mot · GO02A809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A809av , ()Jämställdhet1 SammanfattningCenterpartiet tilltror varje människa förmåga att förvalta sina möjligheteroch att ta ansvar både för sig själv och andra. Människans frihet är näraförbunden med förmågan och kravet att ta ansvar för sina handlingarskonsekvenser. Detta kräver dock att människor ges jämlika villkor attförvalta sina möjligheter och har en valfrihet att välja på vilket sätt manvill förverkliga sina drömmar.Att förändra attityder tar tid och kräver insatser redan från unga år, det ärdärför viktigt att insatser för att stärka möjligheterna för olikheter görsredan igrundskolan. Den enskildes möjligheter får inte begränsas av traditioner ochpåskrivna könsroller.Statens uppgift är att utforma jämlika system för lika möjligheter. Genomatt se över befintliga system kan dessa reformeras till att bättre passa bådekvinnor och män.Centerpartiet har aktivt drivit frågan omjämställdhet. och /2000 framfördes ett flertalhemställanspunkter hos . Dessa kommer att behandlas under hösten.Denna motion skall ses som ett vidare steg i arbetet för en ökad jämställdhetoch därigenom ökat självbestämmande, trygghet och livskvalitet.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om ett samlat program för ökad jämställdhet i den svenskaskolan.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utformningen av läroböcker.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhetsplaner och jämställdhetsrevision.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en långsiktig plan för uppvärdering av kvinnodomineradeyrken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utforma ett skattesystem som gör det möjligt för kvinnor attta del av löneförmåner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om resurser till forskning och rehabilitering med anknytning tillkvinnors hälsa.37. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett system för föräldraledighet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen.49.1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till UbU.2 Yrkande 5 hänvisat till SkU.3 Yrkande 6 hänvisat till SoU.4 Yrkande 8 hänvisat till SfU.5 Inledning5.1 Lika möjligheter att vara olikaCenterpartiet tilltror varje människa förmåga att förvalta sina möjligheteroch att ta ansvar både för sig själv och andra. Människans frihet är näraförbunden med förmågan och kravet att ta ansvar för sina handlingarskonsekvenser. Detta kräver dock att människor ges jämlika villkor attförvalta sina möjligheter och att man har en valfrihet att välja på vilketsätt man vill förverkliga sina drömmar.Till följd av detta eftersträvar en reformering av det svenskademokratiska systemet som gör det möjligt för människor att i störreutsträckning påverka sin egen vardag. Statens roll skall innefatta attövervaka och förhindra att ojämlikhet i valfrihet och ansvar uppkommer förde enskilda individerna. Kort sagt - staten skall garantera lika möjligheter attvara olika. För att detta skall vara möjligt krävs en större tolerans förolikheteroch ett ständigt ifrågasättande av strukturer och processer i dagens samhälle.Det yttersta målet för politik är att möjliggöra för varjemänniska, oavsett kön, religion, etnicitet, sexuell läggning, ålder ellerpositioni samhället, att växa och förverkliga sina drömmar.I många skrifter som behandlar området kring människovärde, demokratieller rättvisa finns meningen om alla människors lika rätt och värdenedtecknat. Ett ord med samma innebörd är jämlikhet. Dessa ord är väldigtlätta att säga eller fästa på ett papper, men svårare att realisera. Det ärförstnär värden ställs på sin spets som systemet kan utvärderas ordentligt.Erfarenheterna i visar att dessa ord som så skrivits nedhar haft svårt att få verkligt genomslag i samhällsstrukturerna.Den svenska debatten har koncentrerats på den brist avjämställdhet som råder i . Debatten är befogad och nödvändig, menmedför även att den saknar ett djup då den oftast kommer att handla om denbrist på jämlikhet som finns mellan kvinnor och män som grupper. Genom attäven belysa frågan ur ett individperspektiv kan debatten breddas och nyaintressanta vinklingar uppkomma. På detta sätt kommer även desamhällsstrukturer som begränsar individers möjligheter till ansvarstagandeoch inflytande i dagen.I dagens samhälle problematiseras förhållandet mellan kvinnor och mänutifrån de könsroller som utvecklats genom historien. Detta innebär enparadox. Genom att belysa de skillnader som finns mellan kvinnors och mänsmöjligheter och inflytande förstärks bilden av det ojämställda samhället.Samtidigt är detta nödvändigt för att få en förändring till stånd. Det är baragenom att se könsmönstren vi kan bryta upp dessa och ge varje människamöjlighet att fritt utvecklas som individ. Det faktum att man söker mätajämställdhet, jämlikhet och rättvisa genom statistik, medför att en falsk bildav jämställdheten uppkommer.Ett tydligt exempel på detta är representationen i den svenska regeringenoch , det mest jämställda parlamentet i världen. Det råder entämligen jämn fördelning mellan könen bland såväl statsråd somriksdagsledamöter och detta är positivt. Om man däremot väljer att studeravilka som dominerar bland de högre tjänstemännen, vars inflytande är stort,så dominerar männen. Statistiken visar således att jämställdheten i det högstabeslutande organet inom det svenska demokratiska systemet ärtillfredsställande, medan en djupare analys av maktens ansikte visar påbetydande brister.Detta är ett exempel på hur statistiken kan ge en skev bild av verkligheten.Samma koppling kan ges inom ett flertal områden. Ett av de främsta målenmed en statlig jämställdhets-/jämlikhetspolitik är att visa på den brist somfinns inom området och aktivt verka för att detta förändras.Centerpartiet har drivit frågan om jämställdhetaktivt. och /2000 framfördes ett flertalhemställanspunkter hos . Dessa kommer att behandlas under hösten.Denna motion skall ses som ett steg vidare i arbetet för en ökad jämställdhetoch därigenom ökat självbestämmande, trygghet och livskvalitet.I de tidigare motionerna har följande hemställanspunkter getts till känna:- utred en samordnad diskrimineringslag- jämställdhetslagens giltighet i det svenska utbildningssystemet- översyn av jämställdhetslagen- könsuppdelad statistik kring löner, löneskillnader och befattningar ioffentlig och privat sektor- jämställdhetsrevisioner i offentliga institutioner- nödvändigheten av mångfaldsplaner.6 OlikheterVarje människa är unik och föds med olika förutsättningar i livet. Denmångfald som detta innebär öppnar för en mängd kombinationer avmöjligheter och utfall. Detta är en av de största tillgångar som finns i detsvenska samhället . är detta även en av anledningarna tillatt kränkningar och fall av olika behandling förekommer.Okunskap, attityder och samhällsstrukturer lägger hinder i vägen för folkslivsmål och självförverkligande och leder ofta till utanförskap och enkänsla av vanmakt över att inte kunna styra över sitt eget liv. Detta kaninte accepteras.Varje individ bär ett ansvar för sina egna val och individernas val skiljersig väsentligt från individ till individ och måste respekteras. Detta gällerinomalla områden. blir inte utfallet av personens val det önskade, men dettaskall inte innebära att man för den skull är diskvalificerad till möjligheterattgöra nya egna val. Det skall heller inte påverka möjligheten till inflytandevare sig det gäller den egna arbetsplatsen eller deltagande i det politiskalivet.Tyvärr möter stereotyperna oss överallt i samhället, inte sällan understöddaav statistik framtagen av myndigheter. Detta leder till statistiskdiskriminering vilket innebär att individer i grupp döms efter gruppensgenomsnitt. Statistiken tillskriver individen en roll som är beroende av vilkengrupptillhörighet man har. Lagstiftning och regleringar byggs upp ochkringskär olikheternas möjligheter att utvecklas åt olika håll och därmed bidratill en ökad mångfald istället för ökad likriktning. Vad som sällan eller aldrigtas hänsyn till är de olika egenskaper som finns inom varje grupp och som istörre utsträckning borde stöttas och bejakas.Statsmakterna har försökt motverka diskriminering riktadmot olika grupper genom att inrätta särskilda ombudsmän dit enskilda kanvända sig om de uppfattar att de blivit orättfärdigt behandlade. Syftet ärnaturligtvis lovvärt, men har inneburit att individer i grupperna kanhamna mellan olika stolar.Ett tydligt exempel på detta är det hypotetiska antagandet om enmedelålders, mörkhyad invandrarkvinna som är homosexuell. Till vilkenombudsman skall denna person vända sig om hon känner sig kränkt. Någotenkelt svar på frågan finns inte. Det beror delvis på vilket sätt hon blivitbehandlad, var och i vilken typ av situation. Att sådant har hänt och med storsannolikhet även kommer att hända gör det nödvändigt attreformera den svenska diskriminerings- och jämställdhetslagstiftningen så attett samlat grepp kan tas över problematiken.Ytterligare brister i den svenska diskrimineringslagstiftningen är detfaktum att den i sig själv är diskriminerande. Lagstiftningen gäller vissapersoner i vissa situationer, men om dessa kriterier inte är uppfyllda ärdiskrimineringslagstiftningen verkningslös. Exempelvis är lagstiftningengällande könsdiskriminering enbart gällande inom arbetslivet. Detta leder tillatt skydd mot könsdiskriminering som grundlagen erbjuder därmed ärverkningslöst utanför arbetslivets och det offentligas område. Skydd motdiskriminering är en mänsklig rättighet som bör gälla för olika typer avsärskiljande behandling utan saklig grund.7 LikheterCenterpartiet utgår från att alla människor är unika och att varje individhar rätten till jämlik behandling och inflytande. Det skall inte spela någonroll vilket kön man tillhör, inte heller vilken sexuell läggning, ålder,etnisk eller religiös tillhörighet man har eller om man har ettfunktionshinder. Varje individ skall mötas med samma respekt och hasamma rättigheter som den rådande i samhället, den friskeheterosexuelle, medelålders vite mannen. Rent statistiskt utgörs den idagrådande i samhället av en minoritet av befolkningen.Idag kringskär den gällande möjligheterna till självförverkligandeoch jämlikhet för såväl enskilda individer bland båda könen som för helagrupper. anser att staten har ett stort ansvar för att ge allamänniskor möjlighet att i största möjliga utsträckning själva förverkliga sinalivsmål så länge de inte begränsar andras möjligheter. För att detta skall varamöjligt krävs större valfrihet för individen. Detta innebär att man som individhar skyldighet att ta ansvar för de val man gör när det gäller exempelvisyrkesval, utbildning eller barnomsorg. Detta ansvar gäller lika för alla ochalla skall även ha lika möjligheter att göra dessa val oavsett bakgrund. Påsamma sätt måste varje individ ha möjlighet att ompröva sina val med tiden,även detta skall vara lika för alla. Statens roll blir således att skapa jämlikasystem för lika möjligheter, inte att till varje pris fördela en given portionlikhet till alla individer eller grupper.8 Kunskap är makt ...Talesättet kunskap är makt är välkänt för de flesta och en stor grad avsanning ligger i det. Kunskap finns med som en komponent i den svenskamaktstrukturen. Möjligheten att lära och tillgodogöra sig kunskaper pålika villkor är en vital del i det svenska samhället. Vikten av detta lär ökaallt eftersom samhällsstrukturerna förändras till att ha en allt störretyngdpunkt vid omsättande av kunskaper i det dagliga livet.Skolan har i uppdrag, i enlighet med läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (LpO 94), att "aktivt och medvetet främja kvinnors och mänslika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts ochbedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar tillatt forma vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar att motverkatraditionella könsmönster. Den ska ge utrymme för eleverna att pröva ochutveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. "uppdrag till det svenska skolväsendet är således tydligt. Skolanskall arbeta för att stimulera de enskilda eleverna till att utvecklas tillsjälvständiga och kreativa individer. Detta skall vara lika för både pojkar ochflickor. Undersökningar visar att verkligheten ser annorlunda ut. Redan pådagis dominerar pojkarna och tendensen förstärks genom hela skoltiden.Pojkar syns och hörs mer, dåligt uppträdande avvisas som pojkstreck ochflickor används som dämpande element bredvid livliga pojkar. Detta drabbarsåväl flickors som pojkars möjlighet att prestera bra resultat i skolarbetet.Flickors situation är ofta utsatt, ofta på grund av vad somovan beskrivits. Pojkar upplever flickor som hot mot sig och den förväntadekönsroll som pojkar tillskrivs redan från unga år. Till följd av detta utsättsmånga flickor, mer eller mindre regelbundet, för såväl fysiskt som psykisktvåld under sin skoltid, enbart beroende av sitt kön. Det allt mer utbreddasexualiserade språket och språkvåldet, som går allt lägre ner i åldrarna, är ettuttryck för nedsättande attityder och felaktig inställning till jämlikhet. Dettaär inte acceptabelt och måste motverkas. Det är varje vuxen personsskyldighet och ansvar att tillse att sådant inte förekommer, ansvaret fallersärskilt tungt på vuxna inom skolans värld. Det är inte rimligt att individersdeltagande i undervisning som sker under plikt ska resultera i livslångtpsykiskt lidande. Möjligheterna för att kraftfulla åtgärder, riktade motutövarna av mobbning och trakasserier, skall kunna vidtagas frånskolledningens sida måste förbättras. I särskilda fall måste skolledningensmöjligheter att skilja utövarna av mobbning från den reguljära undervisningenförbättras. Jämställdhetslagstiftningen skall därför även omfatta det svenskaskolsystemets samtliga stadier och även den högre utbildningen.Centerpartiet anser att framtidens grundskola skall vara merindividanpassad och se till individerna i första hand istället för som tillgrupperna som helhet. På detta sätt kan undervisningen och inlärningen skepå individens villkor och anpassas efter dennes behov.Trots den fina formuleringen i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet har lite hänt i skolan vad gäller jämställdheten.Visserligen har en hel del projekt initierats och genomförts men någonsamordnad insats har inte gjorts för att förbättra situationen. Arbetet medjämställdhet får inte stanna vid skrivna formuleringar på ett papper, det krävsett samlat grepp där klart mätbara mål och metoder för att mäta dessautformas. Det är särskilt viktigt att detta arbete riktas mot barn och ungdomarför att redan där lägga grunden för att bryta de samhällsstrukturer somkringskär individers och gruppers möjligheter till självförverkligande ochinflytande i samhället. bör därför ge i uppdrag att, inära samverkan med lärarnas organisationer, utarbeta ett samlat program förökad jämställdhet i den svenska skolan. Vad som ovan anförts om ett samlatprogram för ökad jämställdhet i den svenska skolan bör ges regeringen tillkänna.Den brist på jämställdhet som kan identifieras i olikastadier kan vara en av orsakerna till det faktum att kvinnor och män väljerolika vägar inom såväl gymnasieutbildningen som den högre utbildningen.Regeringen inrättade ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport-och IT-frågor . I ett av rådets delbetänkanden presenteras enundersökning om elevers val till gymnasium och högskola. Statistiken visarpå en klar manlig övervikt på naturvetenskapliga och tekniskagymnasieprogram, medan kvinnor utgör en majoritet på de mjukareprogrammen. Detta återspeglas i statistik som berör högre utbildning dådenna tendens har förstärkts ytterligare.Frågan vi måste ställa oss är varför situationen har uppkommit och vad vikan göra för att stimulera fler män att söka sig till mjukare utbildningar ochfler kvinnor att söka sig till de mer tekniskt inriktade utbildningarna. Dettaärnödvändigt för att få en bättre mångfald både inom själva utbildningen ochäven i det framtida arbetslivet.Åtgärder för att stimulera en större balans mellan könen på olikautbildningsinriktningar måste sättas in redan i den förberedande skolan.Genom att personalen och föräldrarna vid daghem och skolor ges ensjälvständigare roll för verksamhetens utformning och därigenom gesmöjlighet att bryta traditionella könsmönster kan ett första steg mot en ökadjämställdhet tas. De lokala skolstyrelserna kan med fördel genomgå enjämställdhetsutbildning för att dessa aspekter skall belysas i ledningen avskolan. Regeringen bör inom ramen för ett jämställdhetsprojekt tillskjutamedel så att material och handledning till en sådan utbildning kan finansieras.Det borde vara självklart att varje barn i det svenska skolsystemet skall blibemött som individ och inte efter sitt kön. Detta är dock inte alltid ensjälvklarhet ute i verksamheten. Det är vanligt att personalen accepterar attpojkar leker för sig själva, enbart för att de är pojkar. Det bristande mötetkanbero på att pojkar som grupp tillskrivs den typiskt manliga könsrollen somoberoende och att de klarar sig själva. Detta leder till att pojkar skapar sinaegna normer som sedan bärs med genom resten av livet.Naturvetenskap och teknik bör på ett naturligt sätt föras in iundervisningens alla moment. Detta kan göras både genom olika experimentmen även genom att nyttja tekniska hjälpmedel i undervisningen för att istörre utsträckning avdramatisera tekniken och visa på dess möjligheter.Läroböckernas utformning kan förbättras för att öka läsviljan och förståelsenför teknikens möjligheter och begränsningar, det omvända gäller de böckersom behandlar tidigare traditionellt kvinnliga ämnesområden. Ett komplementtill detta kan de sommarskolor för unga kvinnor med inriktning mot tekniksom genomförs i många kommuner utgöra. Arbetet med att belysa detojämställda samhället och förändra ungas attityder gentemot varandra somindivider och grupper måste därför intensifieras. Vad som ovan anförts omutformningen av läroböcker bör ges regeringen till känna.I SOU 2000:31 Jämställdhet och IT - en kartläggning på uppdrag av Jämitredovisas på ett lättöverskådligt sätt vilken inriktning män och kvinnor harfrån sin gymnasietid och framåt. valde endast 16procent av flickorna den tekniska grenen i gymnasiet. Motsvarande andelinom den samhällsvetenskapliga grenen var . Dettaåterspeglas sedan om man gör samma jämförelse inom den högreutbildningen.Enligt var av alla som toghögskoleexamen kvinnor, denna siffra har varit tämligen sedanbörjan av . Om siffrorna bryts ned för att studera vilka som läser detekniska utbildningarna visar det sig tydligt att andelen kvinnor med ADBoch/eller systemvetenskaplig examen faktiskt minskar. Andelen kvinnor medexamen inom dessa områden har sjunkit mellan åren 1991/92och 1998/99. Inte heller kan man se någon ökning inom den statistik somfinns för dem med civilingenjörsexamen med inriktning mot datateknik,snarare tvärtom. Kvinnor med teknisk examen upplever ibland svårigheter attfå ett jobb på en nivå i paritet med deras utbildning. Sammantaget ger detta enbild som visar att det finns en klar övervikt av män med högskoleexameninom elektronik och data. Detta är något som kan komma att få allvarligakonsekvenser på arbetsmarknadsområdet, isocialförsäkringssystemet och för samhällsstrukturen i stort. Klyftan mellankönen och mellan individerna inom könen kommer att accentueras ytterligare.9 Arbetsliv9.1 Offentlig sektorDen svenska arbetsmarknaden är inte jämställd utan tvärtom väldigtuppdelad, inte bara mellan kvinnor och män utan även inom grupperna.SCBs arbetskraftsundersökning visar på att avkvinnorna är sysselsatta inom offentlig sektor, motsvarande andel mänstannar vid . Detta kan bero på att en stor del av denoffentliga sektorn utgörs av mjuka yrken inom vård och omsorg, ettområde som har drabbats hårt av de effektiviseringar somgenomförts i samband med saneringen av statsfinanserna. Denna saneringhar således drabbat kvinnor i större utsträckning än män.Till följd av detta har belastningen bland personalen inom offentlig sektorökat, vilket resulterat i en ökning av sjuktalen inom främst skola, vård,omsorg och polis. Kvinnor har således drabbats hårt och drabbas i störreutsträckning än män av ohälsa kopplat till arbetslivet.Trots den kraftiga övervikten av kvinnor inom den offentliga sektorn ärmännen klart överrepresenterade inom de arbetsledande befattningarna. Inomexempelvis hälso- och sjukvården, där av de anställda är kvinnor,är det män som har av de arbetsledande uppgifterna. Dettamotiveras ofta med att det är svårt att finna kompetens bland kvinnorna ochatt de ofta själva väljer att inte ta på sig arbetsledande uppgifter. Detta ärintemed sanningen överensstämmande, då undersökningar vid Handelshögskolani visar att av kvinnorna kan tänka sig att bli befordradesamt att kvinnor i högre utsträckning än män har högskoleexamen, relativtsett. Sanningen är snarare att de verkar i en manlig struktur där derasledaregenskaper osynliggörs och män väljer män.Offentliga arbetsgivare har ett stort ansvar när det gäller att bryta dennatrend och föregå med gott exempel. De offentliga institutionernasjämställdhetsplaner bör vara utformade på ett sådant sätt att uppsatta måltydligt kan utläsas och resultaten mätas. Jämställdhetsplanerna bör vidaregenomgå en jämställdhetsrevision för att betydelsen av dessa ytterligare skallbelysas. Målsättningen bör vara att arbetet med att rekrytera kvinnligaarbetsledare och chefer ytterligare accentueras. Vad som ovan anförts omjämställdhetsplaner och jämställdhetsrevision bör ges regeringen till känna.Det är inom den offentliga sektorn som det stora flertalet av de mjukaarbetsuppgifterna utförs, det handlar främst om vård, skola och omsorg.Redan idag kan vi se att antalet sökande inom dessa utbildningar minskarsamtidigt som behovet av dessa yrken ökar. kan en allvarligarbetskraftsbrist inom dessa yrkesområden hota verksamheten. Även detfaktum att personalen inom dessa yrken är hårt ansatt av de besparingar somgenomförts, gör att attityden gentemot dessa yrken försämras. I förlängningenförsvårar detta rekrytering av personal ytterligare. Det är angeläget att de såkallade "mjuka yrkena" uppvärderas på den svenska arbetsmarknaden för attsäkra den välfärd som vi alla så hett eftersträvar. Regeringen bör ta initiativtill en långsiktig plan för denna uppvärdering av de mjuka yrkena. Vad somovan anförts om en långsiktig plan för uppvärdering av de mjuka yrkena börges regeringen till känna.9.2 Privat sektorI den privata sektorn befinner sig av de sysselsattakvinnorna, motsvarande andel för männen är . Det är såledesen snedvridning till männens fördel när det gäller andelen av den totalaarbetskraften inom den privata sektorn. Detta är något som även kommeratt återspeglas i det fortsatta livet, då ersättningsnivåerna i våratrygghetssystem bygger på tidigare inkomst. Detta medför att en tidigarelågavlönad yrkesgrupp även i mer utsatta situationer, eller efter avslutatyrkesliv, ofta kommer att hamna på en orättfärdigt låg ersättningsnivå.Det är ett välkänt faktum att kvinnor har lägre lön än män. Skillnaden kan istor utsträckning förklaras med skillnader t.ex. i sysselsättning inom privateller offentlig sektor och vilken typ av befattning man innehar. Dennaförklaring kan dock inte användas fullt ut, det återstår en viss andel somendast är att betrakta som ren diskriminering mellan män och kvinnor inomsamma sektor och befattning men med skillnader i lön. Kvinnor får ävenmindre löneförmåner, och av ett lägre värde än männen.Många av de löneförmåner som finns är speciellt riktade mot män ochmäns intressen.