ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T644 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T644av , ()GotlandstrafikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att behålla Gotlandstrafiken i Nynäshamn.MotiveringEn utredning som Rikstrafiken och presenterat tar uppfrågan om hur framtidens Gotlandstrafik skall gestalta sig. I utredningenpresenteras två alternativ där det ena som innebär två förbindelserfrån fastlandet - och - och det andra alternativethandlar om en samlad verksamhet i Oxelösund.Det finns all anledning att de som har behov av att resa till och frånGotland - såväl boende på ön som företagare, pendlare, inflyttade och turister- har praktiska möjligheter att resa mellan och fastlandet. I dettasammanhang är det självklart att färjetrafiken måste ansluta till platser dit deresande faktiskt vill ta sig. Att bibehålla som Gotlandstrafikens"nav" är därför angeläget, något som också är gotlänningarnas önskemål.Som utredningen också påtalar finns det ett stort behov av att också förGotlandstrafikens skull se till att vägnätet till och från förbättrasså att både hamnens verksamhet och kommunen i sin helhet kan utvecklas.Det ger också möjligheter att på ett bättre sätt integrera med deövriga delarna av och . Det kräver en snabbupprustning av väg 73.En flyttning av färjetrafiken till en annan hamn än medförutan tvekan en ökad belastning på miljön som en sådan åtgärd gerstora kostnadsökningar när transporterna skall ske långa sträckor. Det finnssåledes alla skäl att behålla som en bas för Gotlandstrafiken. Detär fler faktorer som talar för detta. Passagerarnas krav på goda förbindelser,viundviker en ökad belastning på miljön som annars riskeras och vi ger på såsätt södra delen av en efterlängtad och absolut nödvändigupprustning av vägnätet för att kunna utvecklas.Stockholm den 3 oktober 2000Eva ()()()()()()
mot · GO02T645 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T645av , ()Hamnverksamheten i NynäshamnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att skapa goda förutsättningar för en utveckladhamnverksamhet i Nynäshamn.MotiveringGodshanteringen på färjorna till har fördubblatsvart tionde år. Stora mängder gods hanteras i hamnarna i ,, och . Analyser visar att en fortsattkraftig tillväxt av handeln i är att vänta, något som ärpositivt för regionen och för hela . Den positiva utvecklingen ärredan i full gång. En ny marknad inom den nya ekonomin håller på attväxa upp, ett "Nordikum" där de nordiska och baltiska länderna bildar enmarknad med ungefär 100 miljoner människor och som är enav kanske två, tre snabbast växande marknader sett som en helhet. Utantvekan kommer en väl fungerande hamnverksamhet att krävas för attbibehålla denna position.Nynäshamn är av stor betydelse som porten mot öster. Den befintligahamnen i har stor betydelse för såväl inrikes- som utrikestrafik.Tyngdpunkten i Gotlandstrafiken ligger i linjen . Väg 73 ärsåledes en pulsåder för . Via går också Mellansverigesenda färjeförbindelse till . är ett land med 40 miljoner invånare,blivande EU-medlem och en av snabbast växande ekonomier. Deflesta bedömer att handeln och sjötrafiken mellan och ,, kommer att växa kraftigt , såväl som handelnmed andra Östersjöstater.Den största andelen av det gods som hanteras i detta område ska tillStockholm. Detta är också kopplat till färjetrafiken till och från Gotland.Skulle man flytta färjetrafiken till en annan hamn än ellerkoncentrera verksamheten till endast en hamn medför detta en ökadbelastning på miljön som sådana åtgärder ger storakostnadsökningar när transporterna ska ske långa sträckor. Hamnarna icentrala klarar inte en sådan ökning av godsmängden. FörStockholmsregionen är det därför viktigt att en beredskap finns för att hanterade kraftiga volymökningarna av gods. Att lokalisera en ny hamn till Norviknorr om är en strategiskt viktig åtgärd. Det är beklagligt att denmoderatledda majoriteten i nu lagt frågan på is. Det behövsverkligen "snabba ryck" för att nu miljöpröva Norvik och därmed börja byggaut hamnkapaciteten i regionen.Även om det går bra för och är det väl käntatt det råder en stor regional obalans mellan de södra och norra delarna avStor-Stockholmsområdet. Den regionala obalansen kommer till uttryck inomen rad områden, bl.a. ser vi det på den sociala strukturen och inom bostads-och utbildningssektorn. Den södra region-delen är även mindre vältillgodosedd när det gäller infrastruktur. Detta gäller i synnerhet den södradelen av , där såväl väg- som järnvägsnät är bristfälliga. Attinvestera i en utvecklad infrastruktur på innebär bättreförutsättningar för en utvecklad hamnkapacitet och förbättrade möjligheter förregiondelens framtid.Stockholm den 1 oktober 2000Eva ()
mot · GO02T646 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T646av Andnor, ()Kostnader för persontransporter med flygFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om resor med flyg i inland.MotiveringSverige har i jämförelse med andra länder genomfört den mestomfattande avregleringen av flygmarknaden, sedan samtliga linjer förinrikesflyg öppnades för fri konkurrens 1992. Avregleringen har fungeratrelativt väl på högtrafikerade linjer men har också lett till att priserna påvissa sträckor stigit kraftigt som utbudet försämrats avsevärt.Man kan också konstatera att flygpriserna till mindre orter i äravsevärt dyrare än i exempelvis , trots att förhållandena torde varaväldigt likartade. De höga flygpriserna och den låga turtätheten får starkanegativa konsekvenser för näringslivets tillväxtförutsättningar ochprivatpersoners möjligheter till resande. De negativa effekterna ökardessutom i takt med att snabba persontransporter blir engrundförutsättning för en växande del av näringslivet. Exempelvis hademånga av de företagsetableringar, som skett i inlandet av IT-baserade och avståndsoberoende tjänsteföretag, varit omöjliga attgenomföra utan en tillräcklig närhet och tillgång till flygtransporter.Erfarenhetsmässigt minskar således inte behovet av fysiskakommunikationer i takt med att telekommunikationerna förbättras. Iställetökar det strategiska värdet av att förbättra förutsättningarna påpersontransportområdet generellt.Enligt vår mening måste staten ta ansvar för att hitta ett system sominnebär att hela flygsektorn solidariskt bär kostnaderna för att upprätthållatrafiken på vissa olönsamma linjer. Vi kan konstatera att man i exempelvisKanada, och infört subventionssystem för flygtrafiken på vissalinjer.Vi anser att regeringen bör överväga en subvention av persontransporternapå flyg för företag i inland.Stockholm den 28 september 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02T648 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T648av , ()Konkurrensneutralitet inom sjöfarten i EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att lyfta fram frågan om konkurrensneutralitet förfärjenäringen inom EU.MotiveringKonkurrensen inom sjöfarten är stor, land efter land har skapat sina egnaspelregler inom ramen för det av EU fattade beslutet om stöd tillsjöfarten. Till detta kommer den konkurrens som storsjöfarten och till vissdel färjenäringen får uppleva genom icke europeisk flagg, så kalladbekvämlighetsflagg. Den konkurrerar med låglönebesättningar ochobefintliga krav på säkerhet och arbetsvillkor.På en mer övergripande nivå finns det skäl att vara orolig för enskattedumpningsspiral i varför kraftfullt bör agera inomramen för EU för att få tillstånd konkurrensneutralitet mellan länder påsjöfartsområdet. Det kommande ordförandeskapet i EU under första halvåret2001 öppnar möjligheten för att lyfta fram frågan omkonkurrensneutralitet och gemensamma regelverk på dagordningen.Stockholm den 5 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02T649 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T649av , ()flygplatsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet att skyndsamt förbereda en avveckling avflygverksamheten vid flygplats.MotiveringBromma flygplats är sedan starten en mycket "bullrande historia".Flygplatsen invigdes och kom de första klagomålen frånkringboende. 1968 sade i nej till trafik påBromma med . sade ja, gav regeringenLuftfartsverket bakläxa och stoppade trafik med jetplan på . SASflyttade sin jetdrivna inrikestrafik till medan Linjeflyg stannadepå med sina propellerplan.Redovisningen kan fortsätta . Miljö- ochsäkerhetsmässiga fördelar av att avveckla som flygplats äruppenbara och extra tydliga för de 10000-tals invånare som lever medflygtrafiken över sina huvuden. Utvecklingsmöjligheterna är också närmastobefintliga, eftersom flygplatsen ligger mitt inne i en stad med bostäder ochindustrier runt om kring.Att kapacitet är liten innebär inte att den verksamhet som skerpå är betydelselös. Flygplatsen används framförallt förcharter-, privat- och skolflyget, och det kan konstateras att trafiken trotstidigare beslut har ökat liksom antalet passagerare.Luftfartsverket och har undertecknat avtal beträffandeBromma flygplats som går ut vilket innebär det definitiva slutdatumetför som flygplats. Dock borde det vara möjligt att redan innan detdatumet avveckla flyget, men då krävs att regeringen ger direktiv förhur ska arbeta vidare med frågan om en ersättning förBromma. Eftersom den framtida strukturen för flygverksamheten i Stockholmär komplex är det nödvändigt att skyndsamt föra in frågan om Brommasersättning i ett resonemang om hela regionens framtida utveckling. Det voreallvarligt för flyget och för de näringar som finns på , omavvecklingen blev snabb och oförberedd. Inget tyder på att t ex ,när stängs , har möjlighet att ta över verksamheten iden omfattning som sker idag.Utöver säkerhets- och miljöargument finns det andra skäl att skyndsamtavveckla . Den mark som frigörs vid en avveckling är ytterst centraloch värdefull huvudsakligen som bostadsbebyggelse. Det är väl känt attmarken behövs för utveckling.Stockholm den 4 oktober 2000Sylvia ()()()()
mot · GO02T650 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T650av Staaf-Igelström, ()VänertrafikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Vänersjöfarten.VänertrafikenTidigare har företrädare för Vänersjöfarten sökt uppmärksammariksdagen och berörda länsstyrelser på de negativa konsekvenserna förden egna verksamheten av vissa förslag som ingick i dentransportpolitiska propositionen. Man avsåg i huvudsakkostnadslättnaderna för godstrafiken på järnväg och därmed ett bättrekonkurrensläge för detta transportslag i förhållande till Vänersjöfarten.I budgetpropositionen 1999 skrev regeringen att de ansåg att frågan omVänersjöfarten noga bör följas av och Godstrafikdelegationen.Godstrafikdelegationen avser komma med förslag först , innandess kan all sjöfart till/från redan vara avvecklad.Redan i förra årets budgetproposition ansåg man att det var bråttom atttillsätta en utredningsman eftersom det var angeläget att förutsättningarnasnarast klarlades, en utredningsman som, efter samråd med de regionalaintressenterna, kunde komma med förslag till vilka åtgärder som behövs föratt bibehålla den för länen runt och landet viktiga Vänersjöfarten.Utredningsmannen avlämnade sitt betänkande , en rapportsom innehöll många goda förslag som om de genomfördes skulle kunna geVänersjöfarten en ny framtid.Tvärtemot det som sägs i "Väneruppdraget" har helt i stridmed förslag i utredningen mer än fördubblat lotsavgifterna, trots att manrabatterat dem . I utredningen föreslogs att lotsavgifterna skulle sänkasmed 50 %.I utredningen föreslås vidare att ett Vänerråd bildas där regionen och statensatsar vardera. Regionen har som vid andra utredningarangående Vänersjötrafiken nu liksom tidigare när de helt följt förslag olikautredningar föreslagit bestämt sig för att anslå erforderliga medel. Vimotionärer kräver att även staten gör detsamma.I tidigare förslag att bibehålla Vänertrafiken har förslag lagts om attVänertrafiken samt trafiken på /Trollehättekanal ska jämföras medtrafiken på de inre vattenvägarna i övriga . Så sker vad gäller inhemsktrafik, så måste också ske vad gäller all trafik på vattenleden upp tillVänerhamnarna. Då först erhåller sjötrafiken upp till sammaförutsättningar som den konkurrerande väg- och järnvägstrafiken.Vad som också måste uppmärksammas är att det regionalpolitiskt viktigatransportstödet för norrländsk industri som kan tillgodoräknas transporter fråntillverkningsindustri i inland måste också få gälla om godsettransporteras via hamnar i . Det kan inte vara rimligt att bidrag utgårom sjötransporten går längs via sydkusten till t.ex. Varberg.Men upphör om landtransporten går till t.ex. och där omlastastill båt för transport vidare ut i . Allt transportstöd bör utgå för alltransport oavsett om den går på land eller till sjöss.Stockholm den 2 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GO02T651 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T651av , ()SjösäkerhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förbättrad sjösäkerhet för fritidsbåtar.MotiveringSkärgården är en nationell tillgång. I många sammanhang uttalas att vårskärgård är unik i världen. Det sägs också i dessa sammanhang att det ärviktigt med en levande skärgård. Om vi skall ha en levande skärgårdmåste det finnas människor som arbetar och bor permanent där.Genom ny teknik och rationalisering avvecklar lots- ochsjöräddningsstationer, ett exempel är Söderarm. Handelsflottan har inte längrebehov av denna service vid våra kuster.Båtturismen liksom fritidsboendet i skärgården är mycket omfattande.Sjöräddningsstationerna har varit mycket viktiga även för fritidsbåtarna. Dehar kunnat bistå med väderprognoser; det sker ofta hastiga väderomslag iskärgården. De har gjort många direkt livräddande insatser. För den härverksamheten är det viktigt att det finns människor som är nära det somhänder och som ser när det händer, teknik kan på detta område inte ersätta detlevande ögat.För båtturismen och för alla som vistas i skärgården är det viktigt medsjösäkerhet och att det finns räddningsberedskap. Sjöräddningsstationerna harfler viktiga funktioner, de skapar arbetstillfällen och fyller en viktigfunktionför sjösäkerheten. har debatten varit häftig omutmärkning och underhåll av farleder som inte längre används avhandelssjöfarten. I dessa sammanhang har motsatt sig att drivaverksamheterna vidare. har lederna en enorm betydelse förbåtturismen. Förbättrad utbildning och eventuellt krav på utbildning avbåtförare bör utredas.Stockholm den 29 september 2000Christina ()()
mot · GO02T653 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T653av , ()Sjösäkerhetshöjande åtgärderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ökade insatser för sjösäkerhetshöjande åtgärder.MotiveringDe flertal mycket svåra olyckor och katastrofer medpassagerarfärjor har lett till att allmänheten blivit medveten ompassagerarfärjornas svagheter och om att en evakuering i höst- ellervintertid i stormväder är en ytterst vansklig och riskfylld operation.Katastrofer och olyckor har också belyst den stora trögheten iförändringsarbetet i det internationella regelsy-stemet och hur långsamt förbättringar därför genomförs.Det finns i och enskilda entrepenörer som sedan längeaktivt arbetar med att utveckla nya och bättre säkerhetssystem tillpassagerarfärjor, i syfte att göra denna fartygstyp säkrare samt att utvecklaevakueringssystem till färjorna som fungerar också i stormväder. Deinternationella sjösäkerhetsregler som utarbetats inom IMO är alltför stelbentaoch skapar ett hinder för att nya effektivare system och lösningarinförs. Redarna anskaffar av konkurrens- och kostnadsskäl endast sådanasystem och utrustningar som regelsystemen tvingar dem till. Om IMO:ssystem hade varit utformat som funktionskrav, istället för som detaljeraderegelkrav, hade ett behövligt nytänkande underlättats.För att stimulera till en snabbare utveckling beträffande införande avsäkerhetshöjande lösningar föreslås att regeringen gerKommunikationsforskningsberedningen i samråd med ettuppdrag att tillsätta en särskild arbets- och styrgrupp som kritiskt granskartillgängliga förslag till säkerhetshöjande åtgärder för passagerarfärjor. Iuppdraget bör ingå att föreslå konkreta pilotprojekt som gör det möjligt attmed olika former av statligt stöd färdigutveckla och på försök i linjefart inomriket pröva lösningar som av styrgruppen bedöms komma att motsvara dekrav på nytänkande och ökad säkerhet som arbetsgruppen anser bör ställas påsystemen.Det är såsom framkommit i ett antal färjeolyckor under senare tidväsentligt att få fram nya fungerande säkerhetssystem, dels stabiliserandesystem som håller färjorna på rätt köl och utan slagsida så länge som möjligtså att en evakuering hinner genomföras, dels system som gör det möjligt attgenomföra en evakuering och räddning av passagerare och besättning undersäkra former också höst- eller i stormväder. En grundförutsättningär att evakueringen skall kunna ske med samtliga torrskodda under helaoperationen, vilket är omöjligt i stormväder med dagens evakueringssystem.En ytterligare grundförutsättning är att tillskyndande passagerarfärjor, somutgjort den primära resursen i en sjöräddningsoperation till sjöss, förses mednågon slags bärgningskorgar som gör det möjligt för de tillskyndandefartygen att också i stormväder hämta upp de nödställda från livbåtar,livflottar och från havsytan. Dagens system som föreskrivs är inte användbarai storm.Den internationella sjöfarten anses vara konservativ och ha svårt attanamma nya tekniska förbättringar. bör stimulera ett nytänkande ochbli ett föregångsland när det gäller sjösäkerhet.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02T654 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T654av , ()Sturup-Kastrup-pendelnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om järnvägsförbindelse till och medverkan iprojekteringsarbetet.MotiveringDen fasta förbindelsen mellan och är nu öppnad ochintegrationsarbetet pågår för fullt. med över 3 miljonerinvånare är nu ett faktum. Med bil, men framförallt med regionaltåg, harregionen knutits samman och mellan näringsliv, kommuner, högreutbildning, föreningsliv och individer fördjupas nu samarbetet.För flygtrafiken beräknas en betydande expansion. beräknaspassagerarvolymen vara 40 50 miljoner mot dagens 18 miljoner. Företrädareför och flygplatser diskuterar allt intensivare ett närasamarbete för att tillsammans klara den förväntade ökningen av flygtrafiken.För del beräknas en fördubbling till 3,5 4,0 miljoner passagerare.Men för att denna utbyggnad ska vara möjlig måste och Kastrupsflygplatser samarbeta och förbindelserna mellan dem vara smidiga. Exempelpå tvilling- resp trillingflygplatser med goda järnvägsförbindelser somförbindelselänk finns bl.a. i (/).Sturup har standard och kapacitet för en 200 300-procentig trafikökningutan större nyinvesteringar. För att koppla samman och medspårbunden trafik behövs endast ny järnväg som ansluter till denbefintliga Ystad-banan som rustats upp och elektrifierats.Ystadbanan kommer med Öresundsförbindelsens tillkomst också att få en storbetydelse för Bornholmstrafiken, över Ystad.Spårdragningen har tagits upp i den fördjupade översiktsplan som Svedalakommun fastlagt. Kommunerna hartillsammans med och bildat en intressegrupp för attförverkliga planerna på järnvägsförbindelse till . Inom ramen förgruppens arbete har förstudier gjorts om spårsträckning, ekonomi etc.Nu är projektet på väg in i ett mera konkret skede. Projekteringsarbetetmåste gå vidare och intressenterna har även fått starkt stöd av EU som ärmed och finansierar det fortsatta arbetet. Tyvärr har meddelat inte är beredd att ta ansvar för sin del av det fortsattaprojekteringsarbetetvilket vi finner mycket anmärkningsvärt. del i det fortsattaprojekteringsarbetet är och tyvärr kan nejinnebära att EU-stödet inte kan tas tillvara, då det förutsätter att helafinansieringen kommer till stånd.Ystadbanan, till vilken Sturupspendeln avses anslutas, är en regionaljärnväg och medel för investeringar finansieras i RTI-planen. tillSturup ingår inte i denna plan. En tillväxtbefrämjande och miljömässigt viktiginvestering som syftar till att kraftigt förbättra förutsättningarna förluftfarteni är inte endast en regional fråga. Med tanke på Sturupsframtida konkurrenskraft i förhållande till storflygplatsen bör ettbeslut om järnvägsförbindelse till fattas snarast.Förbindelsen lämpar sig, enligt vår mening, ytterst väl för att finansierassom ett PPP-projekt. Det är väl avgränsat, har stort värde för näringslivet ochbör kunna avgiftsfinansieras i en mycket högre grad än normal kollektivtrafik.Stockholm den 4 oktober 2000Leif ()()()()
mot · GO02T656 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T656av Virgin, ()Tonnaget i GotlandstrafikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en analys beträffande ägandet av tonnaget i dengotländska färjetrafiken.MotiveringAv budgetpropositionen 2000/01:1 framgår att Rikstrafiken skall ges iuppdrag att analysera om det finns möjligheter att på ett heltkonkurrensneutralt sätt tillhandahålla rullande material för den av statenupphandlade järnvägstrafiken. framhöll frågans vikt i sittbetänkande över propositionen Ändrad verksamhetsform för SJ m.m.Regeringen har för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdragatt genomföra denna analys.Rikstrafiken övertog tre anslag för statligt stöd tillkollektivtrafik. Anslaget "Trafikupphandling" bekostar statens upphandlingav transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik samt andrakostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. Anslaget får ävenanvändas för utredningar med anknytning till kollektiv persontrafik.En ständigt återkommande fråga för färjetrafiken till är huruvidastaten borde äga tonnaget och upphandlingen av trafiken enbart skulle avsevem som skall vara operatör för trafiken. Den analys som Rikstrafiken skallgöra beträffande rullande material för den upphandlade järnvägstrafikenborde kunna utvidgas till att se på även ägandet av tonnaget iGotlandstrafiken. En analys och vägande av för- och nackdelar i fråga omtonnaget skulle vara av värde inför kommande beslut om upphandling avfärjetrafiken.Stockholm den 1 oktober 2000Lilian Virgin (s)