mot · GN02U20 · 2000-04-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U20av , ()med anledning av skr. 1999/2000:110 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel år 19991 InledningEnligt svensk lag är export av krigsmateriel förbjuden. Dispenser kandock beviljas. Grundtanken med ett generellt förbud är att den svenskakrigsmaterielexporten skall vara restriktiv. Dispenserna får dock inte bliså många eller reglerna för undantag så vaga och oklara att självagrundtanken med det generella förbudet undergrävs. Flera exempel urden svenska krigsmaterielexportens historia visar att svenska företagbeviljats exporttillstånd till länder som rimligen inte borde fått köpakrigsmateriel från - det mest kända av dem är Indonesien.Av de exempel som vi i tidigare motioner framfört framgår att regelverketför den svenska krigsmaterielexporten har lett till en praxis, som hotat attsluta i principlöshet. Resultatet har blivit lidanden för dem som utsatts för deexporterade krigsmaterielens verkningar. Exporten har även varitförnedrande för svenska folket, för dess regering och för dem som ikrigsmaterielindustrins intresse har haft att försvara exporten avkrigsmateriel.Vänsterpartiet verkar för att all svensk export av krigsmateriel successivtskall upphöra. På kort sikt är vårt mål att åstadkomma en än mer restriktivlagstiftning och att se till att nuvarande riktlinjer tolkas korrekt. Export avkrigsmateriel till länder som , , , m. fl. Detta vill vi ge regeringen till känna.2 Det svenska regelverketNär det gäller dispenser skall man under vissa omständigheter varasärskilt restriktiv. Regelverket när det gäller Krigsmateriel för strid sägeratt sådan materiel inte bör leveras till- stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat oavsett omkrigsförklaring har avgetts eller ej,- stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad konflikt,- stat som har inre väpnade oroligheter,- stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar avmänskliga rättigheter.Tillstånd för utförsel av Övrig krigsmateriel bör däremot enligtRiktlinjerna kunna ges om- mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat,- mottagarlandet inte har inre väpnade oroligheter,- det inte i mottagarlandet förekommer omfattande och grova kränkningarav mänskliga rättigheter.Trots dessa regler har man kunnat konstatera att svenskkrigsmateriel hamnat i länder dit de rimligen inte borde kommit. Så hardet även varit . Det framgår om man granskar regeringensskrivelse Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten (skr1999/2000:110).Vänsterpartiet anser att den uppdelning som görs i regelverket mellanKrigsmateriel för strid och Övrig krigsmateriel är både olämplig ochvilseledande. Den är vilseledande såtillvida att den ger intryck av att densistnämnda kategorin krigsmateriel inte är lika farlig eller lika hotfull somKrigsmateriel för strid. Därigenom skapar den felaktiga föreställningar omden svenska krigsmaterielexportens beskaffenhet. Eftersom dennauppdelning inte har något att göra med de effekter materielen har när detgäller att åstadkomma mänskliga lidanden skall inte skilda regler för demgälla. De regler som gäller för Krigsmateriel för strid skall även tillämpas förÖvrig krigsmateriel. Detta vill vi ge regeringen till känna.3 Demokrati som element i en restriktivkrigsmaterielexportpolitikRestriktioner i de svenska riktlinjerna för krigmaterielexport omfattarendast brott mot mänskliga rättigheter, konfliktsituationer där krig pågåreller hotar freden. Ett utmärkande drag i svensk utrikespolitik som blivitalltmer framträdande är att på olika sätt söktunderstödja demokratiska krafter och en demokratisk utveckling i olikadelar av världen. I konsekvensens med en sådan politik borde Sverigeinte bedriva en politik för krigsmaterielexport som innebär att manexporterar krigsmateriel till diktaturer. En sådan politik skulle t.ex.innebära att man inte exporterade krigsmateriel till - ett land som ipraktiken styrs av en enväldig . Genom att under en följdav år varit särskilt restriktivt när det gäller västra har dennademokratiaspekt blivit tillgodosedd. Det är viktigt att denna restriktivitetbestår. Detta vill vi ge regeringen till känna.4 Krigsmaterielexportens roll och ställningKrigsmaterielindustrin har i många tekniskt utvecklade länder en viktigroll som mottagare av kvalificerade samhällsbeställningar. Så även iSverige. Produktionen kräver ständig tillgång på kapital, forskning ochavancerad teknikutveckling. Här är de s.k. marknadskrafternaotillräckliga. Verksamheten är, på grund av sin natur, finansierad medoffentliga medel.Mot bakgrund av sambanden mellan krigsmaterielförsäljning, krig ochflyktingströmmar har föreslagit en successivavveckling av den svenska krigsmaterielexporten. Svensk export ingår somen del i en ond cirkel. Krigsmateriel säljs och sprids över världen - legalteller illegalt. Benägenheten att lösa konflikter med dessa krigsmateriel ökar.Flyktingströmmar orsakade av krig skapas. Nya konflikter, orsakade avflyktingströmmarna, uppstår sedan i sin tur. Så exporterade Sverigeexempelvis under en lång följd av år krigsmateriel till , vilketbidrog till upprustningen av den jugoslaviska armén och till att storamängder vapen var spridda över hela det gamla . harvi genomlevt , under vilket dessa vapen sannolikt med tidenkommit att utgöra en del av olika serbiska, bosniska och kroatiska förbandsarsenal. En del av dessa tidigare till exporterade vapen är idagsannolikt förbrukade, men de har fungerat som verktyg under den långaperiod av krig och folkfördrivningar som ägt rum i det senasteårtiondet. Senaste rapporterades dock på Ekot, SverigesRadio P1, att svenska luftvärnskanoner tillverkade av varit i brukunder bombningarna av . uppgav även som används i är bestyckade medBoforskanoner.Sveriges viktigaste bidrag till att få stopp på denna onda cirkel vore attupphöra med krigsmaterielexporten och inleda en omvandling av densvenska krigsmaterielindustrin. anser att en successivavveckling av exporten, inkluderande ett utarbetande avomställningsprogram för industrin, bör inledas . Målet för Sverigespolitik när det gäller krigsmaterielexporten måste vara att denna helt upphör.Försvarsindustrin har förklarat att man inom EU måste hävda sig gentemotden amerikanska dominansen när det gäller krigsmaterielproduktion blandannat genom att man inom EU underlättar företagsfusioner, utformargemensamma regler för upphandling av försvarsmateriel m.m.Vänsterpartiet har i samband med tidigare skrivelser omkrigsmaterielexporten krävt att regeringen i EU-sammanhang måste verkaför en mer restriktiv hållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området.Den 8 juni 1998 antog EU:s utrikesministrar en uppförandekod. (Seregeringens skrivelse 1999/2000:110, bilaga 3.) Denna uppförandekod är ettframsteg. Den är dock inte bindande utan har karaktären av rekommendation.Ett land som bryter mot uppförandekoden drabbas inte av några repressalier.Följaktligen anser att den uppförandekod som gäller för EU-länderna inte bör stanna vid en rekommendation. Man måste fortsätta arbetetmed uppförandekoden, så att den blir mer restriktiv och bindande. Detta villvi ge regeringen till känna. har det även börjat växa fram ettsamarbete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när detgäller produktion av krigsmateriel. Även i detta sammanhang måste svenskaregler för krigsmaterielexport gälla. Detta vill vi ge regeringen till känna.En allt större del av krigsmaterielproduktionen i sker i samarbetemellan företag i olika europeiska länder. En allt mindre del avkrigsmaterielproduktionen i är rent svensk. Liksom vi under tidigareår ansett att svensk krigsmaterielproduktion planmässigt borde omvandlas tillcivil produktion anser vi också att sådana strävanden borde ingå som en del idet europeiska samarbetet när det gäller krigsmaterielproduktion. Detta villvi ge regeringen till känna.5 Regeringens skrivelseAv regeringens skrivelse framgår det att den totala svenskakrigsmaterielexporten uppgick till ett värde av 3 654 miljonerkronor (Krigsmateriel för strid 1 954 miljoner och 1 700 miljoner Övrigkrigsmateriel).Krigsmaterielexporten ökade i löpande priser i förhållande till1998. Exporten av krigsmateriel utgjorde avförsvarsindustrins totalt fakturerade försäljning under året.Krigsmaterielexportens andel av totala export uppgick undersamma år till . Krigsmaterielexportens andel av totala exportvar oförändrad jämfört med föregående år, vilket var något högre än andelenför 1997, vilken låg på 0,49 %.I motion med anledning av förra årets regeringsskrivelseangående krigsmaterielexporten stod att läsa:Årets minskning av värdet av utförseltillstånden kan betyda attkrigsmaterielexporten kommer att sjunka något . Med vetskap omatt krigsmaterielexporten fluktuerat kraftigt år inger det sistnämndadock inte särskilt stora förhoppningar om framtiden.Dessa farhågor infrias redan i årets skrivelse om krigsmaterielexporten.Av bland annat det diagram som presenteras på sidan 35 iregeringsskrivelsen framgår det att värdet av de utförseltillstånd sombeviljats mer än fördubblats jämfört med - en ökningmed . Värdet av utförseltillstånden har inte legat på denna nivåsedan 1989.Regeringen förklarar i årets skrivelse att värdet av utförseltillståndenfluktuerar kraftigt medan leveranserna företer en jämnare utveckling. (Detkan i och för sig noteras att detta är riktigt när det gäller 90-talet. Under80-talet följdes dock ett växande antal tillstånd av ökade leveranser.) Uppenbartär dock att det inte föreligger några som helst ambitioner hos regeringen attminska den svenska krigsmaterielexporten.6 Krigsmaterielexportens ekonomiska betydelseKrigsmaterielexport utgör en ringa men viktig del av den svenskaexporten (1998 och 1990 ). Krigsmaterielexportens anhängareframhåller ofta att den spelar en viktig roll när det gäller att finansiera detsvenska försvaret och att utveckla teknisk kompetens på hög nivå.Samtidigt framhåller dess anhängare, när exporten utsätts för kritik, attsvensk krigsmaterielexport är strikt reglerad och att andra, mersamvetslösa länder skulle ta över större delar av marknaden, om Sverigeminskade sin export. visar all tillgänglig statistik attkrigsmaterielexporten och försvarsutgifterna världen över är minskande.Krigsmaterielproduktion skapar sysselsättning och bidrar till tekniskutveckling av produktion för civila ändamål. Antalet sysselsatta inomkrigsmaterielindustrin var 1987 26 400, 1990 22 780, 1997 14 259 och 199814 225 personer. Krigsmaterielindustrins betydelse för sysselsättningen harsålunda stadigt varit i avtagande under hela 1990-talet.Sysselsättningen som argument för krigsmaterielproduktion innehåller enohållbar kombination av ansvarskänsla och frånvaro av ansvar. Man taransvar för sysselsättningen i som man förtränger detfaktum att all krigsmaterielproduktion i grunden är destruktiv och ett stortslöseri med mänskliga och materiella resurser. Det torde vidare kunnanoteras att argumentet att den svenska krigsmaterielexporten finansierar endel av det svenska försvaret inte heller är lika hållbart som tidigare, eftersomdet svenska försvaret köper allt mindre av den svenskakrigsmaterielindustrin. De krigsmaterielproducerande företagens försäljningtill det svenska försvaret minskade från 1997 till12 1998 - dvs med 2,9 %.Av årets regeringsskrivelse om krigsmaterielexporten, som på ettförtjänstfullt sätt är mer utförlig än de som presenterats ,framgår att det finns 200 företag som har tillstånd att producerakrigsmateriel. 40 av dem exporterar krigsmateriel. Men 29 av dessa 40företag svarade enligt regeringens skrivelse för av den svenskakrigsmaterielexporten 1999. Av dessa 29 är det dock fem stora företag somsvarar för merparten av all produktion av krigsmateriel. Siffrorna visar medstor tydlighet att krigsmaterielexportens maktägande intressenter till följd avkoncentrationen och centraliseringen av kapital utgörs av ett ringa antalpersoner.Men i finns en stark opinion mot krigsmaterielexporten. Det finnsinflytelserika fredsorganisationer som medverkat till attförhindra eller avslöja krigsmaterielexport som stridit mot såväl lagstiftningsom god moral.I detta fält mellan krafter, som önskar upprätthålla krigsmaterielexporten,och krafter, som eftersträvar att förverkliga det generella förbudet motsvensk krigsmaterielexport - eller att man åtminstone uppnår en starkrestriktivitet när det gäller undantagen från detta generella förbud -manövrerar den . Med anledning av regeringens skrivelseRedogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten avkrigsmateriel (skr 1999/2000:110) finns även ett antal punktervärda att diskutera.7 Begreppet följdleveranserI samband med skrivelse angående krigsmaterielexportenpåpekade att tillämpningen av begreppet följdleveranser ifallet lett fram till en situation som blivit alltmer generandeför anseende. hade bedrivit ett mångårigtförtryck av den egna befolkningen och praktiserade en folkmordspolitikpå . Den alltmer utvidgade tolkningen av begreppet ledde till attexporten av krigsmateriel till framstod som alltmerorättfärdigt.Vänsterpartiet hade också - återkommande - pekat på detinfekterade förhållandet mellan och . Konflikterna mellandessa båda länder var flera och kunde lätt blossa upp. Likafullt fortsatteSverige att exportera krigsmateriel till båda länderna. hamnadeSverige återigen i nya förlägenheter till följd av den vida tolkningen avföljdleveransbegreppet. Detta i all synnerhet som både och Pakistangenomfört kärnvapensprängningar. har tidigare framhållitbetydelsen av att alla utförseltillstånd skall granskas utifrån restriktivariktlinjer, dvs ingen skillnad skall göras mellan nya leveranser och s.k.följdleveranser. Detta vill vi ge regeringen till känna.Begreppet följdleveranser är inte entydigt och har inneburit storatolkningssvårigheter. gjorde enomfattande granskning av följdleveransbegreppet.Konstitutionsutskottet skrev i sitt betänkande att "vad utskottet anfört omproblem som särskilt har samband med följdleveransbegreppet ger enligtutskottets mening regeringen anledning att överväga och precisera det avsnitti riktlinjerna som behandlar följdleveranser" (bet. 1996/97:KU25 s. 39 ff).Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets utlåtande. Regeringen lämnadeden direktiv för en utredning av följdleveransbegreppet.Utredningen blev offentlig och behandlades då i Vänsterpartietsmotion.Av utredningsmaterialet (SOU 1999:38) Följdleveranser i samband medexport av krigsmateriel () framgick att flera länder inteanvände sig av begreppet följdleveranser över huvudtaget i samband med sinkrigsmaterielexport. Vissa länder förklarade att man behandladeföljdleveranser "på samma grunder, oavsett om det föreligger ett sambandmed en tidigare leverans eller inte" (). Andra förklarade att varjeutförselärende är underkastat samma helhetsbedömning från fall till fall. Återandra hade "ingen formell eller informell förteckning eller beskrivning avsituationer som konstituerar följdleveranser", men det "förekommeremellertid att den ursprungliga exportlicensen innehåller utfästelser omföljdleveranser". Det har dock utvecklats "stark presumtion för bifall tillsådan utförsel som är en följd av eller har ett klart samband med tidigare ivederbörlig ordning utfärdad exportlicens" (). Andra länderanvände ett system med tvååriga exportlicenser, vari följdleveranser kaninnefattas (). Åter andra krävde, med vissa undantag, särskilttillstånd även för följdleveranser (). Av dessa axplock ur utredningenansåg och anser fortfarande att lagstiftning och praxis när detgäller följdleveranser varierar starkt.I den svenska debatten om krigsmaterielexporten har det framstått som omman av trovärdighetsskäl och konkurrensskäl hade näst intill omöjligt atttänka sig något annat än att en en gång beviljad leverans automatiskt måsteåtföljas av följdleveranser praktiskt taget in till tidens ände. Detta oavsettvilken regim som satt vid makten och oavsett vilka brott mot mänskligarättigheter den än begick. Utredningen visar att så inte varit fallet, eftersomandra länder hållit sig med lagrum för att kunna avstå från export avföljdleveranser. Jämfört med andra länder måste framstått somextremt "pålitligt" när det gäller följdleveranser av krigsmateriel.Själva syftet med regleringen och restriktiviteten när det gäller densvenska krigsmaterielexporten är att utrikespolitik - som innebärstor respekt för och försvar av mänskliga rättigheter - inte skallkomprometteras av vår krigsmaterielexport. är anhängare avdenna uppfattning. anser att anseende som försvarareav de mänskliga rättigheterna skall värderas högre än pålitlighetsom krigsmaterielexportör.Utifrån denna utgångspunkt anser vi att svenska regeringar i t.ex. falletIndonesien och fallet med konflikten mellan och värderat"trovärdighetsaspekten" högre än vikten av att visa respekt för mänskligarättigheter. Och man har gjort det utifrån ett argument om "trovärdighet" i relation till andra länder som inte stämt överens medverkliga förhållanden.Det finns ingen given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhållaföljdleveranser, men inte sällan har det i debatten framstått som om det ipraktiken funnits en sådan rätt. Regeringen skriver med anledning avutredningen om följdleveransbegreppet att begreppet "inte täcker en tydligtavgränsad kategori ärenden och att en absolut avgränsning avföljdleveransbegreppet heller inte är möjlig".Av denna formulering kan man uttyda att regeringen inte avser att avskaffaföljdleveransbegreppet, som man med samma tydlighet förklararatt man inte riktigt vet vad en följdleverans är. Regeringen talar visserligenom att göra vissa ändringar när det gäller reglerna för följdleveranser. Dettatorde dock inte hjälpa upp situationen. Sannolikt skulle bara nyaavgränsningsproblem uppstå. När man inte klart kan skilja en kategori frånen annan borde man därför rimligen i det här fallet behandla dem som enenda gemensam kategori. anser följaktligen attföljdleveransbegreppet måste avskaffas. Detta vill vi ge regeringen till känna.Vänsterpartiet anser att det i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexportskall införas en särskild paragraf eller formulering som anger att det intefinns någon given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhållaföljdleveranser. Anledningen till att föreslog riksdagenatt uppdra åt regeringen att tillsätta en utredning om följdleveransbegreppetvar att begreppet med tiden fått en allt vidare tolkning. Under tidens gång hardessutom begreppet följdleveranser även omdefinierats från att gällareservdelar till att istället handla om "leveranser där det annars vore oskäligtatt inte ge tillstånd" - en formulering som är öppen för en betydligt vidaretolkning än att endast omfatta reservdelar.Skulle det bli så att finner att man inte bör avskaffaföljdleveransbegreppet, anser att man bör återgå till denursprungliga definitionen som inte medför det vida tolkningsutrymme somkonstitutionsutskottet riktade kritik mot när man föreslog att geregeringen i uppdrag att utreda begreppet följdleveranser. Detta vill vi geregeringen till känna.8 Krigsmaterielexport och konfliktförebyggande åt-gärderDet är uppenbart att situationen i flera länder är instabil och lätt kanförändras på ett sådant sätt att befinner sig i den situationen att vitill följd av våra egna lagar och bestämmelser blir tvingade att mot vårvilja exportera krigsmateriel till länder med diktaturregimer eller tillländer som befinner sig på krigets och ofredens tröskel.Om regeringen i andra sammanhang talar om nödvändigheten av attbilägga konflikter innan de brutit ut torde det vara rimligt att sammaprinciper även tillämpades när det gällde den svenska krigsmaterielexporten.Det kan vara svårt att se in , men det finns ett antalexempel på länder dit inte borde exportera vapen och där denpolitiska situationen lätt kan bli infekterad så att fredliga förhållanden hotaseller respekten för mänskliga rättigheter sätts ur spel. Det finns anledning attytterligare diskutera de principiella aspekterna på lagstiftningen omkrigsmaterielexporten. Men det är lika viktigt att gå vidare och granskaförutsättningarna i de enskilda länder till vilka krigsmateriel exporteras.I det följande pekar vi på några länder, till vilka vi anser att krigsmaterielicke borde ha exporterats. Materiel borde i all synnerhet inte exporterats omregeringen tagit ordentligt fasta på vad den själv skriver i årets skrivelse:Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter skall alltidvägas in även i de fall då det är frågan om utförsel av materiel som i sig intekan användas för att kränka mänskliga rättigheter. (Vår kursivering) (skr1999/2000:110 s. 9)Följande genomgång är ingen fullständig katalog, vilket innebär attVänsterpartiet inte ger klartecken för länder som inte nämns nedan.9 , demokratin och de mänskligarättigheternaSvenska socialdemokratiska regeringar har varit ganska restriktiva närdet gällt export av krigsmateriel till diktaturer i . Exportenhar varit ringa. går flera latinamerikanska länder mot endemokratisk utveckling. Detta är dock inget skäl för att man obehindratskall kunna exportera vapen till dessa ännu späda demokratier. Ty ävenom man har ett demokratiskt statsskick är det ingalunda säkert att manuppnått någon stabil fred.De flesta av de konflikter som utspelar sig i världen äger inte rummellan stater utan inom länderna i form av inbördeskrig och likartadeväpnade uppgörelser. Därvid spelar lätta vapen en större roll . Detär bra att regeringens skrivelse tar upp arbetet med att försöka minskahandeln med lätta vapen. Ett förtjänstfullt arbete i detta avseende görs iSverige bland annat av som tagit initiativ till enekumenisk konferens i . kan dock konstateras attkrigsmaterielexporten ökar till flera länder där den sociala oron är stark ochvars demokratiska halt kan ifrågasättas.Krigsmaterielexporten till var tidigare obetydlig när man hade enren militärdiktatur i landet. Men ökade dock den svenskakrigsmaterielexporten till ett värde av . Under 1997sjönk vapenexporten något för att återigen stiga kraftigt. Under1999 har krigsmaterielexporten till ökat ytterligare och uppgår nutill 362, 4 miljoner, varav större delen (201,) utgörs avkategorin Krigsmateriel för strid. har blivit den näst störstamottagaren av svensk krigsmaterielexport efter Norge.Brasilien kan visserligen benämnas demokrati, men det finns flerainskränkningar i den som är ytterst tvivelaktiga. Presidenten har mycket stormakt. Presidenten har ofta använt sig av att regera på dekret. Det har bl.a.gällt frågor som rör indianbefolkningen, vilken fördrivs och förjagas frånsina områden. När det gällt brott mot mänskliga rättigheter har sådanabegåtts inte minst när det gäller just indianbefolkningen.Vidare åtnjuter polis och militär fortfarande en extraordinär maktställning.Trots att polis och militär bevisligen mördat och torterat människor har dessastatstjänstemän dömts till lindriga straff eller sluppit straff. AmnestyInternational betraktar de brott mot mänskliga rättigheter som begås iBrasilen som "grova och omfattande".Vidare är en ny stor importör av svensk krigsmateriel. Inteheller detta land hyser såvitt vi kan se tillräcklig respekt för mänskligarättigheter. Det förekommer godtyckliga arresteringar, försvinnanden ochutomrättsliga avrättningar. Det är anmärkningsvärt att exporten avkrigsmateriel ökat så kraftigt till detta land , i all synnerhet somlandets ekonomiska resurser i första hand rimligen borde gått till offren förde väldiga översvämningar som drabbade landet under förra året.Vidare har börjat exportera krigsmateriel till ,där situationen i flera områden är ytterst spänd, inte minst i ,där revolter med åtföljande massakrer förekommit sedan 1994.I dag är hela denna del av mycket starkt militariserad. Detpågår en intensiv upprustning i hela området. har tidigareriktat stark kritik mot att tillstånd gavs för export av JAS-plan till Chile.Att exportera krigsmateriel till , och innebär attSverige medverkar till denna regionala militära upprustning.