mot · GO02N210 · 2000-10-05 00:00:00 — "Statens målsättning är att bygga värden, det kan krävas bådeköp och försäljningar" (DN 990627) har han framhållit och tillagt att hanexempelvis gärna vill växla över mer skog till statliga eftersom hantycker att svenska staten skall vara en stor skogsägare.Statskontoret har, som tidigare berörts, i rapporten som kommersiellaktör på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat den verksamhet somstatliga myndigheter och bolag bedriver i konkurrens med privata företag.Resultatet, som presenterades , är graverande. Mångastatliga myndigheter och bolag säljer varor och tjänster i konkurrens medprivata företag. En del av denna verksamhet visar sig ha en hämmande effektpå särskilt små företags möjlighet att etablera sig och växa på marknaden.Orsaken är de i grunden skilda villkor som gäller för statliga och privataaktörer och som gör att de inte konkurrerar på lika villkor.En av socialdemokratiska ministrar ofta citerad rapport är den som nyligenpresenterades av den amerikanska investmentbanken . Irapporten tycks mena att man i kommit långt vadgäller att affärsmässigt styra de statligt ägda bolagen. En sådan uppfattning ärfaktiskt lätt att få för den som läser texterna om målen för statensägarpolitik.Dock är texter och teori en sak medan praktik och verklighet är något annat. Iverkligheten märks nämligen inte mycket av denna affärsmässighet.Författaren till rapporten () menar också, precis som vimoderater gjort, att ytterligare steg mot privatisering måste tas. "genomför ett stort experiment, när man försöker görade statliga företagen mer affärsinriktade utan att privatisera dem.Dessutom försöker man att blanda statligt och privat ägande. Ännu vet vi intehur det kommer att lyckas", säger han.Rimliga ramar och reglerStarka skäl att säljaStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att skaparamar och regler för företagens verksamhet och bidra till attskapa gynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt, flerföretag, fler arbetstillfällen och god konkurrens.En riktigt genomförd privatisering av de statliga företagen skall:- Renodla statens roll som lagstiftare och normgivare- Stärka de privatiserade företagen- Sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddariskkapitalmarknaden- Ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägna ändamålStatligt ägande kan aldrig fullt ut förenas med en sund ochrättvis konkurrens, även om riktlinjerna är att företagen skalldrivas under strikt kommersiella villkor. Politiker kanpåverkas av motstridiga intressen i sin dubbla roll som ägareoch lagstiftare. Detta försvagar trovärdigheten för statenbåde i rollen som regelsättare och i rollen som ägare samthämmar riskvilligheten och entreprenörsandan hos andraaktörer på marknaden. En ofrånkomlig följd av statligtföretagsägande är att företag med statligt ägarkapital indirektsubventioneras i förhållande till företag som får söka sittriskkapital på marknadens villkor. Avkastningskraven ochkonkursrisken i privata företag medför att dessa inte kangöra samma affärsuppgörelser som statliga företag.Likabehandling och rättvisa mellan konkurrerande företag på en marknadkan bara uppnås om staten står neutral, vilket innebär att staten bör avstå frånatt själv äga och driva företag. Ett spritt ägande och en ekonomi med sundkonkurrens på lika villkor innebär att marknadsekonomin vitaliseras.Genom försäljning av statliga företag avlastas också staten uppgifter somden inte nödvändigtvis behöver ta på sig. Därmed kan staten ägna sig åtandra, viktiga uppgifter som ingen annan än staten kan ta ansvar för.Offentligt ägda företag kan påverkas negativt av sin ägarstruktur. De kanbli redskap för politiska ambitioner som hämmar deras utveckling genom attföretagen tvingas göra andra prioriteringar än de rent affärsmässiga.Statligt ägande kan även vara ett hinder för tillväxten påexportmarknaderna, eftersom andra länder kan uppfatta det statliga ägandetsom en dold subvention. Även annan internationell expansion, t.ex.företagsuppköp, sammanslagningar och joint , kan hindras på grundav statligt ägande eftersom utländska motparter kan uppfatta det som hotfullt.Genom privatiseringar kan företagen ges en konkurrenskraftig struktur ochkompetenta ägare. De statligt ägda företagen får genom privatiseringartillgång till riskkapitalmarknaden via börsen, vilket kan öppna möjligheternaför ytterligare kapitaltillskott. Företag som inte utvecklas enligt normalaföretagsekonomiska principer hamnar i ett sämre läge, vilket innebär att deanställdas trygghet minskar och att skattebetalarna förlorar pengar.Förbättrad tillgång på riskkapitalPrivatiseringarna bör genomföras på ett sätt som bidrar tillatt långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden. Detta bör främståstadkommas genom tre huvudtyper av åtgärder:För det första bör skattesystemet reformeras så att svenskars ägande avsvenska aktier underlättas. En målsättning bör vara att den svenska ägar- ochriskkapitalbeskattningen blir likvärdig med den i våra viktigakonkurrentländer.För det andra bör man sträva efter att öka intresset för svenska aktier ochmöjligheten att köpa sådana genom breda spridningar av aktier tillallmänheten och anställda, på samma sätt som skedde vid privatiseringarna avSSAB, , och Pharmacia.Det är viktigt att privatiseringarna möjliggör ett svenskt ägande avnäringslivet. Trenden mot placeringar av svenskt sparkapital i utländskafonder, försäkringar eller investmentbolag med utländsk beskattningmotverkar det svenska ägandet i . Detta är djuptolyckligt. En riskkapitalmarknad som i alltför hög grad domineras avinstitutionella aktörer riskerar att bli nervöst ryckig och bitvissvårförutsebar.För det tredje bör ett ökat enskilt ägande av näringslivet också erhållasgenom att anställda ges möjlighet att äga aktier i de företag där de arbetar.Detta kan åstadkommas genom att de skatteregler som missgynnarvinstdelningssystem elimineras.Försäljningen skall stärkaföretagetFörsäljningen av de statliga företagen måste ske på ettansvarsfullt sätt. Varje enskilt företag skall bli starkare ochmer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering. Detinnebär att starka hänsyn måste tas till företagens intressen,bl.a. vid valet av tidpunkt för försäljning, ägarstrukturen ochmetoderna för genomförande.En viktig princip är naturligtvis att skattebetalarnas intressen skall tastillvara vid prissättningen av aktierna. Det innebär att marknaden måste kunnabedöma företaget efter förtjänst. Exempelvis bör omstruktureringar vara näraslutförandet och därmed överblickbara för aktiemarknaden.Aktier till alla!Det finns vidare anledning att söka stärkariskkapitalmarknadens funktion vid försäljningarna genomatt bredda aktiesparandet till en allt bredare allmänhet ochdärmed öka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel avinhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måste tas tilldet allmänna marknadsläget.Genom att erbjuda aktier i de statliga företagen till en bred allmänhet kanintresset för privatiseringarna ökas som riskkapitalmarknadenbreddas.Enligt vår bedömning är riskkapitalmarknaden förhållandevis stark -om de rätta förutsättningarna ges. För att uppnå långsiktigt godtagbaraavkastningsmöjligheter i syfte att stärka riskkapitalmarknaden måste Sverigeha skatteregler som är likvärdiga med dem som gäller i andra jämförbaraländer. Den diskriminerande beskattningen av svenskt riskkapital somåterinfördes efter valet leder till ett ökat utländskt ägande och kontrollav svenskt näringsliv.Utländskt ägande är principiellt riktigt, men det är inte sunt att detutländska ägandet ökar därför att svenskt ägande missgynnas. Åtskilligatecken tyder dessutom på att delar av det ökande utländska ägandetfinansieras av svenskt sparande i utlandet. Det svenska riskkapitalet trängs uttill utlandet på grund av dubbelbeskattning av aktieutdelningar. På så sättmedverkar den nuvarande beskattningen till att öka utlandsägandet avnäringslivet utan att långsiktigt öka skatteintäkterna.Vi föreslår att dubbelbeskattningen av avkastningen på riskkapitalupphävs.Anställd - och delägareDelaktig blir välmotiveradDagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommeratt kännetecknas av ett närmare samband mellan denenskilde anställde, arbetets organisation och genomförandeoch företagets framgång. De anställda kommer att ha ettstörre personligt ansvar för arbetsuppgifterna och resultatet.Det är då också rimligt att de skall kunna få del av företagetsvinst.Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt ellerenskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst.Härigenom blir medarbetarna direkt delaktiga i företagets resultat. Genom attpå detta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan avsamhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar ochintresset för fortsatt sparande kan stimuleras.För socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. Det ledertill enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed motarbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn.Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte attförsämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra sådana systemdyra för arbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren.Vi har för vår del konsekvent motsatt oss sådana försämringar. I ställethävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras, till exempelgenom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidareborde möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna som inkomstav tillfällig förvärvsverksamhet övervägas.Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet attspara i aktier i det egna företaget utan att en eventuell skillnad mellanmarknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi anser attskattefrihet bör gälla för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utanannan begränsning än att köpen skall ha skett på samma ekonomiska villkorsom tillämpas för utomstående.Delaktig blir välmåendeUndersökningar visar att sjukfrånvaron är lägre hos privataföretag än i offentlig sektor, beroende på att privata företagerbjuder en bättre arbetsmiljö än vad den offentligaarbetsgivaren gör samt genom att inflytandet över de egnaarbetsuppgifterna är större.Hos privata företag finns en delaktighet och ett gemensamt mål, nämligenatt företaget skall gå bra. Och om det går bra, kan de anställda få del avdetta.På så sätt får även arbetets krävande och obehagliga delar en mening och ettsammanhang.All verksamhet kan inte utföras i privata företag, men mycket av det som görs i stora offentliga enheter kan göras i små privata företag. Alla lagarsom styr arbetsmarknaden kan inte avskaffas, men mycket kan göras för på den egna arbetsplatsen skall kunna besluta om tiderna för arbetet,arbetsuppgifterna och belöningar i arbetet. En privat produktion med klarasamband mellan prestation och belöning, delaktighet, motivation ochflexibilitet är hälsosammare än dagens överbelastade och stela offentligasektor.Avveckla kommunalamonopolKonkurrensutsätt verksamhetI utgörs en stor del av ekonomin av offentlig sektorsom är skyddad från såväl utländsk som inhemskkonkurrens. En lång rad verksamheter drivs i näst intillmonopolform. Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvårdenoch barnomsorgen.Genom friskolesystemet skapas emellertid konkurrens och privataalternativ inom utbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökarmångfalden och konkurrensen i den högre utbildningen.Införande av vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng kan öka kvaliteten ochsänka kostnaderna för barnomsorgen som en helt ny marknadöppnas för tusentals nya småföretagare, ofta kvinnor.En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt val av egen läkare och frietableringsrätt för läkare och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolenfaller och att konkurrensen främjas.All verksamhet med undantag för ren myndighetsutövning börupphandlas i konkurrens. Det skapar utrymme för valfrihet och mångfaldsamt ger kommunerna möjlighet att prioritera det som inte kan utföras avandra.Det är angeläget att lagen om offentlig upphandling kompletteras så att detinförs lagkrav på att all verksamhet där förutsättningar för konkurrens finnsskall upphandlas, om någon så begär. Privata entreprenörer skall ha rätt attutmana offentlig näringsverksamhet.Privatisera kommunala bolag ochaffärsverksamheterAntalet kommunala bolag är omkring 1.500. Allt fler avdessa bolag bedriver verksamheter inom områden där privataföretag varit verksamma. En stor andel av dekommunala bolagen går med stora och ständiga förluster. Dekommunala bolagen har dessutom påfallande ofta varitförknippade med de kontokortsskandaler som avslöjats iflera kommuner.Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellanoffentliga och privata bolag. Ett kommunalt bolag bedriver sin verksamhetmed skattemedel som eget kapital och med skattebetalarna som risktagare ochyttersta garanter. Detta ger kommunala företag ett övertag på bekostnad avföretag som drivs av de egna medborgarna.Kommuner skall inte bedriva näringsverksamhet. De verksamheter som drivs i bolagsform bör privatiseras eller avvecklas. Även kommunalaaffärsliknande verksamheter som bedrivs i förvaltningsform bör säljas elleravvecklas. För att underlätta försäljningar av verksamheter bör dessa i vissafall avgränsas till egna kostnadsställen med eget budget- ochförvaltningsansvar, för att sedan bolagiseras. Därefter bör detkonkurrensutsatta bolaget slutligen säljas, exempelvis till de anställda.Lagen om offentlig upphandling är otillräcklig. Offentligt ägda bolag ochförvaltningar konkurrerar i tilltagande grad på ojämlika villkor.Konkurrensverkets erfarenheter från de ärenden som anmälts till verket äralarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driften avnäringsverksamhet i offentlig regi då verksamheten inte grundar sig påformella beslut, utan har startats genom informella beslut med hjälp avresurser som står till den offentliga sektorns förfogande. Möjligheten förmedborgare att överklaga näringsverksamhet måste därför stärkas.Det bör i lagen om offentlig upphandling införas en regel som gör offentlignäringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stat ellerkommun.Privatisering och avveckling av affärsverksamhet innebär storaomvandlingsprocesser som måste skötas med stor varsamhet. Det är viktigtatt privatiseringsprocessen leder till fördelar för alla och att konkurrensenblirmer rättvis. Kommuner och landsting skall ges ett bra pris för verksamhetersom avyttras och de sålda företagen stärkas genom privatiseringen.Många av de kommunala företagen verkar inom bostads- ochenergiområdena. Det är områden där risktagandet och kapitalbehovet tidigarehar varit mycket begränsat. När monopolen på energiområdet slopats genomavregleringen av elmarknaden ökar kraven på kompetens, kapital ochrisktagande dramatiskt. Inom bostadssektorn har lägre inflation, stor andeltomma lägenheter och ändrade finansieringsvillkor även där ställt kraftigtökade krav. En privatisering ökar möjligheterna för företagen att fåkompetenta ägare.Sprid ägandet i de statligabolagenPrivatisera - nu!Vi anser att i första hand ett 30-tal av de statliga företagenbör privatiseras, helt eller delvis. Privatiseringarna kan delasin i tre olika grupper:- aktiespridningar över börsen.- Direktförsäljningar- Bolag eller verksamheter under någon form av strukturering eller medbehov av omstrukturering där ägarbreddning eller försäljning kan bliaktuell.Eftersom alla de aktuella företagen är unika och i behov avolika former av omstruktureringar måste de behandlasindividuellt. I vissa fall kan det vara aktuellt att säljabörsposter (t.ex. , , Noridic BaltingHolding), i andra fall kan det handla om försäljning tillfolkrörelser (t.ex. till idrottsrörelsen), att brytamonopol och genomföra strukturförändringar ()eller att finna helt andra lösningar ().Följande bolag finner vi vara aktuella för omstruktureringar i ett inledandeskede:ApoteksbolagetArlanda flygplatsAssi DomänLandvetter flygplatsLernia ABLKABNordic Baltic Holding ABOM Gruppen ABPosten ABSamhall ABSAS GruppenStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag ()Statens järnvägarSveaskogSvenska LagerhusaktiebolagetSvenska rymdaktiebolagetSvenska skogsplantor ABSvenska Spel ABSvensk ABSvensk-Danska ABTeliaTeracomVasakronan ABVattenfall ABVin & Sprit ABVägverket ProduktionSärskilda kommentarerVattenfallVattenfall AB, som är ledande elproducent ochelleverantör, verkar på en alltmer avreglerad elmarknad.Bolag i denna kapitalintensiva bransch, med förhållandevissmå kapitalströmmar, behöver en hög andel ägarkapital föratt kunna agera långsiktigt och effektivt. besitterett unikt svenskt kunnande och stora möjligheter finns atterhålla betydande exportintäkter. För det erfordras emellertidtillgång till riskkapitalmarknaden.Energidebatten och stängningen av kärnkraftsreaktorn i harförsatt i en olycklig situation som minskar bolagets affärsmässigatrovärdighet och försvårar värderingen av bolaget. Det exakta värdet beror påhur de politiska vindarna blåser och om rimliga möjligheter finns att denpolitiska styrningen av bolaget upphör.För att inte gå miste om bolagets kompetens och möjligheter att konkurrerapå den internationella marknaden är det av yttersta vikt att ABbörsintroduceras. bör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag sompå likvärdiga villkor med andra företag offensivt deltar i den alltmerinternationellt integrerade energimarknaden. För att återupprätta Vattenfallseffektivitet och trovärdighet som kommersiellt företag bör politiseringen avstyrelsen upphöra. Då blir dessutom friare att expandera utomlandsoch möjligheten att bli en europeisk storspelare, som uppenbarligen ärambitionen, ökar.De misstag som den socialdemokratiska regeringen gjort i samband medhandhavandet av har kostat miljarder kronor. Genom att inteupprepa liknande misstag med kan många arbetstillfällen ochmiljarder kronor komma de svenska skattebetalarna till godo. Genom attVattenfall blir frikopplat från staten blir det heller inte lika anstötligt attbolaget gör förvärv i , , , och har som central förvaltningsmyndighet ansvar förutbyggnad, drift och underhåll av det statliga vägnätet.Verket är den största enskilda beställaren av vägbyggnadoch vägunderhåll i landet. bedriver Vägverketegen produktion av dessa tjänster genom VägverketProduktion och . Denna dubbelroll skadartilltron till ett objektivt upphandlingsförfarande. Därmedminskar också förutsättningarna för största möjligasamhällsekonomiska effektivitet.Mellan vann av alladriftupphandlingar. har konstaterat att kontraktsprisernaär lägre på de områden som är konkurrensutsatta jämförtmed dem som inte är det. Det är en grundmurad uppfattning blandkonkurrenter på marknaden att ofta underprissätter vidanbudstävlingar avseende vägunderhåll. ,och Statskontoret har granskat Vägverketskonkurrensutsatta verksamheter. Dessa granskningar utmynnar alla islutsatser som rimligen borde innebära att ochVägverket Konsult avskiljs från myndighetsuppdraget.Revisionsfirman har på uppdrag utrettförutsättningarna för en eventuell bolagisering av ochVägverket Konsult. utredning visar att en bolagisering av VägverketProduktion är fullt möjlig och att lämpligen bör läggasned och verksamheten säljas. Mot bakgrund av de rådande förhållandenaanser vi att sådana åtgärder bör vidtas . Det bolagiserade VägverketProduktion måste därefter säljas till annan ägare.TeracomTeracom AB har etablerat ett de facto-monopol påmarknaden för utsändning av TV och radio. Utbyggnaden avdet digitala mark-TV-nätet innebär att företagetsdominerande ställning förstärks ytterligare.Bakgrunden är att regeringen valt att använda företaget som ett verktyg förmediapolitiska ambitioner samt att saknar en integrerad lagstiftningpå telekommunikations- och rundradioområdet. En sådan integreradlagstiftning diskuteras nu i samband med kommunikationsöversyninom EU.I syfte att undvika att monopol på utsändningarna av radio ochTV stärks är det nödvändigt att skyndsamt få till stånd en integreradlagstiftning samt att privatisera Teracom.De svenska flygplatsernaFormerna för hur flygplatser och flygtrafiktjänsten ärorganiserade skiljer sig starkt åt mellan olika länder. Detsvenska systemet med en sammanhållen organisation för alltsom har med civil luftfart att göra återfinns bara i ochFinland. Andra europeiska länder har en organisation sombygger på att produktionsfunktionerna hålls för sig -tillsammans eller i skilda organisationer - ochmyndighetsfunktioner för reglering av luftfarten för sig -ofta som en del av ministerierna. Inte heller är det vanligtmed sammanhållna flygplatssystem som i . Sådanafinns bara i , , och Portugal.Utvecklingen mot privat ägande av flygplatser blir allt vanligare iomvärlden. Flera faktorer har varit drivande. Regeringar i olika länder harkommit under allt starkare press att reducera sina utgifter - inte bara vadavser investeringar utan också i fråga om sådant som kan anses vara subsidiertill offentlig service. Allt fler anser också att de offentliga organen inte ärsärskilt effektiva s.k. service providers.Ett ytterligare skäl till privatiseringarna är de stora investeringar som krävsför att möta kraven från den ökande flygtrafiken. - - bedömer att behövs i ytterligareflyginvesteringar. Privatiseringar ger nya möjligheter att mobilisera nyttkapital. Den globala finansmarknaden har dessutom upptäckt att flygplatser ärutmärkta investeringar, något som troligen ökat tempot i privatiseringarna.Även i förekommer bolagsformen. Flertalet av de kommunalaflygplatserna är kommunala aktiebolag.Arlanda står i likhet med andra storflygplatser inför miljardinvesteringarunder den närmaste tioårsperioden. Den första etappen avkapacitetsutbyggnaden, inklusive rullbana tre, beräknas till fem miljarderkronor. För att klara dessa investeringar bör , i likhet med andra storainternationella flygplatser, privatiseras. Då behöver inte statsbudgetenbelastas. Det är inte bara linjenätet som kan ge inkomster utan även Arlandasmöjligheter för t.ex. konferenser, butiker och restauranger. Redan nu driverLuftfartsverket , för sin kommersiella utveckling.Privatiseringar bör vidare ske av och flygplatser.Även på dessa växer trafiken kraftigt och det finns goda möjligheter tilllönsamhet.På sikt bör landets samtliga flygplatser privatiseras. Statens uppgift blir dåatt köpa trafik och inte att finansiera och/eller driva terminalanläggningar.Svensk ABSvensk kännetecknas inte av högsta kvalitet.Den service bilägare möter lämnar ofta mycket övrigt attönska. har ett monopol på bilprovning.Detta måste brytas. Staten äger av aktierna iSvensk . Det är sannolikt en viktigbakomliggande faktor till de långa köer som kännetecknarstatens bilprovningar. För åkare riskerar de långaväntetiderna att resultera i körförbud, förlorade intäkter ochförlorade arbetstillfällen. Detta är oacceptabelt. Företagetbör privatiseras.ApoteksbolagetApoteksbolaget har monopol på detaljhandelmed läkemedel. är det enda land i som harmonopol på läkemedelsförsäljning. T.o.m. försäljningen avreceptfria läkemedel är monopoliserad, vilket medför en ijämförelse med andra länder låg servicenivå. I finnsca 900 apotek, d.v.s. ca ett apotek på 10.000 invånare. I våromvärld är det vanligt med ett apotek på 2.000 - 3.000invånare. Även i relativt små städer har man därför såvälhelg- som nattöppna apotek, en service som är naturlig i enkonkurrensutsatt vårdverksamhet.1998 hade en omsättning på . Avomsättningen kom inte från försäljning avreceptfria läkemedel, hårschampo, hudkrämer och liknande. Den privatahandeln önskar naturligtvis att få konkurrera om den delen. MenApoteksbolaget har tvärtom uttalade expansionsidéer.