mot · GO02Ub270 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub270av , ()GymnasieskolanSammanfattningRätten till en bra gymnasieutbildning ska garanteras allaelever. Framtidens gymnasieskola ska kännetecknas avflexibilitet, individanpassning, underifrånperspektiv och geen bra grund för alla. För är det viktigt att allaelever får de möjligheter som en bra utbildning innebär.En kommitté har tillsatts för att se över skollagen. Utgångspunkter fördenna bör, enligt , vara; att åtagande inte upphörförrän eleven fått godkända kunskaper, att stärka skolornas självstyre, attklargöra skolledningens ansvar och befogenheter, högre krav på utvärderingaroch att lärarnas inflytande stärks.Antalet kärnämnen bör ses över och de ska även fortsättningsvis varaobligatoriska inslag i alla program. Ämnesövergripande undervisning börunderlättas - låt karaktärsämnena prägla kärnämnena.Skolan ska stimulera entreprenörskap. Samverkan mellan näringsliv ochskola bör utvecklas. Nytänkande och kreativitet stimuleras.Lärlingsutbildningen ska vara flexibel och kunna anpassas efter rådandeförhållanden. Utbildningen ska kunna inledas tidigare än efter att halvagymnasieutbildningen är slutförd. Särskilt bör beaktas att kraven pålärlingsutbildningen utformas så att även små företag kan ta emot lärlingar.För särskilt små företag måste ersättningsfrågan lösas.För att stärka kvalitetsarbetet bör ett kvalitetsinstitut inrättas. Institutetskaha till uppgift att sammanställa uppgifter för nationella jämförelser, utvecklametoder för att förbättra utvärderingen och stödja kommunernaskvalitetsarbete. Kraven på kommunernas utvärdering bör också öka.En gymnasieexamen bör införas med krav på lägsta andel godkända betygoch ett godkänt examensarbete. Vid påbörjade gymnasiestudier ska det införas en garanterad rättighet att fullfölja utbildningen före 25års ålder - utbildningsgaranti.De målrelaterade betygen ska behållas men systemet bör utvecklas så attdet får fler betygssteg. För att göra detta krävs en bred politisköverenskommelse för att förhindra reformer vid skiftande politisk majoritet.Möjligheter att genomgå prövning för att höja betygen - tentera om kurser- bör införas.Könsmobbning och sexuella trakasserier ska med kraft motarbetas ochdrogundervisningen förbättras.Naturbruksutbildningen bör ses över för att se hur det förändradehuvudmannaskapet har fungerat.Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkter för översynen av skollagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad stimulering av samverkan mellan näringsliv och skola.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av sponsringsregler för skolan.4. begär att regeringen ger gymnasieutredningen i uppdrag att seöver mindre företags möjlighet att ta emot lärlingar, eventuellt genom attinföra lärlingspeng eller liknande.5. begär att regeringen utreder möjligheten att öka kraven påkommunernas egen utvärdering.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en utbildningsgaranti upp till ålder.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att tentera upp betyg.8. begär att regeringen överväger att i skollagen skriva inskolans rätt att underrätta föräldrar om myndiga elevers uppförande iskolan.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av huvudmannaskapet för naturbruksutbildningar.InledningNär samhället går över från industri- till kunskaps-/informationssamhället blir den formella utbildningens rollallt viktigare. Framför allt för att ge alla individer likvärdigamöjligheter men också som brobyggare för individuellutveckling. Rätten till en bra gymnasieutbildning skagaranteras alla elever. För att skolan ska klara av att ge allaelever lust att lära så måste det finnas möjlighet att lära påolika sätt. Flexibilitet, individanpassning och gemensammakärnämnen är utmärkande drag för framtidensgymnasieskola. För är det viktigt att alla eleverfår den möjlighet som en bra utbildning innebär - en grundför framtiden.Gymnasieskolan ska lägga den nödvändiga grunden till aktivt deltagande isamhället och livslångt lärande. Alla har rätt att få denna grund.Gymnasiereformen 1994 innebar att sexton nationella och ett sjuttondeindividuellt program ersatte de tidigare flera hundra studievägarna. Åttakärnämnen - svenska, engelska, matematik, samhällskunskap, religion,naturkunskap, estetisk verksamhet och idrott och hälsa - är gemensamma föralla elever, oavsett vilket av programmen de väljer. Kärnämnena utgör basenför det fortsatta livslånga lärandet och innebär också att alla som har engodkänd utbildning på ett nationellt program är behöriga att läsa på högskola.Gymnasiet brottas med stora problem. Mer än var femte elev hopparav sin gymnasieutbildning, och många elever på vissa program går ut utan attvara godkända i flera kärnämnen. Av de elever som började tredje året igymnasiet var det som fick slutbetyg våren efter.Det var sämre än läsåret innan då fick slutbetyg. Försämringen kanha många orsaker, t ex att fler elever avbryter sina studier men också att flerelever genomgår prövning och får slutbetyg . Flera eleverväljer också att inte ta ut sina slutbetyg för att kunna läsa upp betygen iKomvux. har visat i en rapport att det blir allt vanligare att elevergår i gymnasiet längre än tre år.Vissa skyller dessa problem på gymnasiereformen, men det stämmer intehelt. När avhoppen uppmärksammas måste man vara medveten om att fler ännågonsin påbörjar gymnasiestudier och att aldrig någonsin så många har gåttigenom gymnasiet som . Problemen har funnits tidigare, mengenom det nya gymnasiet har vi tydliggjort de problem som vardolda. Det krävs nu rejäla åtgärder för att lösa de problem som finns.Lösningen ligger inte i att riva upp reformen och gå tillbaka till engymnasieskola som redan befunnits otillräcklig.Centerpartiet vill i stället vidareutveckla reformen och ytterligare anpassagymnasieskolan efter varje elevs förutsättningar och behov. Det behövsåtgärder för att ge alla möjlighet att gå igenom gymnasieskolan medgodkända resultat. Den statistik som visar att var femte elev hoppar av skolanborde leda till större åtgärder från regeringens sida.Utgångspunkter för envidareutveckladgymnasiereformVerklighetens krav på kunniga och initiativrika medborgareär högre . Skolan har en skyldighet att gevarje människa sådana kunskaper att han/hon klarar sig iarbets- och samhällslivet. Detta var också det grundläggandeskälet till gymnasiereformen. Den handlar inte bara omhögskolebehörighet - den handlar om allas rätt till godakunskaper för livet och en möjlighet för arbetsliv. Envidareutveckling måste därför bygga på att vi ska ha enfortsatt hög ambitionsnivå för gymnasieskolan. Ska dekunskaper gymnasieskolan erbjuder kunna bli allas egendommåste utbildningen anpassas för att möta varje enskild elevutifrån dennes egna förutsättningar. Goda och likvärdigakunskaper innebär inte att varje elev ska nå kunskapsmålenpå samma sätt. Tvärtom innebär krav på likvärdiga kunskaperatt undervisningen måste ske på olika sätt.Det praktiska lärandet måste uppvärderas som ett sätt att nåkunskapsmålen i alla ämnen. Genom att arbetslivets krav också tydliggörbehovet av de teoretiska ämnena uppmuntras eleverna att anstränga sig för atttillgodogöra sig dem. innebär lärandet i praktisk tillämpning attelevernas självkänsla stärks då de får se att de har förmågan att lära sig.Dettainnebär att flera vägar måste öppnas fram till målet godkändgymnasieutbildning.En utvecklad lärlingsutbildning och en gymnasie-examen är viktiga led idenna strävan. Ytterligare en avgörande grund för en framgångsrikgymnasieskola är att se till att de som börjar gymnasieskolan har tillräckligakunskaper då de börjar. misslyckande får inte skjutas över pågymnasieskolan. har i motion krävt en förändring av skollagenså att åtagande inte upphör förrän eleven blivit godkänd. Ettsådant åtagande skulle också innebära att förutsättningarna förgymnasieskolan förändras då varje elev som påbörjar gymnasieutbildningkommer att ha tillgodogjort sig kunskaper.Skolans undervisning måste tydligt präglas av skolans värdegrund. Skolanska inte vara en värdeneutral plats och får aldrig acceptera beteenden sombryter mot värdegrunden. De värden som ligger till grund för skolan -människolivets okränkbarhet, individens frihet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta -är värden som måste förmedlas i all undervisning.En ny skollagSkollagen har, sedan den stiftades 1985, ändrats flera gånger.Flera av dessa revisioner har dessutom varit ganskaomfattande. är skollagen ett lapptäcke av olika reformeroch återställare. Det behövs en ny skollag som tar hänsyn tillden målstyrda skolan och gymnasiereformen. En kommittéför översyn av skollagen m m har tillsats och ska redovisa sittresultat . Utgångspunkten föröversynen av skollagen bör vara att åtagandeinte upphör förrän eleven fått godkända kunskaper, att stärkaskolornas självstyre, att klargöra skolledningens befogenheteroch ansvar, högre krav på utvärdering nationellt ochkommunalt och att skapa starkare möjligheter för lärare tillinflytande över pedagogik och former för lärande. Detta börges regeringen till känna.Strukturen på nationellaprogramUtveckling av kärnämnesutbudetEn av grundtankarna i gymnasiereformen var att garanteraalla elever en likvärdig grund att stå på. Detta kom till uttrycki de s.k. kärnämnena - ämnen som är gemensamma för allaprogram. Kärnämnena ska återspegla de kunskaper som ärnödvändiga för alla medborgare. Kurserna bör också varasådana att de är tillgängliga för alla elever oavsett vilketprogram de läser.Centerpartiet förordar att antalet kärnämnen ses över och att en starkarebetoning av de kunskaper som är nödvändiga för alla i samhället - att kunnaläsa, skriva och räkna - ska vara oavvisliga krav.Vi står fast vid att kärnämnena även fortsättningsvis bör varaobligatoriska inslag i alla program. Att sänka kraven lägre än den nivå somanses nödvändig för alla att uppnå är inte att hjälpa eleverna - det är attsvikadem. För att stimulera motivationen att lära kan kärnämnena exempelvisanpassas till de praktiska utbildningarnas ämnesområden. Höga krav ävenframgent innebär också att alla som går ut ett nationellt program medgodkända betyg bör ha allmän behörighet för högskolestudier.I långtidsutredning framgår det att efterfrågan pålågutbildad arbetskraft minskar. I en undersökning av Industriförbundetframgår att det inte finns något utrymme att sänka kraven på ungdomarskunskaper utan tvärtom tycker företagarna att det måste till ökadeansträngningar så att eleverna uppnår de uppsatta målen.Skolans värdegrund måste återspeglas i kärnämnesutbudet somde nuvarande kärnämnenas innehåll måste beaktas. Det kan därför bli aktuelltatt inrätta nya, integrerade, kärnämnen där såväl olika kunskapsstoff sombehovet av reflektion över kunskapen och vårt förhållningssätt till den tastillvara. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över gymnasieskolan.Utredningen bör se över antalet kärnämnen och anpassa dessa efter defaktiska kunskapskrav som möter eleverna då de lämnar skolan. Möjlighetenatt inrätta integrerade kärnämnen bör också övervägas.Låt karaktärsämnena prägla kärnämnena. uppfattning är attett allmänt mål för bör vara att kontinuerligt se över kursplanernaför att såväl underlätta som stimulera ämnesövergripande undervisning.Kursplanerna i kärnämnena måste vara så utformade att de med lätthet låterundervisningen i kärn- och karaktärsämnen integreras. Det är vidare angelägetatt den kontinuerliga översyn som ska ske av kurs- och programmål ocksåfortsättningsvis sker med inriktning mot att underlätta integration mellankärn- och karaktärsämnen.De nationella proven underlättar att göra rättvisa jämförelser mellan betygfrån olika kommuner. En möjlighet att ytterligare underlätta en utbildninganpassad efter programmets inriktning skulle kunna vara att differentiera denationella proven. Med nya kursplaner som tillåter att kärnämnena i störreutsträckning färgas av karaktärsämnena kommer också elever att hakunskaperna tillgängliga på olika sätt, dvs alla kommer att nå likvärdigakunskaper, men i olika form. De nationella proven mäter emellertidkunskaper endast mot kursplanernas mål, d v s de blir abstrakta i förhållandetill varje enskilt program. Det bör övervägas om de nationella proven, påsamma sätt som kärnämnena, bör anpassas efter varje program för attkonkretisera frågeställningarna och ytterligare underlätta en anpassning avundervisningen.IdrottFlera larmrapporter om ungas hälsa har presenterats om attdet blivit vanligare med övervikt och sjukdomar som följer avövervikt ex diabetes. Medelvikten hos dem som mönstrar(endast män) har från -97 till -99 ökat med ett kilo till 73,1kilo och BodyMassIndex (mått på kroppsmassa) har ocksåökat. Övervikt kan senare leda till ohälsa och en ökning avsjukdomar relaterade till övervikt. Skolidrotten fyller här enviktig roll för att motivera unga att träna och skaffa sig sundavanor. ser därför med oro på idrottensförsvagade ställning som ämne i gymnasieskolan.I gymnasieskolan är omfattningen av Idrott och hälsa olika på denationella programmen. Utöver kärnämneskursen Idrott och hälsa A 80gymnasiepoäng har naturvetenskapsprogrammets naturvetenskapliga gren ochsamhällsvetenskapliga programmets samtliga grenar ytterligare en kurs iämnet Idrott och hälsa B om 50 gymnasiepoäng. Regeringen har föreslagitatt Idrott och hälsa blir 100 gymnasiepoäng på samtliga nationella programfrån . anser att kursen Idrott och hälsa B, som ingår som karaktärsämneskurs på vissa studieinriktningar, ska erbjudasalla elever som ett individuellt val.Sex- och samlevnadsundervisningSkolverkets utvärdering av sex- ochsamlevnadsundervisningen visade att den på vissa skolor varmycket bristfällig. Trots att sex och samlevnad ska vara ettämnesövergripande ämne så togs det i många fall endast uppi samband med biologilektioner. Sex- ochsamlevnadsundervisningen är en viktig del i dethälsofrämjande arbetet, för ungas identitetssökande och föratt ge unga möjlighet att diskutera relationer ochgrundläggande värderingar.Individuella programmetMed oro kan man notera att det individuella programmet pågymnasieskolan ökat markant under senare delen av 90-talet.År 1997 var det av eleverna som gick detindividuella programmet och 1998 hade det ökat till 8,0procent. Enförklaring till den kraftiga ökningen mellan 1997 och 1998kan vara de nya behörighetsregler som började tillämpas1998. Många skolor har, enligt egen utsago, satsat extraresurser för att hjälpa elever som har svårigheter. Denpositiva effekten av dessa satsningar på grundskolenivåmärks måhända inte . Det är viktigt att följautvecklingen av andelen elever som inte är behöriga att läsapå de nationella programmen.Trots att det individuella programmet har en låg status så är det flera eleversom trivs där. Främst gäller det de elever som i sin studieplan har en storandel arbetsplatsförlagd utbildning.UtvecklaundervisningsformernaEntreprenörskapSamhället är beroende av initiativrika och företagsammamänniskor. Enskilda människor som grundat företag ochuppfunnit nya produkter och metoder har en viktig del igrunden för välfärdssamhället. I grund och botten är allabarn, då de börjar skolan, nyfikna och initiativrika. Alltförlänge har dock skolan varit inriktad på att utbilda människorför industrisamhällets behov - förmågan till upprepning ochorganiserat lärande har betonats framför initiativförmåga ocheget upptäckande.Centerpartiet vill att skolan ska ha som uppgift att utbilda människor förkunskapssamhället - där företagsamma och idérika människor behövs i allaverksamheter. Utvecklingen i näringslivet går mot mer flexiblaarbetsformer och större ansvar för de anställda. Detta accentuerar ocksåbehovet av entreprenörskap. Skolan måste präglas av ett förhållningssätt sominnebär att entreprenörskap stimuleras. Utbildningen bör ha ett brettangreppssätt som innebär att nytänkande och kreativitet - egenskaper sombehövs i många sammanhang - stimuleras.Som ett led i att stärka inslaget av entreprenörskap i skolan så är det viktigtmed en utvecklad samverkan mellan näringslivet och skolan. Enligt våruppfattning måste detta vara ett led i en ökad samverkan mellan hela detomgivande samhället och skolan. Alla parter på lokal nivå - den politiskaledningen, skolan, företagen och fackföreningarna - har ett gemensamt ansvarför att denna samverkan utvecklas. Regeringen bör återkomma med förslagom hur denna samverkan kan stimuleras, bl.a. genom en översyn avgymnasieförordningen. Detta bör ges regeringen till känna.SponsringEnligt en undersökning av finns det en klartendens att sponsring i kommunala skolor ökar. Genomsponsring kan företagen skapa goodwill men gränsen för hurlångt sponsring ska få gå måste vara klar. Utbildning ochläromedel måste vara objektiva. Vid vissa skolor harsponsorer fått så stort inflytande att skolan byter namn tillföretagets namn, vissa lektioner leds av företagets konsultoch det sponsrande företaget ställer krav på examinationen.Marknadsföringslagen måste därför bli tydligare vad gällersponsring av skolor. Detta bör ges regeringen till känna.En modernlärlingsutbildningCenterpartiet vill öppna flera vägar fram till en godkändgymnasieutbildning. Lärlingsutbildningen är en form där detpraktiska lärandet kommer till sin rätt. Eleverna får enutbildning som förenar teori och praktik i skolmiljö och iarbetsliv. har medverkat till att införa denpilotverksamhet med lärlingsutbildning som genomförs.Vår mening var att lärlingsutbildningen skulle ges resurseroch utvecklas så att den skulle kunna permanentas. När nuprovtiden förlängs saknas fortfarande resurserna ochmöjligheter till lokala initiativ.Det är viktigt att skolan samverkar med det omgivande samhället ocharbetslivet. Uppläggningen av lärlingsutbildningen bör därför vara flexibeloch anpassad efter rådande förhållanden. Det är också viktigt att kravenutformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag. Vi vet att desmå företagen kommer att få en allt större betydelse , därför är detviktigt att dessa ges goda möjligheter att ta emot lärlingar. Ett viktigtincitament för att få en fungerande lärlingsutbildning är resursfrågan.Utbildning kostar vare sig den äger rum i skolan eller i företag. För attsärskiltsmå företag skall kunna medverka i lärlingsutbildning, måsteersättningsfrågan lösas. Det kan eventuellt handla om att hitta ett system sombygger på en "lärlingspeng". I ett ökat samarbete mellan skola och arbetslivär det viktigt att arbetslivet får ett större inflytande över gymnasieskolansutbildningar med yrkesämnen. Därigenom bedöms också arbetslivetsföreträdare få större intresse av att ta ansvar för utbildningar.Gymnasieutredningen bör få i uppdrag att se över mindre företags möjlighetatt ta emot lärlingar. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att lärlingsutbildning bör kunna inledas tidigare än dåhalva gymnasieutbildningen är slutförd. Det är angeläget att utbildning på enarbetsplats kan integreras med mer teoretiska studier i skolan. Enutgångspunkt för införandet av en modern lärlingsutbildning bör därför varaen ökad lokal frihet att bestämma tidpunkten för inledning avlärlingsmomentet i gymnasieutbildningen. Även inom andra områden, såsomersättning till elever och företag, bör det kunna avgöras lokalt genomöverenskommelser mellan företag, elev och kommun. Frihet att anpassalärlingsutbildningen efter elevens förutsättningar och frihet att avtala omersättningar utgör viktiga steg mot en mer flexibel lärlingsutbildning.Samma ambition bör vara vägledande för en förstärkt samverkan mellanföretaget, där lärlingsutbildningen bedrivs, och skolan, som har ansvaret förde teoretiska studierna. En målsättning är att underlätta integration mellankärnämnen och karaktärsämnen. Det är viktigt att denna ambition också gällerför de karaktärsämnen som lärs genom en lärlingsutbildning. Steg i dennariktning kan vara utbildning av handledare på arbetsplatserna liksomsamverkan mellan handledare i skolan och på arbetsplatsen. Särskildaåtgärder bör också vidtas för att genom projekt finna former för en förstärktsamverkan mellan skola och företag kring lärlingsutbildningen.Kvalitetsutveckling i skolanInrätta ett kvalitetsinstitutEtt grundläggande krav för en nationellt likvärdig skola är attkvalitetsarbetet fungerar. utvärdering av skolanhar visat på brister i kommunernas eget kvalitets-och utvärderingsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitut skullekunna vara en bra metod att öka kraven på kommunernagenom att åstadkomma en jämförelse kommun för kommunoch skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift attsåväl sammanställa uppgifter för nationella jämförelser somutveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödjakommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitutbör vara fristående och inte ha myndighetsuppgifter, somäven fortsättningsvis bör åligga . Vi vill inte idagavgöra var huvudmannaskapet ska finnas, men det börövervägas om det ska omfatta lärar-, elev- ochföräldraorganisationer lika väl som arbetsgivarna iKommunförbundet. Regeringen bör ta initiativ för inrättandetav ett sådant kvalitetsinstitut. För vidare läsning se vårmotion om grundskoleutbildning.Ställ krav på kommunernasutvärderingÄven om ett kvalitetsinstitut kan bidra med mycket för attutveckla den nationella utvärderingen av skolan måsteansvaret huvudsakligen finnas hos varje kommun.Centerpartiet har tidigare avvisat regeringens förslag attinföra nationella skolinspektörer, vilket innebär en återgångtill gamla styrmetoder, där centrala myndigheter i detaljreglerade verksamheten i skolan. Varje skola är sedan 1997skyldig att göra en kvalitetsredovisning. Fortfarandehar inte alla skolor gjort någon redovisning och det finnsbrister i utformningen. har här en viktiguppgift att stödja och utveckla metoder för skolornaskvalitetsarbete. Vi vill öka kraven på kommunernas egenutvärdering, vilket också återspeglas i våra ovan återgivnakrav på en översyn av skollagen. Detta bör ges regeringen tillkänna.Inför en gymnasieexamenEtt viktigt steg för att kvalitetssäkra utbildningen i gymnasietär införandet av en ny gymnasieexamen. En sådan examen,som också bör vara internationellt gångbar, innebär också ettstarkt incitament för eleverna att anstränga sig och gå igenomgymnasiet. En examen bör innehålla bl.a. krav på en lägstaandel godkända betyg liksom ett godkänt examensarbete.Detta innebär också att examensarbetet på yrkesförberedandeprogram bör utformas som ett yrkesprov i samverkan medberörda branscher. Genom en ny gymnasieexamen öppnasflera vägar genom gymnasieskolan, och fler möjligheter att taigen tidigare misslyckanden erbjuds. Däremot får den inte blien ny version av gamla tiders studentexamen, som genomsina avgörande provtillfällen mer prövade elevernas nerver änderas kunskaper. Examen bör alltså inte innehållaselekterande provtillfällen och tentamina.Införandet av en gymnasieexamen är ett viktigt steg för att kvalitetssäkrautbildningen i gymnasiet. En sådan examen, som bör vara internationelltgångbar, kan bli ett incitament för eleverna att gå igenom gymnasiet.Examenshandlingar bör finnas på andra språk än svenska.SkolledareI ett decentraliserat skolsystem som vill införaär skolledarens roll väldigt viktig. Skolledningen kommer attha det yttersta ansvaret för att alla skolans elever uppnårkunskapsmålen men med det ökade ansvaret följer ocksåökade beslutsbefogenheter.