mot · GO02N381 · 2000-10-05 00:00:00 — I det fall ett sotningsföretag inte lämnat detförmånligaste anbudet vid en fastighetsägares upphandling av obligatoriskventilationskontroll kan det ändå totalt sett bli kostsammare förfastighetsägaren att inte välja sotningsföretaget. Skälet är attsotningsföretaget har möjlighet att kombinera arbetet med obligatoriskventilationskontroll med sotningsuppgifterna. Sotningsföretag får i dettafall betydande konkurrensfördelar på området för obligatoriskventilationskontroll framför andra företag. En utredning bör tillsättas föratt granska om företag som uppfyller kraven för certifiering på områdetför obligatorisk ventilationskontroll även skall kunna ges möjlighet attrensa och kontrollera imkanaler från brandsäkerhetssynpunkt. Kravet påregistrering hos kommunen bör ses över och ersättas av ett system medegenkontroll, där protokollet visas upp på anmodan. Utredningen börpröva om tillsynsansvaret skall ligga hos kommunensbyggnadsinspektörer eller hos samt anläggasynpunkter på hur en risk- och problemorienterad prioritering avtillsynsarbetet kan läggas upp. Endast i de fall protokoll saknas bör avgiftutgå.Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet.Kommunallagen reglerar kommunens kompetens, dvs. anger vad kommunenfår ägna sig åt. Kommunallagens lokaliseringsprincip, självkostnadsprincipoch likställighetsprincip utesluter i sak att verksamheten huvudsakligeninriktas på andra avnämare än invånarna i kommunen. Samma uteslutandeprinciper reglerar även att huvuddelen av verksamheten drivs för att fåöverskott, samt att man skulle kunna ta ut olika avgifter för samma tjänst avolika medborgare. Men så länge inget överklagande sker finns knappast någrabegränsningar för den kommunala näringsverksamheten. Det är endastformella beslut i kommunala förvaltningar som omfattas av kommunallagensmöjlighet till laglighetsprövning.När det gäller kommunens bolag betyder det att endast självabolagsbildningen och dess policyformuleringar, kapitaltillskott frånkommunen, kommunens tecknande av borgen liksom leveransavtal ochövriga avtal mellan bolaget och kommunen kan bli föremål för överklagandeoch prövning mot kommunallagens principer. De beslut som fattas i bolagetkan således inte överklagas till förvaltningsdomstol. Undantag finnsemellertid när det gäller utlämnande av handling, där offentlighetsprincipenutsträckts till att omfatta bolag där en eller flera kommuner har ettbestämmande inflytande. Ändringar i bolagsordningen bör antas ikommunfullmäktige. Om bolaget avviker från ändamålsparagrafen ibolagsordningen kan detta förhållande emellertid inte prövas motkommunallagen. Revisorernas förslag om ansvarsfrihet för bolagets styrelsebehandlas på bolagsstämman. Denna regleras inte av kommunallagen utan iaktiebolagslagen. Kommunen kan emellertid ha fattat beslut om direktiv tillkommunens ombud på stämman. Detta beslut kan prövas iförvaltningsdomstol. Om kommunen avstått från att påpeka att bolaget i sinverksamhet går utanför vad som angivits i bolagets ändamålsparagraf är detett icke-beslut. Icke-beslut kan självfallet inte överklagas. Införbolagsstämman kan kommunfullmäktige utfärda ägardirektiv. Detta beslutkan överklagas till förvaltningsdomstol.Årsberättelse och revisionsberättelse anmäls till kommunfullmäktige.Beslutet att godkänna anmälan kan inte prövas i förvaltningsdomstol.Tillskjutande av nytt aktiekapital är vanligtvis ett beslut som antas ikommunfullmäktige. Rätten att överklaga ett kommunalt beslut är begränsadtill kommunens medborgare.Många kommuner menar att detta är en viktig kommunalrättslig princip.Flera av näringslivets organisationer anser att rätten att klaga på en, urkommunalrättslig synpunkt, tveksam verksamhet inte som börvara begränsad till kommunens medlemmar. Detta fordrar sannolikt attkommunens kompetens även regleras i annan lag än kommunallagen - tillexempel inom konkurrenslagstiftningen. Kritikerna menar att det måste finnasmöjlighet att få lagligheten i en viss redan pågående verksamhet prövad, intebara lagligheten i ett visst beslut. Ofta finns det i verksamhet,oavsett om den drivs i bolags- eller förvaltningsform, heller inte någotkommunalt beslut som går att klaga på, även om verksamheten strider motkommunallagens principer. Fullgoda möjligheter till prövning måste finnasäven vad beträffar verksamhet i hel- eller delägda kommunala bolag.I dagsläget saknas sådana möjligheter. Såväl fysiska som juridiskapersoner bör få rätt att överklaga beslut över kommungränserna samtmöjlighet att få lagligheten i en viss befintlig verksamhet prövad.Medborgarnas möjligheter till laglighetsprövning av verksamhet som drivs avkommun, landsting eller kommunala bolag bör därför stärkas. Det bör vidarevara möjligt att överklaga verksamhet oavsett om verksamheten baseras på ettformellt beslut, och oavsett om verksamheten bedrivs i ett kommunalt bolageller i förvaltning. Regeringen bör återkomma till medlagförslag i enlighet med detta.Avreglera förordnandet av ordningsvakter. Bevakningsföretagentillhör en bransch som expanderat kraftigt under de senaste årtiondena.Under senare år har flera mindre bevakningsföretag etablerats. Företagenutför ett viktigt arbete för att förhindra brott och upprätthålla ordning.Tillsynsmyndigheterna skall enligt lagen bedöma behovet avordningsvakter. Om behovet anses fyllt skall myndigheten inte geytterligare tillstånd. Behovsprövningen har ibland medfört problem förenskilda näringsutövare. En effekt av prövningen kan bli att företag somvinner en anbudstävling om bevakningstjänster inte kan åta sig uppdrageteller utvidga sin verksamhet, eftersom ytterligare tillstånd inte medges.Antalet ordningsvakter regleras bäst av efterfrågan på marknaden.Behovsprövningen för ordningsvakter bör därför avskaffas. Det börvidare räcka med att en statlig instans reglerar ordningsvakternasbefogenheter och utbildning samt i de enskilda fallen prövar om en personär lämplig och uppfyller uppställda krav.Serviceboende för funktionshindrade bör bli konkurrensneutralt.Socialtjänstlagen ålägger kommunen att inrätta bostäder med särskildservice till funktionshindrade. Kommunen kan driva verksamheten i egenregi eller lägga ut den på entreprenad till ett privat företag. Socialstyrelsenuppställer kvalitetskrav som tillämpas vid tillsyn öververksamheten. Men olika regler gäller beroende på om verksamhetenbedrivs av ett privat företag eller i regi. Det privata företagetmåste ansöka om tillstånd för att starta verksamheten. Det behöver intekommunen göra. De kvalitetskrav som det privata företaget måsteuppfylla vid start, kan den kommunala verksamheten dröja med. vars verksamhet inte håller erforderlig kvalitet kan få sitttillstånd indraget. verksamhet kan visserligen kritiseras, menvarken eller har befogenhet att åläggakommunen att leva upp till kvalitetskraven. Kommunens verksamhet kanantingen dröja med uppfyllandet av kraven eller rentav strunta i attuppfylla dem. Tillsynen över serviceboende för funktionshindrade börmed anledning av detta ses över så att reglerna blir konkurrensneutrala.Avreglera biluthyrningen. Biluthyrningsbranschen är relativt ung iSverige och har vuxit snabbt under . Denomfattande specialreglering som omgärdar biluthyrning kan reformeraseftersom förhållandena i branschen är stabila och problemen är få.Vägverket föreslår att nuvarande krav på tillstånd slopas för att i ställetersättas av ett krav på registrering av verksamheten. Detta skulleunderlätta för den som vill etablera sig i näringen och ändå möjliggöraövervakning från myndigheternas sida. Ett förenklatregistreringsförfarande för biluthyrning bör därför genomföras.Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning. Invandringen har skapatbehov av tolk- och översättningskompetens som kan medverka närmyndigheter vill kommunicera med personer som har bristfälligakunskaper i svenska. har denna kompetens byggts upp i offentligregi. I takt med att verksamheten vuxit har emellertid utrymmet förprivata företag ökat. Det är dock inte alltid som myndigheter ochkommuner anlitar dessa företag på lika villkor. anseratt ett nytt och marknadsanpassat regelsystem för tolk- ochöversättningsverksamhet skulle underlätta etableringen av nya företag. Ettförslag till nytt och marknadsanpassat regelverk på området bör därförutarbetas.Informations- och samrådsplikt vid markarbeten. Månganäringsidkare som driver små butiker eller serviceinrättningar i hyrdalokaler drabbas hårt när det lokala utför arbeten av olika slagi gatan utanför lokalen. Ofta kan de ekonomiska skadorna minskapåtagligt om näringsidkaren informeras och kan samråda medden som skall utföra markarbetet om tidpunkten för särskilt svåramarkarbeten, hur tillgängligheten för kunderna skall kunna göras så storsom möjligt och hur extra skyltning och dylikt kanminska skadorna för näringsidkaren. Kommun eller annan som företartrafikavstängningar, vägarbeten och liknande bör därför åläggassamrådsplikt med de näringsidkare som drabbas av ingreppen.Förenkla restaurangers redovisning av mat, alkohol med mera.Restaurangbranschen har en mycket hög andel småföretag och tyngs avett omfattande uppgiftslämnande vad gäller försäljning av alkohol. Bl.a.skall en rad vitt skilda uppgifter redovisas: Intäkter från försäljning av öl,vin, sprit och mat särredovisas, inköpta volymer av olika dryckesslag,antal dagar som "offentlig dans" eller "varieté,musikunderhållning o.d." arrangeras, antal "förströelsespel" och"roulettspel". Uppgiftslämnandet på området har sannolikt spelat ut sinroll. Den obligatoriska rapporteringen från restauranger bör därföravskaffas.Konkurrensneutralitet mellan statligt anställda distriktsveterinäreroch privatpraktiserande veterinärer. Den statligadistriktsveterinärorganisationen har ökat sitt engagemang vad gällerdjursjukvård för sällskapsdjur och ridhästar. Genom att etableraveterinärstationer med klinikmöjligheter har med hjälpav skattepengar ökat utbudet av veterinärvård även i områden där detredan finns fungerande privat veterinärvård. Förklaringarna till varfördistriktsveterinärorganisationen nu söker sig mot marknader där dentidigare inte verkat är flera: Behovet av ökade arvodesinkomster har ökat itakt med att de statliga anslagen minskat. Antalet djur inom jordbruket ärstadigt minskande, varför inkomster från annat håll är välkomna.Det är vidare olämpligt att i egenskap av kontrollerandemyndighet bedriver affärsverksamhet vad avser djursjukvård och därmedkonkurrerar med de veterinärer man skriver författningar för och bedrivertillsyn över. Distriktsveterinärernas uppgifter bör tydligare preciseras. Denstatliga myndighetsutövningen bör skiljas från affärsverksamheten på etttydligare sätt. Högre krav bör ställas på kostnadsredovisningen för di-striktsveterinärorganisationen i syfte att förhindra att statliga medel användsiden konkurrensutsatta verksamheten.Reformera den svenska organisationen för genomförande av EU:sstrukturfondsprogram. Det har framförts mycket kritik mot den svenskaorganisationen för genomförande av EU:s strukturfondsprogram. ansetts vara splittrat och svåröverskådligt med både nationell ochEU-dikterad stödpolitik. De nya strukturer som byggt upp för atthantera strukturfondsprogrammen överlappar gamla strukturer. Detta gerfler aktörer att hålla reda på för småföretagen. Det finns dessutom mångaprogram med likartad eller överlappande verksamhet. Deövervakningskommittéer som inrättats har haft få inslag av småföretagare.Strukturfondspengarna går till dem som är bäst på att fylla i formulär ochhitta rätt i regeldjungeln, inte till dem som har de bästa projekten.Merparten av strukturfondspengarna har därför gått till mer eller mindreoffentliga aktörer. Eftersom småföretagen har dålig kunskap ommålprogrammen och vilka typer av projekt som de är tänkta att stödja är detsvårt för enskilda företag att själva planera projekt. I stället blir detoffentligaaktörer som försöker tänka ut projekt som de tror att företag kan ha nytta av.Systemet är därför i stor utsträckning utbudsstyrt snarare än efterfrågestyrt.Sverige bör med anledning av kritiken reformera den svenskaorganisationen för genomförande av strukturfondsprogrammen enligtföljande: Samordna gamla nationella stödstrukturer med de nya som byggtsupp för strukturfondsmedel. Information om strukturfonderna skall varaanpassad till småföretagens verklighet. Försök att få så många aktivasmåföretagare som möjligt engagerade i strukturfondsarbetet. Personer medsmåföretagarerfarenhet borde engageras i informationsspridning,övervakningskommittéer och annat.Småföretagares arbetsinsatser skall betalas och på andra sätt värderasbättre i strukturfondsarbetet. Arbetet i kommittéer och andra grupper skallanpassas så att småföretagare kan delta utan att riskera sina rörelser. Görsystemen efterfrågestyrda så att småföretagens behov får styra utformningenav projekt, i stället för vad handläggare på myndigheter kan erbjuda.Detta kräver förbättrad dialog mellan småföretag och myndigheter. Oftafår målprojekten vänta på pengar, trots att som land får förskottur strukturfonderna. Även de lokala projekten borde kunna få sådana förskott.Fortsätt satsningen på partnerskap. Nya former för att stimulera småföretagatt ta del i strukturfondsprogrammen bör prövas, men på företagens villkor.Nya medfinansieringsmodeller bör prövas. , grupper avföretag eller privatpersoner bör kunna ersätta eller komplettera offentligaorgan som medfinansiärer till EU. EU kräver dock långsiktiga och stabilamedfinansiärer, varför staten i sådana fall måste gå in med garantier för attprivata medfinansiärer skall kunna accepteras av EU. Detta bör kunna ske påobyråkratiskt sätt i nationellt samförstånd. Byråkratin runt strukturfondernamåste minskas kraftigt överlag.Översyn av kommunallagen för att undvika konkurrenssnedvridandestöd. Alltför många småföretag har problem med offentligt stöd som gestill deras konkurrenter. Stödet kan exempelvis ges inom ramen för denstatliga regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken eller av kommuner.Det är främst småföretag som råkar illa ut. Det är mycket svårt för ettsmåföretag att överklaga ett kommunalt beslut att ge stöd till enkonkurrent. Om företaget som drabbats ekonomiskt inte ärkommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt.Kommunallagen bör ses över i syfte att ge företag bättre möjligheter attöverklaga kommunala beslut och möjlighet att i domstol prövakommunalt stöd. Annan än kommunmedlem bör få väcka talan i domstoli dessa frågor.Slopa straffavgiften vid försenad inlämning av moms ochuppbördsdeklaration. De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburitförenklingar, men vad gäller straffavgiften vid för sent inlämnaddeklaration samt tidpunkt för då deklaration och betalning anses hakommit skattemyndigheten tillhanda har reglerna försämrats ochmissgynnar särskilt småföretag. En inte alltför ovanlig företeelse ärproblemet med att företagaren betalt in moms men på fel momskonto.Problemet är så komplext att inte ens skattemyndigheten kan redogöraför vilket specifikt konto som skall användas. Regelverket kringmomskonton är rigoröst och extremt krångligt. De enda näringsidkaresom tjänar på dessa krångliga regler torde vara de stora revisionsbyråerna,vilka får ta sig an småföretagare som i all välvilja betalat in moms men påfel konto. För stora företag är detta inget betydande problem eftersom devanligtvis håller sig med anställd expertis.I det nya systemet tas en straffavgift på ut om deklarationeninlämnas . I det tidigare systemet fanns egentligen ingen motsvarandebestämmelse eftersom deklarationens inlämnande och betalning skedde isamma handling. Många företagare skulle vilja lämna in deklarationen direkttill det lokala skattekontoret. har emellertid uppgivit attdettainte är möjligt. Det är oskäligt att förseningsavgiften är lika stor oberoendeavförseningens längd och vilka belopp som deklareras. Avgiften bör slopas.Offentligt stöd omfördelas för att möjliggöra en ökad satsning påutveckling av företagarkompetens och samverkan inom vårdsektorn,omsorgssektorn och kultursektorn. En utredning bör tillsättas i syfte attföreslå åtgärder som behövs för utveckling av företagskompetens ochsamverkan inom vård- och omsorgssektorn.Samverkan mellan företag, forskning och kunskapsspridning omsmåföretagssamverkan behöver intensifieras. Resurser bör avsättasunder för att initiera, stimulera, utveckla, bedriva och spridaforskning om småföretagssamverkan. Vidare bör det belysas omkonkurrenslagen i nuvarande utformning innebär omotiverade hinder församverkan mellan småföretag.Befrielse från eller restitution av moms och arbetsgivaravgifter förhushållsnära tjänster testas inom två län under kommandemandatperiod. Det har, bland annat genom Humlan iKungälv, visats att det finns en stor potentiell arbetsmarknad vad gällerhushållstjänster (inklusive nuvarande ). Av projektet har även dragitsslutsatserna att kostnaden för tjänsten är avgörande för hur storefterfrågan är. Ett införande av en skattereduktion på förprivatpersoners betalning av arbetskostnaden för hemnära tjänster börinföras. Reduktionen bör gälla per år.Staten bör vara ytterst ansvarig för ett Internetbaseratinformationssystem där en företagare lätt och när som helst pådygnet kan få fram vilka regler som gäller för olika typer av företag iolika situationer. Det bör innehålla alla typer av information som enföretagare kan behöva för sina kontakter med stat och kommun. På lokalnivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek,näringslivskontor eller motsvarande.Regeringen uppdrar åt myndigheter att dessa i kontakter medsmåföretagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gällerinformationen till företagen. Regeringen bör uppdra åt myndigheter attdessa i kontakter med småföretagare ägnar särskild uppmärksamhet vadgäller informationen till företagen. Företagen bör även gesinformation om regelförändringar så att de hinner anpassa verksamheten.Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen bör inrättas vidstatliga myndigheter och kommuner för att rätt kunna hänvisa den somsöker information. Ett exempel på en bredare information till nyföretagareär Startlinjen vid . Företagen bör också erhålla bättre informationom den egna kommunens kort- och långsiktiga planer avseendeinfrastruktur, förändringar inom samtliga utbildningsverksamheter,kommunikationer, byggplaner m.m.Regering och riksdag bör fatta sina beslut med sådan tidsmarginalatt myndigheterna kan informera företagen . Beslut av t.ex.regeringen som berör företagandet bör fattas före ikraftträdandeså att företagen ges erforderlig tid för anpassning till de nyaförutsättningarna.Ökade befogenheter för handläggare, genom kompetenshöjandeinsatser. För att underlätta och effektivisera samspelet mellanmyndigheter och företag bör handläggare (samt andra tjänstemän), där detär möjligt med hänsyn till verksamhetens art, ges ökade befogenheter ochansvar genom kompetenshöjande insatser.Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämna bindande löftenom hur det tar att avgöra ett ärende. Om myndigheten inte hörav sig inom angiven tid bör detta kopplas till ett automatiskt avgörande avärendet till företagarens fördel.Ett nationellt projekt - en - genomförs i småföretag medhjälp av datakunniga ungdomar för att lyfta företagen över IT-tröskeln och öka deras IT-kunskaper. En första etapp bör omfatta10.000 småföretag och - om denna utfaller väl - hela kampanjen ca200.000 företag. Kampanjen bekostas av staten, IT-företagen och dedeltagande småföretagen.Ett virtuellt utbildningscentrum, VUC, för småföretagens lärande iarbetet, bör startas som en försöksverksamhet för att sen överföras iprivat regi. Centrumet skall vara en s.k. one-stop-shop för företagensbeställningar och svara för kund- och leverantörssökning samtförpackning och spedition av IT-förmedlat material från alla relevantakunskapskällor - företag, myndigheter, utbildningsinstitutioner och andra,internationellt och nationellt. VUC skall med denna specialisering vara enunik nod och komplettera landets befintliga distansutbildningsnätverk. Endatabas bör också läggas upp på Internet bestående av frivilliga rådgivaremed specialistkunskaper som är villiga att engagera sig somsamtalspartner och bollplank åt småföretagare. Vidare bör enreferensbank byggas upp med omfattande uppgifter omkompetenskonsulter med olika specialisering till vilka fogas namn påföretagare som har anlitat konsultföretagen och är villiga att ge referenser.SME-projekt för att underlätta rekryteringen av akademiker tillsmåföretagen. Förutsättningarna bör utredas för att starta ett särskiltprojekt för att underlätta rekryteringen av akademiker till småföretagenoch göra småföretagssektorn mer intressant för de högskoleutbildade.Projektet bör, om det genomförs, drivas av högskolor och institutionernära företag och högskolor.Öka användningen av den s.k. solnedgångsprincipen. Samhälletskostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Regeringen börtillämpa en så kallad solnedgångsparagraf. Det innebär att lagstiftningenprövas och att alla regler, som inte tillämpats , genomgår enrullande översyn. Finns det inga uppenbara och synnerliga skäl attvidhålla regeln efter detta, tas den bort.Stöd till utveckling av nätverksfrämjande lokala aktörer ochstrukturer baserade på småföretagens egna initiativ; mötesplatsernaauktoriseras och tillförs finansiella resurser från samhället.Nätverkslån införs. Lån till grupper av företagare som har ett begränsatkapitalbehov och som vill ta ett gemensamt ansvar för lånet och samverkaför utvecklingen av företagen.Informationen bör göras mer tillgänglig. Regeringen bör utfärdaföreskrifter till myndigheterna att genom utskick eller via Internet medjämna mellanrum förmedla information om regeländringar som berörsmåföretagarna.Lättnader i företagens uppgiftslämnande till myndighet. Förenkla förföretagen att lämna de uppgifter som är nödvändiga (om fler myndighetervill ha samma uppgifter, ska det räcka med att företaget lämnar dem tillett ställe).En referensbank med namn på företagare som kan lämna referenserbeträffande kompetenskonsulter. Internetlänk för lotsning tillinformation om hur extern kompetens kan sökas.Informationen görs mer tillgänglig. Regeringen bör utfärda föreskriftertill myndigheterna, att genom utskick eller via Internet med jämnamellanrum förmedla information om regeländringar som berörsmåföretagarna.F-skattsedel till alla som vill ha. F-skattsedeln har blivit företagandetsskattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt attbedriva näringsverksamhet, vilket missgynnar i första hand kvinnor.Därför måste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skalltilldelas sådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivnaföretagssyftet är oseriöst.Riskkapitalbolag. En utredning bör tillsättas för att undersökamöjligheterna för risk- kapitalbolagen att placera i onoterade bolag. Debeskattningsregler som gäller för investmentbolag bör, om vissaförutsättningar är uppfyllda, även kunna äga tillämpning påriskkapitalbolag.Riskkapitalbolag skall få klassas som investmentbolag.Investmentbolag beskattas i huvudsak ej i bolaget, utan hos sina ägare.Möjligheterna att låta även riskkapitalbolag få klassas sominvestmentbolag i beskattningshänseende, utan att behöva noteras påbörsen, bör utredas. Åtgärden skulle underlätta riskkapitalförsörjningenför företagen.6.9.1 Övriga förslagÄven följande av Småföretagsdelegationens förslag anser vi skallgenomföras:- Individuella kompetenskonton,- Skattepremierat småföretagarkonto,- Ökad avsättning till periodiseringsfonderna,- Uppskjuten reavinstbeskattning vid återinvestering i aktier i onoteradeföretag,- Minska krånglet i arbetsrätten genom att ersätta den med avtalsfrihet,- Förenklade regler vid etablering av nya butiker,- Förenkla regelverket för e-handel (jfr.