ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A711 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A711av , ()MedlyssningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medlyssning på call-center-företag.MotiveringDen så kallade call-center-branschen växer snabbt och det finns ett stortintresse av hur den utvecklas. Den nya arbetsmarknaden ger möjlighetertill att kvalificerade arbetstillfällen skapas utanför de traditionellatillväxtregionerna. För ungdomarna är arbete i branschen ofta ingångentill arbetsmarknaden. För äldre är det - åtminstone i regioner med högarbetslöshet - en möjlighet till att överhuvudtaget få ett arbete.Tyvärr visar många undersökningar att företag och anställda inom call-center-branschen saknar kunskaper om arbetsmarknadens villkor, både vadgäller rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att anställda inom dennabransch får likvärdiga villkor jämfört med övriga grupper påarbetsmarknaden. Branschen måste ha sunda villkor.I september förra året beräknades antalet årsanställda till 7051. Bland deanställda utgör kvinnorna och är . av de anställdahar fast anställning och lönen ligger på /månad.Utbildningsnivån är god. Drygt hälften har någon form av gymnasialutbildning och har eftergymnasial utbildning.Hela 66 % medlyssnas i sitt arbete. Det innebär att en annan person, oftastchef eller liknande, lyssnar av samtalen. Det kan antingen gå till så att densom lyssnar sitter bredvid den som medlyssnas eller sitter i ett annat rum. Detkan antingen ske eller då den anställde inte vet om det iförväg. Det är en vanlig inlärningsmodell och används också somkvalitetsåtgärd. Kunden är inte informerad om att det sker.De som inte medlyssnas har till övervägande delen befattningar där maninte sitter i telefon mot kund. Det är olika typer av chefsbefattningar ellerandra typer av handläggande eller administrativa befattningar. Här finnssåledes också de som har till uppgift att utföra medlyssning. av deanställda får i förväg information om att medlyssning ska ske.HTF har gjort en enkät bland medlemmar i branschen. De frågor somställdes rörde bland annat medlyssning. av dem som tillfrågats tycker attmedlyssning gör att de känner sig övervakade och kontrollerade. Något färreanser att medlyssning borde vara olagligt och att det skapar otrygghet påarbetsplatsen.De anställdas arbetsvillkor måste förbättras vad gäller integritetsskydd.Avlyssning ska inte kunna ske och reglerna för medlyssning måste skärpas.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02A712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A712av Klockare, ()HeltidstjänstFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av heltidstjänster.MotiveringArbetslösheten minskar och regeringen kommer att uppnå målet om högst4 procents arbetslöshet i slutet av innevarande år. Det är mycket bra mendet finns människor som önskar bidra till samhällsutvecklingen genom attarbeta heltid. Tyvärr kan vi konstatera att rätten att arbeta heltid är enkönsfråga. Det är i huvudsak kvinnor som arbetar deltid och då oftast itjänstesektorn och i den gemensamma sektorn som kommuner ochlandsting.Det är en rättvisefråga att alla som önskar skall kunna arbeta heltid, inteminst med tanke på det nya pensionssystemet, där hela livsinkomsten skallligga till grund för den framtida pensionen. De som själva önskar arbeta deltidskall efter ansökan få denna möjlighet.De deltidsanställdas situation på arbetsmarknaden försvagas då de oftahamnar i en situation som bl.a. gör det svårt för dem att bedriva utbildning pågrund av sitt deltidsarbete. Arbetsgivaren ser ofta de deltidsanställda som enreservarbetskraft som kan jobba mertid när behov uppstår. För dendeltidsanställde innebär det att utrymmet för studier eller förkombinationsanställningar begränsas.För att förbättra de deltidsarbetslösas situation krävs en lång rad insatser.Det är viktigt att arbetsgivarna verkligen tar sitt ansvar och organiserararbetet på ett sådant sätt att de som önskar högre sysselsättningsgrad ocksåkan få det. Det gäller såväl offentliga som privata arbetsgivare. Att som idagvältra över kostnaderna på a-kassan för att arbetsgivarna inte organiserararbetet på ett sådant sätt att de som så önskar får arbeta heltid, är inteacceptabelt. Det finns inga tvingande skäl för arbetsgivaren att ökaarbetstiden för dem som så önskar. En möjlig väg kan vara att det i denarbetsrättsliga lagstiftningen regleras vad som är särskilda skäl, för att inteinrätta heltidstjänster.Inom arbetsmarknadspolitikens ram finns också skäl att intensifierainsatserna. skall arbetsförmedlingen kräva av de deltidsarbetslösaatt de ska stå till arbetsmarknadens förfogande och ta anvisade jobb. Menarbetsmarknadspolitiken måste också anpassas till de deltidsarbetslösassituation.Gällivare kommun är ett föredöme och har som landets första kommunbeslutat att inrätta enbart heltidstjänster. Det fanns ett viss motstånd frånanställda som fick byta arbetsplats m.m., men efter den korta tid som förflutitsedan den nya ordningen börjat tillämpats, så har förändringen uppskattatsmer och mer av de anställda.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02A713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A713av , ()Översyn av anställningstrygghetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn i anställningstryggheten vad gällerinhyrningsföretag och uppsägning av tidigare anställda.MotiveringAllt fler företag hyr in arbetskraft och uthyrningsbranschen harmedvind - det gäller både inom industrin och tjänsteföretag. Istället föratt nyanställa hyr man arbetskraft.Att företagen vid akut arbetsbrist hyr in personal är inget fel men detkommer också rapporter från LO och TCO om att anställda sagts upp pågrund av arbetsbrist, men kort därefter blivit ersatta av inhyrd personal.Enligt lagen om anställningsskydd ska den som sägs upp på grund avarbetsbrist ha företräde till nya jobb på företaget efteruppsägning. Men företrädesrätten kan kringgås där uthyrningsföretag anlitas.Under 1990-talet har vi sett en utveckling med alltmer slimmadeorganisationer inom såväl privat som offentlig sektor och där man i vissa fallendast vill ha en fast stab av nyckelpersoner. Långsiktigt handlar det om enalltmer otrygg arbetsmarknad där anställningstryggheten blir alltmer osäker.Stockholm den 5 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02A716 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A716av Ygeman, ()Utökat medbestämmandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utökat medbestämmande.MotiveringArbetet är en grundläggande förutsättning för att en människa ska kunnaleva ett utvecklande och tillfredsställande liv. Men det är också iarbetslivet vi finner de mest utmanande exemplen på demokratiskabrister. Många människor vantrivs på sina arbetsplatser. Istället för attvara en skapande och utvecklande process har arbetet blivit ett tvång, enmeningslös handling utförd mot betalning. Det dåliga arbetet riskerar attleda till minskat självförtroende och ett försämrat socialt liv. Detta görmakten över arbetet till en av de största och viktigaste demokratifrågorna.Den anställde skall ha rätt att på jämlika villkor delta i såväl utförandetsom planeringen och organiseringen av arbetet. Det innebär rätten attutvecklas i sitt arbete och rätten till flexibel arbetstid. Det kräver enarbetsorganisation som sätter den enskilda människan i centrum.Med den mångfald av olikartade arbetsplatser som finns kommer denorganisation som krävs för att ge de anställda makt över sina egna arbeten attvariera kraftigt från fall till fall. Det är sålunda svårt eller omöjligt attcentraltlagstifta om en modell. Lagstiftningen måste istället skapa en grund för attavtalsvägen lösa de olika detaljerna i frågan. Därför börmedbestämmandelagen skärpas så att det krävs av företagen att de slutermedbestämmandeavtal och upprättar demokratiseringsplaner. Genommedbestämmandeavtalen kan arbetsgivarna och de lokala fackligaorganisationerna tillsammans utveckla det demokratiska inflytandet överarbetet.Demokratiseringsplanernas uppgift är att beskriva hur företagen avser attge de anställda delaktighet i planerings- och organisationsfrågor påarbetsplatsen. De är tänkta som ett konkret stöd i det lokalademokratiseringsarbetet i likhet med de jämstäldhetsplaner som företagen nuupprättar. Samma regler vad gäller företagens storlek och liknande som förjämställdhetsplanerna bör tillämpas även för demokratiseringsplaner.Lagen om styrelserepresentation bör förändras så att löntagarnasrepresentation i framförallt mindre företag kan förbättras. Genom EU ochandra internationella fora bör verka för regleringar om förbättratinflytandet för de anställda i de transnationella företagen.Stockholm den 2 oktober 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02A718 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A718av , ()Informationsinsatser i diskrimineringslagarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en offensiv informationsinsats i syfte att synliggöra de fyradiskrimineringslagarna och respektive ombudsmans roll.MotiveringArbetsplatsen ska vara fri från diskriminering. Det måste finnas enmaktbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ett av kraven är attingen skall behöva bli godtyckligt behandlad av sin arbetsgivare eller avsina kollegor. Diskriminering i alla dess former måste motarbetas!I maj 1999 trädde tre nya lagar om diskriminering i kraft. De handlar omdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, funktionshindersamt etniskt bakgrund. Lagstiftningen omfattar allt frånanställningsförfarandet till dess att man slutar. Det kan handla omtrakasserier, hot och våld på arbetsplatsen men också lönediskriminering,befordran och avskedsdiskriminering för att nämna några.De fyra nu befintliga diskrimineringslagarna - diskriminering på grund avsexuell läggning, funktionshinder eller etnisk bakgrund samtjämställdhetslagen - skiljer sig dock något från varandra vad det gällertillämpning av lagstiftningen och hur yttringar av diskrimineringen ter sig.Därför finns det myndigheter och ombudsmän - ,handikappombudsman och diskrimineringsombudsman - som ska se till attlagarna efterlevs.Det har gått lagstiftningen trädde ikraft och vi kankonstatera att lagarna inte fått fotfäste i folks medvetande . Fortfarandediskrimineras folk på arbetsplatserna och lagstiftningen fungerar intetillfreds-ställande då de personer som arbetar med lagarna inte har kunskap för atttillämpa dem eller inte kan identifiera diskrimineringen.En kraftig informationsinsats måste genomföras för att de fyradiskrimineringslagarna, skall synliggöras och ge varje individ kunskap för attkunna stoppa diskrimineringen på arbetsmarknaden.Varje individ måste ges kunskap om vad de ska göra ifall de ser någon blidiskriminerad i arbetslivet och i samhället i övrigt.För fattade LO-kogressen beslut om att utbilda alla defackligt förtroendevalda i dessa frågor. Det var ett viktigt beslut. Vi måstetydligt visa var gränserna går om vi ska nå målet att ingen ska blidiskriminerad i arbetslivet på grund av det faktum att man är kvinna,handikappad, homo- eller bisexuell eller invandrare.Stockholm den 3 oktober 2000Ann-Kristine ()()()()()()()()()()
mot · GO02A719 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A719av , ()Jämställdhet i trossamfundFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet inom trossamfunden.MotiveringTrots att är ett förhållandevis jämställt land så kan man konstateraatt församlingar och deras organisationer i många fall är långt ifrånjämställda. Om man ser tillbaka på de frikyrkorörelser som bildades /1900 visar det sig att kvinnorna varit med och initierat,suttit i styrelser och predikat ända tills rörelsen blivit mer etablerad isamhället eller vuxit sig starkare. Då har männen tagit över styrning ochpredikande medan kvinnorna fortsatt att sy, koka kaffe och dra in pengartill arbetet, utan att få vara med och besluta. Ett förhållande som undersökning bidragit till att synliggöra.Detta är ju egentligen inte förvånande. Församlingar speglar det samhällede är en del av, ett samhälle med en bit kvar på vägen mot jämställdhet. Detfinns dock en risk att kraven på jämställdhet inte ställs lika högt på kyrkornasom på samhället i övrigt.Kyrkornas världsråds centralkommitté proklamerade årtiondet 1988-1998som ett ekumeniskt årtionde för kyrkor i solidaritet med kvinnor. Ett skäl varsvårigheterna i allmänhet för kvinnor i samhällen och kyrkor världen övermen till grund för beslutet låg också en enkätundersökning i ett femtiotalmedlemskyrkor. Undersökningen hade visat att kvinnor i allmänhet inte hadetillgång till ledande tjänster i kyrkorna. De stod oftast utanför de beslutandeorganen och var hänvisade till traditionella roller med låg status. Kyrkornasvärldsråd menade att kvinnornas situation världen över var oacceptabelutifrån det teologiska grundantagandet att både kvinnor och män skapats tillGuds avbild.Att informera om de olika trossamfunden i den svenska skolan innebär också ser hur dessa är organiserade och hur de styrs. är numeraett mångkulturellt land och det är nödvändigt att ta hänsyn till denreligionsfrihet som råder i , men vi måste också ha målsättningen attde jämställdhetssträvanden och den praxis som gäller i vårt svenska samhälleäven ska omfatta trossamfunden.Stockholm den 20 september 2000Carina ()
mot · GO02A720 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A720av , ()Mäns och kvinnors ställning på arbetsmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om behovet av att ytterligare förstärka och påskynda pågåendearbete som syftar till att uppnå en "likavärdering" av mäns och kvinnorsställning på arbetsmarknaden.MotiveringTvå steg fram - ett tillbaka, så kan jämställdhetsarbetet beskrivas.Kvinnornas situation , jämfört med för bara , är dockmycket förändrad och förbättrad. Mycket som var otänkbart då är alldelessjälvklart . Dagens unga män kan till exempel knappast ens föreställasig ett liv utan delat ansvar för barn och hemarbete. Att dammsuga tillhörinte längre enbart det kvinnliga kompetensområdet.Just det gemensamma ansvarstagandet är oerhört viktigt för att nå sannjämställdhet både känslomässigt och praktiskt. Skall kvinnor ens ha en chanspå arbetsmarknaden, i politiken och i annat samhällsarbete måste vi ha detdelade ansvaret med i bagaget. Här spelar föräldraförsäkring, barnbidrag ochbarnomsorg huvudroller som skapar möjlighet till både ock - alltså både jobboch familj.Ja, två steg fram - men inte ända fram. Kvinnor utbildar sig ochkonkurrerar med männen på arbetsmarknaden. Men trots hög kompetens såvärderas kvinnors insatser lägre än männens. Kvinnor tjänar sämre, har sämrekarriärmöjligheter och styrelserummen är fortfarande stängda och låsta meddubbla lås för kvinnor.Mycket görs och har gjorts från den socialdemokratiska regeringens sidaför att förändra rådande strukturer. Kravet på lönestatistik ner på företagsnivåkan naturligtvis bli en katalysator. Men tålamodet tryter, de nödvändigaförändringarna tar . Med all rätt kräver kvinnorna rättvisa löneroch rättvisa kompetensbedömningar. Nu.Regeringen förbereder en reform för utökad rätt till kompetenshöjning avarbetstagare. Även om utarbetandet av förslaget naturligtvis sker i samarbetemed arbetsmarknadens parter så äger regeringen frågan. Det borde vararimligt att i detta arbete särskilt lyfta fram kvinnors ställning ochmöjligheterpå arbetsmarknaden i syfte att påskynda jämställdhetsarbetet.Stockholm den 3 oktober 2000Ulla ()Elisebeht ()
mot · GO02A721 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A721av , ()Förändrat ledarskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förändrat ledarskap hos de statliga myndigheterna isyfte att öka jämställdhet och jämlikhet.MotiveringVi i har hunnit långt i jämställdhetsarbetet. Vi har mycket att varastolta över som vi måste konstatera att kvinnors underordnadeställning består. Målet om mäns och kvinnors lika värde och möjligheterär fortfarande långt borta. Ett sätt att påskynda utvecklingen ärMainstreaming. torde denna metod vara den rätta för att förändrainvanda mönster. Det är därför också ett av de medel densocialdemokratiska regeringen valt för att påskynda jämställdhetsarbetettill exempel bland myndigheterna.I undersökning efter undersökning, i rapport efter rapport framkommer detatt kvinnor med handikapp och sjukdom fortfarande diskrimineras inom bådesjukvården och försäkringssystemen. Män får i allmänhet oftarehandikappersättning och dessutom till högre belopp än kvinnor. Kvinnor meddiabetes eller hjärtsjukdomar får mindre stöd än män i samma situation.Flickor får mer sällan vårdbidrag än pojkar med samma handikapp.Fortfarande utgör männen vid forskning och vid utvecklandet av nyaläkemedel. Dessa orättvisor är väl kända och har diskuterats och utretts i olikasammanhang under många år.Faktum kvarstår att inte mycket har hänt i praktiken trots att krav påförändringar har preciserats i regleringsbrev och anvisningar. Skevheternabestår vilket naturligtvis är oacceptabelt. Även jämlikhetsaspekten måsteinfogas i jämställdhetsarbetet. Det behövs uppenbarligen mer än utredningaroch förhållningsregler för att förhindra diskriminering. Ledarskapets roll idessa sammanhang måste lyftas fram. Vid nyrekryteringar av personer tillarbetsledande funktioner måste kunskaper i jämställdhetsproblematiken vägatungt.Stockholm den 5 oktober 2000Ulla ()
mot · GO02A8 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A8av , Hans (v)med anledning av förs. 2000:RR13 revisorers förslag angående arbetslinjens tillämpning för de äldre1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten som arbetsgivare skall föregå med gott exempel.2 Anpassa arbetslivet till människorsförutsättningarRiksdagens revisorer har granskat arbetslinjens tillämpning för de äldre.Som grund ligger en forskarrapport gjord på universitet.Enligt är äldres insatser på arbetsmarknaden värdefull. Dettabåde för verksamheters kvalitet och för överföring av yrkeskunskap till yngremänniskor. Det är viktigt att utforma arbetslivet utifrån arbetsmiljölagensportalparagraf om att arbetsplatserna skall anpassas till människorsförutsättningar. Man skall kunna arbeta fram till pensionsålder med hälsan ibehåll. Kompetensutveckling skall ges till människor i alla åldrar.Arbetsmarknadspolitiken skall vara anpassad till människors behov ochförutsättningar. Delpension skall utformas så att även människor ilåglöneyrken med tunga och slitsamma arbeten kan utnyttja den. En"äldreregel" behövs inom förtidspensioneringen, inte minst för människor påorter med svag och ensidig arbetsmarknad.3 Staten som arbetsgivareErfarenheterna som forskarrapporten visar på är att äldreavgångarna harvarit omfattande. Inte minst staten har varit normgivande i dettasammanhang. Staten som arbetsgivare har en särskild roll att spela påarbetsmarknaden. De statliga myndigheterna har riksdag och regeringsom huvudmän. uppfattning i arbetslinjens tillämpning blirvia de statliga myndigheternas handlande normgivande för hela samhället.Staten som gott arbetsgivarexempel bör tillämpa arbetslinjnen på rimligtsätt som kombinerar hög effektivitet med personalpolitiskt ansvar. Somforskarrapporten påpekar är ett alternativ till äldreavgångar attarbetsgivaren åtgärdar problem i verksamheten som hindrar äldre ochandra att verka fullt ut. Det handlar om arbetsorganisation, kortarearbetstid, annan förläggning av arbetstiden m.m. Positiva åtgärder på denegna arbetsplatsen i stället för utstötning av människor är särskilt viktigt istatens uppgift som normbildare i arbetslivet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Hans Andersson ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02A801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A801av , ()JämställdhetslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa jämställdhetslagen (1991:433).Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 24 september 2000Gunnar ()
mot · GO02A803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A803av , ()Gravidas skydd på arbetsmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av gravida kvinnors skydd på arbetsmarknaden.MotiveringKvinnor i fertil ålder får alltför ofta frågan vid anställningsintervjueroch genom frågeformulär vid ansökningstillfällen om de är eller om deplanerar en graviditet. är frågorna än mer integritetskränkande i sinnärgånghet kring den jobbsökandes privatliv. Kränkande frågor som inteborde accepteras på arbetsmarknaden. fick JämO infem anmälningar från kvinnor som menar att de nekats arbete enbart föratt de varit gravida. Även om ökningen av antalet anmälningar till JämOvarit blygsamma kan man på goda grunder utgå från att mörkertalet påområdet är stort. Brott mot jämställdhetslagen kan ge skadestånd men ärsvåra att bevisa enligt Jämställdhetsombudsmannen.Många unga kvinnor har , trots den nedpressade arbetslösheten, ändåen lös anknytning till arbetsmarknaden. Den ökade användningen av dentidsbestämda anställningen riskerar att försvaga bl.a. gravida kvinnorsställning på arbetsmarknaden.Därför är det oerhört angeläget att göra en översyn av unga kvinnors skyddpå arbetsmarknaden i detta hänseende.Stockholm den 28 september 2000Carina ()
mot · GO02A808 · 2000-10-05 00:00:00 — Barnpornografi ärförbjudet ändå är det tillåtet att klä ut kvinnor i barnkläder, med napp ochblöjor för att vara upphetsande - allt för att väcka lust till barn.Miljöpartiet anser att även sådan anspelningspornografi bör förbjudas.Miljöpartiet vill ändra hyreslagen så att hyresvärden får möjlighet attavhysa hyresgäster som har porrklubbsverksamhet. kan hyresvärdar blilurade att hyra ut till en verksamhet som verkar vara etiskt riktig men som iverkligheten visar sig vara något annat. Det har förekommit flera fall dåhyresgäster har drabbats av detta. Regeringen bör se över möjligheterna attavhysa hyresgäster som har oetisk verksamhet av detta slag. Begreppet oetiskverksamhet ska också klart definieras så att det inte uppstår oklarheter och attvissa grupper diskrimineras såsom nattklubbar för homosexuella (som i vissakretsar skulle kunna räknas som oetisk verksamhet).20 KvinnofridMiljöpartiet stödjer propositionen 1997/98:55 Kvinnofrid och förväntaross att de förslag som presenteras där förverkligas. haråtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld av närstående mänmest handlat om att skydda kvinnan genom inskränkningar i hennes livoch frihet. ser mycket allvarligt på det våld som framför alltmän utövar mot kvinnor. För att kvinnor och män ska kunna röra sig fritt isamhället, dag som natt, utan att känna sig hotade, är det viktigt med enväl fungerande kollektivtrafik som stannar nära bostäderna, det kan skegenom att man praktisera "fritt stopp" , d v s bussen stannardär man behöver gå av. Det är också viktigt att gator och torg är ordentligtupplysta. Se mer om detta i vår motion Det våldsamma samhället.20.1 PolismedverkanKvinnor som bor på kvinnojourer har problem när de skahämta sina och barnens personliga tillhörigheter i sin bostad somfortfarande bebos av den man som misshandlat henne och/eller barnen. Vimenar att hon ska ha laglig möjlighet att kunna hämta sina tillhörigheter iskydd av polis. har mannen möjlighet att neka polisen tillträde tillbostaden.Stockholm den 25 september 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()