mot · GO02A244 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är så man växer och utvecklas. Det ären viktig uppgift att ta tillvara och uppmuntra lusten att lära. Det kräveren mer individualiserad utbildning och pedagogisk utveckling. Vi föreslåratt:- En flexibel skolstart tillämpas. Den skall anpassas till barnets mognadsnarare än till ålder.- Personliga kunskapskontrakt införs. Det måste finnas utrymme förpersonliga studieplaner och undervisning som är individuellt anpassade.- Kontinuerliga kvalitetsvärderingar av undervisningens resultat skallgöras av ett fristående kontrollinstitut.7.2.3 Alla skolor skall vara fria skolorDet är hög tid att bryta den likriktning och enhetlighet som av traditionhar präglat den svenska skolan. Det gamla stelbenta skolsystemet klararinte av att leva upp till de nya krav som ställs på skolan , och dess eleveroch lärare. Att försöka styra skolan med politiska pekpinnar på detaljnivåhar misslyckats. Alla skolor skall vara fria skolor. Vi föreslår att:- Alla ges rätt att fritt välja skola. Finansieringen av elevernas utbildningsker genom att skolans resurser följer elevernas fria val.- Ansvaret för finansiering övertas av staten och varje skolafår ett eget direkt budgetansvar.- Alla skolor - kommunala som fristående - blir fria skolor. De ökarmöjligheterna att skapa en egen profil. Elevernas och lärarnas inflytandeöver skolans vardag ökar.7.2.4 En fri akademiEn fri akademi ger förutsättningar för ett fullständigt fritt tankeutbyte ochett kritiskt förhållningssätt, profileringar av utbildning och forskning avhögsta kvalitet. Den akademiska friheten skall stärkas. En ökad mångfaldskapar större konkurrens, vilket krävs om den högre utbildningen skall nåen bättre kvalitet. Vi föreslår att:- och högskolor blir fria och självständiga. Det skaparstörre möjligheter för universitet och högskolor att öka sitt inflytande överden egna verksamheten.- En mer varierad struktur skapas inom den högre utbildningen. Låt allalärosäten skapa sig en egen profil och fokusera mer av sina resurser tillområden där de har kapacitet och förmåga att hålla internationell standard.- Universitet och högskolor ges rätten att utforma sina egnaantagningsregler. Det ger möjlighet att ta mer vara på olika sortersbegåvningar och talanger.7.2.5 Låt studenternas val avgöra utbyggnaden av högreutbildningDet är den enskilde individen som bäst avgör vad, var, när och hur honeller han skall studera vidare. Det skall inte vara arbetsmarknads- ellerregionalpolitiska skäl som avgör hur resurserna till högre utbildningfördelas. Det är utbildningens kvalitet som tillsammans med studenternasefterfrågan skall vara styrande för fördelningen av resurser till universitetoch högskolor. Vi föreslår att:- Resurserna till högre utbildning fördelas genom studenternas val ochutbildningens kvalitet.7.2.6 Attrahera utländska studenterEn tydlig strategi i bl.a. och är att dra till sig duktiga,ambitiösa och målinriktade utländska studenter. De skapar ett mervärdebåde inom den nationella utbildningen, som inspiratörer och som tänkbaramedarbetare och entreprenörer i dessa länder. bör på motsvarandesätt ha som strategi att attrahera utländska studenter. Det höjerutbildningens kvalitet och internationella status. Vi föreslår att:- Målsättningen höjs gällande antalet utländska studenter vid de svenskauniversiteten och högskolorna. skall antalet utländska studentervara fördubblat.- ges i uppdrag att se över mottagandet av utländskastudenter och lämna konkreta förslag till åtgärder för att förbättradetsamma.- Svenska studenter ges ökade möjligheter att studera utomlands. Eninternationellt anpassad modell för studentutbyte tas fram i syfte attmöjliggöra för fler svenska studenter att läsa vid utländska toppuniversitet.År 2003 bör antalet svenska studenter utomlands ha fördubblats.7.3 Skapa förutsättningar för arbete åt allaDen traditionella arbetsmarknadspolitiken har misslyckats. I stället för attsatsa på AMS-åtgärder bör staten ta initiativ till att kraftigt utöka ochförbättra yrkesutbildningen och lärlingsutbildningen. Särskilda insatsermåste göras för att få ordning på den grundläggande svenskaspråkutbildningen för invandrare. Många av de regelsystem som styrdagens arbetsmarknad måste moderniseras. De är anpassade till en annantid, präglad av industriell massproduktion.7.3.1 Omläggning av arbetsmarknadspolitikenDen traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken har genom sinineffektivitet kommit till vägs ände. Det är dags att allvarligt överväga enomfattande omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Vi föreslår att:- Regeringen ges i uppdrag att pröva möjligheterna att stärka det lokalaansvaret för de arbetslösas situation. Fokus bör ligga på vad den arbetslöseär bra på och vad hon eller han vill och kan åstadkomma, i stället för påkonstlade kurser och program som alltför ofta inte leder till något arbete.Det bör prövas om någon form av arbetsgaranti skulle kunna stimulerainblandade parter att effektivare ordna arbete åt de arbetslösa.- Konstlade åtgärder och bidrag tas bort. Det är arbete som är det viktiga.Inget arbete skall ses som för okvalificerat, även om det erbjudna arbetetinte motsvarar den arbetslöses främsta önskemål.7.3.2 Satsa på modern yrkesutbildning och lärlingsutbildningDe arbetslösa skall ha möjligheter att få utbildning av hög kvalitet.Bristen på kvalificerad arbetskraft är uppenbar inom många yrken ochbranscher. Många av dagens yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarleder inte till önskat resultat. Det är bättre att lägga kraft på en modernyrkesutbildning och lärlingsutbildning av hög kvalitet. Detta kanmotverka flaskhalsar. Vi föreslår att:- Fördubbla antalet studieplatser inom den eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningen.- Behovet av en flexibel och företagsinriktad lärlingsutbildning är stort.Huvudman för utbildningen kan t.ex. vara en eller friståendeskola, en branschorganisation eller ett utbildningsföretag. Utbildningenutformas lokalt och varje skola ges möjlighet att skapa sin egen profil isamverkan med det lokala näringslivet. Utbildningen skall gegymnasiekompetens i svenska, matematik och förekommandekaraktärsämnen.- Godkänd lärlingsutbildning ges offentligt stöd som följer eleven tillutbildningens huvudman.7.3.3 Inför kompletterande utbildning för invandrare ochlångtidsarbetslösaDet växande utanförskapet och tudelningen på den svenskaarbetsmarknaden måste brytas. Framför allt har invandrare, äldrelångtidsarbetslösa och deltidsarbetslösa svårt att erhålla ordinarie arbetenpå heltid. Vi föreslår att:- Äldre arbetslösa ges bättre möjligheter att genomgå tidsbegränsade ochspecifikt inriktade yrkesutbildningar inom ramen för bl.a. friståendeyrkeshögskolor och den företagsinriktade lärlingsutbildningen.- Den kompletterande utbildningen för invandrare förbättras. Grundenmåste läggas genom tillräckliga kunskaper i svenska språket.Möjligheterna bör öka för att kunna komplettera sina tidigare kunskaper.- Kraven på Svenska för invandrare (Sfi) skärps och utbildningenindividualiseras. Sfi konkurrensutsätts och upphandlas viaanbudsförfarande. Verksamheten utvärderas och resultatenoffentliggörs.- Formerna för validering av utländska utbildningar ses över och görs merflexibla och pålitliga.7.3.4 Skapa en öppen och rörlig arbetsmarknadOm alla skall ges möjligheter att få ett arbete måste den svenskaarbetsmarknaden bli mer öppen och rörlig. Den nuvarande trenden pekartyvärr i motsatt riktning. Rörligheten har minskat och dagens lagstiftningär utformad efter industrisamhällets förutsättningar och villkor. Den äromodern och motverkar sitt ursprungliga syfte. Vi föreslår att:- Den arbetsrättsliga lagstiftningen moderniseras och individualiseras. Denmåste bli mer anpassad till en internationell arbetsmarknad.- En möjlighet införs för löntagare och arbetsgivare att vid nyanställningvälja andra former av samverkan än dem som dagens arbetsrättsligalagstiftning medger. Principen att sist anställd automatiskt blir först ut, närpersonal sägs upp, tas bort.- Decentraliseringen av lönebildningen och framväxten av nyaanställnings-, samarbets- och företagsformer på arbetsmarknaden måstebejakas.- Regler om proportionalitet införs i medbestämmandelagen. Det innebäratt en stridsåtgärds omfattning skall stå i proportion både till den skadasom drabbar motparten och till syftet med åtgärden.- Rätten till sympatiåtgärder avskaffas. Det är inte rimligt attutanförstående parter helt oförskyllt drabbas av stridsåtgärder p.g.a. enintressekonflikt mellan en fackförening och arbetsgivare vid ett helt annatföretag.7.3.5 Inför en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkringDet nuvarande systemet gällande ersättning vid arbetslöshet fungerar intetillfredsställande. Alltför många står utanför arbetslöshetsförsäkringenoch saknar möjligheter att få rimlig ersättning vid arbetslöshet. Samtidigtfungerar försäkringen - genom möjligheterna att varva perioder avarbetslöshet med arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogram - som en sortsmedborgarlön för stora grupper av "insiders" på arbetsmarknaden. Viföreslår att:- En allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs. Den skall ge allaarbetslösa rimliga möjligheter att under en omställningstid söka arbeteeller förbättra sina kunskaper genom utbildning.- En "bortre parentes" införs för rätten till ersättning via den allmännaobligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. Därigenom blir den enomställningsförsäkring och flertalet av dagens kontroll- ochsanktionssystem mot de arbetslösa kan slopas.- För att tydliggöra kopplingen mellan inbetalda avgifter ochutbetalningarna i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen finansieras enstörre del av försäkringen genom från den enskilde. De högrepremierna balanseras bl.a. genom sänkningar av skatten på arbete ochboende.- Det grundläggande skyddet som den obligatoriska försäkringen ger kanalltid kompletteras med tilläggsskydd genom kollektiva eller individuellaavtal.7.3.6 Arbetstiden skall vara ett individuellt ansvar och beslutFrågan om arbetstid lämpar sig sällsynt illa att behandlas på centralpolitisk nivå. Det är de enskilda arbetstagarna och arbetsgivarna som bästavgör hur arbetstiden skall utformas och fördelas. Vi föreslår att:- Arbetstiden skall vara ett individuellt ansvar och beslut. Det skall varaupp till arbetstagarna och arbetsgivarna att via kollektiva eller individuellaavtal avgöra arbetstidens omfattning och förläggning.7.4 Skapa trygghet i förändringenFör att människor skall känna trygghet också i tider av snabb förändringkrävs att de grundläggande trygghetssystemen är hållfasta i stället förkonjunkturberoende. Socialförsäkringssystemen måste vara trovärdigaoch innehålla ett tydligt samband mellan ingående betalningar ochutgående förmåner. Sy-stemen måste uppmuntra till arbete och till enskilt sparande.7.4.1 Ett socialförsäkringssystem som uppmuntrar arbeteDet nuvarande socialförsäkringssystemet är ineffektivt och oöverskådligt.Det skapar inte de långsiktiga förutsättningar för trygghet som människorhar rätt att kräva. Ett väl fungerande socialförsäkringssystem uppmuntrartill arbete. Det skall alltid löna sig mer att arbeta än att uppbära bidrag avolika former. skall den enskilde kunna känna trygghet genomatt sjukdom och arbetslöshet inte skall behöva vara likhetstecken medstora ekonomiska svårigheter. Vi föreslår att:- Systemen görs mer enhetliga och överblickbara. Det skall aldrig varalönsamt för den enskilde att skifta mellan olika statligt finansieradetrygghetssystem.- Arbetslinjen prioriteras. Försäkringarna skall inte fungera som enmedborgarlön, utan som ett tillfälligt stöd i en besvärlig situation. Arbeteskall alltid uppmuntras. Ersättning från staten skall alltid utgöra den sistautvägen.- Statens kostnader för försäkringssystemen minskas. Genom att ge allamänniskor bättre möjligheter att försörja sig själva kan statens kostnaderför socialförsäkringarna minskas.7.4.2 Uppmuntra eget sparandeEtt eget sparande utgör grunden för den enskildes möjligheter att klara sinegen försörjning. Ett eget sparande leder till ökade möjligheter att klaraav oförutsedda händelser. har, trots högkonjunktur, mångahushåll inga eller lite pengar sparade för oförutsedda händelser. Viföreslår att:- Skatten på arbete och boende sänks successivt. Målet är ingen sombehöver bidrag skall behöva betala skatt och att ingen som arbetar skallbehöva bidrag för att klara sin försörjning.- Pensionssystemet vidareutvecklas i riktning mot att uppmuntra ettpersonligt, individuellt sparande.Stockholm den 30 september 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()