mot · GO02U216 · 2000-10-05 00:00:00 — Dessutom är ramorganisationernas folkligaförankring stor och deras effektivitet känd, vilket gör att folklitar på att pengarna kommer fram.Ramorganisationerna är bland dem som drabbats hårdast av tidigare årsutgiftstak. Planerade och utlovade projekt har fått ställas in. Även omregeringen har ökat budgetramarna för enskilda organisationer underanslagsposten 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete, är det inga större reellahöjningar då de disponibla medlen inte ökar. Detta beror bland annat på denöverbudgetering som alltid görs inom biståndet och att ramorganisationernahar blivit bättre på att använda sina anslagna pengar. anseratt ramarna måste ökas kraftigt och anslår sammanlagt 1 040 miljoner kronorför ramorganisationerna , vilket är mer änregeringen.Samråd med de enskildaorganisationernaDe enskilda organisationernas kunskaper, erfarenheter ochkompetens kan med fördel användas i planeringen ochgenomförandet av nationella, såväl som internationellabiståndsinsatser. Det är också känt att biståndsinsatser pålokalnivå ofta kan vara betydligt effektivare än de som görspå nationell nivå, framför allt beroende på attförutsättningarna för projekt är tydligare på lokalnivå.Kristdemokraterna anser att samråd med de enskildaorganisationerna bör ske kontinuerligt i biståndsplaneringen,framför allt i samband med landstrategiarbetet, vilket skeddepå fyrpartiregeringens tid.Det civila samhällets framväxtEn fördel med att i större utsträckning utnyttja de enskildaorganisationerna är deras direkta kontakter både medmotsvarande organisationer och med gräsrötterna isamarbetsländerna. Då upprättandet av ett fungerandedemokratiskt samhälle i hög grad bygger på ett fungerandecivilt samhälle, är bistånd kanaliserat via enskildaorganisationer ett effektivt sätt att bidra till att skapa ettdemokratiskt synsätt och en demokratisk tradition.Barn och biståndSverige har tillsammans med FN:s övriga medlemsstatergenom den så kallade förbundit sig attverka för barnens rätt till en dräglig tillvaro oavsett nationelltillhörighet. I artikel 4 står att "konventionsstaterna skasträva efter att till det yttersta av sina resurser sökaförverkliga barnens rättigheter. När resurserna inte räckertill krävs internationellt samarbete". WHO har beräknat attantalet föräldralösa barn enbart i kommer att vara 9miljoner . Många av dem har blivit föräldralösa pågrund av aids. Även i flera andra delar av världen finns ettstort antal föräldralösa barn. Dessa utsatta barns situationmåste få en ökad uppmärksamhet av det internationellasamhället.Sexuell exploatering av barnKommersiell sexuell exploatering av barn förekommer i allavärldsdelar, men problemet är störst i ett antal u-länder.Denna verksamhet, som omfattar både barnprostitution ochhandel med barn, har en skrämmande stor ekonomiskomsättning. Antalet barn som berörs är också fruktansvärtstort. I beräknas långt över 2 miljoner barn varasysselsatta i prostitution. Grunden för den kommersiellasexuella exploateringen av barn anses först och främst varastor fattigdom. Därför kan biståndsarbetet spela en viktig rolli kampen mot denna verksamhet. I synnerhet måstebiståndsarbetare hjälpa till att befordra normer om barnensrätt till en värdig uppväxt bland de fattigaste. Rätten tillutbildning bör också stärkas - den är ett effektivt sätt attstävja utnyttjandet av barn. Kvinnans ställning måste stärkas,så att döttrar inte ses som mindre värda än söner. börstödja i utarbetandet av nationella handlingsplanermot sexuell exploatering. Speciellt viktigt är deninternationella organisationen arbete med attövervaka utvecklingen och implementeringen avhandlingsplaner från den första Världskongressen 1996 motkommersiell sexuell exploatering av barn.Etikcertifiering mot skadligtbarnarbeteKristdemokraterna välkomnar den översyn som inletts avUtrikesdepartementet av barnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet liksom att barnfrågorna skall få en mersammanhållen policy och att ett barnperspektiv skallutvecklas för det multilaterala och det bilateralautvecklingssamarbetet. Viktigt är också den uppföljning avbarntoppmötet , det särskilda möte med FN:sgeneralförsamling (UNGASS 2001) som sker . Enannan fråga där barnens situation måste förbättras gällerbarnarbete. Det är angeläget att komma ihåg att barnen utgören avgörande inkomstkälla för många familjer iutvecklingsländerna. Många barn deltar även på ettkonstruktivt sätt i familjejordbruken. Naturligtvis fårbarnarbetet inte hindra den viktiga skolgången ochmöjligheterna för dem att utvecklas i takt med sin uppväxt.Det har tidigare diskuterats om en "etikcertifiering" avföretag. menar att en sådan certifieringoch speciell märkning av godkända företag, indirekt skullepeka ut de företag som bryter mot . Ensådan etikcertifiering skulle bidra till förbättradelevnadsförhållanden för barn och kan därför anses vara enform av utvecklingssamarbete. Arbetet för att stödja barnmed funktionshinder liksom kampen mot barnsoldater ärviktiga frågor där barnens behov särskilt behöver lyftas fram.Barn i Öst- och CentraleuropaCirka 150 miljoner barn i forna och länderna iÖst- och växer upp i samhällen, prägladeav en politisk osäkerhet och framför allt av social ochekonomisk kris. Så sent som utkom meden bok om utvecklingen i dessa länder ur barnens perspektiv,"Generation in Jeopardy" (En generation i fara). Det beskrivshur ett mycket stort antal familjer, genom en ekonomi i frittfall, hamnat i djupaste fattigdom. Det talas om en dramatiskökning av dödligheten, främst när det gäller vuxna män,sönderfall av sociala system, effekterna av radioaktivstrålning och annan miljöförstörelse och en alarmerandeökning av brottsligheten. Rapporten lyfter frambarnmisshandel och olika former av utnyttjande av barn,hemlösa barn som tillbringar sin tid på gatan, barn påinstitution och barn som inte har någon ordnad skolgång ellerinte alls går i skolan.För få insatser görs riktade mot barnen i vårt närområde. En generation ivåra grannländer riskerar att växa upp i en misär som inte bara utgör ett hotmot barnen och deras framtida samhällen, utan även mot stabiliteten i vårteget land.JämställdhetsinsatserDe grupper i utvecklingsländer som främst drabbas avfattigdom, sjukdom och tidig död är kvinnor och barn.Kvinnornas rättigheter kränks alltför ofta. De får alltför sällantillgång till utbildning. Deras liv ses ofta som mindre värdaän männens. Unifem fyller en viktigfunktion i jämställdhetsarbetet. Fonden bygger uppkvinnoorganisationer och ökar deras kapacitet. Man arbetarbl a för kvinnornas ekonomiska rättigheter och för ett ökatdeltagande av kvinnor i den politiska processen ochbeslutsfattandet. Vidare samarbetar man med länder somrapporterar till CEDAW, Convention on Elimination of AllForms of Discrimination Against Women. Man stöder ocksåarbetet mot kvinnovåld. På initiativ av den internationellakvinnokonferensen i och av FN:s generalförsamlingfinns nu en särskild fond för stöd av aktioner mot kvinnovåld.Svenska Unifemkommittén arbetar inom det området med ettflertal viktiga och intressanta projekt.Funktionshindrade personerPersoner med olika former av funktionshinder utgörytterligare en utsatt och marginaliserad grupp iutvecklingsländer. Ofta nås inte dessa personer avutbildningsinsatser och hälsovård. Särskilt utsatta ärfunktionshindrade kvinnor och barn som ofta förvägrasgrundläggande ekonomiska och sociala rättigheter.Sverige har genom en skyldighet att verka aktivt för attstärka funktionshindrade barns rättigheter. Även i FN-samarbetet har Sverigeåtagit sig att skapa förutsättningar för funktionshindrade personers delaktighetoch jämlikhet i samhället. Det är viktigt att medverkar till atthandikappfrågorna lyfts fram i det internationella samarbetet. Dessa frågorbör också integreras bättre i det svenska biståndsarbetet. Även inom dettaområde gör de enskilda organisationerna en viktig insats och de bör därförkonsulteras och engageras i nya satsningar.I Öst- och och i forna diskriminerasfunktionshindrade barn både psykiskt och fysiskt. Vissa barn får ingenskolgång och lämnas på institutioner, som ofta vansköts. Här behövskraftfulla insatser från sida, såväl i EU-samarbetet som i olika FN-sammanhang.NäringslivsstödEn av konsekvenserna av det svenska biståndet är återflödet iform av kapital till svenskt näringsliv genom order ochuppdrag. Detta återflöde är till stor del beroende av deninternationella konkurrensförmågan hos svenska företag.Återflödet, , får självklart inte bli ettsjälvändamål för att ge bistånd. Å andra sidan måste svensktnäringsliv få samma möjligheter och villkor som andra ländernär det gäller att konkurrera om bilaterala såväl sommultilaterala projekt. Villkoret måste varakonkurrensneutralitet. Svenska företag måste även själva blibättre på att konkurrera och ta för sig på de internationellabiståndsmarknaderna. Det är viktigt att PES (), vilket upprättades avfyrpartiregeringen, får fortsatt stöd, då den har en nyckelrollför att bistå svenska företag med information, utbildning ochkunskapsöverföring.Bättre relation till näringslivetVi kristdemokrater är övertygade om att det svenskanäringslivet genom sin kompetens och erfarenhet också kanspela en större roll än när det gäller exempelvissmåföretagsverksamhet och breddat näringsliv i de fattigaländerna. Speciellt intressant är det att världsledandesvenska IT-företag engageras allt mer i investeringar ochbiståndsverksamhet. Härvidlag borde de i programländernaintegrerade ambassaderna spela en viktig roll. De främstaanledningarna till att fyrpartiregeringen drev igenomförslaget om integrerade ambassader i de viktigastemottagarländerna 1993, var dels att öka effektiviteten, dels attstärka möjligheterna till koordinering mellan ambassadensbistånds- och handelsenhet. Rätt skött kan ett fungerandesamarbete tveklöst leda till att svensk exportindustri genomsin konkurrenskraft får engagemang i biståndsprojekt. Dessaprojekt kan finansieras antingen med hjälp av biståndsmedeloch/eller med företagens eget investeringskapital.I samband med att modellen med landstrategier började tillämpas 1994,som ett viktigt underlag i en långsiktig biståndsrelation, utgjorde näringsliveten viktig del i utformandet av dessa strategier. Genom en rådgivandediskussion kunde representanter för näringslivet med erfarenhet från aktuelltmottagarland på ett tidigt stadium bidra till att Sida och UD fick en breddningoch fördjupning av kunskaper om landet i fråga. Tyvärr har denna del avlandstrategiarbetet tonats ned, vilket är anmärkningsvärt och beklagligteftersom en viktig och tillgänglig kompetens inte tillvaratas optimalt.KrediterFör att stimulera privata investeringar i de fattigaste ländernabör ett system införas som bygger på extra förmånligakrediter. Fyrpartiregeringen föreslog och införde under enförsöksperiod så kallade biståndskrediter. Då var denhuvudsakliga inriktningen att krediter skulle riktas tilllåginkomstländer med låg respektive medelstor skuldbörda. Iförsta hand skulle krediterna utgöra finansiering avinfrastrukturprojekt. Vi noterar nu med tillfredsställelse attden socialdemokratiska regeringen ändrat inställning tilldenna form av kreditgivning. Vi är övertygade om attbiståndskrediter tillsammans med införandet av engarantigivning inom biståndet blir till nytta förmottagarländerna och kan komma att spela en viktig roll föruppbyggnaden av bland annat ett fungerande näringsliv. Vårförhoppning är att Sida, som har ansvaret för delar avdenna hantering på ett mera positivt sätt kan fullgöra dennauppgift. Sidas entusiasm inför denna typ av biståndsinsatserhar ju tidigare varit mycket måttlig.NGO-ambassadörUnder har haft ett så kallatNGO-sekretariat med ansvar för kontakten mellan UD ochnationella samt internationella enskildabiståndsorganisationer. Sekretariatet har varit mycketuppskattat och har utnyttjats flitigt av de enskildaorganisationerna för diskussioner, remissvar, synpunkter ochfrågor. Det nätverk som byggts upp har nudelvis förstörts i och med att regeringen fattat beslut om attlägga ner verksamheten. I ett frågesvar i omorsaken till nedläggningen svarade förre biståndsministernPierre att "regeringens ambition är att stärkakontakterna med enskilda organisationer och skapa enändamålsenlig organisatorisk form därför". Densocialdemokratiska formen för ett sådant utvecklat samarbeteär tydligen nedläggning. Regeringen har istället integreratdessa kontakter med övrig verksamhet inomutrikesförvaltningen. Detta innebär att enskildaorganisationer får vända sig till olika avdelningar beroendepå sakfrågorna, vilket av organisationerna uppfattats somnegativt, då kontakterna har försämrats.Kristdemokraterna finner det önskvärt att samarbetet mellan UD ochenskilda organisationer åter får en fast form genom att inklusive NGO-ambassadör återupprättas.EG-biståndetKristdemokraterna arbetar för att den rika världens länder ochEU i första hand ska ta ett större ansvar för den framtidautvecklingen i mindre gynnade områden. Detta har aldrigvarit viktigare än , när den globaliserade ekonomin ställerutvecklingsländerna inför stora utmaningar. Globaliseringenrymmer också möjligheter, eftersom en utvidgad handelhjälper utvecklingsländernas exportindustrier och underlättarteknikspridning. Detta kräver ett solidariskt ansvarstagandeom rättvis handel från EU:s sida. Det är i detta perspektivSveriges biståndsarbete måste ses. Endast om vi får gehör försolidaritetskravet på internationell nivå kan vi hoppas på attvärldens fattigdomsproblem når en lösning. Utökatinternationellt samarbete är därför centralt för denkristdemokratiska biståndspolitiken. bör föregå medgott exempel, öka takten mot enprocentsmålet och arbeta medatt påverka de andra medlemsländerna i EU att närma sigenprocentsnivån för biståndet.I Europapolitiska motion tas det gemensammabiståndet (EG-biståndet) och behovet av ett mer effektivt internationelltutvecklingssamarbete upp. Det har inletts en omfattande översyn ochreformering av EG-biståndet, ett ökat globalt synsätt, förstärkt fokus påfattigdomsbekämpningen, främjande av den privata sektorns utveckling,bättre samordning och arbetsfördelning mellan EU och nationellabiståndsinsatser, samt en starkare länk mellan utvärderingar och utformningenav nya program. Detta är exempel på reformområden som tas upp och somhelt stöds av Kristdemokraterna.Ett effektivt bistånd -uppföljning och utvärderingKristdemokraterna har påpekat detbeklagliga i att det oberoende sekretariatet för analys ochutvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet (SAU) sominstiftades under fyrpartiregeringen, lagts ner. Detta har fåtttill följd att Sida återigen utvärderar denna del av sin egenverksamhet. revisorer riktar i sin granskning avutvecklingssamarbetet (1998/99:2) allvarlig kritik mot olikadelar av styrningen, genomförandet, samordningen ochuppföljningen av biståndet. Revisorerna anser att utvärderingav genomförda insatser utgör en betydelsefull del av denresultatorienterade styrningen av utvecklingssamarbetet.Detta ställer krav på oberoende utvärderingar på olika nivåerför att tillgodose såväl , regeringens som Sidasbehov av analyser. Revisorerna, liksom ,menar att det finns behov av ytterligare en utvärderingsnivåför att, med hjälp av oberoende beslutsunderlag, bedöma ochredovisa resultat av utvecklingssamarbetet. Ett specielltviktigt område är en oberoende utvärdering av Sidasupphandling av konsulter.Det avgörande i sammanhanget är att betona vikten av att utvärderingarsom har gjorts följs upp i nästa implementeringsfas. görs det enmängd bra och viktiga utvärderingar, med goda förslag till förbättringar. Attde sedan påverkar den kommande verksamheten är inte alltid säkert.Kristdemokraterna menar att man bör se över hur befintliga utvärderingarsrekommendationer återförs in i arbetet.I en verksamhet som internationellt bistånd är det av särskilt stor betydelseatt medborgarnas tilltro till ansvariga myndigheter är närmasthundraprocentig. Kravet på mer av oberoende analys av det svenskautvecklingssamarbetet är av stor betydelse, liksom att gjorda utvärderingargenomsyrar kommande verksamhet.Biståndsnivån - ökadprioritering av biståndetMålet för biståndet måste vara att skapa en långsiktigt hållbarutveckling för alla människor i alla länder och kulturer, att gedem ett värdigt liv och en framtidstro. Om detta mål skakunna nås krävs en internationell kraftsamling. Det är baragenom gemensamma ansträngningar fler människor kan fåmöjlighet att leva ett värdigt liv utan svält, fruktan och förtidig död. FN rekommenderar sina medlemsländer att avsätta0,av bruttonationalprodukten (BNP) till bistånd. Det ärinte orimligt att hävda att ett stort antal länder kan klara sigmed "endast" av sina totala inkomster. Statistikenvisar emellertid att genomsnittet av i-länders bistånd 1997enbart uppgick till av BNI.Enprocentsmålet får inte förpassas tillhistorieböckernaSverige har haft en hög biståndsprofil ochframstått som ett föredöme för andra länder. 1968 fastladesav en enig riksdag att det svenska biståndet skulle uppgå till av vårt lands bruttonationalprodukt (BNP). Det ärbeklagligt att målet bara har uppnåtts två gånger sedan dess.De gånger det har uppnåtts har varit med icke-socialistiskaregeringar och när varbiståndsminister. Då nåddes rekordnivån . Dennuvarande socialdemokratiska regeringens biståndspolitik,som för övrigt utarbetats i samarbete med Vänstern ochMiljöpartiet vilka tidigare kritiserat regeringen för att inteuppnå enprocentsmålet, innebar att utbetalningar för biståndet1999 knappt översteg "skammens gräns" på av BNI.Riksdagens utrikesutskott har med skärpa påpekat att dennaprocentsats inte får underskridas.Regeringen skriver i årets budgetproposition att ambitionen är att uppnåenprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger.Hur god skall ekonomin vara för att dessa förutsättningar skall ansesföreligga? Regeringen poängterar ofta att det går bra för och att densvenska ekonomin är god. Regeringen ökar visserligen biståndet något.Ytterst handlar biståndet om vilken människosyn man har. Kristdemokraternavill dock gå längre för att möta de enorma behoven.Varför ett utgiftsmål för biståndet?Det har ofta diskuterats varför det finns ett utgiftsmål förbiståndet, och varför det är just av BNI.Kristdemokraterna anser att biståndet i största möjliga månbör styras av behovet i omvärlden. är behoven förutvecklingsinsatser enorma, och därför behövs det ett kraftigtinternationellt bistånd. Behoven överstiger vida de insatsersom görs av i-länderna. För att stödja biståndsviljan är detlämpligt att fastställa en biståndsnivå som gäller såväl i låg-som högkonjunkturer. FN rekommenderar att av BNIgår till biståndsinsatser. Vi kristdemokrater anser att Sverigehar ett högre ansvar, och att vi borde kunna avvara avSveriges BNI. Det är dessutom rimligt att ytterligaremotsvarande av BNI skulle kunna samlas in via frivilligabidrag. På så sätt skulle totalt sett ge av BNI ibistånd, vilket är långsiktiga mål.Målet att bli världens främstebiståndsgivareVärnandet om mänskliga rättigheter måste vägledas avprincipen om människors lika värde oavsett ras, kön, religioneller språk. Det globala kampen mot fattigdomen viautvecklingssamarbete måste därför även i fortsättningen intaen central och självklar plats i den svenska statsbudgeten.Genom ett generöst bistånd kan vara ett föredöme förandra länder och därigenom ge förutsättningar för att resurserskapas som innebär att antalet fattiga minskar.Kristdemokraternas strävan och målsättning är därför attSverige återtar sin plats som en av världens främstabiståndsgivare. I vårt budgetförslag föreslår vi därför attbiståndsramen för de kommande tre åren ska höjas med totalt3,jämfört med regeringens förslag. Viföreslår en femårsplan mot enprocentsnivån, och når nästa år0,av BNI, för att sedan de två följande åren uppnå 0,respektive med vårt förslag.Ekonomiska ramarAnslagsbelopp och utgiftsutvecklingI tabellerna 1 och 2 redovisar sittkostnadsförslag till anslag för och till utgiftsområde 7som helhet. Anslagen för biståndsförvaltning, och kostnaderna för garantier,överensstämmer med regeringens förslag.Beträffande anslaget biståndsverksamheten för ärKristdemokraternas ram högre än regeringens. Vårökningstakt är även högre än regeringens då vi ökar med 800 miljoner kronorår 2002 och med år 2003.I tabell 3 redovisas ökningstakten av biståndsramen i procent av BNI.Kristdemokraterna har en betydligt högre ökningstakt än regeringen och når0,av BNI , vilket är ett steg på vägen i vår femårsplan motenprocentsmålet.Tabell 1 Anslagsbelopp, utgiftsområde 7Tabell 2: (Anslag uo 2001 )Tabell 2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7Tabell 3: (Totalt för utgiftsområde 7 2001 20022003 )Tabell 3 Utgiftsutveckling i procent av BNITabell 4: (Totalt för utgiftsområde 7 2001 2002 2003 )ser med tillfredsställelse att regeringen harökat sina ambitioner inom det multilateralautvecklingssamarbetet. Vi krävde ökade satsningarför; barnen i världen (), miljöinsatser,konfliktförebyggande insatser och jämställdhetsinsatser. Detär tillfredsställande att regeringen i det närmaste hartillgodosett våra krav inom det multilateralautvecklingssamarbetet. Dessutom har ambitionerna ökat församarbetet med Öst- och , vilket vi även krävdeförra året. Däremot har regeringen knappast ökat satsningarnanämnvärt i viktiga delar av det bilateralautvecklingssamarbetet. satsar därför 600miljoner mer än regeringen i bilaterala områden.Anslagsposten 1.2 BilateraltutvecklingssamarbeteI det bilaterala utvecklingssamarbetet anslårKristdemokraterna kraftigt ökade medel till Ekonomiskareformer, där skuldavskrivningar ingår. Här vill vi tillskjutaytterligare för att ska föregå medett gott exempel och leda den internationella opinionen.Därutöver prioriteras Humanitärt bistånd och Enskildaorganisationer. har ett flertal katastrofer i våromvärld visat på betydelsen av förbättrade förberedelser avdet humanitära biståndet. 100 miljoner utöver regeringensbudget anslås därför. De enskilda organisationernas betydelsei biståndsarbetet kan heller inte nog betonas. Här anslås 150miljoner över regeringens budget. Mycket talar för att dessaorganisationer drar det tyngsta lasset och spelar en nyckelrollför ett effektivt bistånd.Inga ändringar gentemot regeringen vad gäller landramarna för länder iAfrika, , och föreslås.Tabell 4 1.2 BilateraltutvecklingsarbeteTabell 5: (Bilateralt utvecklingssamarbete (tusental kronor) )den 5 oktober 2000Alf ()()()()()()()()()