mot · GO02K397 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K397av , ()Demokrati för alla1 SammanfattningVi är övertygade om att människor vill och förmår att ta ansvar såväl försig själva som för andra. Människans grundläggande frihet att förverkligasina drömmar och utveckla sina förutsättningar skall därför inteinskränkas annat än av omsorg om andras lika möjligheter. Varjemänniska måste ha makt att påverka de beslut som i sin tur påverkarhenne. Beslut skall därför fattas så nära varje människa som möjligt.Livskvaliteten för den enskilda individen påverkas starkt av samverkanmellan individen och det civila samhället. Det är av stor vikt försjälvkänslan att man känner att det går att påverka sitt närområde.En förnyad demokrati handlar om att alla människor skall vara delaktigaoch ansvariga för gemensamma angelägenheter. Vägen dit ligger i att skapaett utrymme för gemensamt agerande. Den demokratisyn som Centerpartietbeskriver i denna motion innebär en radikal decentralisering av samhälletsfunktioner, från stat till region, från region till kommun, från kommun tillmänniskor i samverkan. Motionen lägger en betoning på deltagardemokratimed ökade direktdemokratiska inslag i vardagen.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT-demokratin och dess möjligheter.2. begär att regeringen lägger fram förslag om en parlamentariskkommitté för att belysa möjligheten för beslutande nationellafolkomröstningar.3. begär att regeringen lägger fram förslag om en parlamentariskkommitté för att belysa förutsättningarna för ökad direktdemokratigenom beslutande kommunala folkomröstningar.4. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar sommöjliggör för medborgare att väcka initiativ i kommunfullmäktige.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat politiskt inflytande i kommundelningar.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om direktval till kommundelsnämnder.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de direktvalda regionförsöken skall permanentas efter2003.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varje region skall ha ett direktvalt högsta beslutande organ.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka regionaliseringen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överlåta ansvaret för EU-stödet på regionerna.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mångfaldsplaner för att undvika diskriminering.212. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ungdomsfrid, dvs. vikten av att motverka det utanförskap ochden brist på inflytande som många unga känner.313. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att den vertikala maktdelningen stärks i Sverige.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla myndiga personer bör ha rätt att bli prövade somadoptivföräldrar.415. beslutar att 7 kap. 16 § sekretesslagen upphävs.16.1 Yrkande 5 hänvisat till BoU.2 Yrkande 11 hänvisat till AU.3 Yrkande 12 hänvisat till KrU.4 Yrkande 14 hänvisat till LU.5 InledningLyhördheten måste bli större och platser skapas för en dialog mellanförtroendevalda och medborgare. har demokratin och folkstyretuppfattats som självklart och tagits för givet i vårt land. kännermånga människor vanmakt inför det politiska systemet, något sommanifesterats i sjunkande valdeltagande, svårigheter för politiska partieratt rekrytera medlemmar och ökande misstro mot politiker. Det saknasfortfarande en diskussion kring behovet av ökad/fördjupad demokrati ochen vilja att pröva förändringar av de demokratiska formerna.Demokratin måste förnyas och då är det viktigt att stärka delaktigheten hosde grupper som inte deltar i allmänna val och som i stor utsträckningstår utanför de gängse formerna för påverkan. Det är tydligt att valdeltagandeti stor utsträckning har sociala och ekonomiska förtecken. Det är allvarligasignaler som måste uppmärksammas.Centerpartiet menar att högre tilltro till den representativa demokratin ochdärmed ökat valdeltagande måste bygga på större makt för enskilda ivardagen, där människor ges förtroende att axla ett ansvar för sin del av degemensamma angelägenheterna. Vi tror att större möjligheter tillansvarstagande och inflytande i t.ex. självförvaltningsorgan är något somkommer alla till del och faktiskt bidrar till att utjämna inflytandeklyftor.Genom ett ökat sådant utrymme bygger vi också grunden för den framtidarepresentativa demokratin.Grundat på goda föresatser och välvilja, har staten (i betydelsen detoffentliga) tillåtits att växa och förkväva det civila samhället och de smågemenskaperna. Genom offentliga insatser har ansatser att lösa problem inomdessa till och med försvårats. Föreningar och andra frivilligasammanslutningars ansvar för gemensamma verksamheter har tagits över avoffentliga institutioner. Undan för undan har demokrati och gemensamtagerande reducerats till en servicedemokrati, där invånarna enbart ses somkunder och sällan som medborgare.Centerpartiet valde som enda riksdagsparti att presentera ett antalåtgärder för att bygga en deltagardemokrati i . fortsätter vi vårtarbete med att förbättra deltagardemokratin. En sådan är ett nödvändigt förstasteg mot en systematisk och långtgående delegation av makt och ansvar tilllokala beslutande församlingar, medborgare i samverkan och till enskilda, därsåväl kommunens som statens åtaganden omprövas för att stärka det civilasamhället och därigenom öka medborgarnas egna utrymme. Genom attkonsekvent delegera makt, kan också staten och hela det offentliga livet istörre utsträckning koncentrera sig på att utföra för hela samhället viktigauppgifter bättre än . Innebörden av vilja är att skapa enmindre, men starkare statsmakt.6 Människan som utgångspunktAtt göra det möjligt för människor att växa och förverkliga sina drömmarär det yttersta målet för politik. Det är ett mål som omfattaralla, oavsett kön, ålder, inkomst och förmögenhet, etnisk bakgrund,sexuell identitet eller boendeort. För att nå dit krävs både frihet att självvälja sina drömmar och verktygen för att kunna axla ansvaret, både för sigsjälv och för andra.Även om målen är desamma måste den konkreta politiken formuleras efterdagens förutsättningar, med hänsyn till den omvärld vi lever i. De utmaningarsom samhället står inför är i många avseenden nya och skiljer sig fråndem politiken haft att möta under det förra seklet.Den grundläggande utgångspunkten för är varje människaslika värde och rättigheter, och tron på människans förmåga att själv förvaltasina möjligheter. Alla har lika värde, ett unikt värde och ett egenvärde.Alla människor har rätt att vara olika i ett öppet samhälle. Oavsett om dethandlar om kvinnor eller män, invandrare, storstadsbor ellerglesbygdsbefolkning, gammal som ung, heterosexuella eller homosexuella såär det en oavvislig rättighet att alla får leva och verka som man vill.7 IT-demokratiCenterpartiet anser att Internet kan användas för att till viss delåterupprätta de gemensamma platser som i stor utsträckning harförsvunnit . stod föreningslivet,folkrörelserna och de politiska partierna för mycket av dessa platser. Detminskande deltagandet i politiska partier är inte resultatet avminskat politiskt intresse, har det politiska intresset ökat. I ställetär det så att politiska partier konkurrerar med många andra saker ommänniskors intresse.Det är inte självklart för en familj där båda föräldrarna heltidsarbetar prioriterar att använda den knappa fritid man har till politiskt arbete. Detgår att beklaga att de politiska partierna tilldrar sig mindre intresse, men det ärinte rätt att moralisera.Internet har stora möjligheter att återskapa dessa mötesplatser, påmänniskornas villkor, genom att underlätta möten mellan människor,brytningar av åsikter och debatter. Erfarenheterna av sådana här mötesplatserär dock inte bara positiva. Det kan ibland vara svårt att få till ståndmeningsfulla debatter och skapa delaktighet.Det finns förutsättningar att använda Internet för att förstärka möjlighetentill delaktighet och inflytande. Här kan nämnas en förstärkt offentlighet därhandlingar kan läggas ut på nätet i större utsträckning, liksom möjligheten attge utrymme för lokala medier med lokal bevakning och debatt.Visst finns det hot, om vi förblindas av snabbhet och direkt påverkan. Menman måste lyfta fram det positiva. Internet ger oss en möjlighet att utvecklademokratin, men det kräver också att vi slår vakt om demokratinsadelsmärken, mötena och trögheten. Det är också i detta som en av de storapolitiska utmaningarna ligger.Vad som ovan sagts angående IT som ett medel att stärka demokratin börges regeringen till känna.8 Demokratisk maktMycket av den demokratiska debatten i har alltför länge fokuseratpå institutionella och formella aspekter. Frågor om valdeltagande,ansvarsutkrävande och formell kompetens är självfallet viktiga frågor,men täcker inte hela innebörden i det vi normalt menar när vi talar om'demokrati'. För att täcka innebörden måste också frågor om demokratins'kvalitet' eller 'djup' diskuteras.Avgörande för en förnyad tilltro till det representativa demokratiska styretär att människors makt över den egna vardagen stärks, att beslut i störreutsträckning fattas nära och tillsammans med de människor som berörs avbesluten - att makten byggs underifrån. Det innefattar också att de arenor därmänniskor vanligen rör sig. Det civila samhället - familjen, kvarteret,vänkretsen, föreningarna - stärks också som demokratiska arenor.Utgångspunkten för ett förnyat folkstyre är därför en radikal och konse-kvent decentralisering av politiska beslut till lägre beslutsnivåer men, kanskeframförallt, till det civila samhällets demokratiska arenor. Detta förhållandemåste också återspeglas i det arbete som pågår avseende översynen av desvenska grundlagarna. Utgångspunkten för en sådan översyn bör vara att detkommunala självstyret tydligare skall grundlagsfästas och att makt, så långtdet är önskvärt och möjligt, skall utövas av olika former av frivilligsamverkan mellan människor.En tydlig maktfördelning mellan de olika politiska nivåerna fritarnaturligtvis inte staten från ett stort ansvar att upprätthålla ett antalfunktioneroch att garantera likvärdighet mellan boende i alla delar av landet. I de falldetlokala beslutsfattandet eller det civila samhället innebär orättvisor ellerförtryck, måste staten och rättsväsendet kunna stå starkt och hävda denenskildes rätt gentemot det lokala.9 Förnyade former för lokal maktDen för medborgarna viktigaste arenan för den representativa demokratinär utan tvekan kommunen. Det är där beslut avseende skola, daghem,äldreomsorg och boendeplanering fattas, allt med stor betydelse förmånga människors vardag. Mot den bakgrunden är det särskilt angelägetatt stärka formerna för deltagande och inflytande i kommunen.Genom storkommunreformerna förvandlades kommunerna i frånatt i allt väsentligt ha varit en levande del av den lokala vardagen till attblimyndigheter och serviceorgan. Det är nu hög tid att vända denna utvecklingoch föra tillbaka kommunerna närmare människorna. Viktiga steg för attuppnå detta är att dela kommunerna och öppna för fler fritidspolitiker. Inteminst måste formerna och villkoren för deltagande ses över så att fler, som har svårt att delta, får möjlighet.Att beslut delegerats till en nivå innebär inte att de måste fattasdär. De kan också delegeras vidare direkt till dem som berörs. Exempel pådetta är brukarstyrelser vid skolor och daghem, eller brukarråd iprimärvården. Erfarenheterna av sådana former av brukarinflytande ärgenerellt sett mycket goda och bör ligga till grund för införandet av flersådana organ. Enligt uppfattning bör det bli möjligt att, på deberördas initiativ, bilda självförvaltningsorgan.Stärkta möjligheter till självförvaltning bör förenas med större möjligheteratt också påverka det politiska beslutsfattandet. Ett av de viktigaste stegen äratt stärka den kommunala politikens ställning och synliggöra de kommunalafrågorna genom skilda valdagar. Inte minst genom arbete iriksdagen skall frågan nu utredas på nytt.Under 1999 kom även Rådet för utvärdering av val med sitt förstabetänkande. Ett par av slutsatserna i denna var att personvalsreformenbidragit till att öka deltagandet i valkampanjer av människor som annars inteär politiskt aktiva och att det var svårt att i större städer få genomslag förpersonröster. anser att personvalsreformen bör fortsätta attutvecklas, bl.a. genom mer likvärdiga villkor för kandidaterna, och genomlikställd avdragsrätt för kampanjkostnader. menar attutvecklingen bör leda till att väljaren kan rangordna alla kandidater inom ettparti och att det bör leda till att spärrarna helt tas bort. Här är det av storviktatt olika former av personval diskuteras och avhandlas.9.1 FolkomröstningarUtöver möjligheten att påverka genom val bör de olikadirektdemokratiska inslagen i kommunerna förstärkas. Sedan möjlighetenför medborgare att begära folkomröstning genomnamninsamling kom till, har endast 1 sådant krav av 59 resulterat i enfolkomröstning, medan övriga avslagits. Det säger sig självt att en lagvars intentioner efterföljs på ett sådant sätt snarare leder till ökatpolitikerförakt och större avståndstagande än om möjligheten inte ensfunnits. Det finns därför skäl att förstärka möjligheten att låtafolkomröstningar komma till stånd, t.ex. om av kommunensinvånare begär det, eller om en minoritet, t.ex. 1/3 i kommunfullmäktige,röstar för.Folkomröstningar må vara ett trubbigt instrument, men de är ett av fåverktyg som verkligen ger alla medborgare lika möjligheter att påverkabesluten. De kan också, vilket erfarenheter från ger vid handen, bidratill att kontroversiella beslut diskuteras noggrannare eftersom "hotet" om enfolkomröstning finns. De kanske viktigaste, och bästa,folkomröstningarna är därmed de som aldrig behöver hållas, därför attdemokratin fungerar så att medborgarna känner att deras åsikter beaktas ochförs vidare i processen. Det handlar självfallet inte om att alla alltid ärnöjdamed utfallet, men att alla kan känna sig delaktiga, d.v.s. bli tillfrågade ibeslutsprocessen.Folkomröstningsinstrumentet har länge kringgärdats av skepsis i Sverige.Många av de invändningar om behovet av "helhetssyn" och "ansvar" antyderett synsätt som utgår från att medborgarna inte är kapabla till detta.Centerpartiet avvisar ett sådant synsätt. Demokrati som idé utgår från attmedborgarna är rationella människor som förmår fatta väl avvägda beslut.Samtidigt förutsätter ett ökat engagemang i lokala angelägenheter attmedborgarnas åsikter också respekteras. Folkomröstningar som omtolkaseller skrinläggs genom hanteringen i beslutande församlingar riskerar endastatt öka avståndet mellan väljare och valda. Därför bör regeringen lägga framförslag om en parlamentarisk kommitté för att se över möjligheten förbeslutande nationella folkomröstningar. Detta bör ges regeringen till känna.I demokratiutredningens direktiv sägs bland annat att den skall föreslååtgärder för att öka medborgarnas delaktighet och engagemang i detdemokratiska systemet. Utredningen har i likhet med kommitfram till att en väl fungerande demokrati betecknas av ett effektivt och jämliktdeltagande. Detta skulle innebära ett samhälle där medborgarna är aktiva ochansvarstagande, med lika möjligheter att påverka sin egen situation såväl somsamhällsutvecklingen i stort. har som åtgärderföreslagit att den demokratiska medvetenheten måste förbättras, attdeltagandet utvecklas och slutligen men inte minst att den lokalasjälvstyrelsen måste stärkas. Precis som tar utredningen uppnödvändigheten av att göra det mer genomförbart för lokala folkomröstningari arbetet med att stärka självstyrelsen.Mot denna bakgrund menar att en utveckling mot beslutandefolkomröstningar vore eftersträvansvärd. Självfallet kan invändningar kringformerna och kompetensen för sådana folkomröstningar anföras. Degrundläggande skälen för förslaget kvarstår dock. Regeringen bör därförtillsätta en utredning för att belysa förutsättningarna för ökad direktdemokratii kommunerna genom beslutande folkomröstningar. Detta bör ges regeringentill känna.Även mellan valen måste det medborgerliga engagemanget ikommunpolitiken stärkas. Det finns en mängd former för kommunerna attunderlätta för den lokala demokratiska dialogen. Inte minst måsteinformationsteknikens möjligheter framhållas i detta sammanhang, inte främstför att förändra valproceduren och genomföra elektroniska folkomröstningar,utan som en form för större dialog och mer lättillgänglig information förmedborgarna. Genom spridda initiativ har olika sådana försök gjorts överlandet, men det saknas ännu ordentlig kunskap om effekterna på deltagandetoch engagemanget i kommunpolitiken. Det är angeläget att fler sådana försökgörs, främst på nivå.9.2 MedborgarinitiativEn ytterligare form är att ge medborgarna rätt att väcka initiativ ikommunfullmäktige. En modell för detta finns i , där initiativ frånenskilda medborgare redovisas för kommunfullmäktige, ochinitiativ som samlat av medborgarnas underskrifter måstebehandlas i fullmäktige . Det är med andra ord inte enoinskränkt initiativrätt, utan en modell som tillåter kommunens invånareatt vara med och sätta agendan för det lokala demokratiskabeslutsfattandet. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggörför medborgare att väcka initiativ i kommunfullmäktige.9.3 SjälvförvaltningsorganBortsett från möjligheten att påverka det politiska beslutsfattandet inärområdet, saknas för många möjligheten att påverka deverksamheter som man närmast berörs av, såsom barnomsorg, skola,sjukvård och äldreomsorg. Inom de flesta verksamheter förekommer i dagförsök med självförvaltningsorgan, som brukarstyrelser. Det voreönskvärt att självförvaltning och eget ansvarstagande för verksamheternaökade i omfattning, vilket skulle kunna öka förståelsen för den politiskaprioriteringsdiskussionen, likaväl som öka kvaliteten i den offentligaservicen. Fler och starkare självförvaltningsorgan förutsätter beslut iriksdagen som ökar möjligheten att delegera beslutanderätt, liksommöjligheten för medborgarna att själva ta initiativ tillsjälvförvaltningsorgan.De kommunala nämnderna får, med vissa undantag, delegerabeslutanderätten till en anställd i kommunen och dessutom ställa upp villkorför denna beslutsrätt, som att konsultera dem som nyttjar tjänsten eller attendast tillåta beslut när företrädare för dem som utnyttjar tjänsten tillstyrkerbeslutet. Detta är självfallet mycket positivt. innebär konstruktionenatt självförvaltning, i betydelsen beslutsmakt, är förhållandevis begränsad.Det borde rimligen vara möjligt för kommunala nämnder att delegera beslutendirekt till ett självförvaltningsorgan. Sådana organ bör huvudsakligen kommatill stånd genom medborgarnas egna initiativ. När sådana initiativ tas bör deockså få ett positivt bemötande, som ett sätt att stärka den lokala demokratin.Det finns skäl att överväga att ändra kommunallagen så att kommunerna skallvara skyldiga att tillmötesgå önskemål om inrättande avsjälvförvaltningsorgan.Utöver detta måste kommunerna självfallet finna sina egna former förökad samverkan med enskilda människor och frivilliga sammanslutningar. Iall huvudsak bör avhålla sig från att lagstifta t.ex. om formerna förkommunala beslut mer än vad som är absolut nödvändigt.10 Stärk det kommunala självstyretDet kommunala självstyret fastslås i regeringsformen (RF) 1 kap 1 §. Detkan tyckas att detta borde innebära ett mycket starkt stöd för människorsrätt att lokalt besluta över sina egna angelägenheter, men erfarenhetenvisar, att så långt ifrån alltid är fallet. Politiska majoriteter i riksdagenserofta sina egna politiska mål som överordnade det som kan ske ikommuner och kringgärdar det kommunala självstyret med fler lagar ochständigt nya bestämmelser.Beslut måste fattas så nära varje människa som möjligt. villlåta människor ta tillbaka den makt som i ett alltmer komplicerat samhällecentraliserats och övertagits av professionella politiker, myndigheter ochderas tjänstemän, koncerner och koncernledningar. En förnyad demokratihandlar om att alla människor skall vara delaktiga och ansvariga förgemensamma angelägenheter. Vägen dit ligger i att skapa ett utrymme förgemensamt agerande. En konsekvent decentraliseringspolitik tar fasta på attmakten skall flyttas dit den hör hemma; till människor, enskilt och igemenskap. sade en gång: "För den trötta samhällsskroppenvore kanske bästa boten ifall tankarna från toppen kom från roten." Det ärtänkvärda ord.Den nu tillsatta grundlagsutredningen bör ges ett tilläggsdirektiv att utredahur ett stärkt kommunalt självstyre skulle kunna förverkligas i grundlagen.Utgångspunkten bör vara att det kommunala självstyret inte bör kunnainskränkas annat än genom kommunernas samtycke eller med hänvisning tillRF:s fri- och rättigheter. Vi har redan tidigare framfört dessa krav iriksdagen,men något beslut är ännu inte fattat.11 Fler kommunerDet är enligt uppfattning orimligt att en statlig myndighet,Kammarkollegiet, skall göra en första bedömning av hur enkommundelning bör ske. Frågan om kommundelningar är i första hand enpolitisk, inte en byråkratisk, bedömning; något som också bör återspeglasi det förfarande som föregår ett beslut om kommundelning. Detta skulle tex kunna uppnås genom att regeringen istället för Kammarkollegiet taransvar för den inledande bedömningen, men också tar ansvar för deninledande bedömningen huruvida en process skall inledas eller inte. Vadsom ovan anförts om kommundelningar bör ges regeringen till känna.I syfte att stärka det lokala engagemanget i det politiska beslutsfattandet,bör större hänsyn tas till vad invånarna i den kommundel som vill delakommunen anser. En kommundelning bör därför genomföras om en majoritetav invånarna i en kommundel så önskar. krävs det vanligen en positivinställning från den odelade kommunen till en förändring av indelningen. Detär otillfredsställande ur demokratisk synvinkel att lokala initiativ därigenomfår svårt att vinna bifall. De farhågor som rests om en slags lokal ekonomiskegoism är enligt mening obefogade. Erfarenheter har visat attde grupper som arbetat för kommundelningar har förmått att ta etthelhetsansvar och att se till invånarnas intressen i hela den odeladekommunen. Skatteutjämningssystemet har också som syfte att jämna utsådana skillnader som skulle uppstå genom kommundelningar. Grundregelnbör således vara att en kommundelning skall beviljas om en majoritet avinvånarna i den kommundel som vill dela kommunen röstar ja till en delning.Bortsett från kommundelningar har initiativ tagits på många håll för attföra det kommunala beslutsfattandet närmare medborgarna i form avkommundelsnämnder. Kommundelsnämnder innebär ökade möjligheter tillsamverkan med det civila samhället. Ett hinder för denna samverkan är dockatt kommundelsnämnder väljs som andra kommunala nämnder, genomproportionella val i fullmäktige. menar att medborgarnas viljabör få ett större lokalt genomslag genom införandet av direktval tillkommundelsnämnder. Vad ovan anförts om direktval tillkommundelsnämnder bör ges regeringen till känna.12 RegionaliseringenVi måste uppmärksamma att den enskilda människan, som ofta kännervanmakt inför nationella eller t o m kommunala myndigheter, har mycketsmå möjligheter att påverka globaliseringsprocessen. Det blir därmed änmer angeläget att försöka möta globaliseringen genom en fortsattdecentralisering och återupprättande av människors makt över sin vardag.En arena, som fått allt större aktualitet är den regionalapolitiska och demokratiska nivån.