mot · GN02Ub16 · 2000-02-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub16av , Bo (m)Sätt främst1 senaste rapport om situationen i visar ettalarmerande besked om tillståndet i skolan. Med hänvisning till §3:15 iriksdagsordningen innebärande händelse av större vikt väcks dennamotion.Läget i är så allvarligt att konkreta åtgärder måste vidtas.Nästan 1 av 4 elever lämnar enligt undervisningen i grund-skolan utan att ha uppnått målen för betyget Godkänd i ett eller flera ämnen.Motsvarande siffra 1998 var 1 av 5 elever, vilket visar att utvecklingen -som uttrycker det - är på väg åt fel håll. Regeringen har trotskrisbeskeden underlåtit att ta varningssignaler på allvar. Såkan det inte fortsätta. Problemen i skolan måste lösas.Elever är olika med olika intressen, motivation och bakgrund. Elever lärolika fort och olika mycket. Detta måste skolpolitiken ta som utgångspunkt ireformeringen av skolan. Rätten att välja skola är i detta sammanhang grund-läggande.Moderata Samlingspartiet föreslår att ger regeringen i uppdragatt utforma en heltäckande nationell handlingsplan för . Detkrävs en rad åtgärder för att höja undervisningens kvalitet och säkra insatserför kontinuerlig utvärdering och uppföljning.Handlingsplanen skall ses som svar på kravet på omedelbara insatser. Denbör utgöra inledningen på en förnyelseprocess där varje elevs intressen sättsi centrum och där ett fritt val av skola garanteras alla. Några centrala punkteri ett sådant program måste enligt vår mening vara följande:För det första, elever och föräldrar måste få besked om den enskildeelevens studieresultat i förhållande till de nationella målen. Skolan bör gealla elever i den allmänna skolan skriftlig information, minst en gång pertermin med början i årskurs 1. Att ge konkret och skriftlig information tilleleverna och deras föräldrar är av avgörande betydelse dels för att kunnahjälpa eleverna övervinna svårigheter , dels för att stärkaföräldrarnas viktiga medverkan i skolarbetet.För det andra, elever som löper risk att inte nå de nationella målen måstefå stöd och hjälp. Skriftliga omdömen måste kunna följas upp. Regeringenbör därför tydliggöra skolans ansvar och formerna för individuellaåtgärdsprogram för elever med behov av särskilt stöd. skall gesrätt att vidta kännbara sanktioner mot de kommuner respektive skolor sominte fullföljer sitt uppdrag.För det tredje, skall snabbt få möjlighet att stänga skolor somtrots ansträngningar inte har kunnat erbjuda eleverna en fullgod utbildning.Ingen elev skall behöva gå i en dålig skola. Alla elever har rätt tilllikvärdigamöjligheter att erhålla utbildning av hög kvalitet.För det fjärde, ge lärarna bättre förutsättningar att klara sitt jobb. Lärarnaär skolans viktigaste resurs. De måste ges utökade möjligheter till vidare-utbildning och fler karriärvägar. Möjligheterna att lägga ut undervisning påentreprenad måste vidgas.För det femte, se över skolans inriktning så att den kan möta olika eleversbehov och förutsättningar.2 Skolans utmaningar och problem2.1 om skolanFakta från om skolan visar på ett behov av attvidta ett antal konkreta åtgärder. senaste rapporter beskrivertydligt den tudelning som existerar mellan riktigt bra skolor och skolorsom inte klarar av att fullgöra sitt ålagda uppdrag.Skillnaderna mellan kommuner och mellan enskilda skolor bara ökar. Detfinns kommuner där fler än 4 av 10 elever inte når kunskapsmålen ochkommuner där når målen. Det finns exempel på skolor där allaelever når alla mål och skolor där endast 5 av 10 elever uppnår önskatresultat.Andelen elever som inte uppnår betyget Godkänd ökar och uppgår tillnästan 1 av 4 elever. lämnade 1 av 5 elever utan full-ständiga avgångsbetyg.Ungefär 1 av 20 elever i årskurs 8 läser sämre än genomsnittseleven iårskurs 3. En viss försämring av elevernas läsförmåga i såväl årskurs 2 som 5har skett . av alla elever lär sig inte läsaoch skriva. Cirka 5 000 lämnar utan att kunna läsa,skriva och räkna.1 av 6 elever i årskurs 9 uppnådde inte betyget Godkänd i ett eller flera avde nationella ämnesproven omfattande svenska, engelska och matematik. Detger, enligt , en allvarlig signal om kunskapsläget i slutet avgrundskolan.9 000 elever uppnår inte behörighet till ett nationellt program i gymnasie-skolan. 1 av 10 elever är därmed utestängda från gymnasieskolans nationellaprogram. 1 av 6 elever uppnår inte betyget Godkänd i svenska 2. Det betyderatt 1 av 6 elever med invandrarbakgrund utestängs från gymnasieskolansnationella program.Avhoppen från gymnasieskolan fortsätter att öka. Inte ens 8 av 10 eleverfullföljer sina gymnasiestudier. Andelen elever som uppnår allmän högskole-behörighet av de som fullföljer studierna uppgår till . Det betyderockså att totalt endast 6 av 10 gymnasieelever uppnår allmän högskolebehö-righet.Över 4 av 10 gymnasieelever med invandrarbakgrund hoppar av sinagymnasiestudier. statistik bygger på de elever som påbörjadesina gymnasiestudier höstterminerna 1992, 1993 och 1994. Avhoppengällande dessa elever är 25, . Trendenär tydlig och oroande.Varje kommun och skola är ålagda att upprätta skriftliga kvalitets-redovisningar för att öka medvetenheten om skolans resultat. En sådankvalitetsredovisning skall innehålla en redovisning av dels i vilken månmålen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som skolan tänker vidtaför att förbättra resultaten.Denna viktiga uppföljning och utvärdering av skolornas resultat för-summas av de flesta kommuner. 8 av 10 kommuner uppfyller inte skollagenskrav på en årlig skriftlig kvalitetsredovisning.Kostnaden per elev och år varierar mellan i och37 i . En elev i ges därmed helt andraekonomiska förutsättningar än en elev i . anger atthälften av dessa variationer i ekonomiska satsningar inte kan förklaras påobjektiva grunder.Utvecklingen i skolan går åt fel håll, säger skolrådet påSkolverket. (DN-debatt, 00 02 08). Han efterlyser en statlig nationellhandlingsplan för att lösa krisen i skolan.2.2 revisorer om skolanRiksdagens revisorer granskade skolan i en särskild rapport.Bakgrunden till revisorernas granskning är den reformering avskolväsendet som genomfördes eftersom skolan dåinte uppfyllde de av högt ställda ambitionerna. satsademest i världen på skolan, men utan att nå de bästa resultaten. Dessvärregör revisorer samma bedömning . Variationerna i resultatmellan olika skolor, kommuner och landsändar är stora och ökar.Nationella mål har inte påverkat utbildningen såsom förutsattevid sitt beslut om mål- och resultatstyrda skolor. Ett faktum är att skolornassätt att prioritera resurser i många fall utgår från andra faktorer än elevernasbehov. Det visar studier både från och de statliga utbildnings-inspektörerna, konstaterar revisorerna.Riksdagens revisorer framhåller att är ett genomsnittsland om deinternationella teoretiska kunskapsproven läggs till grund för analysen.Sverige lider brist på elever som presterar riktiga toppresultat.Internationellaundersökningar (TIMSS) visar att med avseende på både ochgymnasieskolan placerar sig de svenska eleverna i mitten när det gällerresultat i matematik och naturvetenskap.Under åren 1991-1997 minskade den genomsnittliga kostnaden med 9procent i . Enligt revisorerna satsar , trots dessa be-sparingar, mest resurser i världen mätt som andel av BNP pågrundskoleutbildning. Jämfört med övriga satsar 50procent mer i genomsnittlig kostnad per elev och år under grundskole-elevernas 6 första skolår. I jämförelse med genomsnittet i ärlärartätheten mellan högre i svenska grundskolor.Riksdagens revisorer betonar att det enligt flera internationella forsk-ningsstudier inte går att fastställa något generellt samband mellan skolornasekonomiska resurser och elevernas resultat. En viktig poäng, som revisorernabetonar, är iakttagelsen att skolornas sätt att organisera undervisningen ochfördela resurser i många fall utgår från andra faktorer än elevernas behov.Under åren 1991-1997 minskade undervisningskostnaderna som lokalkostnaderna ökade med . Desvenska skolorna satsade mer än tidigarepå skolmåltiderna. Denna redovisning tyder på att kommunernas och därmedskolornas sätt att spara resurser går tvärtemot det som brukar anses naturligtoch riktigt.Revisorerna poängterar att det saknas en grundläggande analys ochkartläggning av hur skolorna använder sina resurser. Revisorerna föreslår attregeringen tar initiativ till att en oberoende utbildningsekonomisk analysgenomförs av prioritering och resursanvändning.Revisorerna understryker att regeringens styrning av präglatsav att uppdrag till verket bara ökat i omfattning . Utrymmet förmyndighetens egna prioriteringar och självständighet har minskat. roll behöver förtydligas och renodlas.Revisorerna betonar vikten av att precisera förordningen om kvalitetsredo-visning till att skolornas redogörelse skall grundas på en ingående analys avskolornas resursanvändning och undervisningens resultat.2.3 om skolanRiksrevisionsverket (RRV) har i en effektivitetsrevision granskat destatliga ambitionerna att åstadkomma en utveckling av den svenskaskolan. RRV:s granskning har genomförts mot bakgrund av detkommunala huvudmannaskapet för skolan och inriktats på grundskolan.Kommunens skolplan och skolans arbetsplan nämns i undersökningen inteav någon lärare som ett stöd för skolans utvecklingsarbete. Detta antyder attden lokala styrningsförmågan är minst sagt begränsad. Lärarna efterlyserstöd i sitt arbete. De framhåller att de har ytterst begränsad kontakt ochsamverkan med de lokala skolpolitikerna.RRV betonar att den livaktiga pedagogiska utveckling som det var tänkt attdecentraliseringen och avregleringen av skolan skulle innebära realiserats iliten grad. RRV redovisar brister i hur samtliga huvudaktörer genomförtuppdraget att utveckla skolan. Läroplanen som enligt flera rapporter fort-farande inte implementerats lägger en god grund för arbetet.RRV visar att bilden av att det finns en gemensam vision om skolansutveckling är kraftigt överdriven. Den livaktiga pedagogiska verksamhet somvar avsedd att följa på det ökade lokala ansvaret har nästan helt uteblivit.I det nya styrsystemet har stora förhoppningar knutits till lärarna ochskolledarna. RRV anser att det finns få tecken på initiativ från lärarkår ochskolledare. Skolledarna har i stället kommit att få en mer administrativfunktion.Regering och riksdag har angivit ramar och övergripande mål som skalluppfyllas för en positiv utveckling av skolan. RRV konstaterar emellertid attSkolverket avstått från att följa upp det övergripande målet om skolansutveckling. RRV:s bedömning är att strategi varit ineffektiv,otillräcklig och alltför inriktad på rent allmänna frågeställningar.3 Sätt fokus på den enskilde eleven3.1 Lärandet välståndets grundSverige måste ha de högsta ambitioner när det gäller skolan. Utan sådanaambitioner riskerar vårt land att fortsätta att halka efter som nation ochmånga människor vägras möjligheten till en god framtid.Internationaliseringen och de ökade kunskapskraven får till följd att det ärsärskilt angeläget att stärka skolan, ingen elev får lämnas i sticket.Med denna utgångspunkt måste hela det svenska skolsystemet reformerasför att kunna erbjuda mer. Det måste vara en huvuduppgift under dekommande åren att åstadkomma detta.Sett mot den här angivna bakgrunden är de ständiga krisrapporternasärskilt alarmerande. När hela skolan måste stimuleras att utvecklas vidareblir det alltmer uppenbart att stora delar av denna inte ens når upp till dagensambitioner.Regeringen bär ett betydande ansvar för situationens allvar. När landetspolitiska ledning systematiskt bortförklarar varje larmrapport tappar skolantill slut framtidstron. Detta förstärks av att de enda åtgärder regeringenaktivtär beredd att vidta riktar sig mot skolor som brutit sig loss från stelbenthetenför att kunna erbjuda sina elever en bättre utbildning.Det är mot denna bakgrund kräver att riksdagenskall ta initiativ till nödvändiga åtgärder.3.2 Ge skriftlig information om elevens kunskapsutvecklingAlla elever i den allmänna skolan skall få skriftlig information om sinskolgång och sitt lärande minst en gång per termin fr.o.m. höstterminen iårskurs 1. Det är av avgörande betydelse att skolan tidigt upptäcker ochvidtar konkreta åtgärder för att hjälpa elever som har svårigheter attuppnå kunskapsmålen.Att ge skriftlig information till eleverna och deras föräldrar ligger helt ilinje med läroplanens intentioner: "Läraren skall utifrån kursplanernas kravallsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligtredovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn. "Aktuell forskning visar att skolans traditionella utvecklingssamtalkännetecknas av otydlighet och konfliktundvikande, vilket kan medföra attkänsliga problem sopas under mattan. Skriftlig information ger ökadtydlighet. Den skriftliga informationen behövs för att stärka föräldrarnasviktiga medverkan i elevernas skolarbete. Skall det grundläggande målet attingen elev skall tillåtas lämna utan godkända kunskaper isvenska, engelska och matematik kunna uppnås krävs tydlig och sakliginformation i tid.Skolorna behöver konkreta direktiv för att skyndsamt tillse att allaföräldrar med barn i ges förutsättningar för att bedöma var detegna barnet befinner sig i förhållande till de nationella kunskapsmålen. Ensådan insats bör snabbt kunna ske, kopplat till genomförande av de nationellaproven. Skriftlig information bör kunna tillhandahållas senast inför vårensskolavslutning.3.3 Tydliggör skolans ansvar att upprätta åtgärdsprogramReglerna för skolans ansvar att upprätta åtgärdsprogram för elever medbehov av stöd måste tydliggöras och betonas i lagstiftningen. Skolverketskall ges rätt att vidta sanktioner mot de skolor som inte fullföljer sittålagda uppdrag. Föräldrarna ges på så sätt ett stöd om tvekan uppstårvem som bär ansvaret för att hjälpa en elev att nå de uppsatta målen iläroplanen.På motsvarande sätt måste lagstiftningen ses över gällande lärarnasmöjligheter att reagera mot elever som bryter mot skolans krav på gottuppförande. Lärarna skall känna att de har tillräckligt stöd i lagstiftningenföratt och utan tvekan kunna ingripa när elever bryter mot skolansordningsregler.3.4 Dåliga skolor skall stängasModerata Samlingspartiet förordar att ges i uppdrag att, somen del av myndighetsutövningen, kunna stänga dåliga skolor som inteförmår erbjuda det eleverna och deras föräldrar har rätt att kräva.Ingen elev skall behöva gå i en dålig skola. Alla elever har rätt till godamöjligheter att erhålla utbildning av hög kvalitet. På samma sätt somSkolverket kan stänga fristående skolor som inte håller måttet, skalldåliga kommunala skolor kunna stängas. En stängning skall inte kunna skeinnan ett ordentligt granskningsarbete utförts och skolan erhållit tvåvarningar utan att ha lyckats höja kvaliteten till en accepterad nivå.3.5 Uppvärdera lärarnaLärarna måste ges bättre möjligheter att klara sin uppgift. Derasprofessionalism måste erkännas och deras arbete belönas.Moderata Samlingspartiet vill stärka lärarnas kompetens genom en moder-nisering av lärarutbildningarna bl a med sikte på att stärka ämneskun-skaperna och öka lärarnas IT-kunnande. Dessutom måste ledarskapsutbild-ning, kontakten med det omgivande samhället samt kunskap om special-pedagogik förstärkas i lärarutbildningen. Det bör skapas fler ingångar tillläraryrket och fler karriärvägar i undervisningen för skickliga lärare.Löner och allmänna anställningsvillkor måste vara konkurrenskraftiga såatt skolans tillgång till skickliga lärare säkras. Entreprenadlösningar kansäkra tillgången på skickliga lärare. Regeringen bör vidgamöjligheterna för rektor att lägga ut undervisning på entreprenad i syfte attsäkra undervisningens kvalitet genom välutbildade lärare.Rektorerna har en avgörande betydelse för skolans arbete. Varje rektormåste få ta ansvar för samtliga resurser som tilldelas hans eller hennes skola3.6 Öka skolans variationsrikedomSkolan är ensidigt inriktad mot allmän behörighet till högre studier.Åtskilliga iakttagelser tyder på att detta ökar utslagningen.Moderata Samlingspartiet eftersträvar en skola där alla elever får möjlighetatt komma till sin rätt. Det är däremot knappast sannolikt att alla elever justiungdomsåren anser sig vilja eller kunna följa en ensidig och av statenutstakad ubildningsbana.Regeringen bör ges i uppdrag att granska hur olika vägar till kunskap kanerbjudas eleverna. Ungdomsskolan är härvid bara en del av ett genomtänktutbildningssystem.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär framtagande av en nationellhandlingsplan för att föreläggas senast dennavår i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 10 februari 2000Bo Lundgren ()()()()Per ()()()()()()