mot · GO02U621 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U621av Lennmarker, ()Mänskliga rättigheter och demokratiFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upprättar ambassad i , Vitryssland.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inom ramen för EU:s medelhavspolitik betonarkravet på mänskliga rättigheter och demokrati i dialogen med deassocierade länderna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i den bilaterala dialogen och inom EU verkar för enstruktur för att främja och kontrollera respekten för mänskliga rättigheteroch demokrati i södra . begär att regeringen lägger fram en redovisning av läget ochutvecklingen beträffande mänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna för svenskt bistånd i enlighet med vad som anförts imotionen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt bistånd ej bör ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna,6. begär att regeringen i det internationella samarbetet inom FNföreslår att dess generalförsamling får en utförlig rapport och genomfören årlig debatt om läget beträffande mänskliga rättigheter och demokrati imedlemsländerna.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiska sanktioner.Mänskliga rättigheter ochdemokratiDen tyske filosofen har myntat begreppet dendemokratiska världsrevolutionen för att beskriva denpolitiska utvecklingen sedan andra världskriget.Han menar att ingen samhällsförändring är mer dramatisk och fundamentalän demokratins segertåg i världen. Idéerna bakom det demokratiskastyrelseskicket har sina rötter långt tillbaka. Som dominerande politiskdrivkraft var den demokratiska visionen etablerad redan under 1800-talet.Ändå var demokrati en jämförelsevis ovanlig styrelseform . Mindreän hälften av var vid krigsutbrottet demokratier. Demokratinmognade således betydligt senare än vi tänker oss när vi tar den förgiven. Och det är först efter slut som land efter land gåttöver till ett demokratiskt styrelseskick. Processen accelererade närkommunismen föll. Det som således sker är något unikt i mänsklighetenshistoria. Det är en politisk civilisationsprocess som ger en stor majoritet avmänskligheten möjlighet att konfronteras med de grundläggande frågorna ikonflikten mellan det öppna samhällets idéer och de totalitära idéerna. Om vienbart ser vann hundratals miljoner människor sin frihet. Ettdussintal nationer återvann sin självständighet. Kampen mot dettaårhundrades värsta gissel, totalitarismen, har vunnit en avgörande om änkanske inte slutgiltig seger. Demokrati är folkstyre. Det är deltagandetspolitik. Det är den politik som får människor att växa och bestämma över sitteget öde. Även om demokratin är bräcklig i åtskilliga länder finns endastenstaka diktaturer kvar i och , nämligen ochKuba. I har folket valt bort den diktator, som försöker hänga kvarvid makten.I har demokratin gjort stora framsteg. Mänskligarättigheter respekteras i betydligt större omfattning . Men brottmot de mänskliga rättigheterna förekommer trots allt.I , som tidigare plågades av många militärdiktaturer, är detenbart som inte har en folkvald regering. Men åtskilliga avdemokratierna är bräckliga och respekten för mänskliga rättigheter är intetillfredsställande i vissa av länderna. Viljan till fred och försoning iCentralamerika - nu senast i och tidigare i - är docktydligt märkbar. Situationen i är dock mycket oroande.I är utvecklingen också på rätt väg. De stora undantagen är de fem,sex länderna i det socialistiska blocket från i väster till iöster. Mänskliga rättigheter ignoreras.I ett bälte från över , och nermot Central- och är demokratin satt på undantag. Situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna är inte bättre. I begränsad, men dockväxande, omfattning finns en islamsk fundamentalism som utövar förtryckmot människor med en annan religiös övertygelse och mot kvinnor. Sudanoch är upprörande exempel på detta. Den afrikanska och arabiskasocialismen är liksom annat sekulärt maktbegär som t.ex. i och Libyenfortfarande den vanligaste orsaken till diktatur och förtryck.VitrysslandI är situationen utomordentligt allvarlig. President har diktatoriskmakt. Presidentdekret kan gälla som lag. 1996 årskonstitution drevs igenom på ett konstitutionsvidrigt sätt. har inte utsetts genom fria val ochdomarkåren är inte oberoende. Mänskliga rättigheterrespekteras inte och yttrandefriheten är mycket begränsad.Personer aktiva i oppositionen försvinner eller skräms tilltystnad. Sammantaget behövs långtgående stödinsatser för attstärka en demokratisk process. bör inrätta enambassad i Minsk.MedelhavsområdetDemokratin har svårt att få fäste i . Början till enpositiv utveckling kan dock skönjas främst i ochJordanien. I syfte att främja mänskliga rättigheter ochdemokrati liksom ekonomisk utveckling och miljösamarbete,har EU en medelhavsstrategi. Den innebär att alla ländernavid södra och erbjuds s.k. euro-mediterrana avtal som är associationsavtal med EU. Målet äratt dessa Medelhavsländer och EU skall utgöra ettfrihandelsområde år 2010.I dialogen med EU:s samarbetsländer i är det viktigt attfrågor om mänskliga rättigheter och demokrati betonas starkare. Denhittillsvarande utvecklingen har visat att respekten för mänskliga rättigheteroch utvecklingen mot demokrati inte kommit så långt som det är rimligt attkräva.Sker inte en demokratisk utveckling och ökar inte respekten kraftigt förmänskliga rättigheter, kommer södra och östra delen av fortsättningsvis att vara en instabil region.Södra AfrikaFör att respekten för mänskliga rättigheter och demokratiskall utvecklas i södra , är det viktigt att bygga uppstrukturer som främjar och kontrollerar att utvecklingen går irätt riktning. och EU bör därför i dialogen medländerna i södra betona vikten av att det skapasregionala strukturer för mänskliga rättigheter och demokrati.Europarådet kan här vara en förebild. Erfarenheterna visar att deteuropeiska integrationssamarbetet startade just med mänskliga rättigheter ochdemokrati när bildades för 50 år sedan.SADC-samarbetet kan ges fastare strukturer när det gäller att övervakaefterlevnaden av mänskliga rättigheter och demokrati bland de länder som ärmedlemmar. Det framväxande parlamentariska samarbetet inomorganisationens ram gör detta möjligt. konventioner ochmekanismer skulle kunna tjäna som förebilder. En sådan verksamhet skullekunna finansieras genom EU-biståndet då det handlar om regional integrationdär erfarenheterna från det europeiska integrationssamarbetet kan varaintressanta. bör agera för detta inom EU.Utförlig rapport ommottagarländernaSverige arbetar för respekt för mänskliga rättigheter ochdemokrati genom FN-systemet, genom EU och bilateralt. Förett litet land som kan det emellertid vara svårt attbilateralt utöva inflytande i sådana frågor. Men engenomförbar uppgift är att få fler länder att inse att det ärinom ett demokratiskt styrelseskick som medborgarna har debästa möjligheterna att forma ett samhälle som värnar omrättsstaten och där yttrandefrihet, politisk pluralism ochflerpartisystem kan utvecklas.I de länder som mottar ett betydande svenskt bistånd har ettsärskilt ansvar för att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati stärksoch för att etablerade regler och principer efterlevs.Hittills har agerande varit för svagt. Bistånd har alltför oftautbetalats utan några direkta krav på att utvecklingen skall gå i riktning motdemokrati med ökad respekt för mänskliga rättigheter. Även statsmakter somi decennier har förtryckt sitt folk har kunnat räkna med svenskt bistånd.Sverige måste nu på ett mycket aktivare och tydligare sätt ställa krav ochdriva på utvecklingen mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.I flera år har vi begärt att regeringen före, eller senast isamband med, budgetförslaget skall ge en utförlig rapport omsituationen och utvecklingen när det gäller respekten för mänskliga rättigheteroch demokrati i mottagarländerna.En sådan rapport skulle utgöra ett underlag för en utförlig debatt införbeslut om framtida svenska biståndsinsatser. Vetskapen om att den svenskariksdagen noggrant följer och värderar utvecklingen av mänskliga rättigheteroch demokrati skulle vara en viktig signal till mottagarländerna.Utrikesutskottet uttalade sig positivt , i betänkandet ominternationellt utvecklingssamarbete, över detta förslag, och i betänkande1996/97:UU12 förutsattes att en samlad bild av läget beträffande respektenför mänskliga rättigheter och demokrati i mottagarländerna skulle komma attges, lämpligen som en bilaga till budgetpropositionen.Den 10 december 1998 gjorde ett tillkännagivande tillregeringen om detta. En enig riksdag ställde sig bakom ett tillkännagivandefrån ett enigt utskott. En sådan rapport har sammanställts. Rapporten komemellertid alldeles . Vi hade därför inte någon samlad bild av läget förmänskliga rättigheter och demokrati i våra samarbetsländer införbudgetarbetet. Vi vidhåller därför vårt krav att regeringen till riksdagenredovisar läget och utvecklingen beträffande mänskliga rättigheter ochdemokrati i mottagarländerna för svenskt bistånd före eller senast isamband med budgetförslaget.Förbättrad kontrollDet internationella regelsystem som syftar till att värna denenskilda människans rätt är relativt väl utbyggt. Även om detfinns vissa brister är det stora problemet att länder inteansluter sig till internationella konventioner eller, vilket ärvanligare, att förpliktelserna inte uppfylls.Det finns en rad ideella internationella organisationer som gör ett viktigtarbete när det gäller att övervaka situationen och i rapporter redovisa lägetförmänskliga rättigheter och demokrati. Tiden borde dock nu vara mogen attockså får en detaljerad rapport om läget beträffandeefterlevnaden av de principer som organisationen själv är grundad på.Barnkonventionens uppföljningsmekanism kan tjäna som föredöme, mengranskningen bör ske direkt i generalförsamlingen. En sådan årlig rapportborde bli föremål för en ingående och bred debatt med alla medlemsländer.Den 10 december 1948 antogs den universella deklarationen om demänskliga rättigheterna av . Detta datum kunde varaett bra tillfälle att genomföra årliga uppföljningsdebatter.Villkor för svenskt biståndBistånd får inte utbetalas till statsmakter som grovt ochsystematiskt kränker mänskliga rättigheter och utövarförtryck mot sina medborgare. Allvarlig korruption skallockså utesluta bistånd.Ekonomisk tillväxt ochdemokratiEn snabb ekonomisk tillväxt har oftast positiva effekter ocksåvad det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Ett snabbtutrotande av fattigdomen i kombination med en högrebildningsnivå främjar detta. Uthållig ekonomisk tillväxt ärdessutom förknippad med ekonomisk frihet där ett stort antalaktörer bestämmer samhällsutvecklingen. Detta kan intekombineras med ett totalitärt samhälle, där statsmakten göranspråk på att styra varje del av samhällets utveckling.De friaföretagen och de självägande bönderna är viktigaingredienser i ett pluralistiskt samhälle och därmedförutsättningen för demokrati och mänskliga rättigheter.Sambandet är dock inte absolut. Även om förtrycket har lättat i länder somFolkrepubliken och är det likväl lång väg kvar innan ländernaens kan betraktas som framväxande demokratier. Att dra slutsatsen att deekonomiska förbindelserna med sådana länder skall avbrytas eller minskasvore dock alldeles felaktigt.Huvudregeln måste vara att stimulera en snabb fattigdomsavveckling. Detgäller att främja handel, direktinvesteringar och andra privata insatser.Fördelen är att dessa stimulerar den av statsmakten fristående delen avsamhället.Ibland framförs kravet att handelsbojkotter eller avbrytande av deekonomiska förbindelserna med ett land skall användas såsompåtryckningsmedel. Erfarenheten visar att detta mycket sällan leder tillframgång. Sanktioner leder normalt till att landet isoleras och att diktaturenfördjupas. Regimen kan skylla problemen på en fientlig omvärld.I vissa särskilt allvarliga fall är sanktioner dock nödvändiga. De måste i såfall vara beslutade av för att de skall få effekt och för attfåden moraliska legitimiteten. Det kan inte accepteras att enskilda länderförsöker utsträcka sin egen sanktionslagstiftning till att också gälla andraländer.Om handel och investeringar främjar företagsamhet och det civilasamhället gäller motsatsen om bistånd till statsmakten i diktaturer eller andraländer där de mänskliga rättigheterna förtrycks. Bistånd skall inte tillföras destrukturer som står för förtrycket. I stället är bistånd via fria och frivilligaorganisationer särskilt viktigt i sådana situationer.Stockholm den 2 oktober 2000Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()