mot · GO02Bo233 · 2000-10-05 00:00:00 — Bruksvärdessystemet har emellertid tillämpats på ett sådant sättatt den relativa hyresstrukturen i vissa fall markant avviker från ett tänktresultat av en ren marknadsprissättning. I jämförelse med en tänktmarknadsmässig hyressättning är attraktiva lägenheter i centrala lägenunderprissatta, medan hyresgäster i mindre attraktiva områden betalar för höghyra. Den snedvridna hyressättningen får många negativa konsekvenser. IStockholms centrala delar ökar kvadratmeterpriset dramatiskt och den svartahyresmarknaden växer. I andra delar av landet finns så många tommalägenheter att kommunernas ekonomi hotas.En mer flexibel hyressättning bör införas så att utbud och efterfrågan påmarknaden bättre återspeglas. Det är främst fråga om att lägesfaktorn gesstörre tyngd. Bakom detta ställningstagande ligger givetvis atthyressättningen skall upplevas som rättvis av hyresgästerna. Det gällerframför allt att garantera framtidens utbud av hyreslägenheter, så att detskapas ekonomiska förutsättningar att bygga hyresrätter och att det som byggsmotsvarar det hyresgästerna vill ha.För att trygga ett starkt besittningsskydd skall domstol kunna prövarimligheten på hyresnivå och hyreshöjningar. Långa kontraktstider skall göraboendekostnaderna förutsebara. Hyressättningen måste i högre grad speglaolika förhållanden mellan olika områden avseende underhåll, service ochattraktionsläge.7.3 Planera för sänkta boendekostnader genom ökathyresgästinflytandeEtt ökat hyresgästinflytande kan förändra hyresgäströrelsens arbete så attrådgivning blir mer dominerade än hyresförhandlingar. Möjligheter tilllångtgående system med självförsörjning måste utvecklas. Skattekravenmåste förändras så att självförvaltning lönar sig för den enskilde.Hyresgästernas Riksförbund har gjort bedömningen att hyrorna genomsjälvförvaltning skulle kunna sänkas med upp till tio procent.Hyresgästernas möjligheter att påverka vid ombyggnad måste förstärkas.Förutsättningen är givetvis en balans, så att hyresgästerna inte blockerarönskvärda förändringar som stambyte och energibesparande åtgärder. Fråganom hyressättning för en lägenhet där åtgärder gjorts som inte kan ses somviktiga måste belysas. Hyresvärdens möjligheter att säga upp hyresavtal införstörre ombyggnader måste klargöras. Reglerna skall vara sådana, att enlämplig avvägning föreligger mellan det allmänna hyresgästintresset och denenskilde hyresgästens anspråk på inflytande. Samrådsformerna mellanhyresvärd och hyresgäst måste förbättras.Hyresgästernas möjligheter till självförvaltning bör stimuleras.Självförvaltningen väcker intresse för bostaden och det hus och område denär belägen i. Detta kan få särskilt stor betydelse i s k utsatta områden. Dengerockså möjligheter till ökade grannkontakter, gemenskap och ökad trivsel.Förutsättningar för självförvaltning i de större bostadsområdena bör särskiltuppmärksammas. Flera goda exempel finns på att ett långt gående inflytandeochegenansvar har varit till gagn för boendet och närmiljön. Genom nyligengenomförda förändringar av hyresförhandlingslagen och skattelagstiftningenhar ett steg tagits på vägen. Hyresförhandlingslagen måste ge mindre grupperi ett enstaka hus eller t o m hyresgästerna i någon enstaka trappuppgångmöjlighet att tillsammans med hyresvärden utforma system försjälvförvaltning. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivt medverkar iskötseln och utformningen av sin miljö.7.4 Planera för sänkta boendekostnader genom sänktmoms7.4.1 ByggmomsByggkostnadsdelegationers betänkande (SOU 2000:44) har haft somuppdrag att bl a främja nytänkande inom byggbranschen och initieraforskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter. Enviktig uppgift har också varit att verka för en långsiktigt ökad konkurrenspå byggmarknaden och att verka för att ta bort tekniska ochadministrativa hinder som motverkar lägre byggkostnader.Byggkostnadsdelegationen föreslår en första målsättning om minskadebyggkostnader , minskade byggtider med 10-20 procentsamtidigt som kvalitetsfelen minskar med 20 procent.Konkreta förslag handlar om att kommunerna skall uppmärksammas påmarkpriser och minska dem. Konkurrensbevakningen för byggsektorn skallskärpas. bör ges uppdrag att göra återkommanderevisioner av särskilt viktiga offentliga upphandlingar. Upphandlingsrutinerskall förbättras osv.Rekommendationer och förslag är givetvis positiva och bristen påkonkurrens är ett stort hinder för byggnation. Ett mycket stort hinder förnybyggnation är dock de höga skatterna och avgifterna. avkostnaden för nybyggnation är skatter och avgifter. är situationen den attbarnfamiljer med medelinkomst inte kan bygga småhus, fastighetsägare kaninte få lönsamhet att bygga hyresrätter osv. Tillväxtområden i landet för enintensiv diskussion om vilka åtgärder som är möjliga för att ökanybyggnationen.Ett förslag som bör diskuteras är sänkning av momsen till 12 procent.Enligt uppgick statens intäkter frånmervärdesskatt på byggnationer till 14,2 respektive 15,2 miljarder kronor.Momsintäkterna från byggverksamhet har ökat mellan 1998och 1999. Om denna ökningstakt fortsätter kommerskattebasen för byggmoms att uppgå till . Med enskattebas på blir intäkten för byggmoms 17,5 miljarderkronor med en skattesats på . Om skatten sänks till 12 procentminskar inkomsten för staten till . En sänkning avbyggmomsen skulle dock leda till större nybyggnation och därmed stimuleratillväxten. föreslår därför att en konsekvensutredning omsänkt byggmoms görs.7.4.2 FörvaltningsmomsFörvaltningsmomsen för fastigheter bör sänkas. Hyresboende ärtjänsteintensivt och därmed högt beskattat och avgiftsbelagt. Det bisarrainträffar att de som har det ekonomiskt sämst ställt bor i hyreshus som högsta servicefaktorn vilket hyresgästerna får betala via hyresavin.Boverket konstaterar att som de boende anser hyrorna vara förhöga är hyrorna i nyproducerade lägenheter för låga för att ge incitament tillnybyggnad. Privata företag ser inte tillräcklig lönsamhet. De kommunalabolagen är mer intresserade av god balans än att investera. De flerbostadshussom kräver underhåll får stå tillbaka eftersom hyrorna inte kan höjas hurmycket som helst. Det finns risk för att fastigheter förfaller.7.5 Planera brottsförebyggandeI presenterade . Rapporten hade tagits fram på uppdrag av regeringen. Tankenvar att inspirera kommunerna att i sina översiktsplaner ta hänsyn tillinvånarnas säkerhet genom att planera och bygga bort brott. villockså att varje bygglov skall prövas med tanke på om det riskerar attunderlätta kriminalitet. Få kommuner har arbetat på det här sättet ochännu färre har gjort konsekvensbeskrivningar om säkerheten vid ny- ellerombyggnationer. Det är viktigt att tankar tillämpas praktisktute i kommunerna. Det vore därför lämpligt att ge i uppdrag attför kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hindermot brott.Vår bostads om trygghet () visar att var tredje ung kvinna() som känner sig otrygg, är rädd för våldtäkt i det egnabostadsområdet. Var femte som bor i lägenhet har känt sig räddeller otrygg i sitt bostadsområde. I "Bruksvärde, förhandling och hyra - enutvärdering" (SOU 2000:33) redovisas en undersökning av vad som är viktigtför att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. Där visar sig "Ett säkert ochtryggt bostadsområde" komma på första plats.En viktig uppgift är att behovet av skyddade lägenheter (kvinnojourer)tillgodoses.7.6 HemlösaUtvecklingen på det boendesociala området är föremål för olikakartläggningar. Den statistik som redovisades med anledning avSocialstyrelsens uppföljning 1993 visade på cirka 10 000 personer. Dessapersoner saknar egen eller förhyrd bostad och bor inte i någotstadigvarande inneboende förhållande. De är hänvisade till tillfälligaboendealternativ eller är uteliggare. tycks antalet i den mestutsatta gruppen, dvs uteliggare och härbärgesboende, inte ha blivit av de hemlösa rapporteras vara psykiskt sjuka mot drygt 17procent i kartläggningen 1993. Kvinnornas andel ökar.Vid förfrågningar hos kommuner anges lägre antal hemlösa än om poliseni samma kommun tillfrågas. Det finns med all säkerhet ett betydandemörkertal. Mycket tyder också på att frivilligorganisationer och socialtjänstenstöder olika målgrupper. Enligt vissa uppgifter är endast en tredjedel av demsom har kontakt med frivilligorganisationer rapporterade från socialtjänsten.Det är viktigt att kommunerna bygger upp en långsiktig kunskap om hur delokala förhållandena ser ut när det gäller hemlöshet och formulerar strategierför att förebygga och undanröja hemlöshet. Kommunens ansvar omfattar helaboendekedjan och betyder alltså mer än s k härbärgen.Frivilligorganisationernas arbete måste stödjas. Kommunen kan garantera denenskildes boende genom särskilda kontrakt.Kommunen har ett särskilt ansvar för utsatta grupper påbostadsmarknaden, t ex missbrukare, kriminellt belastade personer ochpersoner som blivit vräkta på grund av störande beteende eller som harbetalningsanmärkningar.8 Olika upplåtelseformerDen senaste totalundersökningen om olika upplåtelseformer gjordes i FoB1990. Där framkom det att av hushållen äger och bebor sinabostäder, bor i bostadsrätt eller andelslägenhet och 44 procentbor i hyresbostäder, flerbostadshus eller småhus. Hushåll med barn boroftast i egnahem. Ensamstående män med barn bor lika ofta i hyresbostadsom i ägt småhus, medan hyresboende dominerar för ensamstående ochför ensamstående kvinnor med barn. Totalt finns det drygt 4,1 miljonerbostäder i . Av dessa finns 2,2 miljoner i flerbostadshus, medan1,9 miljoner är småhus. Privata fastighetsföretag hyr ut ungefär entredjedel av den sammanlagda bostadsytan i hyreshus.Samhället måste skapa förutsättningar för valfrihet mellan olikaboendeformer som hyresrätt, bostadsrätt, äganderätt eller kooperativ hyresrätt.Dessa olika upplåtelseformer bör vara likvärdiga alternativ när det gällerlagstiftningen. Varje bostadsområde bör tillgodose olika upplåtelseformer såatt befolkningsstrukturen blir allsidig.8.1 HyresrätterSkiftet från höginflationsekonomi och höga räntor tilllåginflationsekonomi och låga räntor har förändrat hyresförhandlingarnaskaraktär. handlar det inte enbart om hur mycket hyran skall höjas,eftersom den också kan sänkas i flera företag. kan inte för allframtid finna sig i att ha högsta hyror.Lagen måste ändras så att förbudet mot dubbelupplåtelse upphävs. Dettahar varit tillåtet tills lagen ändrades 1981. Förbudet motdubbelupplåtelse innebär att en bostadsrätt inte får upplåtas som en hyresrätt.Detta kan försvåra ombildningen till bostadsrätt. Det måste vara möjligt attupplåta en lägenhet med bostadsrätt till kommunen eller ett kommunaltbostadsbolag oavsett ett pågående hyresförhållande. Detta skulle innebära attkommunen eller dess bolag kan ligga kvar med kapital när fastighetenombildas. Om det inte finns ett tillräckligt antal hushåll med en ekonomi somtillåter dem att delta i ombildningen, skulle denna ändå i så fall kunna blimöjlig. De hushåll som förblir hyresgäster kan tillförsäkras rätten att senareförvärva bostadsrätten. Kommunen kan t ex använda sådana lägenheter förintegrationsändamål eller för att tillgodose akuta bostadsbehov. Förbudet motdubbelupplåtelse måste upphävas.8.2 får besluta om förvärv av ett hus för ombildningtill bostadsrätt om en kvalificerad majoritet av de boende står bakombeslutet. Det krävs att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheterna går med på beslutet. Samma krav på majoritet gäller för en sk intresseanmälan för fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt.Kristdemokraterna anser att det räcker om minst hälften av hyresgästernavill ombilda till bostadsrätt. Bostadsrätten är en utmärkt form av ägandeoch boinflytande.Bostadsrättsföreningen beskattas för investerat kapital och avsättning.Givetvis övervältras denna på bostadsrättshavaren genom avgiftssättningen iföreningen. Basen för beräkning av inkomst- och fastighetsskatt i enbostadsrättsförening är taxeringsvärdet, som styrs av bruksvärdeshyror ihyresbeståndet.HSB och finansierade ettforskningsprojekt, "Demokrati och ekonomi i bostadsrätt". Närmare 2000personer intervjuades i undersökningen. Projektet kom att omfattamedlemmar på förenings- och styrelsenivå. Forskarna konstaterade att dehögsta månadsavgifterna förekommer i de yngre föreningarna, medan andelendrifts- och under-hållskostnader är högst i de äldre. Deltagandet i föreningsstämmorna äröverlag mycket lågt, speciellt i de stora föreningarna med upp till drygttusentalet medlemmar. I större föreningar är det också ganska vanligt att igenomsnitt av medlemmarna flyttar från föreningen . Framtill mitten av 80-talet var alla HSB-medlemmar automatiskt medlemmar ihyresgästföreningen. En enskild medlem kunde begära stöd avhyresgästföreningen i en tvist med sin bostadsrättsförening. saknas eninstans som kan ge stöd åt enskilda bostadsrättsinnehavare. När en tvistefrågatas upp i hyresnämnden står medlemmen ensam.Vi vill införa ett personligt låneansvar för bostadsrättshavaren. I stället föratt bostadsrättsföreningen skall ansvara för lånen skall en enskild bostads-rättsinnehavare kunna ha det ansvaret. Genom en sådan ordning kommerockså bostadsrättshavarna att kunna göra ränteavdrag i sinainkomstdeklarationer på samma sätt som villaägare. Större flexibilitet uppnåsockså genom att den enskilde bostadsrättshavaren själv kan bestämmastorleken på det egna kapital han vill ha nedlagt i bostadsrätten.Bostadsrättens värde som pant kommer att förstärkas. Redan den 1 januari1996 trädde nya regler i kraft som hade som syfte att stärka bostadsrättensvärde som pant. Dessa reglers effektivitet måste utvärderas och reglernaförbättras. Frågor som särskilt behöver uppmärksammas är dels den legalapanträtten, dels köparens förpliktelser vid överlåtelse samtkronofogdemyndigheternas handläggningstider. har ocksåsedan en lång tid verkat för ett centralt bostadsrättsregister.8.3 Kooperativ hyresrättIntresset från hyresgästerna att skapa kooperativa hyresrätter måsteuppmuntras. Detta kan ske i hyres- eller ägandeform. Hyresgäster somvill bo med kooperativ hyresrätt bör ges en primär förköpsrätt till enkommunägd fastighet. Det bör också räcka om minst hälften avhyresgästerna vill skapa en kooperativ förening.8.4 ÄgarlägenheterAtt äga sin lägenhet innebär för många människor en social trygghet sominte kan mätas i pengar. Detta är inte möjligt med svensklagstiftning. Utmärkande för ägarlägenheter anses vara attlägenhetsägaren, i likhet med en småhusägare, har en långtgående rätt attsjälvständigt disponera över lägenheten t ex genom att överlåta, pantsättaeller hyra ut den. Lägenhetsinnehavaren äger sin lägenhet med lagfart ochhar möjlighet till inteckning av bostaden.Våren 1996 påbörjades en studie om ägarlägenheter vid Institutet förfastighetsrättslig forskning vid . Flera av examensarbetenapå avdelningen för fastighetsvetenskap vid Tekniska högskolan kom attavhandla ägarlägenheter ur ett internationellt perspektiv.I finns en variant av ägarlägenheter som innebär ett samägande avbostadsfastigheten och där de olika andelsägarna har en till andelen knutenexklusiv nyttjanderätt till bestämda lägenheter.I innebär ägarlägenheter att man har en äganderätt till självalägenheten och denna utgör en särskild fastighet, medan mark ochgemensamma anläggningar innehas med samäganderätt.Under januari 1999 diskuterades frågan om ägarlägenheter ibostadsutskottet. En majoritet röstade för att ge regeringen i uppdrag attutreda villkor för ägarlägenheter. fick efter omröstning iriksdagen uppdrag att skriva direktiv till en utredning. I april2000 beslutade regeringen att tillsätta en utredning och den beräknas vara klari . vill att en ägarlägenhet skall kunna lagfarasoch intecknas på i princip samma sätt som ett småhus. På det sättet skapasstörre trygghet för finansieringen.8.5 SmåhusboendeI finns cirka 1,7 miljoner småhus. Egnahemsbeskattningen ärutformad schablonmässigt, där basen är ett taxeringsvärde som skallrepresentera egna hemmets markvärde. En småhusägare har kostnader fördrift, underhåll samt kapital. Byggkostnaderna är så höga att enbarnfamilj med ordinära inkomster i princip endast kan köpa hus från detreguljära beståndet. De ekonomiska förutsättningarna måste vara sådanaatt barnfamiljer har möjlighet att välja ett småhusboende.8.6 AndrahandsuthyrningEn viktig fråga är andrahandsuthyrningen. Äldre och sjuka har normaltbeaktansvärda skäl för andrahandsuthyrning. Hyresnämnder måste varagenerösa med sådana tillstånd.Hyreslagen ger hyresvärden ett kraftfullt instrument genom enbestämmelse att hyresrätten kan förverkas vid otillåten andrahandsuthyrning.Dessa regler måste mjukas upp.8.7 Neutralitet mellan olika boendeformerVi har länge levt med neutralitet som mål för olika boendeformer. Mankan tala om neutralitet mellan boende- eller upplåtelseformer, mellan attäga eller hyra samt neutralitet mellan olika typer av investeringar.I egnahemmet produceras boendetjänster av den boende själv, av ägaren.För en hyresgäst produceras boendetjänsterna av ett bostadsföretag som hyr utbostaden och inkomsten beskattas genom bolagsskatten. För egnahemmet ärdet fastighetsskatten som skall fånga upp avkastningen från bostaden och sombestämmer den samlade boendekostnaden. Med neutralitet som utgångspunktavses att boendekostnaden för de båda alternativen skall bli densamma.Förespråkarna för neutralitetstanken hävdar att den hyra som gerkostnadstäckning för hyresvärden efter alla skatter, bör vara iöverensstämmelse med den boendekostnad som gäller i ett eget hem efteregnahemsägarens skatter.Forskning och erfarenheter från andra länder tyder på att det råder enganska jämn fördelning mellan önskemålen att äga och att hyra en bostad. Desom hävdar neutralitet i boendeformer menar att en av sektorerna ägarsektoroch hyressektor kan bli dominerande genom att vissa bostäder blir meråtkomliga.9 Flerfamiljshus9.1 Allmännyttan och de kommunalabostadsföretagenKommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen påden lokala nivån. Staten svarar för det omkringliggande regelverket ochatt det finns finansieringsmöjligheter för byggandet. Kommunerna fårenligt kommunallagen inte bedriva verksamhet i vinstsyfte. Därför måstedet finnas alternativ för att en livskraftig bostadsmarknad skall kunnaskapas. Privata och allmännyttiga företag på bostadsmarknaden främjarkonkurrensen såväl vad gäller pris som innehåll och service. I Sverigefinns ingen tradition av att privata företag och stiftelser bedriverallmännyttig verksamhet.Allmännyttan är viktig för den enskildes valfrihet till boende. Hyresrätt,kooperativ hyresrätt, ägarlägenhet, bostadsrätt m fl olika upplåtelseformermåste vara tillgängliga för enskilda och familjer tillsammans med villaboendei storstäderna och i orterna på landsbygden. Allmännyttan får dock aldrig bli"en stat i staten".För de kommunala bolagen är ägardirektiv viktiga. Tendensen attallmännyttiga bostadsföretag drivs alltmer affärsmässigt, är ett politisktansvar att hantera. De skall finnas kvar som medborgarnas "allmännytta" ochinte växa sig så stora, att mindre fastighetsägare blir undanträngda. Dendemokratiska insynsfrågan i kommunala bolag bör följas upp.Bakgrunden till att kommuner driver bostadsbolag har varit ambitionen attskapa en god tillgång till bra och billiga bostäder samt vara en prispressare påmarknaden. Många kommunala bostadsbolag tar dessutom ett aktivt ansvarför tryggheten i området samt för hyresgästernas sociala välbefinnande.Det kommer också att finnas behov av ett allmännyttigtbostadsbestånd i våra kommuner. Det måste dock betonas att det alltid skallvara kommunen själv som avgör hur mycket eller hur litet avbostadsbeståndet, som skall vara i det allmännas ägo.Vi vill starkt markera mot statliga sanktioner vid utförsäljning av hela ellerdelar av kommunala bolag. Varje förbud eller regel som hindrar kommunernaatt sälja bostadsföretag bör ifrågasättas. Med en panikåtgärd har regeringengått in och principiellt begått ett brott mot gällande statsbidragsregler genomatt bestraffa de kommuner som säljer sina kommunala bolag. Regeringen harvisat uppenbara brister i respekten för den kommunala självstyrelsen och denkommunala demokratin. Det kan aldrig vara en statlig uppgift att fatta beslutom handhavandet av de kommunalt ägda bolagen. Denna s k stopplagstiftningmåste upphävas.När det gäller kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen är det viktigtatt betona att kommunen inte själv behöver äga och förvalta ett bostadsföretagför att till exempel kunna tillgodose sociala behov.Vi vill lika kraftigt betona kommunernas ansvar för att tillgodosemöjligheten till bostad för alla. Vi vill inte ha ett utpekat socialt boende.Kommunernas ansvar måste sträcka sig längre än till bostadsförsörjning föräldre och personer med funktionshinder. Hemlösheten kan inte accepteras.Det kommer inte att vara möjligt att komma till rätta med bristen på bostäder,om inte allmännyttan börjar nyproducera lägenheter.9.2 Privat ägandeI dag ägs cirka 710 000 bostäder i cirka 78 000 hyreshus av privatafastighetsägare. Det finns cirka 46 000 privata fastighetsföretag i landetoch detta utgör ungefär en tredjedel av det totala hyresrättsbeståndet. Denprivata fastighetsmarknaden är till stor del en småföretagarbransch. Dettaunderlättar kontakten och därmed möjligheten till ökad självförvaltningför hyresgästen.Fastighetsägareförbundet deltar i olika utvecklingsprojekt medmiljöledningssystem. Det handlar om förebyggande arbete,miljökonsekvenser i verksamheten samt utveckling av teknik. Privatafastighetsägare kan på detta sätt positivt medverka till en bättre miljö.Ett starkt besittningsskydd för den enskilde hyresgästen är viktigt för attgarantera individens trygghet. Antingen man äger eller hyr får uttrycket "mitthem är min borg" inte urvattnas.10 Kategoriboende10.1 Utveckla nya former för äldreboendeEn viktig grupp att ta hänsyn till vid bostadsplanering är våra äldre.Valfrihet skall gälla för äldres boende. Man skall kunna bo kvar i sinvanliga bostad eller kunna byta till seniorboende eller särskildaboendeformer. Steget från den egna bostaden direkt till särskildaboendeformer innebär ofta en alltför stor förändring för den enskilde.Därför bör alternativa idéer för äldres boende stimuleras. Till exempel ärstudiecirklar en bra form i vilka äldre kan vara med och utforma sittboende. bör ges i uppdrag att förenkla regelsystemet, så attmellanboendeformer kan skapas.Det är viktigt att komma in i planeringen på ett tidigt stadium så attutformningen tar hänsyn till de äldres behov av små grupper. Vid all form avbostadsplanering måste mark avsättas i syfte att äldre kan bo kvar i sininvanda miljö.En mycket stor del av byggandet har just avsettspecialbostäder av olika slag. Sex av tio kommuner bedömer att det behövs enutbyggnad av särskilda boendeformer för äldre under de närmaste åren.Detsamma gäller för personer med funktionshinder och personer somomfattas av LSS.10.2 Investeringsbidrag för studentbostäderBostadssituationen för studenter fortsätter att försämras. Bristen påbostäder motverkar ett decentraliserat högskolesystem karaktäriserat avmångfald. I står till exempel 14 000 studenter i bostadskö ochväntetiden är 13 månader. Allt fler studenter flyttar till högskoleorterna.Flera tvingas ta en bostad långt från högskolan eller skaffa bostad i detvanliga bostadsbeståndet med alltför höga hyror. På vissa håll fårstudenterna tränga ihop sig så att studiemiljön blir ohållbar. Vissastudenter lockas in på en svart hyresmarknad.Vissa högskoleorter har mycket stor brist på handikappanpassadestudentlägenheter. Det är en självklarhet att handikappanpassadestudentbostäder skall finnas integrerade i det vanliga studentbostadsbeståndet.Regeringen föreslår i propositionen ett anslag på 274 miljoner kronorunder 2001 för byggande av studentbostäder. Vi Kristdemokrater ställer ossbakom detta. Studenter har uttryckt önskemål om större lägenheter, varförflexibiliet måste eftersträvas så att det blir möjligt att öka bostadsytan inombidragets ram.