mot · GN02A21 · 2000-04-13 00:00:00 — För många av deohälsoproblem vi ser, fungerar detta emellertid inte på grund avosäkerheten kring hur man botar stressrelaterade sjukdomar, annat än genomlångvariga sjukskrivningar. Kostnaden för stressrelaterad ohälsa är medandra ord inte internaliserade i företagens kostnader för arbetskraften.En möjlig väg att internalisera kostnaden är att avskaffa den statligasjukförsäkringen för arbetstagare och ersätta denna med en lagstadgadskyldighet för arbetsgivare att försäkra sina anställda. Rimligen borde dåpremien komma att återspegla de risker i arbetssituationen och arbetsmiljönsom finns, och incitamenten för att minska sjukfrånvaron stärkas. Vad somovan anförts om ohälsoproblematiken och lagstadgad arbetsskade-försäkring bör ges regeringen till känna.6.2 JämställdhetOhälsoproblemet har även ett köns- och jämställdhetsperspektiv dåarbetsmarknaden är könsuppdelad. Trots att många insatser görs för attbryta denna uppdelning så kvarstår bilden av en tydlig könsuppdelninginom många yrken. Hälso- och sjukvården domineras av kvinnor, liksomsekreterar- och kontorsarbeten m.m. Tekniska yrken, liksom verkstads-och byggnadsarbeten domineras av män.Kvinnor är i större utsträckning än män deltidsarbetande. En orsak tilldetta kan vara bristande jämställdhet. Många kvinnor tar ett större ansvar förhem och familj än männen och arbetar därför deltid. Ett betungandehemarbete kan likaväl som förvärvsarbete orsaka stressrelaterade problem.AMS rapport "Arbetskraft, sysselsättning, arbetslöshet m.m. -utvecklingen ", visar att av kvinnorna hadetidsbegränsade anställningar jämfört för männen. Den vanligasteformen för tidsbegränsad anställning är vikariat. Även denna osäkerhets-faktor kan vara en orsak till stressrelaterade problem. Att ha möjligheten attutveckla sin kompetens under tidsbegränsade anställningar och på det visetöka möjligheten till en tryggare arbetssituation borde vara en självklarhet.Män och kvinnor har olika lön för likvärdigt arbete och detta är inteacceptabelt. Ett lönevärderingssystem likt den kanadensiska s.k.Ontariomodellen bör utformas efter svenska förhållanden. Principen lika lönför likvärdigt arbete måste gälla. Vad som ovan anförts om den tudeladearbetsmarknaden och utformandet av ett lönevärderingssystemliknande den kanadensiska Ontariomodellen bör ges regeringen tillkänna.6.3 Funktionshindrade på arbetsmarknadenInom det arbetsmarknadspolitiska området hanteras även personer medfunktionshinder. Denna grupp kan till stora delar anses som en inte fulltnyttjad resurs. På grund av sitt handikapp har de inte möjlighet att fullt utproducera i samma takt som en icke funktionshindrad arbetstagare.Likafullt finns det ett värde, såväl rent mänskligt somsamhällsekonomiskt, att dessa personer får likvärdiga möjligheter påarbetsmarknaden.De senaste årens rationaliseringar har drabbat denna grupp hårt; denstatliga delen av lönebidraget har minskat vilket har lett till att dessagrupperåterigen ställts utanför arbetsmarknaden. En större grad av samordningmellan arbetsgivare, kommuner, myndigheter och andra statliga institutionerpå ett lokalt plan är att önska. ämnar presentera ett sådantförslag och tillförande av resurser till detta i samband med vårbudget-motionen.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en decentraliserad arbetsmarknadspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett samordnat försörjningsstöd och sammanhålletregelverk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter till fördelning av resurser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska incitament i arbetsmarknads-politiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningsgaranti,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitativa arbetsmarknadspolitiska åtgärder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetenskonton,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett effektivare valideringssystem,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett kulturperspektiv inom arbetsmarknads-politiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om geografisk rörlighet och avskaffandet avflyttningsbidragen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skapande av övergångsarbetsmarknader,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ohälsoproblematiken och lagstadgad arbets-skadeförsäkring,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den tudelade arbetsmarknaden och utformandetav ett lönevärderingssystem likt den kanadensiska Ontariomodellen.Stockholm den 13 april 2000Lennart ()()()()()()()