mot · GN02Ub25 · 2000-04-06 00:00:00 — av all FoU-verksamhet i företagssektorn bedrevs i företag med fler än företag står för av den företagsfinansieradeforskningen, nämligen , ABB, Astra-Zeneca, ochPharmacia & Upjohn.Under den borgerliga byggdes forskningenut i en storleksordning som få gånger tidigare i . Universitet ochhögskolor erhöll en ordentlig ökning avhögskole- och rådsanslagen. har anslagen minskat med ungefär1,. Särskilt den grundläggande forskningen har härigenomdrabbats hårt.Av stor betydelse har tillskotten från de fria forskningsstiftelserna kommitatt få. Genom stiftelserna tillförs forskningen betydande belopp förspjutspetsforskning av särskild betydelse för konkurrenskraft.Statliga satsningar har gjorts på forskning vid de mindre högskolorna somtidigare inte hade fasta forskningsresurser. /94-1998/99 ökade dessa satsningar med eller . svarar dock de äldre universiteten ochfackhögskolorna för av forskningsverksamheten inomhögskolesektorn. Inom denna sektor har satsningen på forskning ökat med ettfåtal procent, men i faktiska tal med . Det är dockuteslutande den externa finansieringen som står för ökningen.I början av 1980-talet stod direkta statliga anslag för två tredjedelar avuniversiteten och högskolornas finansiering av forskning och forskar-utbildning. Denna andel har 1998 sjunkit till . Det betyder atthalva denna sektors forskning och forskarutbildning sker via externafinansiärer. Den största delen svarar forskningsråd och sektorsmyndigheterför, men även forskningsstiftelserna och EU-medel bistår med väsentligaresurser.Störst andel av FoU-resurserna fördelat på ämnesområden har detmedicinska området av resurserna. Inom detta områdedominerar av resurserna. Därefter följerteknikvetenskap och naturvetenskap . Inomdessa områden dominerar , och universitet.Huvuddelen av forskningen vid universitet och högskolor utförs avdoktorander. /98 utförde doktoranderna avall forskningsverksamhet vid universiteten och högskolorna. Professorernaägnar i genomsnitt av sin arbetstid till FoU- verksamhet och 35procent till undervisning. Resten av tiden, nästan en femtedel, ägnas åt annanverksamhet.Av den externa FoU-finansieringen stod de tio största myndigheterna(exklusive stiftelser och försvar) för sammanlagt . Försvarssektornstod ensam för och forskningsstiftelserna för 9 procent.Universitet och högskolor var de största mottagarna av dessa medel med 45procent av de totala satsningarna. Svenska företag erhöll ,internationella organisationer och övriga mottagare avFoU-satsningarna.Den svenska industriforskningen bedrivs i andra former än vad som ärvanligt internationellt. De fristående forskningsinstituten i andra ländergenomför en betydande del av de mindre och medelstora företagensforskning. I omfattar satsningen på industriforskningsinstitut 3procent av den statliga FoU-budgeten. I stället spelar universiteten ochhögskolorna en större roll för att förse också företagen med ny och utveckladkunskap.Att en stor del av forskningen utförs vid internationella storföretag innebärsärskilda risker. Svensk forskning kan kraftigt komma att åderlåtas genom attdessa företag flyttar sin forskning till andra länder. Enligt uppgifter förlorarKarolinska institutet i forskningsresurser därför attAstra-Zeneca och & flyttar stora delar av sinforskningsverksamhet utomlands. Följden kan bli att 500 kvalificeradeforskare försvinner till andra länder.Fler och fler svenskar flyttar också utomlands. flyttade 12 600svenska medborgare från landet. hade denna siffra stigit till 24 600,vilket i det närmaste innebär en fördubbling. av dessautgjordes av yngre människor i åldrarna 20-39 år.Mönstret har varit att av de utflyttade återväntinom . Så behöver det emellertid inte bli . Det visar Institutetför framtidsstudier. I en rapport från institutet visas att avblivande civilingenjörer, naturvetare och systemvetare ville arbetautomlands. Av dessa var över en tredjedel beredda att stanna utomlands iminst 20 år.4 Ett program för en kunskapsmiljö i världsklass4.1 Det behövs en samlad kunskapsstrategiSverige står inför stora utmaningar för att kunna utvecklas till enkunskapsnation av absolut världsklass. Kraven skärps, från förskola tillden mest avancerade forskningen. Som bakgrund till våra förslag i frågaom forskningen redovisar vi först en översiktlig strategi för en förnyelseav den underliggande skolan och den högre utbildningen.Utgångspunkten för våra förslag kan sammanfattas i fyra utmaningar:- måste utveckla en grundläggande utbildning av högsta kvalitet.Den skall ge alla möjlighet att komma till sin rätt.- Den högre utbildningen och forskningen måste erbjudas i varieradeformer. Massutbildning av god kvalitet måste kunna erbjudas samtidigtsom spjutspetsar utvecklas.- Utbildningen och forskningen måste anpassas till och utnyttja den nyatekniken. Informationstekniken, den nya biologin och medicinen ärhävstänger till en bättre framtid.- Viktiga delar av den mest avancerade kunskapsutvecklingen kräversamlade insatser. hela kraft behöver samverka för att varainternationellt framgångsrik.För det första, måste sättas främst. En kunskapsgaranti skallge alla elever möjlighet att lämna med betyget Godkänd ialla ämnen. Skolan måste individualiseras. Det måste finnas utrymme förpersonliga studieplaner och undervisning anpassad efter varje elevsbehov och intresse.För det andra, alla elever skall ha rätt att välja en bra skola. Ett avgöranderedskap i denna process är införande av en nationell skolpeng. Alla eleverskall ha möjlighet till lika chanser och villkor. Mångfald och konkurrensdriver kunskapsutvecklingen framåt.För det tredje, unga människors intresse för studier inom naturvetenskapoch teknik måste stimuleras. Fakta visar att intresset för teknikstudier hosungdomar sjunker. Det gäller särskilt flickor. Lågt teknikintresse medförstora svårigheter att förstärka den högre utbildningen på det tekniskaområdet.För det fjärde, gymnasieskolan måste ge utrymme för alla typer avbegåvningar, teoretiska likaväl som mer praktiska. En moderniseradgymnasieskola skall kunna möta varje enskild elevs förutsättningar och krav.Gymnasieskolan skall utgöra en bra grund både för fortsatta avanceradeakademiska studier och för annan eftergymnasial och kvalificerad yrkes-utbildning.För det femte, högre utbildning och forskning vid svenska universitet ochhögskolor skall präglas av internationellt konkurrenskraftig kvalitet,mångfald och förmåga till förnyelse. De kvantitativa målen måste varaförenliga med de rimliga och nödvändiga krav som studenterna ochomvärlden ställer rörande utbildningens kvalitet.För det sjätte, den högre utbildningen kan inte byggas upp på en mall aven enhetlig högskola. Det behövs både klassiska universitet och institutioneri första hand inriktade på utbildning, både lärosäten med ambitioner att liggai den absoluta vetenskapliga fronten och högskolor med uppgift att fylla mernäraliggande arbetsmarknadsbehov.För det sjunde, antalet utländska studenter i behöver öka.Utländska erfarenheter bidrar till högre kvalitet än vad som annars voremöjligt att åstadkomma. Utbildningsutbyte skapar nätverk och kontakter avbetydande omfattning. Om betydligt fler utländska studenter skall kunnalockas till svenska universitet måste utbildningen vara av hög internationellkvalitet.För det åttonde, har unika möjligheter att ligga i framkantgällande digital distansutbildning, e-learning. ligger redan ivärldstoppen när det gäller användandet av ny teknik. För att klaradistansutbildningens utmaningar behövs en koncentration av störresatsningar till ett par lärosäten samt virtuell utbildning av högre pedagogiskkvalitet än den som finns . Forskning och utbildning kring denmoderna teknikens möjligheter och begränsningar när det gäller effektivinlärning behövs. Den snabba utvecklingen gör att kunskaper i dettaavseende släpar efter också internationellt. borde ha goda förut-sättningar när det gäller forskning och utveckling också när det gäller dettaområde och bör vara pådrivande för insatser internationellt.För det nionde, utbildning är alltid en investering. Av central betydelse ärsåledes den enskildes vilja att investera i sin egen framtid. En sådaninvestering är aldrig gratis. För den enskilde studenten kostar det tid, möda,resurser och ofta långvarig skuldsättning att skaffa sig ytterligare kunskaper.Efter utbildningen måste utbildningen betala sig. Lägre skatt på kunskap ären central del av en strävan att göra till en kunskapsnation värdnamnet.För det tionde, kunskap och intresse för att lära kan inte fördelas viatraditionell fördelningspolitik. Lönebildning, socialförsäkringar och rörlighetpå arbetsmarknaden måste stödja den enskildes ambitioner att tillägna sig,utnyttja, utveckla och sprida kunskap. Mänsklig och samhällelig utvecklingmåste gå hand i hand.För det elfte, det system som erbjuds för finansiering av utbildning senare ilivet måste vara trovärdigt, förutsägbart och överblickbart. Det offentligasrespektive den enskildes ansvar behöver tydliggöras. För att åstadkomma enkontinuerlig kunskaps- och kompetensutveckling under en individs samladetid i aktivt arbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheterskapas. Ett sådant system skulle kunna vara en form av utbildningskonton.4.2 Forskning i frontlinjenSverige har goda traditioner inom den avancerade forskningen. Det gällerpå många områden. Viktiga svenska industrier, som har helavärlden som arbetsfält, har sina rötter i svensk vetenskap.Den internationella kunskapskonkurrensen ökar nu snabbt och därmedkraven på svensk forskning och svenska forskningsmiljöer. Den human-istiska och samhällsvetenskapliga forskningen möter nya utmaningar i enalltmer globaliserad värld. Gångna tiders forskningsframgångar är ingengaranti för framtida attraktionskraft.Organisationen för forskningsfinansieringen har en avgörande betydelseför hur de vetenskapliga miljöerna utvecklas. Forskningsfinansieringenmåste möta de krav som själva den vetenskapliga utvecklingen reser.I det följande presenterar vi en struktur för forskningsfinansieringen.Utgångspunkterna är följande:- Vetenskapen bryter i allt större utsträckning igenom traditionelladisciplingränser. Forskningsfinansieringen måste göra det lätt attsammanföra relevant vetenskaplig kompetens.- Gränserna mellan grundforskning och tillämpad forskning blir alltmerdiffusa. De forskningsfinansierade strukturerna får därför inte resa onödigagränser. Det pekar i riktning mot större organisation med bredare ansvar.- Det måste finnas en balans mellan de avancerade forsknings-institutionernas egen basfinansiering och de resurser som prövas i nationellkonkurrens. har denna balans kantrat till förfång för lärosätenas egendynamik.- måste koncentrera forskningen kring områden där vårt land harnaturliga konkurrensförutsättningar och som dessutom har stor betydelse.Framför allt den nya biologin, hälso- och sjukvården samt informations-och kommunikationssektorerna är exempel på sådana områden. Strukturenför forskningsfinansieringen måste skapas med beaktande av detta.4.3 "Institut" för hälsa och medicin - ett svenskt "NationalInstitute of Health"Den biomedicinska forskningen i håller hög internationell klass.Det visar såväl olika jämförande analyser som internationellautvärderingar och publikationsfrekvens i internationellt väl anseddavetenskapliga tidskrifter. har haft en god förmåga att överföravetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersielltframgångsrika läkemedel. Inom läkemedel och bioteknik, d.v.s.biomedicin, befinner sig i den internationella forskningsfronten.Detta är också ett område som kan få helt epokgörande betydelse.Forskning rörande biomedicin, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap,social omsorg samt arbetsmiljö har i huvudsak varit ämnes-inriktad och projekten begränsade till sin inriktning och omfattning. Så ärinte längre fallet. I takt med att nya metoder, nya vetenskapliga synsätt ocharbetssätt växt fram och införts har de traditionella gränssnitten mellanbiomedicin, social- och arbetsvetenskap, beteendevetenskap och humaniorablivit alltmer suddiga. De nya medicinska och tekniska landvinningarnainom hälso- och sjukvården ställer vidare krav på att beteendevetare ochhumanister knyts till projekten för att hantera svåra etiska frågeställningaroch prioriteringar. Detta ställer krav på nya sätt att ytterligare underlättasamarbetet mellan olika forskningsdiscipliner.Det är av avgörande betydelse att ger ökat stöd till den bästaforskningen. Återväxten av forskare måste tillgodoses och kreativaforskningsmiljöer av internationell klass skapas. står inför ett genera-tionsskifte där betydande delar av de etablerade forskarna går i pension om10-20 år.Detta sammantaget bildar bakgrunden till vårt förslag att införa vad vi villkalla ett svenskt "National Insitute of Health" efter amerikansk förebild. Ettsådant "institut" för medicin och hälsa som det blir frågan om skall ha tilluppgift att skapa bästa möjliga förutsättningar för ny banbrytande kunskapinom hela hälsoområdet.För att på ett optimalt sätt kunna tillvarata den potential som finns fullt utinom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, socialomsorg och arbetsmiljö samt informationsteknologi föreslår vi att demyndigheter som inom de statliga forskningsfinansieringssystemen varoch en för sig svarar för olika delar av denna forskning integreras inomramen för det av oss föreslagna "institutet". Till detta föreslår vi att deresurser som hanteras av (), (), en stor del av Rådet för arbets-livsforskning () och delar av () samlas.Det bör också övervägas att hit föra vissa av de resurser som används förforskning om livsmedel genom Skogs- och Jordbrukets forskningsråd(). "Functional food" blir ett allt viktigare forskningsområde.Genom detta "institutet" för medicin och hälsa skapas en forsknings-finansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektrat. Dethandlar om allt från grundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa och socialforskning. Ett råd av denna omfattning skulle också kunna ta omfattandeinitiativ för att möjliggöra fenomenbaserade elitforskningsinstitut medtillräckliga resurser för att kunna bryta helt ny kunskapsmark. De forsknings-utförande universiteten och högskolorna skulle ha stor nytta av enforskningsfinansiär av denna omfattning och kompetens. "Institutet" för medicin och hälsa skall syfta till att kraftsamla ochmöjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupaforskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård ivid mening. Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier avämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som det intevarit möjligt att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig. "Institutet" skulle också kunna etablera särskilda institutioner för särskiltavancerad forskning på strategiska områden. Hit kan t.ex. internationelltledande forskare i projektledande befattningar rekryteras. Det är härvidviktigt att skapa kreativa och dynamiska miljöer för forskare utan att denstatliga finansiären definierar och avgränsar forskningens inriktning i alltförhög grad. med denna inriktning skulle möjliggöra ett kunskaps-språng som nuvarande och tilltänkta strukturer inom forskningensfinansiering inte förmår att skapa.Vi avser att återkomma i samband med vårpropositionen, budget-propositionen och den forskningspolitiska propositionen avseende resurs-tilldelning och detaljutformning av förslaget. Vår avsikt är att tillföra dettaforskningsområde substantiella resurser. Att satsa på biotekniken i bredmening kan bli ett av viktigaste bidrag till en bättre framtid.4.4 Ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknikDen naturvetenskapliga och tekniska grundforskningen utgör basen förmycket av all annan forskning. har emellertidforskningsråden för naturvetenskap respektive teknik tvingats vidta hårdaprioriteringar som en följd av regeringens besparingar på forskning ochutveckling.Starka skäl talar för en förstärkning av denna forskning genom ett nyttvetenskapsråd för såväl naturvetenskap som teknik. Målet är en tydligkraftsamling av forskning inom naturvetenskap, teknik och informations-teknologi med stort utrymme för det sistnämnda. Till de nya och centralaforskningsområdena hör också materialtekniken. Av stor betydelse är attforskningen sker genom att ta tillvara våra mest begåvade och yngreforskares kunnande och kompetens.Mer av forskningen måste dessutom ske i samverkan, t.ex. mellan flerauniversitet. är helt enkelt för litet för att inte sträva efter sådankraftsamling. Nydanande forskning bedrivs emellertid bäst utan detaljeradestatliga pekpinnar. Ett övergripande vetenskapsråd för naturvetenskap ochteknik har alla förutsättningar att kunna fokusera resurserna på den mestintressanta och givande forskningen.Till detta forskningsråd föreslår vi att de resurser som hanteras avNaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), Teknikvetenskapliga forsknings-rådet (TFR), delar av miljöforskning och delar avForskningsrådsnämnden (FNR) samlas. skall disponera såstora resurser att en väsentlig utbyggnad av framför allt den informations-teknologiska forskningen kan ske.4.5 Ett vetenskapsråd för humaniora och samhällsvetenskapForskning inom humaniora och samhällsvetenskap ökar i betydelse jumer mångkulturellt och heterogent det svenska samhället blir.Förståelsen av vår samtid och vår historia behöver fördjupas. Forskninginom humaniora och samhällsvetenskap behöver därför förstärkas. Detgäller så mycket mera som dagens forskningsråd för humaniora ochsamhällsvetenskap tvingats vidta kännbara nedskärningarsom en följd av regeringens besparingar på forskning och utveckling istort.Vi föreslår införande av ett nytt vetenskapsråd för humaniora ochsamhällsvetenskap. Mer av fri och nyskapande forskning inom humanioraoch samhällsvetenskap bör ske genom att ta tillvara inte minst yngreforskares kunnande.Till detta forskningsråd föreslår vi att de verksamheter och resurser som hanteras av ()och delar av () samlas.4.6 Ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä ochlivsmedelSverige har starka traditioner att försvara när det gäller forskning inomjord- och skogsbruk. Det synes därför angeläget att försöka ta tillvaradenna kunskap och utveckla forskningen ytterligare inom dessa sektorer.En väg att åstadkomma detta är att skapa ett forskningsråd som sträckersig genom en större del av förädlingskedjan från jorden och skogen tillförädlade trätekniska varor och livsmedel.Ett nytt forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä- och livsmedelsindustribör således inrättas. Det skulle möjliggöra en förstärkt forskning för några avSveriges mest grundläggande basnäringar. Det bör kunna finansieraforskning av både grundläggande och mer tillämpad karaktär.Till detta forskningsråd föreslår vi att resurser som hanteras av delarav (), Skogs- och jordbrukets forskningsråd ()och delar av samlas.4.7 En ny myndighet för teknisk och industrirelateradforskningDen mer tillämpade tekniska forskningen bör sammanföras i en nymyndighet. Denna bör verka i nära samverkan dels med de tekniskahögskolorna, dels med företagen och stödja FoU av högsta klass.Myndigheten för teknisk och industrirelaterad forskning bör ha flerauppgifter. Myndigheten bör i första hand ansvara för den forsknings-finansiering som framför allt ligger på , på och på Kommunikationsforskningsberedningen. Det börockså prövas om inte väsentliga fördelar kunde vinnas genom att imyndighetens uppgifter också inkludera ansvaret för statens finansieringav verksamheten inom de s.k. industriforskningsinstituten. Ett sådantbredare ansvar skulle ge myndigheten stora möjligheter att skapa nyadynamiska synergier. Stöd till nya teknologier såsom informations- ochmaterialteknik bör ägnas stor uppmärksamhet.Ett brett ansvar ställer också krav på lyhördhet för olika intressen. Industrioch vetenskap måste förenas i myndighetens ledning. Formerna förutvärdering måste vara av högsta klass.Genom den myndighet vi förordar kan bättre förutsättningar skapas att föragrundforskningens resultat vidare till exploaterbara resultat. Myndigheten fårdärigenom en viktig funktion inte minst för det informationstekniska ochbiotekniska nyföretagandet. Byggforskningen hör också naturligen hit.Till myndigheten för industrirelaterad spetsforskning föreslår vi attresurser, som hanteras av Kommunikationsforskningsberedningen(KFB), de FoU-finansierade delarna av (), de delar av () som berörarbetsorganisatorisk forskning, delar av (), vissaforskningsstödjande uppgifter som finns vid och ochenergiforskning som inte är relaterad till övrigauppgifter, samlas.4.8 En mer varierad universitetsstrukturFör att inte onödigtvis splittra den svenska forskningskapaciteten utförshuvuddelen av de statligt finansierade forskningsinsatserna viduniversiteten och högskolorna. Denna inriktning har tjänat väl.De nya kraven som forskningen ställer ökar behovet av en mer varieraduniversitets- och högskolestruktur. I samma riktning talar det ökade antaletgrundutbildningsstudenter.Det saknas en övergripande strategi för förhållandet mellanuniversiteten och högskolorna. Vi menar att utgångspunkten måste vara såvälSveriges relativa litenhet som nation och de ökade utbildningsbehoven.Målet skall vara att utveckla en internationellt slagkraftig struktur för såvälgrundutbildning som forskning.Inom ramen härför måste utrymme skapas för införande av ett eller fleraelituniversitet. behöver universitet av högsta internationella kvalitet.Ett eller flera av våra universitet skulle kunna ges uppdraget att fokusera sinutbildningsverksamhet till den mest avancerade utbildningen. Forskningenoch forskarutbildningen måste byggas ut i de kunskapskluster som håller påatt växa fram.Den brittiska regeringen har som mål att av alla studenter somväljer att studera utomlands skall välja ett brittiskt universitet. Grundtankenär att dessa studenter oavsett vad de väljer att göra efter sin studietid skallbligoda ambassadörer för . Ett motsvarande mål borde vara avintresse också för . Det krävs emellertid en helt ny politik för attskapa tillräckligt attraktiva kunskapsmiljöer i , där varje människasfulla kapacitet kan utvecklas och tas tillvara. Internationell öppenhet kommeratt få allt större betydelse.En mer mångfacetterad universitets- och högskolestruktur skulle främjasom alla lärosäten fick en i förhållande till staten mer självständig ställning.Att frigöra universiteten och högskolorna skulle möjliggöra en återkopplingtill den fria och kunskapssökande tradition som inget fritt samhälle kan varautan.Sveriges universitet och högskolor behöver alltså utvecklas i olikariktningar med varierande profil. Konkurrens och mångfald bidrar till högrekvalitet och ökad valfrihet, men även att vissa lärosäten kan fokusera mer avsina satsningar på tillväxtfrämjande forskning i nära samarbete mednäringslivet. Universitet eller högskolor med sin huvudprofil riktad mot godgrundutbildning måste också kunna finnas.Fler universitet och högskolor borde härutöver få ett än mer fritt för-hållande till staten. I ett första steg bör iStockholm ges möjlighet att övergå i privat rättslig form och arbeta undersamma förutsättning som i ochHögskolan i väsentlig del av ett nytt uppdrag för den högre utbildningen måste varaförstärkta insatser inom naturvetenskap och teknik. Det räcker härvid inte attmarginellt öka antalet studieplatser i högskolan när intresset är för lågt förnaturvetenskap och teknik redan i . Fler duktiga lärare måsteockså lockas till . Det kräver att lärarna ges konkurrensmässigaarbetsvillkor.Sverige bör ha som målsättning att examinera flercivilingenjörer. Det är av avgörande betydelse att tillgången på dennakompetens förbättras. Det stärker konkurrenskraft och tillväxt-möjligheter.Vi förordar till slut att en modell liknande den i tas fram gällandeen fristående yrkesutbildning i nära samverkan med näringslivet. Det behövsom företagens behov av välutbildad arbetskraft skall kunna tillgodoses. I ettförsta steg föreslår vi att utbyggnaden av den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen skall omfatta 27 000 studieplatser .