredbandsutbyggnad samt attdet statliga kraftledningsbolaget åläggs attbygga ut ett stomnät med bredbandskabel över hela landet.Folkpartiet liberalerna motsatte sig regeringensinfrastrukturprogram som presenterades i regeringens proposition "Ettinformationssamhälle för alla". Det är angeläget att stomnät kommer till ståndoch vi ser gärna att det sker en expansion av god datakommunikation överhela landet.Folkpartiet liberalerna ifrågasätter däremot en alltför detaljstyrd statligplanering. Det finns en paradoxal risk att utvecklingen påinfrastrukturområdet går både fortare och långsammare än vad man tänkersig.Vad gäller stomnätet så finns en hel del bredband utbyggt ilandet. kommer exempelvis en kabel att finnas från upplängs hela , och en annan från via tillHelsingfors. Utvecklingen av detta går snabbt framåt och oavsett omregeringen beslutar om uppbyggnad av ett stomnät eller inte kommer dettasannolikt att ske. Det finns till och med en möjlighet att det sker snabbare,med fler deltagande aktörer och därmed ett rikare utbud om regeringen inteplanerar detta. Parallella tekniska system kan vara bra ur säkerhetssynpunkt.Folkpartiet liberalerna motsätter sig även förslaget om att stödjakommuner med pengar för uppbyggnad av lokala transport- och accessnät. Vitror att detta i värsta fall kan få till följd att företag ställer sig ochväntar påvilka områden utredningen kommer att peka ut som statligt stödberättigadeistället för att satsa egna pengar. Statliga pengar riskerar att slå ut nyteknikoch att hålla priserna på en högre nivå. Den teknik som gäller kommerkanske inte att vara den bästa , och vi tror chansen är stor attpriserna faller. Om infrastrukturutbyggnaden tillåts fortsätta påmarknadsmässiga villkor, och i full konkurrens utan statlig inblandning,kommer vi senare att få se vilka brister på god infrastruktur som består ochvilka behov som finns. Regeringen kommer då att ha anledning attåterkomma till frågan.En alldeles överhängade risk med regeringens infrastrukturprogram är attdet kan göras tekniska felsatsningar. Främst på de kortare avstånden är detlångt ifrån säkert att optofiberkabel är det bäst lämpade metoden för att få ettfullgott nät. Regeringspropositionen uttryckte att utbyggnad ska sketeknikneutralt, men framforcerandet av utbyggnaden utgör i sig en risk satsar i fel teknik. ser vi innovationer på främst de mobilamöjligheterna för nätverkskommunikation. Men också "gamla" lösningar kanförfinas. Kapaciteten för användande av av vanlig koppartråd ökar också. Tilloch med TV kommer man förmodligen att kunna sända via telefonledningar.I nuläget är sannolikt behovet av bredband inte särskilt stort mer än förföretag. Efterfrågan och behov av en kraftig bandbredd finns inte bland såmånga. Väldigt många människor skulle förstås bli hjälpta av att exempelviskunna få tillgång till fast uppkoppling i hemmet, särskilt när distansarbete ochliknande ökar. Att en sådan infrastruktur byggs ut är högst önskvärt och det ärockså viktigt att påpeka att kostnaden för användningen är lika för helalandet. En fast lina till nätet med god kapacitet kräver dock sannolikt inteöver2 megabits optofiberkabel.En fortsatt utbyggnad av bandbredd sker bäst genom att efterfrågan påmarknaden ökar, fler tjänster blir tillgängliga och att tekniken förbättras ochinte genom att staten först pressar fram utbyggnaden av infrastrukturen.Om staten ska ha någon aktiv roll gällande uppbyggnad av infrastruktur pådet lokala planet är det möjligen att stimulera fram ett behov och enefterfrågan av tjänsten.Statens roll bör inte vara att forcera fram en utbyggnad av bandbredd tillalla medborgare. Det ska inte vara en statlig uppgift att garanterabandbredd åt varenda hushåll utan snarare att främja en god konkurrens, engod mångfald på nätet och tillse att bevakar dennakonkurrens.Yttrandefrihet på nätetDen fick en ny personuppgiftslag,PUL, som ersätter den gamla datalagen. Datalagen gällerparallellt med PUL för de webbsidor som kom till innan PULträdde i kraft, . PUL förbjuder att namnoch andra personuppgifter offentliggörs på Internet, såvidainte berörda personer gett sitt "otvetydiga" samtycke.Personuppgiftslagen gör undantag för namnuppgifter som "uteslutande"publiceras för litterära, konstnärliga och "journalistiska ändamål". Liknandelagstiftning införs i samtliga EU-länder och bygger på EG:s datadirektiv. Meninget annat EU-land i har tolkat direktivet så strikt som Sverige.Folkpartiet liberalerna anser att datoriserad och annan behandling avpersonuppgifter bör jämställas. Datorer används numera i så vidsträcktomfattning att ett förbud att meddela åsikter och tankar med hjälp av datorer ipraktiken blir nära nog jämställt med ett totalt förbud att meddela åsikter ochtankar. Det är därför inte rimligt att yttrandefriheten skall inskränkas mer närdatorer används.Tvärtom anser att datorer, speciellt genom Internet, har medförten vidgad möjlighet för fler människor att utnyttja sin yttrandefrihet. Dettaanser vi är något som bör skyddas och inte hindras genom speciallagstiftningför Internet. Så långt möjligt skall man sträva efter att samma regler gällerföryttrandefriheten i Internet som i andra medier.Skydd för yttrandefriheten försvann ioch med PULDet har skett flera hundra anmälningar om brott mot PULoch praxis börjar växa fram. Datainspektionen har gjort entolkning av vad journalistik är för något, en tolkning som iprincip innebär att det fria ordet på nätet blir förbehålletjournalister som skriver för etablerade medier som har somsitt enda syfte att verka som just medium. I övrigt råder ingenyttrandefrihet alls, med Datainspektionens tolkning. "Någonnärmare definition av vad som avses med journalistiskaändamål finns inte i PUL", heter det i beslutet. "Utgångspunkten måste enligt Datainspektionens meningvara att undantaget avser vedertagen journalistik som bedrivsi den ordning som ställs upp i tryckfrihetsförordningen. "(Källa: nyhetstelegram hos webbsiten )Beslutet togs i samband med att Datainspektionen prövade en anmälan motSverigedemokraternas hemsida och den politiska hemsidan Potatis. "Paradoxalt nog erkänner inspektionen att SD:s hemsida faktiskt harjournalistiska ändamål.