ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf610 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf610av , ()InvandringspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtida invandring.Motiv för mitt förslagTrots havererade invandrar/flyktingpolitik agerar politiskapartier, politiska ungdomsförbund, organisationer och enskilda debattörerallt oftare för en i praktiken fri invandring.Detta fastän många asylbeviljade som varit länge i fortfarande intekan försörja sig av egen kraft och bor till stor del i segregerade områden medomfattande brottslighet. Barnen går i skolor där få etniska svenskar finns.Det bör nog också påpekas att så länge ett stort antal tidigare asylbeviljadehitintills inte kunnat försörja sig av egen kraft, är det kanske inte helt smart attbesluta om ytterligare invandring.Att inget land eller politiskt parti av betydelse, inom eller utanför EU,driver frågan verkar inte bekymra våra självutnämnda "världssamveten".Dessutom är det tveksamt om EU tillåter ett medlemsland att ensidigt införafri invandring.Det finns också goda skäl att, innan vi tillåter ytterligare invandring, låtade som redan finns här komma in i samhället och kunna skapa egenförsörjning.Dock är det uppenbart att fri invandring, om en sådan blir av, till skillnadfrån vad som gällt hitintills inte får belasta skattebetalarna. Nuvarandesocialamisslyckade och, jämfört med nordiska grannar i allmänhet och med övrigaEU i synnerhet, antalsmässigt unika och ekonomiskt enormt dyra politik kaninte få fortsätta.Framtida invandrare måste i stället klara sig av egen krafteller med stöd i form av ekonomiska garantier från företag, föreningar,organisationer eller enskilda. För sjukvård, utöver akut sådan, måste sammaregler gälla. För anhöriga till invandrare bör gälla samma villkor.Först i landet, där det klart dokumenterats att man klararsig ekonomiskt, bör det generella sociala skyddsnätet träda i kraft. Invandraresom inte klarar sitt uppehälle av egen kraft måste lämna landet.Samma bör gälla för brottslig aktivitet över viss nivå.En sådan politik blir också en mätare på attraktionskraft, då detibland hävdas att det som lockar många hit är generösa och kravlösasocialförsäkringsregler. Dock saknas varken problem eller invändningar moten fri invandring:Hur gör man med dem som redan finns i ? Den stora majoriteten avdessa är nämligen inte konventionsflyktingar, utan borde klassas sominvandrare. Skall de fortsättningsvis erhålla socialbidrag eller måste de sökajobb, som antalsmässigt inte finns med tanke på vår kostnadsstruktur, om friinvandring tillåts?Oavsett hur en framtida invandringspolitik utformas måste stor hänsyn tastill erfarenheterna av de enorma misslyckanden i form av sociala tragedierden hitintills bedrivna politiken medfört och de närmast astronomiskasummor rent ekonomiskt den kostat.Stockholm den 28 september 2000Sten ()
mot · GO02Sf617 · 2000-10-05 00:00:00 — Visserligen säger deansvariga på departement, landsting och kommuner attinvånarna i berörda områden skall vara delaktiga iförbättringsarbetet inom t ex storstadssatsningen. Men kannågon bli delaktig i en kollektiv aktivitet på befallning?Vad som behövs är en genomgripande decentralisering av politisk ochadministrativ tanke och handling. Låt människor själva komma med initiativ,och ställ ekonomiska resurser till deras förfogande. Låt nya grupper få del avsatsningarna så att de själva kan finna lösningar på sina problem. Arbetslösa -svenska och med alla sorters bakgrunder - tror inte längre på sysselsättningeller utbildning som erbjuds som en skänk från ovan. Ge dem en chans attsjälva ta itu med sina svårigheter!Folkpartiet har redan tidigare föreslagit aktivitetscentrum, som delångtidsarbetslösa själva - också arbetslösa invandrare - driver t ex påentreprenad. Vill man uppmuntra och stödja människor som under lång tidhar vandrat mellan arbetsmarknadsåtgärder och passiv arbetslöshet, måsteman också skapa utrymme för initiativ och ansvarstagande för att direktmobilisera dessa personers energi.Vårt samhälle lider av ett tydligt demokratiskt underskott. Delångtidsarbetslösa utgör i dagens en särskild socialgrupp. De saknarmänskliga fri- och rättigheter självklara för alla andra individer och grupper iett demokratiskt samhälle.Fångarna i våra fängelser har egna förtroenderåd, som lägger framsynpunkter och förslag. Elever och föräldrar har möjlighet att delta i alladiskussioner om skolarbetet via föreningar och råd. Studenterna sitter ihögskolornas styrelser. Men de långtidsarbetslösa finns inte med varken närbeslut fattas om deras vardag eller när planeringen av deras egen framtidfastställs. Ännu längre ner på nedvärderingens skala ligger mottagarna avsocialbidrag. Ofta har de inte ens möjlighet att framföra synpunkter på sinvardag.Dessa missförhållanden kan inte rättas till med hjälp av tvång och ännusträngare uppifrån kommenderade aktiviteter. Bara när olikaminoritetetsgrupper och individer får praktiska möjligheter att själva ta itumed sina problem kan lösningarna upptäckas med hjälp av en mångfald avkonkreta experiment.Stockholm den 29 september 2000Ana ()()()()()()
mot · GO02Sf618 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf618av , ()Temporära uppehållstillståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till en ändring iutlänningsförordningen som ger rätt att delegerabeviljande av temporära arbets- och uppehållstillstånd för universitet ochhögskolor i enlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringUniversitet och högskolor i hela världen har ett nödvändigtoch stimulerande utbyte av forskare och studenter. I takt medinträdet i vad som kallas kunskapssamhället finns allanledning till att uppmuntra och underlätta internationelltutbyte mellan svenska och utländska lärosäten. Ett led idenna strävan torde vara att universitet och högskolor erhållerrätt att utfärda uppehållstillstånd och arbetstillstånd förutländska forskare och studenter.Utlänningslagen ger regeringen rätt att i utlänningsförordningen gedirektiv om vilka myndigheter som kan delegera rätten attbevilja temporära arbets- och uppehållstillstånd till. gerutlänningsförordningen rätt att låta polis,utlandsmyndigheter och arbetsmarknadsmyndigheter bevilja arbets- ochuppehållstillstånd. Främst har detta geografiska skäl enligt Migrationsverketstolkning. En sökande skall inte behöva åka till i Norrköpingför att söka arbets- eller uppehållstillstånd. Universitet och högskolor börlikaledes erhålla rätt att bevilja temporära arbets- och uppehållstillstånd förattundvika tidsödande och besvärliga procedurer och för att de är synnerligenlämpade att bedöma den sökandes skäl för att söka arbets- ochuppehållstillstånd.Socialförsäkringsutskottet avslog motion 1999/2000:Sf614 medmotiveringen att temporära uppehållstillstånd kan delegeras av regeringen,vilket framkommer av 2 kap. 7 § utlänningslagen. ochhögskolor fortfarande saknar rätt att utfärda temporära arbets- ochuppehållstillstånd på grund av att regeringen inte infört dessa myndigheter iutlänningsförordningen, måste ge regeringen i uppdrag att äveninföra universitet och högskolor i utlänningsförordningen.Stockholm den 8 september 2000Göran ()
mot · GO02Sf619 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf619av , ()ArbetskraftsinvandringFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om program och förslag för att tillvarata migranters utbildning ochyrkeskunskaper på ett effektivare sätt än i dag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en viss arbetskraftsinvandring bör eftersträvas.Motiven för våra förslagModerata samlingspartiet har länge förespråkat möjligheterför personer från andra länder att kunna sökauppehållstillstånd i utan att vara asylsökande. Våramotioner har tyvärr inte vunnit bifall. Vårt land har tagit emothundratusentals invandrare , men det har desenaste decennierna huvudsakligen handlat om asylsökandeflyktingar. Att få uppehållstillstånd i vårt land längre ellerkortare tid av andra skäl än som asylsökande har varitförbehållet ett fåtal personer, t.ex. artister, gästprofessorer,forskare och idrottsmän. Det måste faktiskt finnas en annanmöjlighet för utländska personer att flytta till och verka iSverige utan att vara asylsökande!Det var därför ett positivt budskap migrationsministern gav i en artikelbetitlad "Idrottsstjärnor öppnar ny invandring" i den 21juli i år.Hon anser att "skulle må bra av en viss arbetskraftsinvandring.Genom praxis har regeringen skapat möjligheter för gästforskare ochidrottsutövare att få stanna permanent i landet. Vi kommer att behövaarbetskraft, och vi behöver den kunskap och de kulturella impulser sominvandringen ger", säger migrationsministern i artikeln. Hennes uttalandentyder på ett välkommet omtänkande i regeringen.Det är bra att regeringen nu tycks ha insett att behöver en vissarbetskraftsinvandring. Vårt land behöver välutbildat folk, t.ex. ingenjöreroch läkare från andra länder för att vårt land i längden ska kunna hävda sig ien globaliserad värld. Det föds alltför få barn i som i en framtidockså ska försörja allt fler åldringar. Vi vet också vilkavärdefulla insatser som gjordes i vårt land av bl.a. jugoslaver ochfinländare inom industrin.Många av de flyktingar/immigranter som kommit till är mycketvälutbildade. Tyvärr har alltför litet gjorts för att ta till vara deraskunskaperoch erfarenheter. De är ju utbildade redan innan de kommit till och äralltså en mycket värdefull tillgång för oss. Därtill har de inte kostat krona i utbildning. Många kommer från länder med en utprägladsmåföretagarkultur. Tyvärr tvingas många arbeta i helt andra yrken änvad de är utbildade för, och de som skulle vilja starta egen verksamhet mötsav alltför många hinder i det svenska samhället, t.ex. krångel, byråkrati ochstela arbetsrättslagar.Många hinder måste undanröjas för de immigranter som kommit hit. Vidsidan av detta bör en viss arbetskraftsinvandring från andra ländermöjliggöras - helt i enlighet med signaler som getts av migrationsministern.Stockholm den 3 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02Sf620 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf620av , ()Handläggning av anhöriginvandringFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade möjligheter att handlägga ansökan omanhöriginvandring utan att den sökande behöver lämna Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kortare handläggningstider vid ambassader och Migrations-verket.MotiveringDet finns många exempel på asylsökande som underhandläggningstiden i finner sin partner, ingåräktenskap och i stället söker uppehållstillstånd som anhörig.Många av dem har också hunnit skaffa barn eller väntar barn.Trots det så hänvisas alldeles för många till att lämna landet och sökauppehållstillstånd från det tidigare hemlandet. Det kan möjligen varaförståeligt om myndigheterna inte tror på förbindelsen men borde inteförekomma i fall där barn är eller blir inblandade.Förfarandet leder inte bara till omfattande kostnader för den enskilde utanockså till sociala problem och psykiskt lidande för alla inblandade parterinklusive barnen.Därutöver är handläggningstiderna på ambassaderna och Migrationsverketalldeles för långa. Det har satts upp en tremånadersgräns förrespektive myndighets behandling. Den sammanlagda gränstiden blir . I många fall är tiden dock betydligt längre. Det här gäller även ivad man kan kalla solklara fall. är en oacceptabelt långtid, när barn är eller blir inblandade.Handläggningstiderna bör således generellt sett kortas och alldeles särskilti de fall där barn är eller blir inblandade. Därutöver borde så långt möjligthandläggningen ske utan att hemresa påfordras. I de flesta fall tordenödvändig "pappershantering" kunna ske från Sverige.Stockholm den 26 september 2000Berndt ()
mot · GO02Sf621 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf621av , ()Åtgärder för integrationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilda insatser för kvinnor med invandrarbakgrund.MotiveringUnder senare år har de samhälleliga segregationsproblemenuppmärksammats i en rad utredningar och åtgärder harvidtagits och ekonomiska insatser gjorts på en rad områdenför att förhindra att problemen vidgas.Främst har åtgärderna inriktats mot vuxna arbetssökande och mot barnen.Åtgärderna har haft stor betydelse både för de arbetslösa, där det i vissaområden och bland vissa grupper har visat sig att det är fler arbetslösa än desom har ett arbete, och också för barnen där satsningarna på språkutvecklinghar betydelse för bl a barnens skolgång. Mindre kraft har dock ägnats åt dekvinnor som ofta förblivit hemma med barnen och som delskan ha språksvårigheter, bristande utbildning, dels kan ha svårigheter pågrund av kulturella mönster.Många unga kvinnor har i alltför tidig ålder avbrutit sin skolgång ellervidareutbildning för att bilda familj och skaffa barn. Önskan om att få ettarbete eller utbildning bromsas oftast av den osäkerhet, de bristandekunskaper om samhällets organisation och de språksvårigheter man tycker sigkänna och ha.För dessa är det inte alldeles enkelt att ställa sig till arbetsmarknadensförfogande eller ens söka sig till . Risken är, om dessa inte fårchansen till arbete/utbildning, att de kommer ha betydande svårigheter attkomma in i den samhällets gemenskap som ju arbete och utbildning innebär,och de kommer inte heller att känna sig delaktiga i samhällslivets utveckling.För kvinnor med ovan beskrivna bakgrund kanske det är bättre med merotraditionella sätt och åtgärder, där man i mindre grupper både kan fåkunskaper i samhällsorientering och stöd och hjälp att ta sig vidare men ocksåbibringas ett ökat självförtroende för att kunna söka arbete och utbildning.Sådana projekt har genomförts med hjälp av pengar och stöd från olikasamhällsinstanser, t ex kvinnliga resurscentra, kommun och arbetsförmedling.Tyvärr är dessa projekt oftast mycket kortlivade, trots att de kan visa prov påatt de lyckats. hänvisas till bristande resurser för en fortsättning, ochibland kan det också handla om bristande insikt och förståelse.Blickar vi framåt i tiden så vet vi att stora förändringar ibefolkningsstrukturen kan leda till stor arbetskraftsbrist inte minst inomområdena skola, vård och omsorg. Så för att kunna tryggaarbetskraftsförsörjning, men också för ökad integration och delaktighet isamhället, bör särskilda insatser och resurser avsättas för de grupper kvinnormed invandrarbakgrund som står utanför. Detta bör regeringen ges tillkänna.Stockholm den 29 september 2000Margareta ()
mot · GO02Sf622 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf622av , ()TolkserviceFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tolkservice vid myndighetsutövning.MotiveringTillgången till tolk är en samhällsservice för att tryggasamtliga medborgares rätt att förstå och göra sig förståddavid myndighetskontakter. Detta är en grundlagsrättighet.Tolkutbildning och tolkanvändning för samhällstolkningbekostas av allmänna medel. Det är därför angeläget medinsyn och kontroll så att medlen används så som är avsett föratt garantera rättssäkerheten.Situationen är den att inte alla får tolk. används barn, anhörigaoch andra utan någon som helst utbildning för viktig samhällstolkning.Situationen har förvärrats av tolkupphandlingar där priset har slagit utkvalitetsaspekterna och kvalitetsuppföljningen är obefintlig.För att tillförsäkra invandrare en rättssäker tolkservice bör det övervägasom upphandling av tolkservice vid myndighetsutövning är förenligt medrättssäkerheten och om det är lämpligt med privat tolkverksamhet. ärinom EU det enda land som upphandlar samhällets tolkservice.I en nyligen framtagen rapport från ges förslag tillförbättringar på tolkområdet. Det är ytterst angeläget med en skyndsamhantering av rapportens förslag samt hur upphandlingens negativakonsekvenser kan åtgärdas.Stockholm den 3 oktober 2000Siw ()()
mot · GO02Sf623 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf623av , ()TvångsäktenskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utredning av hanteringen av tvångsäktenskap.MotiveringDet händer att unga invandrarflickor ringer tillInvandrarverket och säger att de inte vill ställa upp påarrangerade äktenskap. De törs inte säga det direkt till sinaföräldrar utan vill vara anonyma utåt men berInvandrarverket om hjälp i sin situation. Den praxis somfinns innebär att de inte kan få det stöd avInvandrarverket som de hoppas på och som de behöver. Attfullmaktsäktenskap och äktenskap om det är "ett känt inslagi landets kultur och tradition" förekommer försvårarytterligare för dessa unga kvinnor.Vårt samhälle måste vara tydligt och garantera kvinnors och unga flickorsrättigheter. De ska inte behöva riskera att berövas sin frihet och rätten tillegna livsval när de lever i . Med dagens krav på snabbaanknytningsfall finns det en uppenbar risk för att vi sviker en grupp sombehöver just detta stöd. Det är dags för oss att låta dessa unga flickor ochkvinnor få känna att vårt samhälle står på deras sida mot det övergrepp somett tvångsäktenskap innebär.Det är angeläget att en utredning om möjliga åtgärder kommer till stånd såsnart det är möjligt. Den rapport som är gjord av , isamarbete med barnombudsmannen, och , belyserinte denna fråga och dess konsekvenser.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02Sf624 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf624av , ()Afrikanska religionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning för att belysa traditionella afrikanskareligioner i vårt samhälle.MotiveringOm man söker information kring afrikanska religioner för attmöta de invandrargrupper som lever i så finnsdet inte mycket att tillgå. Den bok som man kan få viabiblioteket är "religioner" som utkom . Deafrikanska religionerna har inte synliggjorts i samhället ochbetraktas ofta genom ett kolonialt raster. Kraven frånafrikanska invandrargrupper om hur de vill bli behandlade ivårt svenska samhälle är oftast outtalade. Finns det tillexempel särskilda önskemål vid begravningar, och bör manväga in afrikanska religioner i ekumeniskt arbete?Enligt är animism inte en religion utan snarare ettreligiöst fenomen. Inslag av animism finns i de flesta religioner och omfattardels tron på fritt svävande andar och dels tron på andar i tingen. Dennadefinition delas dock inte av alla. Bland invandrade afrikaner kan man mötaden uttalade uppfattningen att de är troende animister, det vill säga de uppgersig tillhöra en religion. Vem har då rätten till tolkningsföreträde, invandrareneller uppslagsboken?Anfäderskultur definieras enligt samma uppslagsverk som ovan som enankult då den kan omfatta såväl mödrar som fäder bland de dyrkade, det villsäga avlidna fäder. Ankult är en gemensam beteckning för olika kulturers sättatt symboliskt eller religiöst uttrycka samhörighet med tidigare släktled.Vördnaden för förfäderna och förmödrarna finns mest utpräglad i sådanasläktbaserade samhällen där de äldste är föremål för stor respekt, därför att derepresenterar den ackumulerade kulturella visdomen. En förutsättning föregentlig ankult är inte bara att något element hos personen, hos oss själen,finns kvar efter döden, utan också att anfädernas och anmödrarnas andarpåverkar vardagen hos de levande. Dessa idéer finns inom afrikanskajordbrukssamhällen, där kontinuiteten , jordbrukscykeln och bundenhetentill jorden har central betydelse.Det nya partnerskapet med och de invandrare som omfattas av entraditionell afrikansk religion kräver mer kunskap. Det är därför viktigt attettutredningsuppdrag ges i avsikt att belysa traditionella afrikanska religioner imötet med vårt svenska samhälle.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02Sf625 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf625av , ()Hemutrustningslån till nya svenskarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hemutrustningslån till nya svenskar.MotiveringReglerna för hemutrustningslån till nya svenskar ärutformade så att de riskerar att skapa en ekonomisk fälla fördem som nyttjar förmånen. Lånen beviljas till nya svenskarsom ett stöd för att skaffa grundutrustning till ett hem. Stödetär bra och nödvändigt men villkoren för återbetalning är interimliga.Det vore en angelägen rättvisefråga att göra hemutrustningslånen räntefria.Dagens regler innebär att låntagaren inte är återbetalningsskyldig de förstatvå åren. Det är först det tredje året amorteringar börjar göras. Räntan räknasdock, i enlighet med 16 § SFS 1993:448, . Syftet medanståndet är att ge utrymme för låntagaren att komma in påarbetsmarknaden och lägga grunden till en ordnad ekonomi.Det är emellertid fortfarande svårt för många invandrare att komma in påden svenska arbetsmarknaden, och många tvingas leva på socialbidrag. Dettagör att de första två amorteringsfria åren inte förslår. Så länge familjen fårsocialbidrag upp till existensminimum behöver lånet inte amorteras menräntan fortsätter att växa. Den växande räntan skapar en skuldfälla. Vi hartagit del av exempel där den växande räntedelen till och med blivit högre ändet ursprungliga lånet. Enligt vår mening finns det därför starka skäl att göraen översyn av villkoren för hemutrustningslån.Stockholm den 4 oktober 2000Ann-Marie ()()()()()
mot · GO02Sf626 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf626av , ()Utländska bärplockareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn beträffande tillfälligarbetskraftsinvandring i samband med bärplockning.Utländska bärplockareVi har under den senaste sommaren samt tidig höst sett ettflertal exempel på hur tillfällig utländsk arbetskraft genomfelaktigt uppställda förtjänstmöjligheter lockats till vårt landför att , högst någon månad, plocka bär.De förtjänstmöjligheter som i vissa fall har utlovats har baserats på entotalt orealistisk grund. Skulle utlovade förtjänstnivåer uppnås skulle detta ipraktiken inneburit plockningsvolymer som är omöjliga att uppnå.Det kan heller inte vara rimligt att svenska skattebetalare skall ombesörjakostnaden för återresa då det visat sig att förtjänsten som uppnåtts via utförtarbete knappt räckt till uppehälle, än mindre till att bekosta resan tillbakatillursprungslandet.Med anledning av vad som ovan har sagts måste det anses som högstrimligt att en inledande översyn görs av de förutsättningar som styrmöjligheten att ta in tillfällig utländsk arbetskraft till säsongsbetonadearbetensom t.ex. bärplockning.Stockholm den 4 oktober 2000Carin ()