ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fi3 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi3av , ()med anledning av prop. 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemetFjärde AP-fonden till GöteborgSveriges finansiella centrum är . Det finns inget skäl attutarma ett sådant starkt centrum som är avgörande för hela Sverigesutveckling. Dock finns det - i den reformering som görs av AP-fondsystemet - möjligheter att stärka regioner utanför huvudstaden, utanatt det utarmar ställning i finansiellt hänseende.Regeringens förslag till reformering av fondsystemet innebär bland annatatt en helt ny AP-fond, , ska etableras. Fonden, som inled-ningsvis ska förvalta , ska enligt regeringens förslagbyggas upp från grunden med ny personal och ny infrastruktur m.m.Flera ledande företrädare för näringsliv och forskning har uttalat sig för attfjärde AP-fonden ska placeras i . Det skulle kunna bidra till att ettav vidareutvecklas och också stärka nyföretagandetoch den högre utbildningen i regionen. Detta utan att det inverkar utarmandepå styrka som finansiellt centrum. Tvärtom skulle en placering iGöteborg kunna bidra till att får ytterligare ett starkt finansielltcentrum som kan bidra till en mer dynamisk ekonomisk utveckling i helalandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av den nya tillGöteborg.Stockholm den 2 februari 2000Mats ()()()()
mot · GN02Fi4 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi4av , ()med anledning av prop. 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemetLokalisera nya till !Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från vill placeraytterligare en AP-fond i . Ledande företrädare förnäringslivet, fackföreningsrörelsen och högskolor/universitet iVästsverige delar denna uppfattning. För att den västsvenska industrinska kunna stärkas, för att nya branscher ska kunna växa och den högreutbildningen vidareutvecklas är det viktigt att det finns tillgång till enfinansiell sektor.Om vi blickar tillbaka finns många exempel på banker och försäkrings-bolag som bildats och verkat i men som genom fusioner ochuppköp flyttat sina huvudkontor till . När AP-fondssystemet nuska reformeras finns ett bra tillfälle att stärka som finansielltcentrum. En helt ny AP-fond, , ska byggas upp frångrunden med ny personal och ny infrastruktur m.m.Vi är övertygade om att lokalisering av den nya AP-fonden i Västsverigeskulle ha en positiv inverkan på det västsvenska näringslivet och bidra till attvi får konkurrerande finansiella centra i , vilket skulle vara till gagnför en mer dynamisk ekonomisk utveckling i hela landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av den nya tillGöteborg.Stockholm den 8 februari 2000Britt ()()()()()()
mot · GN02Fi8 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi8av , ()med anledning av prop. 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemetI propositionen föreslås en omorganisation av Allmänna pensionfondensom en följd av fempartiuppgörelsen om det reformeradepensionssystemet. står givetvis bakom samtliga de punktersom ingår i denna uppgörelse, även om den i vissa delar skulle settannorlunda ut om vi fått utforma förslagen helt själva. Sammantaget ärdetta dock en bra lösning och det är angeläget att bredaöverenskommelser ligger till grund för vårt pensionssystem.Sjätte ingår inte i uppgörelsen. I propositionen föreslås attdenna ska byta namn till Sjätte fondstyrelsen. anser i stället attdenna fond bör läggas ned, och att medlen bör ingå i överföringsbeloppet.Näringspolitik ska inte bedrivas genom att pensionspengar förvaltas i ensådan fond. Staten ska inte vara aktör på detta område. Pensionspengarna skaförvaltas i enlighet med de riktlinjer som framgår av propositionen. Någonytterligare fond ska därför inte finnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att läggs ned och behåll-ningen tillförs det s.k. överföringsbeloppet.Stockholm den 9 februari 2000Karin ()()()
mot · GN02Fi9 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi9av , ()med anledning av prop. 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemetStyrelsernas och förvaltningens lokaliseringI samband med att nuvarande fondstyrelser omstruktureras finns det,enligt vår mening, skäl att se över lokaliseringen för såväl de nyastyrelserna som för fondförvaltningarna. Fonderna ska förvaltapensionsmedel från människor i hela och kommer också attförvalta tillgångar i olika delar av landet. Av dessa skäl, och av allmännaregionalpolitiska skäl, bör de fyra fondstyrelserna ochfondförvaltningarna kunna lokaliseras på lämpliga orter i olika delar avlandet. Med modern informationsteknik bör detta vara möjligt utan att gåmiste om samordningsvinster och specialiseringsfördelar i verksamheten.Detta bör ge regeringen till känna.Hänsyn till miljö och etikI sammanfattningen och regeringens förslagsruta till övergripande målför fondförvaltningen, anges att hänsyn till miljö och etik ska tas iplaceringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripande måletom hög avkastning. Vad vi kunnat finna är detta tema inte ytterligareutvecklat i texten.Ambitionen att ta hänsyn till miljö och etik är bra, men vi frågar oss ominte propositionen borde ha fört ett något mer ingående resonemang om hurdetta skall gå till i praktiken, på samma sätt som man utförligt utvecklarandra placeringsregler. Ett sådant resonemang kunde innehålla en närmarediskussion om hur miljö- och etikregler kan tillämpas i praktiken och om hurfondstyrelserna i sina verksamhetsberättelser bör återrapportera till riksdagenhur de utformat och tillämpat miljö- och etikhänsynen i sin förvaltning. Dettabör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokaliseringen av fondstyrelser och fond-förvaltning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hänsyn till miljö och etik i fondförvaltningen.Stockholm den 9 februari 2000Matz ()()()()
mot · GN02K22 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K22av , Per (m)med anledning av prop. 1999/2000:49 Utökat skydd för kodade tjänsterFörsäljningen och användningen av utrustning för olovlig avkodning avkrypterade TV-tjänster har mycket stor omfattning. Regeringensproposition innebär en förbättring eftersom den nuvarande lagen tillskydd för krypterade TV-tjänster i flera delar visat sig otillräcklig.Regeringen har dock i propositionen inte tagit hänsyn till att detutvecklats ett sätt att marknadsföra piratutrustning som riskerar attkringgå lagen. Det gäller den försäljning på Internet, som går ut på att deolika delarna som erfordras för olovlig avkodning säljs var för sig för attsedan sammanställas till fungerande utrustning av användaren själv. Dedelar som här säljs separat är kort, programmerare och kodningsnycklar.Enligt 4 § i propositionen krävs att utrustningen eller programvaran skallvara utformad eller anpassad för avkodning. Det har tyvärr visat sig svårtatt med den nuvarande lagen visa att de tomma korten ellerprogrammerarna skulle vara särskilt utformade eller anpassade förolovlig avkodning. Däremot är det lätt att konstatera att olovligavkodning är avsikten. Det här problemet kommer att kvarstå medregeringens förslag och vi föreslår därför att 4 § i stället utformas enligtföljande.4 §"Med avkodningsutrustning avses utrustning eller programvara somutformats, är avsedd, eller anpassats för att göra en tjänst som omfattasav lagen tillgänglig i tolkningsbar form.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring av lagen om förbudbeträffande viss avkodningsutrustning som anförts i motionen.Stockholm den 8 februari 2000Per ()()()()()()()()()
mot · GN02K24 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:49 Utökat skydd för kodade tjänsterJag ställer mig i huvudsak bakom propositionen och välkomnarinriktningen, där sanktionerna riktas mot distributionen och inteanvändning eller innehav av avkodningsutrustning. Med tanke på fråganskomplexitet och hur pass nya IT-frågorna är i lagstiftningen, finns dock iett avseende skäl att begära förtydligande avseende lagens innebörd.Regeringen konstaterar i propositionen att förbud mot distribution avprogramvara inte strider mot YGL, eftersom programkod inte utgör ettmeddelande eller en uppgift i den bemärkelse som avses i YGL. Frågan ärdock, mot bakgrund av konstaterandet i propositionen att "Grunden iprogramvaran är programkoden", huruvida den föreslagna bestämmelsen i4 § "Med avkodningsutrustning avses utrustning eller programvara ...", skallanses syfta på all distribution av programkod, eller endast sådan som ärdirekt exekverbar.Det är alltså oklart vilken tolkning regeringen avser i propositionen. Denvidare tolkningen är problematisk på så sätt att den t.ex. skulle kunna antasomfatta programkod eller färdiga algoritmer i tryckt skrift, vilka skulle kunnareproduceras av användaren och utnyttjas för avkodningen. Dessa skulle dårimligen omfattas av tryckfrihetsförordningen i stället för YGL. En sådantolkning vore för inte en acceptabel inskränkning, och detframstår därför som angeläget att ett förtydligande görs.Normalt är förutsättningen i och för sig att både teknisk utrustning ochprogramvara behöver distribueras. Det är dock lätt att tänka sig att de sominnehar den tekniska utrustningen (t.ex. tomma kort) är intresserade avuppdaterade versioner av programvaran, som då alltså rimligen borde varatillåten att distribuera i tryckt form. Det kan alltså tänkas komma att spela enroll vilken tolkning av lagen som avses.Det finns ett berömt liknande fall i , avseende krypteringsprogrammetPretty Good Privacy (PGP). Då programmet, som möjliggjorde starkkryptering, omfattades av vapenexportkontroll och belades medexportförbud, offentliggjorde dess upphovsman programkoden i bokform.Denna bok kom i stället att omfattas av grundlagsskydd och fick frittexporteras. Koden lästes sedan av (maskinellt) utomlands och återställdes pånytt till ett fungerande program, för världsvid distribution. En beskrivning avprocessen finns på den internationella versionens hemsida < > .Eftersom motsvarande fall torde vara möjligt i , och det är oklart ivilken utsträckning det föreliggande lagförslaget tar sikte på en sådandistribution, är det påkallat med ett förtydligande, som klargör attprogramkod som distribuerats i en form som omfattas av TF, t.ex. i trycktskrift, inte omfattas av förbudet. Det får ankomma på regeringen att bedömai vilken form detta förtydligande bör göras. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förtydligande av förhållandet mellan denföreslagna lagen om förbud beträffande viss avkodningsutrustning ochtryckfrihetsförordningen.Stockholm den 9 februari 2000Margareta ()
mot · GN02L16 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L16av Feltzing, ()med anledning av prop. 1999/2000:40 Obeställd reklam m.m.Reklam på mottagarens bekostnadDet förekommer allt oftare att företag sprider obeställd reklam på ettsådant sätt att mottagaren får stå för en del av kostnaden för utskicket. Etttydligt exempel på detta är spam, oönskad reklam via elektronisk post, e-post. Ett annat är faxreklam.Spam är oönskad e-postreklamSpam är ett engelskt uttryck för obeställd reklam via e-post. Mångamänniskor får mängder av e-post bestående av reklam från företagoch privatpersoner, som annonserar alltifrån sextjänster till pyramidspel.Mottagaren betalar för nedladdad reklamSpam tar tid att ladda ner och belastar även i vissa fall användarenslagringsutrymme för e-post. I de fall där användaren betalar för sinInternetförbindelse, antingen genom telefonräkningen eller permegabyte, innebär de extra reklambreven en ökad kostnad förmottagaren. I praktiken betyder detta att mottagaren får betala för att fåreklam i sin brevlåda, något som borde vara helt oacceptabelt.Mottagaren betalar för papperetI fallet faxreklam bekostar mottagaren papperet reklamen skrivs ut på,även detta något som borde vara helt oacceptabelt.Lagstiftning mot obeställd reklam på mottagarensbekostnadEn lagstiftning borde kunna göra all obeställd reklam på mottagarensbekostnad olaglig. En utredning bör göras, för att ta fram en sådan lag,där utgångspunkten är att mottagaren inte skall betala för reklam, sommottagaren inte önskar. En allmän lag, som generellt förbjuder all reklampå mottagarens bekostnad kan vara en väg, men hindrar inte att särlagarockså tas fram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om lagstiftning motobeställd reklam på mottagarens bekostnad.Stockholm den 9 februari 2000Barbro Feltzing (mp)()()
mot · GN02Sf15 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf15av , ()med anledning av prop. 1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknytningCenterpartiet anser att förslaget om att utöka kontrollen i de fall där detfinns påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våld ellerallvarlig kränkning i förhållandet är bra. Däremot anser attde av regeringen föreslagna reglerna för fortsatt uppehållstillstånd trotsatt förhållandet har upphört bör mildras.Regeringen föreslår att den praxis som bildats kring uppskjuten invand-ringsprövning omfattande skrivs in i utlänningslagen. Ur rättssäker-hetssynpunkt bör vedertagen praxis vara en del av lagen och gälla alla, pålika villkor. Vi avvisar propåer om att helt ta bort tvåårsregeln och iställetinföra regler som innebär att den bara ska gälla vid dokumenterade sken-äktenskap. Om gränsen tas bort riskerar det leda till att förhandsgranskningenoch seriositetsprövningen ökar mer än nödvändigt. Människor kan tvingasleva i rädsla för att deras skilsmässa, av myndigheterna, skabetraktas som en följd av ett skenäktenskap.Regeringen föreslår att fortsatt uppehållstillstånd ska kunna beviljas trotsatt förhållandet upphört om sökande eller sökandes barn utsatts för våld ellerhandling som innefattar allvarlig kränkning av sökandes eller barnets friheteller frid samt andra starka skäl talar för att utlänningen skall ges fortsattuppehållstillstånd. Vi anser att lagen bör vara "mjukare". Det bör tas storhänsyn till förhållandena i hemlandet. Bara det faktum att parten en gångvarit gift kan i vissa länder leda till total social exkludering, även från dennära familjen. I andra länder kan kännedom om homosexualitet leda tillförföljelse och hot mot liv och hälsa.Regeringen skriver i motivtexten att den sökandes anknytning till hem-landet och till vilka förhållanden den sökande har att återvända till ska varaen del i en samlad bedömning. Enligt vårt förmenande bör det vara en del ibedömningen på likvärdiga grunder som om den sökande har varit utsatt förvåld eller annan kränkande behandling. I många länder är det över huvudtaget inte möjligt att återvända utan att riskera att bli socialt utstött om manen gång varit gift. Därför bör tredje punkten i 4 e § "andra starka skäl talarför ..." ändras till "andra skäl talar för ..." Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet till uppehållstillstånd även om för-hållandet har upphört.Stockholm den 9 februari 2000Birgitta ()()()()(c)
mot · GN02So23 · 2000-02-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So23av , ()med anledning av prop. 1999/2000:56 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorFörskrivningsrätt för legitimerade sjuksköterskorI propositionen föreslås bland annat att lagen (1996:1150) omhögkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. ändras så att läkemedelsom får förskrivas av sjuksköterskor, även skall omfattas avhögkostnadsskyddet.Sedan den 1 april 1994 gäller en generell förskrivningsrätt för distrikts-sköterskor med 8-10 poängs utbildning i farmakologi och sjukdomslära. Ipropositionen föreslås en utvidgning av förskrivningsrätten till att omfattalegitimerade sjuksköterskor som uppfyller vissa utbildningkrav samt inneharen viss befattning.Kristdemokraterna anser att en utvidgning av förskrivningsrätten är bra.Den generella rätten för distriktssköterskor att förskriva läkemedel harupplevts som positivt för patienterna. Vinster har gjorts i form av enförenkling och effektivisering, särskilt vid hembesök. har läkarnaavlastats och på så sätt fått möjlighet att ägna sin tid åt annat arbete.Kommunikationen med patienten har också förbättrats.I propositionen begränsar man dock sjuksköterskornas rätt att skriva utläkemedel till att enbart gälla dem som arbetar i den offentligt finansieradevården. anser att detta är felaktigt. Rätten att förskrivaläkemedel ska inte kopplas till huvudmannaskapet utan ges efter kompetens.Det är en viktig grundprincip. Eftersom det redan finns alternativavårdformer och det pågår en utveckling i den riktningen så anser vi attförskrivningsrätten ska gälla alla oavsett var man arbetar under förutsättningatt man har den utbildning som regeringen i propositionen föreslår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den utvidgade förskrivningsrätten skallgälla alla legitimerade sjuksköterskor som uppfyller uppställda utbild-ningskrav och innehar viss befattning.Stockholm den 9 februari 2000Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GN02T5 · 2000-02-04 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T5av , ()med anledning av prop. 1999/2000:41 Marktjänster på flygplatserEU:s marktjänstdirektiv innehåller bestämmelser om tillhandahållandetav marktjänster till tredje man och egenhantering på flygplatser.Bakgrunden till direktivets tillkomst var att utbudet av konkurrerandemarktjänster och möjligheter till egenhantering var begränsat i Europa.Direktivet 96/67/EG syftar till att avveckla inskränkningarna i friheten atttillhandahålla marktjänster inom gemenskapen. Ökad konkurrens genomökat tillträde till marknaden förväntas påverka kostnaderna ochavgifterna för tjänsterna och därmed förbilliga flygpriserna.I departementspromemorian Ds 1999:59, Marktjänster på flygplatser, före-slogs att den svenska lagstiftningen skulle medge marknadstillträde utöver deminimikrav som direktivet föreskriver. Samtliga remissinstanser förutomflygplatshållarna - och - varpositiva till promemorians förslag.Det faktum att flygplatshållarna har principiella invändningar till att derasverksamhet skulle kunna bli konkurrensutsatt är intet att bli förvånad över.Dock är det förvånande att propositionen föreslår en lagstiftning som iställetför att öka marknadstillträdet - tvärtom - kraftigt inskränker möjligheternatill tillträde och egenhantering.Priset på inrikesresor med flyg bör sänkas. Det är nog en åsikt som delasav de flesta. Hur detta skall ske då flygplatshållarna - ochkommunerna - ensidigt kan bestämma priset på airsidearbeten i marktjänstenär svårt att förstå.Även om det finns rationella skäl till att begränsa rätten till egenhanteringtill en bestämd nivå är det olyckligt att i lag inskränka rätt till marknads-tillträde för flygoperatörer att betjäna egna flygplan.Rätten till egenhantering bör därför även fortsättningsvis garanteras i lagså att de flygbolag som väljer att trafikera en bestämd relation - flygplats -om de finner det lönsamt - själva har möjlighet att utföra airsidetjänster.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar enligt vad i motionen anförts om rätt till egen-hantering vid marktjänster på flygplatser.Stockholm den 3 februari 2000Sylvia ()
mot · GN02T8 · 2000-02-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T8av , ()med anledning av prop. 1999/2000:57 Ökad konkurrens på mobiltelemarknadenDe moderna kommunikationerna är viktiga för att skapa tillväxt, ökasysselsättningen och utveckla välfärden. För oss socialdemokrater är deten självklarhet att hela skall ha tillgång till godatelekommunikationer.Post- och har föreslagit att mobilteleoperatörerna skall öppnasina nät så att tjänsteföretag får rätt att köpa kapacitet i dessa. Motivet ärattöka konkurrensen på mobilteleområdet. En ökad konkurrens kommer att fåtill följd att priserna på samtal kommer att sänkas och att många flerattraktiva tjänster kommer att erbjudas kunderna. Sänkta priser och ett ökatutbud kommer självfallet att innebära en ökad efterfråga men även ökademöjligheter till distansarbete, en uppfattning som delas av oss motionärer.Regeringen har av denna anledning presenterat en proposition, 1999/00:57,för i syfte att ändra telelagen. En viktig del i lagförslaget är atttillgången till nätkapacitet skall ske på konkurrensneutrala och ickediskriminerande villkor. Det centrala är att de interna transferpriserna frånnätägarens nätbolag tillämpas för alla, även för nätägarens egen tjänsteverk-samhet. Det vill säga att prissättning, liksom övriga villkor, är icke-diskrimi-nerande.Regeringens proposition är bra men för att ytterligare förstärka lagstift-ningen bör regeringen återkomma till med förslag till ändring avtelelagen, (1993:597) 60 §, så att tillsynsmyndigheten får meddela de före-lägganden och förbud som behövs för efterlevnaden av denna lag, till-ståndsvillkor eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Vidtvist om samtrafik, upplåtelse av nätkapacitet, villkor för sammankoppling avnätkapacitet, överlämnande av telefonnummer eller förval skall tillsyns-myndigheten på ansökan av part besluta vad som skall gälla mellan parterna.Denna ändring är helt i linje med den nuvarande telelagstiftningen som gerPost- och beslutanderätt vid tvister om samtrafikvillkor, förval,nummerportabilitet och olika former av nätuppkoppling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i telelagen.Stockholm den 14 februari 2000Monica ()()()()()()()()
mot · GN02Ju15 · 2000-03-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju15med anledning av prop. 1999/2000:59 Avgiftssystemet i rättshjälpslagen Regeringen har i proposition 1999/2000:59 Avgiftssystemet i rättshjälpslagen föreslagit att systemet för beräkning av rättshjälpsavgift återigen ska ändras för att bli förmånligare för dem som beviljas rättshjälp. En justering ska därför göras av de gränsvärden som gäller för beräkning av rättshjälpsavgiften. lade regeringen fram en proposition med förslag till ändringar i rättshjälpslagen. I propositionen föreslog man att den dåvarande inkomstgränsen för rätt till rättshjälp skulle höjas från till . motsatte sig denna proposition. Vi anser att principerna för det nuvarande systemet, som innebär ständiga justeringar, är ohållbara. Istället bör i varje enskilt fall en bedömning göras huruvida en ansökan om rättshjälp ska beviljas. Det ska redan i de grundläggande förutsättningarna för att få rättshjälp finnas tillräckliga garantier för att missbruk eller överutnyttjande av systemet inte ska kunna förekomma. Huvudregeln är att var och en som kan ska se över och ansvara för ett försäkringsskydd. Systemet måste dock utformas flexibelt och vara behovsorienterat. Reglerna ska därför vara utformade så att hänsyn tas till oförutsebara omständigheter och förutsättningar och att full rättshjälp, utan begränsningar, erbjuds den som har behov av detta. Hemställan Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att reglerna rörande rättshjälp skall utformas enligt de förslag som framförts i motionen. Gotab, 2000 () () ()