mot · GO02A812 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A812av , ()Liberal jämställdhetspolitikSammanfattning- Det viktigaste målet för vår liberala jämställdhetspolitik är att skapaverkliga möjligheter för kvinnor och män att forma sina liv efter egna val.Arbetet för att nå ett mer jämställt samhälle handlar till stor del om attdriva kampen för att skapa mer rättvisa löner mellan kvinnor och män. Föratt möjliggöra detta vill vi verka för att det sker en större avreglering påarbetsmarknaden. Det gäller framförallt vården och skolan. Vi vill göra detmöjligt för fler arbetsgivare att utföra offentligt finansierade tjänster.Kvinnor måste i större utsträckning själva kunna välja arbetsgivare och gesett större inflytande över arbetsformerna.- Våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket för kvinnans underordnadeställning. Kvinnovåldet skördar offer i alla länder och i allasamhällsklasser. Det är mycket angeläget att polis och vårdpersonal får denutbildning och de resurser som krävs för att klara av sina uppgifter atthjälpa och vårda kvinnor. För oss är det angeläget att brottsoffrensställning kraftigt förstärks. Kvinnor som utsätts för förföljelse och våldmåste kunna beredas största möjliga rörelsefrihet. Vi vill därför utöka detgeografiska område som åklagare har möjlighet att låta omfattas avbesöksförbudet. De män som överträder besöksförbudet skall kunna försesmed elektronisk fotboja. Likaså skall kvinnor kunna ha rätt till vapenlicensför tårgassprej.- Segregation och utanförskap är ett av vår tids stora politiska problem.Invandrarkvinnor är på många sätt de stora förlorarna. Många av dessakvinnor lever isolerat, utan jobb och utan större kontakt med det svenskasamhället. Några konkreta förslag på hur vi kan bryta deras isolering är attse till att det vid sfi-undervisning och på mödravårdscentraler finnsbarntillsyn, och att det på språkförskolor finns mammagrupper.- liberalerna vill verka för att med alla medel söka stoppa denkvinnohandel, som ökat såväl inom som utanfördess gränser. I samband med att tar över ordförandeskapet i deneuropeiska unionen menar vi att har reella möjligheter att föra uppdenna fråga högt på den politiska dagordningen och vidta kraftfullaåtgärder för att söka stoppa den växande kvinnohandeln i om i världen utsätts kvinnor för kränkning av sina mänskligarättigheter. Vi vill arbeta för att stärka kvinnors rättigheter världen över,inte minst genom att se till att alla länder inte bara ratificerar utan ävenimplementerar de relevanta deklarationerna om de mänskliga rättigheterna.Även detta måste bli en prioriterad fråga under ordförandeskap iden europeiska unionen. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffandet av de facto-monopolen inom den offentligasektorn.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en flerårsplan för att höja löneläget för kvinnodomineradeyrkesgrupper med längre utbildning inom offentlig sektor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av fler män inom vården och skolan.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade skatteregler för ett rikt utbud av hushållsnära tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en höjd ersättning i mamma- och pappamånaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättandet av en ny lönediskrimineringsutredning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta arbetsgivaravgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla som vill skall få F-skattsedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förenkling av det regelverk som omgärdar företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att reseavdrag skall få räknas på den sträcka det tar att körabarn till och från dagis. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för att ta bort den kommunala bolagssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffandet av sambeskattningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en könsneutral värnplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om invandrarkvinnors situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans viktiga roll när det gäller att lägga grunden för ettjämställt samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att de osynliga strukturerna och hindren mot kvinnorinom den högre utbildningen klarläggs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en kriminalisering av "lindrig" psykisk misshandel blirföremål för förnyat utredande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att under sitt kommande ordförandeskap i Europeiskaunionen vidtar kraftfulla åtgärder för att söka stoppa den växandekvinnohandeln i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att polis och vårdpersonal måste få den utbildning och deresurser som krävs för att klara av sina uppgifter att upprätta ordning,hjälpa och vårda misshandlade kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det område som en åklagare har möjlighet att låta omfattasav besöksförbudet bör vidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att män som inte accepterar utdömt besöksförbud skall kunnaförses med elektronisk fotboja. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvinnor som så önskar skall ha rätt till vapenlicens förtårgassprej. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de målsägande som vill skall kunna få en stödperson sominformerar om rättegångsförfarandet och stöttar inför konfrontationenmed den åtalade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att prövning om att få stanna i bör kunna genomförasutan dröjsmål för misshandlade kvinnor med utländskt medborgarskapsom ingått äktenskap med en svensk man. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en handlingsplan för hur hälso- och sjukvården skall utformasså att vården i ordets rätta bemärkelse skall bli mer jämställd. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om attSverige och Europeiska unionen tydligt arbetar för att främja kvinnorsrättigheter världen över, inte minst genom att försöka se till att alla länderinte bara ratificerar utan även implementerar de relevanta deklarationernaom de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en uppföljning av de förebyggande insatserna motkönsstympning. 128.1 Yrkandena 3, 25 och 27 hänvisade till SoU.2 Yrkandena 4, 8, 10 och 12 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 5, 7, 14 och 24 hänvisade till SfU.4 Yrkande 9 hänvisat till NU.5 Yrkande 11 hänvisat till KU.6 Yrkande 13 hänvisat till FöU.7 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till UbU.8 Yrkandena 17-23 hänvisade till JuU.9 Yrkande 26 hänvisat till UU.InledningJämställdhet handlar ytterst om makt. Det främsta syftet medjämställdhetspolitiken är att skapa reella möjligheter förkvinnor och män att själva få makt över sin egna liv, och därkvinnor och män ges likvärdiga livschanser. Makt ochmöjlighet att påverka sitt jobb och sin ekonomiska situationskall inte vara beroende av vilket kön man fötts till. Insiktenom att män och kvinnor fortfarande har olika möjligheter göratt arbetet för ett mer jämställt samhälle är ett prioriteratpolitikområde för liberalerna. Liberal feminismhandlar framförallt om att se de strukturer som utgör hinderför kvinnor kopplat med en vilja att åtgärda detta medlösningar som utgår från den enskilde individen.Liberalismens viktigaste utgångspunkt är den enskilde individen. Det ärför oss liberaler en självklarhet att alla - oavsett kön - skall ges möjlighetattforma sina liv efter egna önskningar. Liberaler har också en lång och gedigentradition på jämställdhetsområdet. var en av de första somuttryckligen påtalade och skrev om kvinnans underordnade ställning isamhället. Den första riksdagsmotionen om kvinnlig rösträtt och valbarhetväcktes av liberalen och följdes sedan upp av , som lade det förslag som gav kvinnorna dessa mänskliga rättigheter.Den frisinnade var en bland första kvinnligariksdagsledamöter . liberalerna var först med att kräva ensärskild jämställdhetslag 1970, något som sedan förverkligades avfolkpartiregeringen , i polemik med Vänstern, Socialdemokraterna ochfacket. godkände "Delad makt - delat ansvar", som kommit att spelaen viktig roll i det fortsatta jämställdhetsarbetet.Trots att ligger mycket bra till vid internationella studier påjämställdhetsområdet, återstår mycket att önska och åtgärda. De traditionellakönsrollerna lever till stora delar kvar och utgör därmed ett verkligt hinderförkvinnors och mäns möjligheter att själva kunna forma sina liv efter sina egnarespektive önskningar och mål.Jämställdhet är inte en isolerad fråga utan påverkar och berör samhälletsalla områden. För att skall bli ett jämställt samhälle där människorvärderas efter kompetens - och inte efter kön - måste samhällets allainstanser vara medvetna om de brister som föreligger . Detta liberalaarbete kommer i hög grad att ske i konfrontation mot dem som anser att vägentill kvinnans frigörelse går genom mer av makt åt staten ochsamhällsapparaten snarare än genom mer makt åt kvinnan själv.Rättvis lön - oavsett könKvinnor tjänar generellt mindre än vad män gör. De harmindre makt över sin egen arbetssituation och sämremöjligheter att starta och driva företag inom de sektorer därmånga kvinnor är yrkesverksamma. En av de viktigasteliberala målsättningarna är att undanröja orsakerna till deorättvisa lönerna. Detta mål kan nås om kvinnor liksom mänges ökad makt och möjlighet att själva bestämma över sinarbetssituation. Vidare måste vi underlätta för de kvinnorsom vill "starta eget" samt bryta den offentliga sektornsstora inflytande så att fler kvinnor får fler arbetsgivare attvälja mellan. Det faktum att kvinnor och män inte tjänar likamycket är sannolikt den mest uppenbara och spridda formenav könsdiskriminering som lever kvar. Att avskaffa delöneskillnader som bara kan förklaras av kön framstårdärför, vid sidan av insatser för att radikalt minska våldetmot kvinnor, som den viktigaste uppgiften i vårjämställdhetspolitik.Löneskillnadsutredningen lade fram sitt slutbetänkande 1993.Betänkandet lämnade ett bra faktaunderlag för debatt och politiska beslut.Tyvärr har utredningen inte blivit inaktuell. Det är därför hög tid att draslutsatser av utredningens viktigaste besked - att mellan och 8procent av löneskillnaderna mellan män och kvinnor inte kan förklaras pånågot annat sätt än att kvinnor diskrimineras - trots att lagstiftning sedanlänge förbjuder könsdiskriminering. De presenterade skärpningarnaav jämställdhetslagen kan förhoppningsvis bidra till att undanröja denna renakönsdiskriminering. Men det räcker inte. Många av förklaringarna bakomkvinnors lägre löner kan i sitt nuvarande sammanhang betraktas som faktorersom sakligt berättigar löneskillnader. Om en person exempelvis väljer att gåner på deltid är det ett berättigat skäl till att ge denne lägre lön och kanskeockså att gå förbi denne när högre tjänster skall besättas. Men det faktum attkvinnor i högre grad än män väljer att arbeta deltid är självfallet ett uttryckföratt traditionella könsroller till stor del lever kvar, där kvinnan harhuvudansvaret för hem och barn vid sidan av sitt arbete, och där praktiskamöjligheter att kombinera detta ansvar med heltidsjobb för många inteexisterar. Av den anledningen är det viktigt och angeläget att frågor om t.ex.pappaledighet, valfrihet i barnomsorgen och möjlighet att köpahushållstjänster till rimliga priser sätts högt på den politiska dagordningenföratt kunna utjämna mäns och kvinnors förutsättningar på arbetsmarknaden. Enannan förklaring är att många kvinnor arbetar i kvinnodominerade yrken,främst inom den offentliga sektorn. Det råder en monopolsituation inom storadelar av den offentliga sektorn. Detta bidrar bland annat till att lönerna hållsnere i de sektorer där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kunskap.Det är också inom dessa sektorer som det ofrivilliga deltidsarbetet och deotrygga anställningsförhållandena framförallt florerar. En av förklaringarnatill de låga lönerna är att arbetsmarknadens funktionssätt är föråldrat ochmåste förnyas. Det är de bakomliggande strukturerna som behöver förändras,ingen jämställdhetslagstiftning i världen kommer annars att kunna upphävasådana löneskillnader.Konkurrens ger rättvis lön -avreglera vården och skolanFolkpartiet liberalerna vill bryta de offentliga de facto-monopolen och göra det möjligt för fler arbetsgivare attutföra offentligt finansierade tjänster inom vården ochskolan. Det är mycket viktigt att kvinnor ges möjlighet attsjälva kunna välja mellan fler arbetsgivare och i störreutsträckning, än vad som är möjligt , själva tillåtsbestämma arbetsformerna. Genom konkurrens mellanarbetsgivarna kan lönenivåerna inom de kvinnodomineradeyrkena höjas. Låga löner förklaras inte bara av attityden påarbetsmarknaden gentemot kvinnor, utan också avarbetsmarknadens funktionssätt.Detta är inget teoretiskt tankeexperiment, utan kan illustreras medsjuksköterskornas situation. Lönerna för privatanställdamedlemmar är högre än för de som är anställda av kommuner och landsting.Vid en jämförelse - oavsett ålder och befattning - var medellönen högre för dem som arbetade i privat sektor. Lönespridningen ärockså större bland de privatanställda. En kommunalanställd tandsköterskatjänar i snitt mindre än en privatanställd kollega. Likasåen ekonom, ingenjör, vårdchef eller annan tjänsteman som ärkommunalanställd och kvinna.Kvinnors arbetsmarknad skulle bli betydligt tryggare om de, inom deyrken där de är överrepresenterade, tilläts förverkliga sina idéer. Släppskvinnlig skaparkraft loss leder det till bättre kvalitet för barn, sjuka ochgamlagenom att dessa kan välja den typ av service, omsorg eller utbildning sompassar dem själva bäst. Det leder till lägre kostnader för skattebetalarna ochdet utvecklar den offentligt finansierade servicen. Det leder dessutom till attkvinnor som arbetar inom dessa sektorer får fler arbetsgivare att välja mellan,vilket är mycket viktigt både för tryggheten och dessa yrkens status. De ärdärmed inte utelämnade till en enda arbetsgivare. Det leder också tillmöjligheter för avknoppning eller expansion till en rent kommersiellservicesektor.Som påpekats tidigare är en av de viktigaste jämställdhetsambitionerna attreformera den offentliga sektorn. Så länge kvinnor som arbetar inom vård,omsorg, utbildning och service inte ges möjlighet att förverkliga sina idéerutanför de offentliga monopolen hämmas mycket skaparkraft. Det är inte barajämställdhetsfientligt, det är också ett gigantiskt resursslöseri.ArbetstidsreformInte bara kommuners och landstings vana att inrättadeltidstjänster är orsak till deltidsarbete som egentligen inteär frivilligt. Många kvinnor arbetar i en arbetssituation somär mycket låst både till arbetstider och arbetsplanering. Dettamedför att de upplever sig tvingade till en kortare arbetstidän de annars skulle behövt ha, för att kunna kombineraarbetet med hämtning och lämning av barn, passa busstideretc. Med mer flexibla arbetstider och större möjlighet tillegen arbetsplanering skulle många kvinnor kunna öka sinarbetstid. Många fler män arbetar redan i en sådanarbetssituation. Fördelarna med mera makt över jobbet ärinte bara att arbetsutbudet kan öka, det medför också störrearbetstillfredsställelse och mindre stress. visar att det finns en stor skillnadmellan kvinnor och män när det gäller graden av inflytande iarbetet, kvinnorna är kraftigt överrepresenterade bland "destyrda" och männen bland "de fria". Inflytandet mäts då vadgäller i vilken ordning arbetsuppgifter ska utföras, på vilketsätt de ska utföras men också hur mycket, när och var manska arbeta. Genom att riva hierarkier, införa modernaarbetsorganisationer och öppna för privat företagande påbredden kan många kvinnor som finns bland "destyrda" i stället komma att tillhöra "de fria". Politiken harhär ett stort ansvar dels direkt i form av arbetsgivare ioffentlig sektor, dels genom att riva monopolen.Mer makt över arbetstiden kan uppnås genom att genomföra en modernarbetstidsreform. Arbetstidslagstiftning och semesterlag bör förändras så attdet ges bättre möjligheter att i avtal - centralt, lokalt och enskilt - kunnapåverka sin arbetstid vad gäller både längd och förläggning. En sådanarbetstidsreform är i hög grad en jämställdhetsfråga.Flerårsplan för bättrelöneutvecklingDet blir allt svårare att rekrytera kvalificerad personal tillmånga viktiga arbeten inom den offentliga sektorn. Dennasituation är särskilt tydlig på lärarområdet. De som kan fåbättre betalda jobb på annat håll hoppar av och det är svårtatt locka de bästa studenterna till lärarutbildningen. Det ärlikaså oroväckande att avhoppen från lärarutbildningen är såmånga.För liberalerna har utbildning alltid varit viktigt. Vi har tydligtklargjort att vi arbetar för höjda lärarlöner och att vi är beredda att se påandrakvalificerade yrkeskategorier inom den offentliga sektorn på samma sätt.Politiker har ett ansvar också som arbetsgivare inom den offentliga sektorn.I ingår liberalerna i den styrandemajoriteten och har där drivit igenom att mer pengar i kommunens budgetskall användas till att höja lärarnas löner. Även i Svenska Kommunförbundethar liberalerna arbetat för att lärarlönerna skall höjas.Folkpartietliberalerna vill vidare att staten tillsammans med skall utforma en flerårsplan för att lösa detstrukturproblem som utgörs av att de kvinnodominerade yrkena i offentligsektor är sämre betalda än jämförbara yrken i den privata sektorn. Detkommer naturligtvis att medföra ökade kostnader för de offentligaarbetsgivarna. Därför är det svårt att klara detta i en avtalsrörelse. Menkursomläggningen, den nya inriktningen, måste läggas fast. är det än merviktigt, med hänsyn till den faktiska situationen, att yrken som kräverakademisk utbildning - såsom exempelvis läkare, sjuksköterskor och lärare -ges en bättre löneutveckling än tidigare.Främja rekrytering av fler män tillvård och skolaDet är ett problem inom förskolan, skolan, sjukvården ochäldrevården att män utgör en så liten andel av personalen.Under senare tid har likaså det tidigare så statusfylldaläraryrket kommit att förlora i ställning. Det har primärt intevarit lönebildningsaspekten som varit det primära målet förFolkpartiet liberalerna när vi föreslagit åtgärder för att ökaandelen män. Men vi kan inte förringa att det historiskt settverkar finnas ett samband mellan hög andel kvinnor inom ettyrkesområde och en svag löneutveckling.Detta är ett komplext problem och det diskuteras olika teorier om hurdenna problematik bäst kan lösas. liberalerna, och många andra,menar att det är nödvändigt att först höja lönerna för att på det sättet lockaflermanliga sökande. Åter andra pläderar istället för att män inomfackföreningsrörelser och yrkeskollektiv bör verka för att underlätta positivaförhandlingar.Stimulera ett stort utbud avhushållstjänsterGrunden till frihet är att ha ett arbete. En ekonomisktoberoende kvinna är en kvinna med lönearbete - inte obetalthemarbete. Detta insåg , den liberalafeminismens främsta apostel, . Även ommånga år har gått är det lika sant . Denklassiska utgångspunkten att analysera välfärd är att utgåfrån individens val mellan konsumtion (arbete) och fritid.Tyvärr är den jämförelsen i praktiken inte så enkel. Denstatliga maktutredningen (Demokrati och makt i )och andra senare publicerade rapporter, visar attfördelningen av hemarbetet även påverkat fördelningen avmakt och inkomster i arbetslivet och i samhället i stort.Många, framför allt kvinnor, utför mycket arbete utan att fålön. Många par uppger att de lever i ett jämställt förhållande- tills den dag de blir tre. Då plötsligt är det kvinnan som fårta huvudansvaret för barn och hushållsarbete. I barnfamiljersköter oftast mamman markservicen. Vuxna arbetar ungefär60 timmar . Män får lön för 41, kvinnor för 27.För att fördelningen skall bli jämnare måste könsrollernaförändras, men så även arbetsmarknaden.Folkpartiet liberalerna vill göra skatteändringar för att möjliggöra ett riktutbud av hushållstjänster. Detta för att många arbetslösa män och kvinnorskall kunna få en lön, men också för att familjer där båda makarna harkrävande arbeten skall kunna fungera utan att någon behöver ge upp sinayrkesambitioner. Vi vet ju alltför väl att det ofta är kvinnan som ger upp sinayrkesambitioner, om familjelivet kräver att någon är hemma mer. Enskatteändring skulle också innebära att diskrimineringen i tjänstesektornbryts. Regeringens politik bidrar tyvärr till detta. Ytterligare ett argumentföratt stimulera hushållsnära tjänster är att det underlättar kvinnors möjligheteratt starta eget och kunna ägna sig åt entreprenörskap. Politikerna kan jugenerellt sett inte förutse inom vilka sektorer de framtida jobben kommer attfinnas, men mycket pekar på att en expansion av den vita tjänstesektorn ärbåda önskvärd och nödvändig. För att få igång en sådan utveckling krävsenligt vår mening kraftigt minskade skattekilar. Dessa förslag är ett viktigtledi kampen för att nå ett mer jämställt samhälle. Inte minst skulle en stor gruppkvinnor som arbetar svart med samma typ av tjänster få pensions- ochsjukpenningrättigheter liksom det arbetsrättsliga skydd de är utestängdafrån.Återinför ersättningsnivån imamma- och pappamånadenBarn har rätt till båda sina föräldrar. Båda föräldrarna harrätt till sina barn. Mamma- och pappamånaden har i dettasammanhang varit och är fortfarande ett viktigt instrument.Siffror visar att av de som fårföräldrapenning är män. Dessa män tar endast ut av dedagar de är berättigade till.Visserligen är det obalans i uttaget av föräldraförsäkringen, men samtidigtär det viktigt att slå fast att fler pappor tar ut föräldraledighet änföreinförandet av mamma- och pappamånaden. Att fler män tar större ansvar försina barn måste få fortsatt stöd.Könsrollerna måste brytas underifrån och med praktisk handling. Vimåste ge människor verktyg att verkligen kunna bestämma själva. Mamma-och pappamånaden är och har varit ett sådant verktyg. Sedan regeringensänkte ersättningen i föräldraförsäkringen har andelen män som tar vara påsin föräldraledighet minskat. Vi vet att det ojämna uttaget av ledighet iföräldraförsäkringen och de förvärvsmönster som då skapas är en avförklaringarna till att kvinnor halkar efter lönemässigt. Detta, och det faktumatt många män gärna skulle vilja vara hemma med barnen om familjen haderåd med det, visar hur viktigt det är att inte urholka ersättningen iföräldraförsäkringen.Mamma- och pappamånaden är en nyckel till frihet. För att ytterligaresnabba på jämställdheten i småbarnsfamiljer vill liberalernaåterinföra höjd ersättningsnivå till i mamma- och pappamånaden.Vi anslår därför till detta ändamål i föräldraförsäkringen.Det är också viktigt att betona vilken betydelse det kan ha att män i ledandeposition visar, inte minst arbetsgivare, att ett ansvarsfullt och krävandearbetegår utmärkt att förena med ett engagerat föräldraskap. Fler män i näringsliv,politik och samhälle måste uppmuntras att våga gå före och förena karriärmed pappaansvaret.Tillsätt en ny lönediskrimineringsutredningOm liberalernas strategi för rättvisa lönergenomförs med full kraft är det sannoliktatt löneskillnaderna mellan män och kvinnor minskar. Räcker detta eller behövs det mer? Den somarbetar med lönediskrimineringsfrågor blir snart medvetenom hur starka krafter i form av nedärvda mönster ochtraditionella synsätt som hindrar goda resultat.