mot · GN02N51 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N51av Flyborg, ()med anledning av prop. 1999/2000:140 Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald1 Varför är konkurrens viktigt?Fri konkurrens på lika villkor - inom de ramar som sätts upp av etiskaprinciper och lagstiftning - är det bästa verktyget för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan och hushålla med begränsade resurser.En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna.Företagens tävlan om att vara "bäst och billigast" upprätthåller en ständigpress på priser och kostnader. Men också ur ett mer dynamiskt och sam-hällsekonomiskt perspektiv är väl fungerande konkurrensmarknader av storbetydelse. Konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraften till teknisk ochekonomisk utveckling.Väl fungerande konkurrens stimulerar en kontinuerlig förnyelse avproduktionsapparaten och leder därmed till en effektiv användning av sam-hällets resurser. Den medför inte bara mångfald och större valfrihet i utbudetav varor och tjänster utan också en mångfald i företagandet.Konkurrensens betydelse för ekonomisk utveckling och välstånd harframstått allt klarare under . En av grundtankarna medden inre marknaden som skapats inom EU är just att få till stånd en ökadkonkurrens och en bättre ekonomisk utveckling. Vad det ytterst handlar omär att skapa förutsättningar för ett ökat välstånd - och ökad sysselsättning -för medborgarna i medlemsländerna.På motsvarande sätt visar det ekonomiska förfallet, stagnationen ochrovdriften på miljön i de gamla centralplanerade kommunistdiktaturerna i östtydligt vad frånvaron av fungerande marknader, konkurrens och ekonomiskfrihet innebär för människors välfärd.Det avgörande för en fungerande konkurrens är fritt tillträde till mark-naderna - "free entry". Mycket av offentliga regleringar som politiker ochmyndigheter inför för att upprätthålla konkurrens skulle inte behövas om fritttillträde till marknaden råder. Det är fritt tillträde - i kombination med dentekniska och ekonomiska utvecklingen - som utgör det främsta botemedletmot tendenser till konkurrensbegränsningar och monopol.En viktig faktor i sammanhanget är att är en liten öppen ekonomi.Detta utgör en avgörande skillnad jämfört med t.ex. där utlands-konkurrensen betyder relativt sett mycket mindre. Det är bl.a. av detta skälsom haft en mer aktivistisk inriktning på sin konkurrenspolitik än småöppna ekonomier som . En öppenhet och strävan efter att hållahindren mot marknadsinträde låga är centrala.Regeringens proposition innehåller en del riktiga observationer och all-männa resonemang om nödvändigheten av konkurrens. Sålunda konstaterarregeringen: "Det är uppenbart att marknads- och konkurrensmodellen är heltöverlägsen andra ekonomiska system när det gäller att skapa välstånd,tillväxt och förnyelse." sid 45) Regeringen drar dock inte själv någraavgörande slutsatser av detta konstaterande.2 Utvecklingen under 90-taletSom konstaterades ovan är fritt marknadstillträde avgörande för en fun-gerande konkurrens. I detta avseende har utvecklingen under 90-taletmedfört förbättrade förutsättningar. har varit öppetför utrikeshandel. Det internationella beroendet, och därmed ävenkonkurrensen, har ökat. Detta hänger naturligtvis i höggrad samman med medlemskapet i EU och deltagandet i den inremarknaden. Med en större marknad blir stordriftsfördelarna merapåtagliga, priserna pressas, konkurrensen ökar. Den svenska prisnivånligger fortfarande i genomsnitt högre än i EU-länderna.Men detta kan jämföras med då den låg ca 50 procenthögre. Deltagandet i EU:s inre marknad har spelat en viktig roll för atthålla tillbaka den svenska prisutvecklingen.Ett antal avregleringar har också tillkommit inom det finansiella området,inom tele, kommunikation etc. Detta har lett till en explosion av nyaprodukter och en stark prispress på produkter och tjänster. Inte minst har detlett till ett utbud av nya tjänster som ingen kundeföreställa sig.Det är intressant att notera att regeringen nu gärna tillskriver sig äran avavregleringar som initierades av den borgerliga fyrpartiregeringen i början av90-talet, beslut som socialdemokraterna då med all kraft motsatte sig, menvars effekter man nu gärna vill sola sig i glansen av. Sent ska syndaren vak-na ...3 Den offentliga verksamheten - ett stort vitt fältfrån konkurrenssynpunktFolkpartiet konstaterar att regeringen lämnat ett av de viktigasteområdena utanför sina förslag om konkurrensen, de delar avsamhällslivet som domineras av offentliga monopol. Vidare konstaterarvi att ett antal intressanta förslag i rapportKonkurrensen i - problem och förslag (2000:1)helt enkelt verkar ha glömts bort.Den offentliga verksamheten svarar för av syssel-sättningen och av BNP. Här ingår bl.a. renodlad myndighets-verksamhet, något som är svårt att föreställa sig i annan regi än den offent-liga. Men betydande delar av det som inte bara finansieras offentligt,dvs med skatter, utan även produceras i offentlig regi, skulle kunna produce-ras av andra än offentliga monopol. Att tillåta mångfald på produktionssidangår mycket väl att förena med strävanden att tjänsterna ska vara tillgängligaför alla till rimlig kostnad.Den offentliga egna verksamheten svarar som nämnts för drygt 20 procentav BNP och av sysselsättningen - och då är affärsdrivandeverk och offentliga bolag inte inräknade. De monopoltendenser som finns idenna verksamhet är således avsevärt mera omfattande än något enskiltmonopolområde i näringslivet. Som ovan sagts finns viktiga områden somunder alla omständigheter bör förbli offentliga. Hit hör främst myndighets-utövning i olika former. Men även när detta räknats bort återstår betydandefält där mer av konkurrens vore möjlig att överväga. Myndighetsutövningsvarar bara för en mindre del av den offentliga verksamheten.De negativa verkningar för den enskilde som bristande konkurrens inomnäringslivet medför gäller i allmänhet också vid bristande eller obefintligkonkurrens inom de offentliga tjänsterna. Detta kan illustreras med följandeutdrag ur SNS Konjunkturråds rapport till välstånd 1999, ur detavsnitt som handlar om den enskilde som konsument av offentliga tjänster.Här redovisas endast ett par aspekter ur tabellen som visar konsumentskydd iprivat och offentlig konsumtion.Tabell 1: (Avseende: Normal privat detaljhandel Livsmedel Privata tjänsterSjukvård Äldreomsorg Polis Skola )Här är dock inte regeringen särskilt benägen att anlägga ett konsument-perspektiv. anser att regeringen försummar ett viktigt område därdet vore möjligt att nå betydande välfärdsvinster.Men detta är viktigt inte bara ur ett konsumentperspektiv. En störreöppenhet ger också de verksamma inom det offentliga nya valmöjlig-heter. Detta gäller inte minst kvinnor som i hög grad är verksamma inomoffentlig sektor. Regeringen säger själv i ett mera allmänt resonemang:"Kvinnors företagande, som är alltför begränsat och därmed utgör enviktig potential, kan stärkas och utvecklas." (sid 61) Detta äger verkligen sinriktighet när det gäller möjligheterna inom den offentliga sektorn.Regeringen har således delvis fel när den säger: "Konkurrenspolitiken är tillför konsumenterna, inte för producenterna." (sid 61) Det är riktigt attkonkurrenspolitiken i första hand är till för konsumenterna, men som härvisats har en bättre konkurrenspolitik gentemot offentlig produktion ocksåpositiva värden för producenterna.I långt högre grad än vad som f.n. är fallet bör offentligt finansieradverksamhet således öppnas för konkurrens så att det inte bara är stat,kommun eller landsting som får svara för produktionen. Vi anser på godagrunder att det finns skäl för att skilja det politiska ansvaret som avserfinansiering och angivande av ramar för och krav på verksamheten från denfaktiska produktionen som bör utföras av den som är bäst lämpad för detta.Detta bör ges regeringen till känna.Men det offentliga inflytandet är större än så. Till den offentliga verksam-heten kommer transfereringarna. Totalt motsvarar de offentliga av BNP. Även inom den del av det offentliga som inte ärtjänsteproduktion utan transfereringar finns former för andra producentersdeltagande. Ett exempel på detta är premiereservpensionen där det handlarom ett offentligt reglerat trygghetssystem men där privata aktörer svarar förproduktionen av tjänsten, dvs förvaltningen av pensionsmedlen. Det finnsalltså möjligheter att även inom socialförsäkringarna finna former för annanproduktion än offentlig utan att några väsentliga samhällsekonomiska ellerandra värden går förlorade. Detta bör ges regeringen till känna.4 Det regeringen "glömde"Regeringen har i utredning fått ett antal uppslag somman tyvärr inte tagit fasta på utan låtit falla under bordet. Flera av dessaär av en sådan dignitet att de måste uppmärksammas av den som har ettverkligt intresse av att förbättra konkurrensen i Sverige.4.1 Offentliga bolag och bristande konkurrensKonkurrensverket (KKV) diskuterar bl.a. utförligt denkonkurrenssituation som kan uppstå genom att statliga eller kommunalabolag agerar på en konkurrensutsatt marknad. KKV visar på ett antalexempel där enskilda företag drabbats av oskälig konkurrens frånoffentliga bolag och visar på svårigheterna att få rättelse. Verket drarföljande slutsatser:- ?De offentliga aktörerna har ett antal särdrag jämfört med privata företag(finansiering med skattemedel, lågt ekonomiskt risktagande, självkostnads-principen vid prissättning m.m.).- De offentliga aktörernas verksamhet på konkurrensmarknader harinneburit ökade konkurrensproblem.- Utvecklingen leder till att företagens, främst småföretagens, möjligheteratt expandera sin verksamhet eller rentav finnas kvar på marknadenminskar.- Konkurrenslagen kan oftast inte användas för att ingripa mot skattesub-ventionering och underprissättning i de aktuella ärendena.- EG-praxis på konkurrensrättens område visar att det är svårt att tillämpakonkurrenslagstiftning för att ingripa mot underprissättning av privataföretag. Det är än svårare beträffande offentliga aktörer.Mot denna bakgrund avger följande förslag för attnågot reda upp konkurrenssituationen mellan privata och offentligabolag.Förslag:- Överväg att införa särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt attingripa mot andra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än desom omfattas av konkurrenslagen.- Avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigt myndighetsuppgifterfrån konkurrensutsatt verksamhet.- Ändra kommunallagen så att företag ges bättre möjligheter att få prövat idomstol om det är förenligt med lagen att kommunala aktörer börjar drivanäringsverksamhet på konkurrensmarknader.Folkpartiet anser principiellt att det offentliga inte annat än iundantagsfall bör bedriva verksamhet i bolagsform men kan ändå ställasig bakom dessa förslag att gälla när den offentligabolagssektorn krymper samt även för de bolag som ska stanna i offentligägo. Detta bör ges regeringen till känna.4.2 Offentlig upphandlingVerket behandlar även frågan om hur den offentliga upphandlingen gårtill och kommer där med nedanstående förslag för att öka konkurrensen:Förslag:- Ge den myndighet som har tillsynen över den offentliga upphandlingenrätt att föra talan om en marknadsskadeavgift om en upphandlandeenhet brutit mot lagen om offentlig upphandling.- Integrera tillsynen av den offentliga upphandlingen med övrigamyndighetsuppgifter på konkurrensområdet.- Ersätt successivt nuvarande form av inköpssamordning/ramavtal och ejpreciserade inköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheteremellan om inköp utifrån förutbestämda volymer.- Klargör att kommunernas och landstingens inköp från egna företagomfattas av upphandlingsreglerna.- Komplettera upphandlingsreglerna för att komma till rätta medavbrutna anbudstävlingar.Folkpartiet kan även här ställa sig bakom dessa förslag. Detta bör gesregeringen till känna.4.3 Offentliga stödKonkurrensverket för också ett resonemang om offentlig stödgivningvilken kan påverka konkurrensförhållanden. Rekommendationerna är attregeringen ska låta införa bestämmelser om att myndigheterna ska beaktaeffekterna på konkurrensen vid stödgivning och att företagen ska fåbättre möjligheter att få lagligheten av ett kommunalt stöd prövat. Dettabör ges regeringen till känna.4.4 De s.k. § 3:12-reglernaKonkurrensverket tar också upp ett antal förslag på konkurrensområdetsom regeringen väljer att helt ignorera. Det gäller bl.a. de s.k. 3:12-reglerna när det gäller beskattning av fåmansföretag. Regeringen har ioch för sig tillsatt en utredning om detta som dock dels inte ska vara klarförrän , vilket innebär att eventuella förslag inte kanträda i kraft , dels har gått i stå genom attutredningsmannen fått annat uppdrag och efterträdare inte utsetts. Dettaär en fråga som är viktig för småföretagen och som brådskar.Utredningen bör bedrivas så att förslag kan läggas fram förikraftträdande . Detta bör ges regeringen till känna.4.5 Arvs- och gåvoskattEtt annat av förslag tar också fasta på de mindreföretagens betydelse från konkurrenssynpunkt. Arvs- och gåvoskatternautgör ett hinder för generationsväxlingen i småföretag. Med hänsyn tillderas roll för en väl fungerande konkurrens bör denna beskattning lättasenligt uppfattning. Med hänsyn till frågans vikt anserFolkpartiet att arvs- och gåvoskatterna ses över utgående från ettkonkurrensperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.4.6 Krångliga och många reglerVerket pekar vidare på det komplicerade regelverk som är mycket tids-och kostnadskrävande för främst småföretagen. Verket framhållerbehovet av förenklingar. Detta är ett förhållande som längepåpekat. Regeringens aktiviteter på området tycks ha förlamats vilketbl.a. illustreras av konvulsionerna omkring den s.k. Simplexgruppen.Förbättringar kan uppnås genom att:- i stort sett alla Småföretagsdelegationens förslag genomförs,- ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare införs,- reglerna för att få F-skattsedel förenklas,- inbetalningsreglerna för skattekontot lättas,- en solnedgångsparagraf för regleringar införs,- avregleringsarbete ges en annan politisk tyngd genom att stats- ochfinansministrarna blir ansvariga,- arbetsmarknadsregleringarna ses över.Detta bör ges regeringen till känna.4.7 Svenskt pekar vidare på de fördelar som ett svenskt EMU-medlemskap skulle medföra från konkurrenssynpunkt. Verket pekar påatt den för konsumenten mest omedelbara effekten av en gemensamvaluta vore att prisjämförelser underlättas. De flesta branscher i Sverigekännetecknas enligt verket av att producenten har ett informationsövertagöver konsumenten. Detta skulle minska vid en gemensam valuta. Ettsärskilt intressant område är bank och försäkring. Det kan isammanhanget vara av vikt att påpeka att en större öppenhet på dettaområde tydligt skulle exponera det högre svenska skattetrycket.En enhetlig valuta skulle göra den svenska marknaden mera tillgänglig förandra och därmed öka konkurrenstrycket i Sverige.Vidare skulle den underlätta för de mindre och medelstora svenska företagenatt penetrera andra marknader och därmed också bli effektivare.Konkurrensverkets slutsats är att så snart det är möjligt bör accepteraden gemensamma valutan. Man kan konstatera att detta inte är regeringenslinje. Förutom att regeringen i sin proposition helt nonchalerar detta förslagstår det inte heller på regeringens dagordning att snabbt lösa denna fråga.Med regeringens linje i EMU-frågan kan ett svenskt medlemskap liggamånga år fram i tiden. Förutom det politiska inflytande som därmedgår miste om, och som är väl omvittnat från flera håll, bl.a. från f.d.statsråd,missar svenska konsumenter fördelar i form av billigare varor, ett störreutbud etc. förslag är att en folkomröstning om medlemskap iEMU:s tredje steg bör ske och att ett medlemskap därefter snarastförhandlas fram. Detta bör ges regeringen till känna.4.8 KonkurrensrättenRegeringen diskuterar mot bakgrund av det arbete som pågår inom EUmed konkurrensrätten och frågorna om arbetsfördelningen mellankommissionen och medlemsländerna också vissa frågor som rör detta förSveriges del. Regeringens förslag om nationell tillämpning av EG:skonkurrensregler för företag och behörighet i dettasammanhang kan accepteras. Detta gäller också förslaget attKonkurrensverket ska vara behörigt att utfärda icke-ingripandebeskednär det gäller EG:s konkurrensrätt.Detta gäller också förslaget att man vid fastställande av konkurrensskade-avgift ska ta hänsyn till om företaget i väsentlig mån underlättat utredningen.Däremot är regeringen inne på farliga vägar när man vill, låt vara i förstasteget, utreda möjligheten att ge företag lättnader i avgiften om man avslöjarandra företags överträdelser, således ett slags betalda "tjallare". Detta väckerdjupgående principiella frågor. har i sitt rättspolitiska programföreslagit att s.k. kronvittnen får användas i begränsad utsträckning. Dettabör dock ske inom strikt angivna ramar och där de misstänkta biträds avförsvarare. Varje sådan uppgörelse ska underställas domstol. Detta är en heltannan sak än det angiverisystem som tycks föresväva regeringen.Regeringen vill utreda ett antal frågeställningar:I uppgiften ingår att pröva behovet av och förutsättningarna för regler om- nedsättning av konkurrensskadeavgift för företag som avslöjarkonkurrensbegränsningar,- ett stärkt sekretesskydd för uppgifter om kartellsamarbeten eller andrakonkurrensbegränsningar och om vem som lämnat information om sådanaförhållanden,- begränsning av eller hinder för gemensam styrelserepresentation i kon-kurrerande företag,- vinnande parts rätt till ersättning för sina rättegångskostnader fråntappande part.Vidare skall det utredas om- befintliga regler om uppgiftsskyldighet och sekretess tillgodoser behovetav ett ändamålsenligt informationsutbyte mellan ochkonkurrensmyndigheter i andra länder för en effektiv konkurrensöver-vakning,- erfarenheterna i rättstillämpningen eller andra omständigheter nu föran-leder ett annat ställningstagande än tidigare i frågan om en kriminaliseringav förbudsreglerna i konkurrenslagen och när det gäller regler omuppbrytning av företagskoncentrationer,- nuvarande regler ger små företag som utsätts för andra företags konkur-rensbegränsningar tillräckliga möjligheter att få överträdelsen att upphöra.Regeringen avser således utreda ett antal frågor men villredan på detta stadium markera att vi inte accepterar ett system medkronvittnen som ovan sagts. Vi tror inte heller att regeringen eller statligamyndigheter har sådana kvalifikationer att bedöma en lämpligföretagsstruktur att man ska ha möjlighet att bryta sönder en befintligföretagsstruktur. Förslaget att reglera styrelseledamotskap ikonkurrerande företag bygger också på en verklighetsfrämmande tilltrotill regleringars effekter. Detta bör ges regeringen till känna.4.9 EG:s konkurrenslagstiftning och återverkningarna för småländerDet kan i detta sammanhang vara värt att påminna om vissakonsekvenser av EG:s konkurrenslagstiftning vars effekter kan bliannorlunda än avsett vid en gemensam valuta. Det torde råda en allmänenighet om att den gemensamma valutan och det stora valutaområdetkommer att få betydande konsekvenser på företagsstrukturen. ochEMU-området kommer att vara av ungefär samma ekonomiska storlek. Ivissa branscher är antalet företag betydligt färre i än i . Engemensam valuta kommer sannolikt att leda till sammanslagningar,uppköp etc som kommer att göra den europeiska företagsstrukturen meralik den amerikanska. Detta är redan på väg att ske, bl.a inom bank- ochtelekomsektorerna har omstruktureringarna varit betydande sedan euronsinförande. Det är viktigt att svenska företag kan delta i denna processäven innan vi blivit medlemmar. har ett för sin storlekosedvanligt stort antal multinationella företag som kunnat expanderainternationellt, baserade på god styrka på hemmamarknaden.I denna omstruktureringsprocess kan internationellt verksamma företagmed sin bas i små EU-länder komma att missgynnas av EG:s konkurrens-lagstiftning. Ett exempel som visar på denna risk är Volvo-Scania-affären.Även om det negativa beslutet var helt i enlighet med gällande regler väckerdetta frågan om företag med sin bas i små länder missgynnas relativt tillföretag från stora länder. Internationellt verksamma företag har ofta en starkställning på hemmamarknaden. Om denna då är liten kan en strukturaffärsom vara acceptabel enligt EG-regler om den sker i ett stortland men inte i ett litet. Det förefaller inte utan vidare rimligt att enomfattande internationell strukturaffär ska avgöras av koncentrationsgradenpå en mycket liten del av företagets marknad. Det finns här en uppenbar riskatt utformats utan tillräcklig hänsyn till den nyasituation som uppstår i och med euron och att reglerna därmed i praktikenmissgynnar internationella företag med sin bas och ursprung i små länder.Denna aspekt på bör diskuteras mellan medlems-länderna. Regeringen bör arbeta för att en sådan diskussion och analyskommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna.5 Branschfrågor5.1 Gruppundantaget för kedjor i detaljhandelnEn av de för den svenska detaljhandelsstrukturen och därmed för desvenska konsumenterna viktigare frågorna är vad som ska hända medgruppundantaget från förbudet mot samverkan inom detaljhandeln. Idaggäller ett undantag som innebär att flertalet frivilliga kedjor har undantagför sina samarbetsformer. EU arbetar nu med nya riktlinjer förhorisontellt och vertikalt samarbete. I avvaktan på detta säger regeringenatt gruppundantaget i sin nuvarande form inte bör fortsätta att gälla efterden 30 juni 2001.Det frågan här gäller är om det samarbete som finns inom t.ex. ICA är avett slag som missgynnar konsumenterna. Samarbetet berör bl.a. varuinköp,gemensam marknadsföring och etableringsfrågor. Det kan vad gäller pris-samarbete t.ex. innebära att ICA-handlarna för att få bra priser vid storainköp kan garantera säljaren att ett maxpris ska hållas gentemot konsu-menten. Först bör noteras att den typ av samarbete som frivilliga kedjorinnebär främst är en nordisk företeelse och inte förekommer på samma sättpå kontinenten. Därmed har inte heller denna fråga spelat in vid utform-ningen av EG-rätten. Frågan är om risker från konkurrenssynpunkt med ettprissamarbete, som EG-rätten och svensk konkurrenslagstiftning i princip äremot, uppvägs av andra fördelar för konsumenten. Från ICA:s sida harpekats på att den typ av prispressande verksamhet som samarbetet ger intekan fortsätta om undantaget tas bort medan detta inte påverkar situationen förhelägda kedjor som och . Frågan skulle för ICA:s del kunnalösas genom att man tillskapar en integrerad koncern, men detta skulle dåinnebära att hela företagsidén med handlaren som en i viktiga avseendenfristående småföretagare skulle försvinna. Det kan verkligen ifrågasättas omdetta skulle vara en bra utveckling.Det som är avgörande för en väl fungerande konkurrens är, som tidigareanförts, ett fritt tillträde till marknaden för nya aktörer. En som vill startaenny detaljhandelsbutik ska inte mötas av hinder uppsatta av redan etableradekonkurrenter. Men det som är avgörande här är de hinder som plan- ochbygglagen kan medföra och som vi nedan redovisat vårt ställningstagandetill.En faktor som vidare bör beaktas är glesbygdsaspekten. Detaljhandeln iglesbygden är särskilt beroende av det frivilliga kedjesamarbetet. Det gällerfrämst ifråga om distribution och inköp. Det kan nämnas att ICA-handlarnasvarar för tre fjärdedelar av glesbygdsbutikerna.