ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ302av , ()Stormfälld granskogFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beloppet som utges som stöd för plantering av lövskogborde vara det dubbla i förhållande till vad regeringen föreslagit.MotiveringSkåne tillhör naturgeografiskt den mellaneuropeiskalövskogsregionen. Detta innebär i princip att olikalövträdsarter är skogbildande och att gran inte förekommerspontant utan alltid är planterad.I samband med stormen fälldes stora arealer granskog, ca4 000 ha, och omfattningen får i det närmaste bedömas som en naturkatastrof.Samtidigt har det framförts synpunkter från miljöhåll på denförmörkning av det skånska landskapet som granskogen innebär. Denbiologiska mångfalden är också avsevärt högre i lövskog än i denplantageartade granskogen. För att uppfylla såväl produktionsmålet sommiljömålet, och bedriva ett efter skånska förhållanden långsiktigt hållbartskogsbruk, är det av stor vikt att granskogen ersätts med framför alltädellövskog.Efterfrågan på lövtimmer är god och efterhand som utbudet fråntropiska skogar minskar kan man förvänta sig att efterfrågan ökar.Lövskogens nackdel jämfört med granen är emellertid dels de högaanläggningskostnaderna genom att viltstängsel krävs, dels den långaomloppstiden. Gran är i avverkningsmogen medan ekentar upp till på sig till skörd. Investeringen i en granplantering är barahälften av vad ekplanteringen kostar vilket gör att framför allt markägare medmindre arealer tvekar.Ett investeringsstöd som täcker skillnaden i anläggningskostnad mellangran och ädellövskog kan bli av avgörande betydelse för valet av trädslag.Detta är utifrån det skånska landskapets perspektiv en av de enskilt viktigastemiljöfrågorna.Flera andra länder drabbades av svåra stormar . Storaekonomiska satsningar görs också av de olika staterna för att det skallplanteras mera stormfasta trädslag, dvs i första hand lövskog. T ex beräknasdanska staten stödja skogsbruket med anledning av stormen med cirka 350miljoner danska kronor. Även i gör staten stora satsningar medanledning av stormen, och i satsar staten cirka 15 miljarder svenskakronor med anledning av stormen.Det finns en bred enighet i att minst hälften av den nu stormfälldagranskogen skall ersättas med lövskog och då i första hand ädellövskog. Iregeringens budgetförslag finns upptaget endast för dennasatsning. Det behövs minst det dubbla för att stimulera framförallt de mindreskogsägarna till att plantera lövskog istället. Det kostar ca extraperhektar på grund av behovet av att sätta stängsel t.ex. iSödra har ansökt om betydligt högre belopp än de 30 miljoner under3 år som regeringen nu föreslår.Stockholm den 26 september 2000Gunnel (c)
mot · GO02MJ303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ303av , ()Skyddsvärd skogFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att affärer om förvärv av skogsmark måsteföregås av en ingående miljöanalys.MotiveringStaten köper av skogsmark.Rubricerad affär är en affär av sådan omfattning att den bordeföregåtts av en mer omfattande debatt än som hittillsförekommit. Affären är en ekonomisk uppgörelse mellanpolitiska beslutsfattare och bolagsföreträdare. Eftersombevarande- och skyddsfrågorna är av mycket stor vikt börkontakter tas med t.ex. miljöorganisationerna ochNaturvårdsverket. De skogar inom det aktuella området förvilka finns särskilda skyddsmotiv måste undantas frånproduktion. Skyddsbehovet och markbytesaspekten måstetydligare styra vilka områden som skall förvärvas. Effekternaför naturvården av affären måste tydliggöras. Sådan analyssaknas för närvarande.Vid reservatsbildning används ofta ett system med markbyte. En särskildbytesbank bör upprättas inom affärens ram. Hur den regionala fördelningenav bytesbanken skall utformas bör avgöras först efter samråd med olikasakkunniga hos miljöorganisationerna, och andraintressegrupper.Så länge måluppfyllelse beträffande skydd av värdefull skog inte uppnåttsmåste det anses oacceptabelt att utnyttja naturskogar och nyckelbiotoper förskogsproduktion.Stockholm den 27 september 2000Harald ()
mot · GO02MJ305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ305av , ()Vissa skogspolitiska frågorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av ökat anslag tillskogsvårdsorganisationen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att anslaget för planering och anläggningav skogsbilvägar återinförs.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av regionala och lokala väganalyser.MotiveringEn viktig del i skogspolitiken är att produktionsmålen ochmiljömålen skall jämställas. För att nå dessa mål krävs bl.a.rådgivningsinsatser för att skapa motivation och förståelse förökad aktivitet när det exempelvis gäller återväxtåtgärder ochröjning. Den skogliga rådgivningen bygger till stor del påmanuella insatser, den är resurskrävande och den fordrar enjämn anslagsutveckling för att nå optimalt resultat. Av vadsom framgår av årets budgetproposition kommer anslaget tillSkogsvårdsorganisationen att avsevärt minska till2002. Som här framhållits kan det inte anses ändamålsenligtatt i då dessa resurser så väl behövs för att nå upp tillav uppsatta mål, minska dessa anslag. Detta börges regeringen till känna.När det gäller fortsatt utveckling av vår i särklass största exportnäring,skogsbruket, spelar vägnätet och framkomligheten en avgörande roll. SkogForsk har kommit fram till att skogsbrukets årliga förluster på grund av dåligaoch oframkomliga vägar uppgår till på årsbasis. Utöverbristerna på det allmänna vägnätet har även de enskilda vägarna drabbats avlägre anslag och därmed stora brister i bärighet. Utöver dessa vägkategoriersom betyder väldigt mycket för de skogliga transporterna, har vi det storanätet av skogsbilvägar som får anses som primära i den skogligaverksamheten. Statsbidraget till planering och anläggning av skogsbilvägarhar tyvärr dragits in. Dagens verklighet pekar på ett mycket stort behov av ensatsning på skogsbilvägar. Inom mitt hemlän har vi nära 2.500mil skogsbilvägar. Trots detta ligger av skogsmarksarealenlängre bort än från väg. När det gäller anläggning av skogsbilvägarmåste samordning och planering vara ett bättre sätt än förbud för att nånationella miljömål inom detta område. För att klara detta krävs att anslagetför planering och anläggning av skogsbilvägar återinförs. Detta börges regeringen till känna.När det gäller förutsättningarna för optimala skogstransporter avgörs de avplanering och logistiksamordning, men till stor del också av vägnätetssvagaste länk i ett område, det så kallade flaskhalsproblemet. Det finns idagett stort behov av regionala och lokala analyser av dessa olika vägtyper, vilkabehandlas var för sig när det gäller resurser. En sådan flaskhalsutredningskulle kunna bidra till att maximera skogsbrukets transportförutsättningar ochminimera transportlängder och miljöpåverkan. kan med fördelvara pilotlän för en sådan utredning då det råder ett mycket gott samarbetemellan skogsnäringen och åkerinäringen. Vad som här anförts om behovet avregionala- och lokala väganalyser bör ges regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Åke ()
mot · GO02MJ309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ309av , ()SkogsvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om skyndsamma åtgärder för att förbättraskogsvården.SkogsvårdTrots allt som sägs är skogsnäringen den bransch som svararför de största nettoexportinkomsterna i vårt land. Därmed ärskogsnäringens effektivitet av strategisk betydelse för vårtvälstånd. Brister i dagens skötsel av våra skogar får betalasmed sämre ekonomiska resurser framöver.De förändringar av skogsvårdslagen som trädde i kraft 1993har utvärderats och är under utvärdering. Utfallet geranledning till oro. Återbeskogning såväl som röjning ochgallring är eftersatt på ett oacceptabelt sätt.Föryngringsåtgärderna i W- och X-län var anmärkningsvärtlåga i privatskogsbruket. efter avverkning var av arealenmarkberedd, övriga markägare hade åtgärdat . Skogsodling var utförd på72 % av den för skogsodling avsedda arealen, men i privatskogen var åtgärdad. På av den areal som avses att föryngras med naturligföryngring är den valda metoden olämplig. Risken är alltså stor för attskogsmarken inte utnyttjas effektivt och att förutsättningarna förkvalitetsproduktion försämras. Enligt är den lämpliga årligaröjningsarealen 275 000 ha; 1995 röjdes 187 000 ha. Med hänsyn till detuppdämda röjningsbehovet borde minst 300 000 ha röjas. Med antagandet atten skogsarbetare röjer en halv hektar innebär ett fullt ut tillgodosettröjningsbehov ungefär 1 650 fler säsongsarbetstillfällen än de redansysselsatta i denna verksamhet.Förändringarna i skogsbruket gör att kvalificerade yrkesmän gårarbetslösa, oftast på orter där samhället har uppenbara problem att bereda demmeningsfull sysselsättning. Till en försumbar kostnad skulle vi få ett på siktmycket lönsamt arbete utfört i trakter som lever under stort utflyttningstryck.En godare cigarr är det svårt att finna.Gallringen är inte lika dramatiskt misskött som övriga skogsvårdsåtgärder,men även här finns en betydande sysselsättningspotential som borde tas tillvara.Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger engod avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vidskötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen, skriverregeringen i budgetpropositionen och vi delar till fullo denna uppfattning.Men som vi visat ovan ser verkligheten annorlunda ut.Av budgetpropositionen framgår också att skall utvärderaskogspolitiken före utgången av 2001. Det innebär att det kommer att taåtskilliga år innan möjligheterna till sysselsättningsökning och denekonomiska potentialen i skogsbruket kan tas till vara. Vi motionärer anser attdet redan nu finns tillräckligt underlag för att konstatera att skogsvården intebedrivs på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bör därför skyndsamt kommatillbaka till med förslag som förbättrar skogsvården och därmedskapar lönsamma arbeten i glesbygd.Stockholm den 21 september 2000Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GO02MJ310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ310av , ()Skogsmarken och skyddsvärda biotoperFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skogsbrukets stora betydelse i Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn görs av bestämmelserna för bevarande avskyddsvärda biotoper.Tydliggör skogens betydelseDen svenska skogsnäringen svarar för av landetsexport och är därmed största nettoexportör. I detperspektivet är det viktigt att skogens betydelse synliggörsför en större allmänhet. Även i arbete bör skogensbetydelse framhållas. En markering skulle kunna vara attansvarig minister för jord- och skogsbruk i likhet medförhållandet i andra länder får titeln jord- ochskogsbruksminister samt att beredande utskott även fårlikartad benämning. Ministerns och utskottetsansvarsområden blir därmed tydligare för det svenska folket.Skogsmarken har förutom skogsproduktion stor betydelse för friluftslivet.Skogen måste skötas med hänsyn till växt- och djurliv. Detta får dock inteleda till att tillsynsmyndigheten lägger en "död hand" över stora områden.Skogsägaren måste ha möjlighet att sköta sin skog med rationella metoder.Det allmännas intresse att bevara t.ex. kärr och örtrika skogsområden måstehanteras så att även markägarens synpunkter beaktas.Nyckelbiotoper innehåller ofta äldre och mycket värdefull skog. Deekonomiska konsekvenserna för den enskilde skogsbrukaren kan därför bliallvarliga när krav ställs på att dessa biotoper skall sparas.Vid en inventering av skyddsvärda biotoper påträffas dessa inte sällan hosenskilda markägare. kräver då såväl avverkning sombevarande av skog för att säkerställa de skyddsvärda biotoperna, ochmarkägaren åläggs att åtgärda dessa insatser även utan ekonomisk ersättning.Många lantbrukare har en kombination av skogs- och . De måstefå sin utkomst av den jord de äger. Det är orimligt att kräva att en skogsägareskall avstå mark utan ersättning. I har vi betonat äganderätten mycketstarkt och den är därför skyddad i grundlagen. I grundlagen sägs även attmarkägaren har rätt till ersättning för den skada han lider när det allmänna tarmark i anspråk. Om intrånget är mindre ges dock ingen ersättning.För den mindre och medelstora företagaren/markägaren, kan det somstaten bedömer vara ett mindre intrång, vara av stor betydelse förmarkägarens fortsatta verksamhet. Det finns anledning att ifrågasätta behovetav en fortsatt uppifrån styrd skogsreglering av skyddsvärda biotoper, inteminst då det finns stora skillnader mellan privat skogsbruk och de storabolagens skogsbruk. Dessa skillnader bör belysas i översynen avbestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper.Vad som ovan anförts visar att det är nödvändigt att regeringen gör enöversyn av de nu gällande bestämmelserna för bevarande av skyddsvärdabiotoper.Stockholm den 27 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02MJ311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ311av , ()Förbättrad skogsvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyndsamma åtgärder för att förbättra skogsvården.MotiveringTrots allt som sägs är skogsnäringen den bransch som svararför de största nettoexportinkomsterna i vårt land. Därmed ärskogsnäringens effektivitet av strategisk betydelse för vårtvälstånd. Brister i dagens skötsel av våra skogar får betalasmed sämre ekonomiska resurser framöver.De förändringar av skogsvårdslagen som trädde i kraft harutvärderats och är under utvärdering. Utfallet ger anledning till oro.Återbeskogning såväl som röjning och gallring är eftersatt på ett oacceptabeltsätt. Föryngringsåtgärderna i W- och X-län var anmärkningsvärtlåga efter avverkning var av arealen markberedd, övrigamarkägare hade åtgärdat . Skogsodling var utförd på avden för skogsodling avsedda arealen, men i privatskogen var bara 49 procentåtgärdad. På av den areal som avses att föryngras med naturligföryngring är den valda metoden olämplig. Risken är alltså stor för attskogsmarken inte utnyttjas effektivt och att förutsättningarna förkvalitetsproduktion försämras.Enligt är den lämpliga årliga röjningsarealen 275 000 ha.1995 röjdes 187 000 ha. Med hänsyn till det uppdämda röjningsbehovet bordeminst 300 000 ha röjas. Med antagandet att en skogsarbetare röjer en halvhektar innebär ett fullt ut tillgodosett röjningsbehov ungefär 1 650fler säsongsarbetstillfällen än de redan sysselsatta i denna verksamhet.Förändringarna i skogsbruket gör att kvalificerade yrkesmän gårarbetslösa, oftast på orter där samhället har uppenbara problem att bereda demmeningsfull sysselsättning. Till en försumbar kostnad skulle vi få ett på siktmycket lönsamt arbete utfört i trakter som lever under stort utflyttningstryck.En godare cigarr är det svårt att finna. Gallringen är inte lika dramatisktmisskött som övriga skogsvårdsåtgärder, men även här finns en betydandesysselsättningspotential som borde tas till vara.Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger engod avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vidskötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen, skriverregeringen i budgetpropositionen och vi delar till fullo denna uppfattning.Men som vi visat ovan ser verkligheten annorlunda ut.Av budgetpropositionen framgår också att skall utvärderaskogspolitiken före utgången av 2001. Det innebär att det kommer att taåtskilliga år innan möjligheterna till sysselsättningsökning och denekonomiska potentialen i skogsbruket kan tas till vara. Vi motionärer anser attdet redan nu finns tillräckligt underlag för att konstatera att skogsvården intebedrivs på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bör därför skyndsamt kommatillbaka till med förslag som förbättrar skogsvården och därmedskapar lönsamma arbeten i glesbygd.Stockholm den 27 september 2000Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GO02MJ313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ313av , ()SkogsvårdslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av skogsvårdslagen.MotiveringNär den nya skogsvårdslagen trädde i kraft så innebardet en avreglering av röjningsplikten. Detta innebär samtidigtatt det inte via lagstiftning är möjligt att påverka skogsägarnatill röjningsåtgärder. Det har även inneburit att en hel delskogliga arbetstillfällen inom i första handinlandskommunerna försvunnit.Den avreglering som den nya skogsvårdslagen medfört innebär att detendast genom råd, information och utbildning går att förmå skogsägare attröja sina ungskogar. Följden har blivit att landets ungskogar får ett alltstörreröjningsbehov. Utförs inte dessa, så blir bestånden mindrevärdefulla. Bidragen som fanns i den "gamla skogsbrukspolitiken" innebar attdet stimulerade till åtgärder. Det finns två åtgärder som skulle kunna genererafler dagsverken i våra ungskogar och ett antal arbetstillfällen,nämligen att återinföra röjningsplikten i skogsvårdslagen och att återinförabidrag som stimulansmedel.Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av skogsvårdslagen bör görasoch att det i motionen anförda då beaktas.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02MJ401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ401av , ()SpökfiskeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge Havsfiskelaboratoriet i i uppdrag att genomföradraggningar i efter "spökgarn".MotiveringDagens fiskegarn är tillverkade av syntetmaterial som klarar sig i vattnetmycket . Många garn förloras av olika anledningar. Vidstormovädret och förra åretförlorade många fiskare, särskilt från , sina torskgarn. Hosleverantörerna på tömdes lagren veckorna efter stormen. "De ekonomiska förlusterna av 'spökfiske' kan totalt sett bli avsevärda",säger , som arbetar med frågan på Havsfiskelaboratoriet iLysekil.Man vet att av de tappade garnen hittas igen. Nittioprocent förblir alltså borta och kan stå och fiska som "spökgarn" under långtid. Det säger sig självt att en hel del fisk går in i dessa garn och dör.Spökfiskande torskgarn i svenska vatten är ett problem huvudsakligen iÖstersjöområdet, och då framför allt i de östra delarna.Även i det norska fisket är förlorade garn ett problem. Men norrmännenhar ett system där man organiserar draggningar efter garn. Man plockar uppstora mängder tappat garn på det sättet.Metoden är tillämpbar även i . Det är känt i vilka områden denstörsta mängden tappat garn förekommer och det är möjligt att sätta ininsatser på dessa områden.Stockholm den 27 september 2000Jeppe ()()
mot · GO02MJ403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ403av de , ()Fiske med trålFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en gräns på för fiske med trål iStockholms skärgård.Motiv till mitt förslagDen generella gränsen för fiske med trål i del av ärfyra sjömil. Vid vissa kuststräckor, bland annat i ,har gränsen flyttats in. Här har meddelat föreskrifter somförbjuder trålfiske med fartyg över 20 meters längd innanför den s.k.baslinjen. Detta räcker inte. Gränsen för trålfiskeförbud måste flyttas utoch räknas från de yttre kobbarna och skären.Gränsen på behövs även i om vi i havetskall bevara den biologiska mångfalden. Trålare dammsuger i principhavsbotten, vilket får till följd att strömmingen inte kan gå in och leka ifred.De skärgårdsbor som har fisket som utkomst måste kunna få fortsätta meddetta. Annars blir allt tal om en levande skärgård bara tomt prat. Det går inteatt vänta på långdragna utredningar för att vidta denna åtgärd.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ406 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ406av de , ()Strömmingsbeståndet i Stockholms skärgårdFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en undersökning av strömmingsbeståndet iStockholms skärgård.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av grundforskning av vattenkvaliteten i Stockholmsskärgård.Motiv till mina förslagFör lovade jordbruksministern i ett frågesvar att enundersökning av strömmingsbeståndet längs ostkusten från Blekinget.o.m. skulle göras under oktober 1999.Undersökningen har vad jag vet dock endast avsett området frånVästervik till Hanöbukten.Det är dags att grundligt reda ut varför strömmingsbeståndet minskar iStockholms skärgård. I denna skärgård är betingelserna speciella och deundersökningar som görs måste göras just i . Det behövsdessutom en grundforskning om vattenkvaliteten i skärgården eftersomvattnen där är grundare än på andra ställen.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02MJ407 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ407av Söderdahl, ()Fisket i ÖstersjönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall agera nationellt och internationellt i enlighet med vad i motionenanförs.Fisket i ÖstersjönFisket i regleras genom de internationella avtal som EU slutitmed övriga Östersjöstater. Inriktningen skall vara att bestånden inte skallskattas mer är de tål. Undersökningar visar på att så inte är fallet. Fleraarter är nu på gränsen eller under de biologiskt säkerställda gränserna.När tillgången är knapp så hårdnar konkurrensen och kravet på attgällande regler hålls ökar.I och finns bland fiskare en allmänt utbredd uppfattningatt fiskare från andra länder tar upp mer än deras kvoter ger dem rätt till inomden svenska zonen. Det finns ingen statistik som tyder på att det är så, mendet förklaras med de regler som gäller. Vi påstår inte att det är så, menoavsettdetta så skulle en liten regeländring kunna ta bort eller bekräfta misstankarnasom svenska yrkesfiskare har. Skulle det vara så att mer än de tilldeladekvoterna tas upp så utgör ju detta ett ytterligare hot mot arterna ochfiskenäringen i stort.Den regeländring som vi föreslår är att när fiskefartyg skall fiska i ett annatlands zon så skall in- och utpassering ske vid vissa förutbestämda "check-points".Det är som kontrollerar att fisket sker enligt debestämmelser som gäller. blir det en näst intill omöjlig uppgift eftersombåtarna kan gå in och ut ur zonen var som helst. När de är inne i zonen ochfiskar och kontrollerar lasten så är det omöjligt att avgöraom lasten fanns med från fiske utanför zonen eller om den fångats inne izonen.Kontrollen försvåras också av att rapporteringen inte sker direkt tillrespektive lands bevakningsmyndighet utan till EU, och sedan skall den gådärifrån till . Det är genom den flygbevakning som görsregelbundet som man vet var det finns fiskefartyg igång.För att få en bevakning som fungerar och som fiskarna har förtroende förmåste rapporteringen av in- och utpasserande fartyg ske direkt till det landsom har att sköta bevakningen.Stockholm den 28 september 2000Willy Söderdahl (v)()