mot · GO02U611 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U611av Tolgfors, ()KinaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om demokratiseringsprocess som ett gottexempel för demokratisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att och EU måste verka för att användningenav dödsstraffet i upphör, att rättsväsendetavpolitiseras, att politiska fångar friges och att förföljelsen avoppositionella samt religiösa personer upphör.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om de mänskliga rättigheternas universalitet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om kärnvapenupprustning samtom missilprogram.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om hot om våld mot Taiwan.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om försök att påverka utfallet avfria och demokratiska val i Taiwan.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utgångspunkterna för en ny svensk Kinapolitik.En ny svensk kinapolitikFolkrepubliken är ett i många avseenden betydandeland. Befolkningen är jordens största och potentialen förekonomisk tillväxt och internationell handel är mycket stor.Den kinesiska kulturen har varit en avmänsklighetens mest framstående.Det är viktigt både för landets och omvärldens välstånd att FolkrepublikenKina integreras i den fria världsekonomin. I kraft av ökad ekonomisk styrkakommer landets politiska betydelse att växa.Än betydelsefullare skulle en demokratisering av . - Republiken - exempel visar att västerländsk demokratioch kinesisk kultur inte bara är fullt förenliga, utan också en mycketlyckosam kombination. demokratiseringsprocess är därvidlag ett gottexempel för hela regionen och inte minst för agerar dessvärre i ett antal avgörandehänseenden på ett sätt som , EU och övriga omvärlden måste reageramed stor tydlighet mot.Sverige - liksom en del andra västländer - har varit alltför eftergivet motdiktaturens . Det riskerar att straffa sig. De problem som inte löses i dagkan komma att bli oöverstigliga i ett längre perspektiv.Det faktum att har en snabb ekonomisk tillväxt och stor betydelsesom framtida handelspartner får inte tillåtas hindra kritik när sådan ärbefogad. Vi är många som hoppas mycket på framtida utveckling. Menförhoppningarna kan inte motivera att vi underlåter att ta vårt ansvar attpåtalabrister i mänskliga rättigheter och landets militära rustningar. Man får intebedöma med annan måttstock än andra länder.Samtidigt som reagerar med stor tydlighet mot diktaturen iFolkrepubliken måste vi uppmuntra handel som skapar välstånd, öppnarlandet, underblåser uppbyggnad av marknadsekonomi och skapar kontaktersom kan driva fram kraven på demokrati.En diktatur med dödsstraffFolkrepubliken är jordens största diktatur. Man har dödsstraff för mer än60 stycken olika brott. Amnesty registrerade över 2 700dödsdomar i . Förmodligen är siffran en gravunderskattning. registrerade Amnesty25 400 dödsdomar och mer än 16 500 verkställdaavrättningar.Det förekommer politiskt styrda skenrättegångar. Att polisen användertortyr och misshandel är vanligt. Oliktänkande och religiösa människorförtrycks och fängslas. Oppositionella förtrycks, förföljs och interneras.Staten kontrollerar Internet, tidningar och andra medier.Den ekonomiska liberaliseringen har inte åtföljts av politiskdemokratisering. Mänskliga rättigheter är satta på undantag, det fria ordet ärbeskuret och förtryckt. Den som protesterar eller är oliktänkande utsätter sigför stora risker. Grundarna av det kinesiska demokratiska partiet förföljs ochfängslas.Det beräknas att regimen 1998 höll 200 000 människor fängslade utanrättegång i arbetsläger där de skulle omskolas genom hårt arbete.Sverige och EU måste verka för att användningen av dödsstraffet upphör,att rättsväsendet avpolitiseras, att politiska fångar friges och attförföljelsen avoppositionella samt religiösa personer upphör.De mänskliga rättigheterna är universella och måste respekterasuniversellt, också i . Att framhäva detta måste vara enhörnsten i svensk utrikespolitik.KärnvapenupprustningFolkrepubliken har ökat sinkärnvapenkapacitet högst betydligt, utan att det har noterats iSverige. har tillsammans med och Rysslandfull nukleär förmåga och kan avlossa robotar från marken,luften och havet.Kina har löpande utvecklat sina möjligheter attutsträcka militär förmåga utanför det egna området. Ett exempel är nylångdistansmissilteknik som förändrar den strategiska balansen i regionen.Folkrepubliken har också ubåtsbaserade långdistansrobotar medkärnvapenkapacitet.TV i har lyft fram att landet klarar att slå ut på denamerikanska och också att mål i nu ligger inom räckhåll.Bara att det i TV talas om förmågan att nå amerikanska mål är illavarslande.Som det verkar har inte MIRV-förmåga . Det håller docksnabbt på att ändras. utvecklar nästa generation robotar,som heter Dongfeng 41, som skall klara att bära tio stridsspetsar mer än12 000 kilometer.Sverige har inte varit tillräckligt observant på kärnvapenkapacitet.När utrikesminister besökte tog regeringen inteupp landets kärnvapenprogram på agendan.Undertecknad frågade föregående riksdagsår utredningstjänstvilka uttalanden utrikesministern gjort om under de senaste tre åren.Ingenstans i dessa uttalanden kunde man finna att utrikesministern ens nämntKinas kärnvapenrustningar. Först under en interpellationsdebatt taladeutrikesministern klarspråk.Utrikesministern sa vidare: "Jag kan garantera att jag kan vara tydlig närdet gäller . Tycker att vi behöver vara tydligare, kan vivara tydligare när det gäller ." Just så är det. kan och måste varatydligare än hittills.Sverige berömmer sig av att vara ett land som driver nedrustningsfrågor.Men tyvärr verkar det fortfarande enklare att kritisera än kommunistiskadiktaturer. måste återkommande markera att Kinaskärnvapenrustningar är oacceptabla. Frågan måste också tas upp inom ramenför den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Det finns andra länder som har större kärnvapenarsenaler än vadFolkrepubliken har. Men det är ambition som är intressant. Manarbetar nu aktivt för att skaffa sig ny kapacitet både vad gällerstridsspetsarnasom sådana och vad gäller kärnvapenbärare. Det är nu vi kan medverka till attbegränsa rustningarna. Om vi väntar får vi bara ett större problem.Den bristande tydligheten mot vad gäller landetskärnvapen och missilpolitik är långsiktigt riskabel. Tystnaden riskerar attsända en signal att omvärlden accepterar landets nukleära rustningar, att det ärfritt fram och okontroversiellt för att fortsätta rusta.Hot mot grannarDet finns en rädsla hos människor i , ochTaiwan för missilangrepp och militärt våld från grannländer.I och orsakas rädslan kanske främst avNordkorea, men i stammar den entydigt frånFolkrepubliken kommer med ständiga hot om krig och invasion avTaiwan. efter presidentvalet i sa , Kinasansvarige för , att om ledning "inte godtar principen om ettKina, om den inte erkänner att är en del av , så kommer resultatetinte att bli fred utan krig".Kina skickade missiler mot 1996, eftersom höll fria ochdemokratiska presidentval. Sammantaget har avfyrat ett hundratalmissiler i sundet mellan och . FolkrepublikenKina har också vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld ochinvasion och genomfört militärövningar för att söka påverka de fria valen påTaiwan.Att tar sig före att söka styra ett demokratiskt val igrannlandet är särskilt allvarligt. Istället för att respektera folketsviljaförsöker att skrämma människor tillefterrättelse.Taiwan har inga offensiva ambitioner gentemot . Demavskaffade man 1991, men har dem fortfarande kvar.Sverige måste med största tydlighet markera att det inte är acceptabelt atthota sina grannar, eller söka styra resultaten i fria och demokratiska val iandra länder. Även detta krav måste finnas med i agerande i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken så att och EU alltidfinns på demokratins sida.Det är lika lite moraliskt försvarbart för att stå neutralt mellandemokrati och diktatur i , som att göra det någon annanstans i världen. Ipolitisk mening påverkar fientlighet mot ocksåoss i Västeuropa.Kina hindrade fredsbevarande FN-insatser iMakedonien, eftersom hade erkänt . och EUmåste politiskt verka för att börjar utöva sittledamotskap i med större ansvar.En ny linjeDet krävs sammantaget en ny och tydligare svensk linjegentemot har efter oppositionens påstötningar börjat ökatydligheten när det gäller bristen på mänskliga rättigheter i FolkrepublikenKina. Det är dock ett område där tydlighet allvarligt nog har saknats. Densom mest skadat förutsättningarna för en konsekvent svensk kinapolitik ärstatsministern, med sitt famösa "stabilitetsuttalande".Men likväl finns det ett mönster där de riktigt stora frågorna, somkärnvapenupprustning, aggression mot grannar och vilja och försök attstyra den svenska utrikespolitiska linjen, inte kritiseras nog tydligt. Ettexempel på det senare gavs när den taiwanesiske vicepresidenten för något årsedan inte beviljades inresa i . Regeringen anteciperade Kinasreaktioner. Ytterligare ett exempel på försök att styraSveriges linje gavs när vägrade att acceptera en viss kandidat somsvensk kulturattaché i Peking.Utrikesministern har signalerat att hon är beredd att efter oppositionenspåstötningar öka tydligheten i ställningstaganden gentemotFolkrepubliken , men än återstår det för regeringen att omsätta dennaföresats i praktiken. Ökad tydlighet förutsätter också en ny, konsekvent ochsammanhållen Kinapolitik.En ny och tydlig svensk Kinapolitik bör bygga på följande utgångspunkter:- måste alltid stå på demokratins sida, mot diktatur och aggression.- måste stödja de demokratiska krafterna i Kina.- måste uppmärksamma och stödja de oppositionella som löpandeförtrycks.- måste kräva respekt för mänskliga fri- och rättigheter för alla iFolkrepubliken måste kritisera konventionella och nukleära upprustningar,som hotar stabiliteten i regionen.- måste avvisa aggression mot grannar.- måste använda den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenför ett gemensamt agerande och förhållningssätt.- måste kräva att börjar ta ansvar i FN:ssäkerhetsråd.- måste uppmuntra ökad handel, som skapar välstånd, underblåseruppbyggnaden av marknadsekonomi och öppnar för kontakter somdriver fram krav på demokrati.Stockholm den 3 oktober 2000Sten Tolgfors (m)