mot · GO02Kr282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr282av , ()MediepolitikFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om public service-ansvaret.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om public service kulturansvar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om public service finansiering.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den lokala och regionala närvaron.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en framtidskommission.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om koncernbildning för public service.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgängligheten för funktionshindrade.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om public service-företagens ansvar för funktionshindrade.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tydligt barnperspektiv i kommande public service-avtal.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av verksamhet.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning om dataspels påverkan.Mediernas roll i endemokratiMassmedierna har genom sin genomslagskraft ochmångsidighet en central betydelse för demokratin i Sverige.Dagligen förser de oss med information, nyheter och kulturvilket betyder att de starkt påverkar oss i vår uppfattning omdet som sker i samhället. Massmedia fungerar som ett torgdär aktuella frågor belyses och debatteras. Det är viktigt meden mångfald av oberoende medieföretag för på så sättkommer fler röster till tals.Respekten för människovärdet är grunden för ett gott samhälle ochdemokratin undergrävs om inte människovärdet är en levande del imänniskors tänkande och handlande. Människovärdet som demokratinsstöttepelare hotas om kränkning av människovärdet ses som underhållning.Radio och TV i allmänhetens tjänst har ett särskilt etiskt ansvar i valet av vadsom skall sändas.I en politisk demokrati har den fria åsiktsbildningen en avgörandebetydelse. Den politiska kommunikationen och åsiktsbildningen kan ske påolika sätt - till exempel inom ramen för personliga samtal och genomorganisationer och föreningsliv. Det är dock genom massmedierna som skildaåsikter och opinioner kan nå ut till den stora allmänheten.Statsmakterna har ett ansvar för att yttrandefriheten i praktiken kanutnyttjas och för att det kan bedrivas en vital opinionsbildning. Det ytterstamålet för statsmakternas agerande gentemot massmedierna måste vara attdemokratin stärks och fördjupas.En fri åsiktsbildning står inte i motsättning till ett system därnyhetsmedierna i stor utsträckning företräder och ger uttryck för organiseradeopinioner i samhället. Tillsammans kan medierna genom debatt,nyhetsförmedling och annan information ge underlag för medborgarnas friaoch självständiga ställningstaganden.Också den kritiska granskningen i massmedierna är central för den friaåsiktsbildningen och demokratin. Massmedierna kan på ett fristående ochoberoende sätt granska de inflytelserika i samhället. Genom en granskninggenomförd av mångfacetterade massmedier motverkas maktmissbruk. En merrättvisande och nyanserad bild av de styrande i samhället kan därmedframträda. Viktiga strömningar och företeelser i samhällslivet kan avslöjasgenom en sådan granskning.Mediernas uppgiftMedborgarnas möjligheter att komma till tals i medierna ären så viktig del av mediernas uppgifter i fråga om den friaåsiktsbildningen att den bör betraktas som en mersjälvständig uppgift för massmedierna, jämställd medinformationsuppgiften och granskningsuppgiften. Följandetre uppgifter brukar framhållas som särskilt viktiga för denfria åsiktsbildningen:Informationsuppgiften: Uppgiften att förse medborgarna med sådaninformation att de fritt och självständigt kan ta ställning i samhällsfrågor.Granskningsuppgiften: Uppgiften att verka som självständiga aktörer ochatt granska de inflytelserika i samhället.Forumuppgiften: Uppgiften att låta olika åsikter och kulturyttringarkomma till tals.Mångfald i massmedierna kan mer ses som ett medel attfrämja demokratin och därmed den fria åsiktsbildningen änatt vara ett mål i sig. Begreppet mångfald kan ha flerabetydelser. Det är vanligt i den vetenskapliga litteraturen ochäven i den allmänna mediedebatten att man skiljer påbegreppen inre och yttre mångfald. Med inre mångfaldmenas då den mångfald som finns inom ett enskilt mediummedan med yttre mångfald avses den mångfald som består iförekomsten av skilda medier.Den yttre mångfalden innebär att medierna kan spegla den mångfald ochde olikheter som existerar i samhället. Genom den inre mångfalden kanmedierna också ge plats för olika åsiktsriktningar och idéer som finns isamhället inom ramen för det enskilda mediet. Den yttre mångfalden inommassmedieområdet är ett mycket viktigt medel att nå målet att genom den friaåsiktsbildningen bidra till att främja demokratin i . Det finns en klarrisk för att en minskad yttre mångfald också kan medföra en minskning avutbudet av åsikter. En statlig massmediepolitik måste därför inriktas på attfrämja den yttre mångfalden inom massmedierna. Konkurrensen mellan fleramedier bidrar i sig till en fruktbar åsiktsbildning och förmodligen också tillattden så kallade inre mångfalden ökar.Snabba förändringarUnder har medielandskapet genomgåttmycket stora förändringar. fanns tillexempel två rikstäckande TV-kanaler och fyra radiokanaler,samtliga inom public service. Förutom detta fanns ett ganskastort antal närradiostationer mestadels drivna av ideellaorganisationer. finns förutom de redan nämnda cirka15-20 TV-kanaler som riktar sig till den svenska publikenoch minst 80 kommersiella radiokanaler. Därutövertillkommer ett mycket stort antal internationella radio- ochTV-kanaler via satellit.Från att ha varit få aktörer vilkas verksamhet har varit överblick- ochkontrollerbar, formligen exploderar mångfalden i aktörer och tekniker att nåfram till den enskilde medborgaren. Detta gör också att nuvarande lagar inteär anpassade till verkligheten. Exempelvis gör bredbandsuppkoppling i olikavarianter det möjligt att sända program och publicera uppgifter från ett landutanför svensk jurisdiktion.Fördelen med den nya tekniken är att fler aktörer ges möjlighet att till lågakostnader komma till tals. Nackdelen är att avigsidor är mycket svåra attbemästra med nuvarande lagstiftning. Det är nödvändigt med ett helhetsgreppavseende de lagar som på olika sätt handlar om media. De måste vara teknik-oberoende.Medieutbudet ökar ständigt i omfattning. Framför allt gäller dettaetermedia där antalet kanaler utvecklats explosionsartat och ny teknikmöjliggör ett ännu bredare utbud.Genom en kraftig IT-utbyggnad kan både radio, TV och tidningardistribuera sin information till tittare och läsare. Den stressadevärldsmedborgaren kan till och med få de senaste nyheterna direkt i sinwaptelefon. De interaktiva inslagen ökar alltmer. Inom dagspressen skerstrukturförändringar och har konkurrensen hårdnat genom att nuockså gratistidningar delas ut i storstäderna.Etermedierna kommer att alltmer övergå till digital teknik. Jämfört medden gamla analoga tekniken kan mängden information som överföresmångdubblas med digital teknik. Inte minst för radio och TV kommer dettaatt betyda stora förändringar.Radio och TV iallmänhetens tjänstRadio och TV i allmänhetens tjänst har en viktigare roll ännågonsin. Inte minst för mångfalden. Undersökningar visaratt i länder där public service-företag kan erbjuda ett utbudmed hög kvalitet utövar dessa ett positivt tryck påkommersiella kanaler som närmar sig public service iutbudet av program och kvalitet.I nuvarande sändningstillstånd framgår att , SverigesRadio och UR har ett mycket omfattande ansvar när det gäller atttillhandahålla en saklig och opartisk information, granskning, spegling ochdebatt av förhållanden i hela vårt land. Detta ansvar ska bestå även ikommande sändningstillstånd. Trots den snabba utvecklingen som sker påmedieområdet är det intressant att notera att mellan av svenskafolket fortfarande enbart har tillgång till SVT:s och TV4:s sändningar.Public service måste ta ansvar för både bredd och djup så att också den delav kulturlivet som inte bärs av kommersiella intressen kommer allmänhetentill del. Detta är ett sätt att göra viss kultur mer tillgänglig för alla. Detärsamtidigt ett sätt att verka för allmän kulturell bildning i olika former.Uppdragen att samarbeta med landets kulturinstitutioner och att lägga en ökaddel av produktionen på fristående producenter måste fördjupas.I av globalisering är det mycket viktigt att radio och TV iallmänhetens tjänst tillhandahåller ett mångsidigt utbud av program av högkvalitet på svenska språket och tillvaratar den svenska kulturen idess vidaste bemärkelse. I begreppet kulturansvar ryms inte bara detraditionella konstarterna utan även det kulturorienterade faktautbudet. Precissom public service-företagen har ansvar mot till exempel allaidrottsintresserade som är en stor grupp har programföretagen också ettsärskilt ansvar när det gäller livsåskådningsfrågorna. Minst lika mångamänniskor som deltar i idrottsarrangemang besöker kyrkorna i underett år. Detta ska klart avspegla sig i SVT:s och programutbudoch inte bara i firandet av de stora högtiderna. Kulturutbudet behöver rentallmänt utökas och behandlas mindre styvmoderligt när det gällersändningstider.Finansieringen av public service genom en avgift har ansettsvara en garant för verksamhetens självständighet och en buffert mellan statenoch programföretagen. Public service ska också i fortsättningen finansierasvia offentliga medel. "Hela ska leva" är ett känt uttryck i samhällsdebatten. Detgäller i allra högsta grad public service-företagens programverksamhet. Enligtnu gällande avtal ska av allmänproduktionen ske utanför ,något som enligt programföretagens redovisningar uppfylles.Kvotering i procent kan vara en trubbig metod att mäta omfattningen, men detär viktigt med en fortsatt tydlig markering av en hög andel lokal och regionalnärvaro i public service-företagens verksamhet. Det är intressant att notera attlokala och regionala nyheter på TV får allt högre tittarsiffror.Framtidsfrågorna för radio och TV i allmänhetens tjänst är mycket viktigamed tanke på den utveckling som sker på medieområdet. En särskildframtidskommission bör tillsättas som får i uppgift att ta ett mer samlat greppom public service-verksamhetens förutsättningar i en alltmer komplex ochinternationaliserad medievärld.Till och från talas det i mediedebatten om behovet att återigen sammanföraSveriges Television, och UR i en gemensam koncern.Argumentet för en sammanslagning skulle vara att bättre kunna samutnyttjaresurser samt bättre kunna möta den internationella konkurrensen. Vikristdemokrater är skeptiska till en sammanslagning som vi tror skulle ledatill centralisering och en lång väg från beslut till verksamhet.Utbildningsprogram iradio och TVUR:s verksamhet har förändrats . Detta gäller både utvecklingen i fråga om nyinformationsteknik och förändringar inom olikautbildningssektorer. finns en konkurrens när detgäller mediebaserad utbildning. Behovet finns av ett publicservice-utbud även på detta område med kvalitet tillgängligtför alla. Formen kan alltid diskuteras.UR:s verksamhet har utretts och frågan om och finansiering är alltjämt aktuell. I nuvarandesändningstillstånd framgår att UR skall verka inom områdena förskola,ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. UR:s sidoverksamheter, blandannat förlag och teknikförsäljning, skall bära sina egna kostnader. finnsen överkapacitet när det gäller produktionsresurser och det finns också vissaoklarheter när det gäller UR:s uppdrag. Detta är inte tillfredsställande.Klararespelregler behövs.Ökade utbildningsbehov och tillgängligheten talar dock för attutbildningsprogram även fortsättningsvis skall ingå i det samlade publicservice-utbudet i någon form. I beredningsunderlaget "Radio och TV iallmänhetens tjänst" (SOU 2000:55) lyfter utredaren fram flera alternativ tillorganisation för UR. Alternativ ett handlar om att UR skall organiseras somidag men ges förbättrade förutsättningar. Alternativ två handlar om att URintegreras i de övriga public service-företagen i syfte att stärkautbildningsprogrammens ställning och det samlade folkbildningsansvaret. Etttredje alternativ skulle vara att UR behåller sin självständiga ställning menverksamheten renodlas mot utbildningsprogram. avvaktarden parlamentariska beredningsgruppens förslag angående UR:s framtidaorganisation.Tillgängligheten förfunktionshindradeEn mycket viktig del när det gäller public service-uppdragetär att öka möjligheten till delaktighet för människor medfunktionsnedsättning. I "Standardregler för att tillförsäkramänniskor med funktionsnedsättning delaktighet ochjämlikhet", antagna av FN på initiativ av bl.a. , stårföljande: Staterna bör uppmuntra media, speciellt television,radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga.De två största grupperna av funktionshindrade är hörselskadade ochsynskadade. De funktionshindrades behov är mångskiftande och beror på typav hinder och på varje individs egna förutsättningar. Det är inte bara döva ochhörselskadade som har svårt att tillgodogöra sig till exempel radioprogram,också individer med nedsatt hörsel, till exempel äldre människor, har oftasvårt att höra när tal blandas med musik.Kulturutredningen föreslog att krav på handikappanpassning skall gälla församtliga marksändande TV-företag. Synskadade kan inte läsa textremsan tillutländska TV-program eller de utländska inslagen i nyhetsprogrammen -sändningarna är således inte utformade så att de är tillgängliga för dennagrupp. Om textremsan läses upp i en särskild ljudkanal kan dessa problemundanröjas. Införandet av digital TV innebär nya möjligheter att ytterligareöka tillgängligheten för funktionshindrade.Frågan om uppläst textremsa i TV måste få en lösning och innan ettnytt avtal skrives inför den nya avtalsperioden måste SVT och UR presenterahur man tänker lösa detta. har public service-företagen ett gemensamtansvar när det gäller tillgängligheten för funktionshindrade. I det kommandesändningstillståndet anser vi att varje företag, var för sig, får ett egetansvarpå detta område.Att behandla funktionshindrades situation är en mycket viktig del avpublic service-verksamhet. Detta kan ha två syften. Det ena är information tillfunktionshindrade, det andra är att informera allmänheten omfunktionshindrades situation.Barn och ungdomBarnen är det mest värdefulla vi har och barn- ochungdomsfrågor är aktuella inom många områden i samhället.Det behövs en samordning av politiken med effektivastyrmedel, opinionsbildning, utbildning och uppföljning avde olika insatserna. Detta för att barnens och ungdomarnassituation måste ses ur ett helhetsperspektiv.Vi är väl medvetna om barns fysiska behov, medan kunskapen omderas psykiska och emotionella behov inte är lika god. Våra barn påverkasinte bara av materiell standard. Vi vuxna måste bli medvetna om att det iinformationssamhället krävs mer av det som skulle kunna kallas en inremiljövård. Om vi i vuxenvärlden avstår från att skydda, förklara och gepositiva förebilder fylls våra barns sinnen av oro, otrygghet och det somförbereder våld.De folkhälsoproblem vi har i vårt land gäller i allra högsta grad vårabarn och ungdomar. Vi vet att alltför många till exempel rör sig för lite och vivet att den situationen inte förbättras av att barn och ungdomar ägnar alltförmycket tid framför TV:n och datorn. Det är också viktigt att våra barn tidigtfår lära sig att kritiskt granska den information som de ständigt får del av.Mediekunskap blir allt viktigare. Detta är ett ansvar för föräldrar och skola.Det är angeläget att de program som visas, framförallt program för barn,har en god kvalitet och ett genomtänkt pedagogiskt mål. TV-programmenpåverkar barnen i hög grad och därför bör våld av alla slag begränsas ibarnprogrammen. Det är också viktigt att program med våldsinslag inte visasde tider man kan förvänta sig att barn ser på TV. Varken direkt före eller efterbarnprogram bör våldsinslag få förekomma.I regeringens skrivelse 1999/2000:137 redovisas hur arbetet med FN:sbarnkonvention utvecklas i . Allt i syfte att ge barn så goda och tryggauppväxtförhållanden som möjligt. Barn och ungdomar är en särskildmålgrupp för public service men icke desto mindre är det viktigtmed ett mycket tydligt barnperspektiv i det kommande avtalet.Särskilda medel förkvalificeradprogramproduktionI tidigare beslut ingår att SVT fr.o.m. skall fåett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på 75 miljoner kronorför särskilt kvalificerad programproduktion av typendokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom.Regeringen föreslår att medelstilldelningen till SVT även förår 2001 ökas med för särskilt kvalificeradprogramproduktion.Kristdemokraterna stöder denna satsning i nuvarande läge. Vår uppfattningär dock att den här typen av extra medelstilldelning ska undvikas.Programföretagen bör få en samlad medelstilldelning så att de ekonomiskaförutsättningarna är givna för en hel tillståndsperiod. Intressant är att noteraatt 1995 beslutade om en elvaprocentig besparing för perioden1995 . Medelstilldelningen var alltså över 500 miljonerkronor lägre än vad den var 1995. Före harsedan beslutat om tilldelning av särskilda medel på över 500miljoner. har alltså präglats av ekonomisk ryckighet.Särskilda medel tillSveriges RadioSveriges Radio har i sin public service-redovisning för år1999 redovisat problem med att under tillståndsperiodenklara av att öka utomståendes medverkan iprogramverksamheten utan att detta får negativa effekter påandra prioriterade programområden som exempelvisnyheter, aktualitets- och samhällsprogram och möjlighetenatt hålla en fullgod bemanning i den regionalaorganisationen.Regeringen föreslår att tilldelas ett medelstillskott urrundradiokontot på för att värna mångfalden ochkvaliteten i programutbudet. De särskilda medlen skall i hög grad användastill att skapa ytterligare förutsättningar för ökad medverkan av utomstående iprogramverksamheten. föreslår att detta medelstillskottäven uppgår till , dvs mer urrundradiokontot än vad regeringen föreslår.Skadligt medieinnehållDe flesta rön tyder på att tittaren på ett eller annat sättomedvetet eller medvetet påverkas av underhållningsvåldet imedia. För att få ännu mera kännedom om effekterna avmedievåldet är allsidig forskning nödvändig. Kunskaper ombildvåldets effekter har ökat . Man har blandannat kunnat konstatera att våldsinslagen i medierna kanleda till aggressioner hos barn. Medievåldet ger upphov tillrädsla hos barn och ungdomar. kan det innebära entillvänjning vid själva våldet. Vissa typer av våld upplevssom mindre skrämmande om man ser det gång på gång.I de rapporter som skall ge till regeringenangående hur public service-uppdraget uppfyllts följs utvecklingen avprogram som innehåller våldsinslag särskilt noga. Det har kunnat konstaterasatt public service-kanalerna innehåller färre våldsinslag än övriga. Det är bramen inte tillräckligt.I arbetet att motverka skadligt medieinnehåll finns flera viktigaverksamheter. och TV övervakar att innehålletöverensstämmer med bestämmelserna om våldsskildringar och pornografi iradio och TV-lagen. granskar alla filmer som visas påbiograferna samt en hel del videofilmer som säljs i videobutiker. Genomkontakt med mediebranscherna, forskning samt informationsspridning tillallmänheten bidrar till att skydda barn från skadligtmedieinnehåll. Nordicom, ett forskningscentrum vid universitetdeltar i internationell forskning om medievåldets effekter, en forskning somrönt stor uppmärksamhet.Nordicoms nationella arbete som handlar om kunskapsspridning om barn,våld och media och bland annat riktar sig till lärare och förskolepersonalmåste intensifieras. När det gäller forskning om hur barn påverkas av våld imedia saknas forskning om hur barn påverkas av sådana dataspel somkan anses ha negativ påverkan. Sådan forskning borde påbörjasVåldskildringsrådet har fått ett speciellt uppdrag att ansvara för detsvenska genomförandet av EU-rekommendationen om skydd av minderårigaoch den mänskliga värdigheten. Det är viktigt att mediebranschen förmås taett ökat ansvar för självreglering när det gäller att skydda barn från skadligtinnehåll. Det är viktigt att detta arbete sker på EU-nivå. Ett land har svårtatthävda sig mot de ofta stora internationella mediebolagen men om länderna iEU går samman ges mer tyngd bakom kraven.På eget initiativ har utarbetat en rapport om sinverksamhet. I rapporten begärs en översyn av kommittéformens lämplighetför de verksamheter som anses vara de primära. Man efterlyser också enöversyn av direktiven och rådets sammansättning. Det finns all anledning attsnarast genomföra den översyn som begärts. Rådets verksamhet behöverockså bli mer känd bland allmänheten för att det på bästa sätt skall kunnastödja alla som engagerar sig i dessa viktiga frågor.Det har ibland riktats kritik mot med hänvisning tillatt nämnden rutinmässigt och utan närmare analys tycks avfärda en delanmälningar om kränkningar. Det är viktigt att statliga myndigheter seriöstägnar sig åt det som de är tillsatta för att sköta. Det finns alltid en risk för attgranskningen över en längre tidsperiod blir rutinmässiga. Därför borde det nuvara dags att genomföra en allsidig utvärdering av Granskningsnämndensverksamhet.DistributionDet är viktigt att hålla isär programproduktion ochdistribution av program. Public service-företagens uppgift äratt producera program med hög kvalitet när det gällerinnehåll men också teknik. Alltför mycket energi har desenaste åren gått till distributionsfrågan.En fortsatt utbyggnad av det digitala marknätet för TV-sändningar i helalandet är en riktig åtgärd. kommer deanaloga sändningarna att slopas. Då är det viktigt att det finns ett praktiskttaget heltäckande digitalt nät som kan förmedla åtminstone public service-kanalerna. För detta har staten ett infrastrukturellt ansvar. Konsumenterna fårökad valfrihet, konkurrensen mellan olika distributionsformer stärks ochdistributionskostnaderna blir lägre.För att det digitala marksända nätet skall bli ett attraktivt alternativ behövsett beslut om ett datum när det analoga TV-nätet ska släckas ned. I avparallella sändningar analogt och digitalt är det rimligt att staten står förkostnaden för de analoga sändningarna.NärradionSedan mitten av har det varit möjligt för i förstahand föreningslivet att sända närradio. Dessa lokalaljudradiosändningar är framför allt de lokala ideellaföreningarnas radio och fungerar som ett språkrör för dessa.Under de första åren ökade antalet tillståndshavarekontinuerligt. Därefter har utvecklingen gått i motsattriktning och har det totala antalettillståndshavare halverats.Orsakerna till denna utveckling kan vara många. En av dessa orsaker kanvara reglerna för programutbyte. får utbudet med undantag för den såkallade tiotimmarsregeln endast innehålla program som har framställts enbartför den egna verksamheten. Föreningar som sänder närradio inom en regionoch som har intresse av att samarbeta om vissa arrangemang borde kunna fågöra detta i större omfattning. Det kan till exempel handla om öppnaföreläsningar som kan vara av intresse för flera orter . Detta talarförgenerösare regler för närradion. De konkreta förslagen till riksdagsbeslutpreciseras i en särskild kristdemokratisk medielagstiftningsmotion.Närradion har en stor betydelse för föreningar och organisationer ochhundratusentals människor lyssnar aktivt och troget på den ideella lokalaradiostationen. På detta sätt kan aktualiteter och information, också frånmyndigheter, höras av många som annars aldrig nås av information. Noteraskan att närradion har en stor andel föreningar som sänder på annat språk änsvenska.DagspressenDagspressen har en central betydelse i det allmännamedvetandet och den når en stor del av befolkningen.