mot · GO02N325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N325av , ()Boendet i Värmland1 Sammanfattning av förslagen i motionen- Underifrånperspektivet skall genomsyra regionalpolitiken- Bra infrastruktur och gynnsamma villkor för företagsamhet viktigt- Väganslagen måste höjas framförallt till tjälsäkringsprogrammet- Alla skall ha tillgång till IT-uppkoppling till samma kostnad oavsettbostadsort- Anpassa reseavdraget efter kostnadsutvecklingen samt bredda basen- Bensinbeskattningen skall uttas med ett fast belopp som inte stiger medpriset- Trygga de grundläggande servicefunktionerna i hela landet- De regionala universiteten/högskolorna måste få fortsätta att utvecklas- företagspolitik måste genomföras för fler jobb i hela landet- Jordbruket i måste ha samma förutsättningar som i resten av EU- Fortsätt att utlokalisera statliga myndigheter- Slopa den statliga inkomstskatten i skogslänen- Provverksamhet med avskrivning av studieskulder- Staten måste stå som medfinansiär i EU-projekt2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den "djupa regionalpolitiken".2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokal mobilisering.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala skatteutjämningssystemet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om goda kommunikationers betydelse för regionalpolitiken.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av tjälsäkring av vägar.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjda väganslag.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de regionala flygplatsernas situation.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i hela landet.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att reseavdraget skall anpassas efter prisutvecklingen.310. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av "maxtaxa" på bensin.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens och kommunernas ansvar för kärnverksamhet i helaSverige.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett anslag i statsbudgeten för upphandling avgrundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsatta områden.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av samverkan för lokal utveckling.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av en glesbygdsombudsman.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om universitetens/högskolornas ansvar för distansundervisning.416. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de regionala högskolornas och universitetens roll för att skaparegional balans.417. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gymnasiets och folkhögskolans roll för landsbygdensöverlevnad och utveckling.418. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en företagspolitik som syftar till fler jobb genom företag.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statliga myndigheters lokalisering.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turistsektorn.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sänka momsen på hyrbilar.322. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att slopa den statliga inkomstskatten i skogslänen.323. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiemedelsavskrivning i glesbygden.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en reformering av de regionala tillväxtavtalen.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en bra kultur- och fritidspolitik på landsbygden.526. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stödområdena och EU:s regionalpolitiska stöd.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de arbetsmarknadspolitiska medlen skall användas friare isamtliga län.628.1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 4-8 hänvisade till TU.3 Yrkandena 9, 10, 21 och 22 hänvisade till SkU.4 Yrkandena 15-17 hänvisade till UbU.5 Yrkande 25 hänvisat till KrU.6 Yrkande 27 hänvisat till AU.5 InledningInför varje årsskifte dyker den upp: befolkningsstatistiken från StatistiskaCentralbyrån (SCB). Det finns alltid en del län/kommuner som ökar sinfolkmängd medan andra minskar sin. har emellertid alltfler län/kommuner drabbats av en negativ befolkningsutveckling. Dettaberor till en del på att det föds få barn i , men en stor del av dennegativa befolkningsutvecklingen i en majoritet av landets län/kommunerberor på att många, framförallt ungdomar, väljer att lämna sin hembygdoch flytta till främst storstadsområdena.Avflyttningen från landsbygden är dock inget nytt. Den har pågått längemen det nya nu är att de låga födelsetalen gör att landsbygden inte bär upp sinbefolkning längre. Detta problem är inte heller något som är unikt för Sverige.Stora delar av dras med låga födelsetal och blir det ingen ändring såkommer flera länders befolkning att minska . måste därför habefolkningsminskningen i tankarna när man planerar sina framtidaförutsättningar så att inte välfärden hotas. Noterbart är att även kommunermed låg arbetslöshet såsom och tappar befolkning.Det finns ett positivt värde för många att bo utanför stadskärnor.En lugn miljö och vacker natur är några faktorer. Det gäller att semöjligheterna med att bo på landsbygden. Alla i /är ocksåberoende av varandra oavsett var man bor. Landsbygdsbon är beroende avstadsbon och tvärtom och så skall det förbli.Varför flyttar folk från landsbygden? Måste den negativabefolkningsutvecklingen i stora delar av fortgå? Vad kan göras för attbryta den negativa trenden? Är befolkningsomflyttningar det stora problemsom man ofta hävdar i debatten?6 Rörlighet - en liberal grundidéMänniskan är till sin natur nyfiken och vill ständigt prova på nya sakeroch upptäcka nya platser. Därför är människans rätt till fri rörlighet engrundbult i den liberala ideologin. Det kvittar om det gäller rörlighet inomEU, , inom eller en kommun. Människansmöjlighet till rörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och engrundförutsättning för att vardagslivet skall kunna fungera. Tillgång tillbra infrastruktur och kommunikationer är därvidlag en viktigförutsättning för att underlätta människors rörlighet. Ett bra utbyggtinfrastrukturnät i är därför en förutsättning för att man skallkunna bo där man vill och jobba där det finns jobb och etablera företagdär man vill. En dålig infrastruktur får inte vara ett hinder när det gällerföretagsetableringar.Folk som vill flytta skall få göra det. Man skall kunna flytta dit man villför att få ett jobb man trivs bättre med, för att få en utbildning med högkvalitet eller för att få tillgång till ett varierat kulturellt utbud ellerunikanaturupplevelser som är av den digniteten att den bara kan ges på vissa platseri landet. Denna typ av flyttrörelser kommer alltid att finnas och skall inte sessom något problem utan snarare som något berikande. En viss givenbefolkningsfördelning kan aldrig vara ett liberalt mål.Vad regionalpolitiken istället bör sträva efter är att skapa förutsättningarför dem som vill bo på landsbygden eller i en mindre tätort, att kunna bo kvardär, återvända eller flytta dit. För att det skall kunna bli möjligt måste desomvill bo kvar ha möjlighet att få jobb i sitt närområde. Regionalpolitiken skallinte skapa jobb utan den skall skapa förutsättningar för att företag etablerasoch därmed nya jobb skapas även i Landsbygds/Glesbygds-Sverige.Regionalpolitiken skall istället stödja den enskilde människan ochhans/hennes möjligheter till att bo där man vill, skapa en god livsutvecklingoch inte lägga ner all kraft på att kommendera fram arbetsplatser.6.1 Den djupa regionalpolitikenSom liberal anser jag att det är den enskilda människan som skall harätten och makten till beslut över sin vardag. Det viktigaste är då att bodär man vill. Detta gäller även i regionalpolitiken. Ett allt för centralistisktbeslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gagnar engod regionalpolitik. Det är därför min och regionalpolitikgenomsyras av ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i denenskilde individen. Vi kan gärna kalla denna del av regionalpolitiken för"den djupa regionalpolitiken" som bygger på människors känslor och tro.Detta till skillnad från den lilla (direkt regionalpolitiskt stöd) och denstora regionalpolitiken (övrigt som påverkar regionalpolitiken som t extrafik, utbildning m m) som mer tar sin utgångspunkt iuppifrånperspektivet6.2 Lokal mobiliseringFrån liberalernas sida har vi under mer än talatom behovet av en allmän förändring av regionalpolitiken. Tidigarehandlade det främst om lokaliseringspolitik. Med detta menas att regionalbalans skulle åstadkommas genom att centralt placerade beslutsfattareidentifierade vilka investeringar som var på gång och såg till att dessaförlades till problemdrabbade regioner. Grundtanken var att sysselsättningkunde planeras fram genom myndighetsbeslut.I tror vi inte på denna typ av regionalpolitik, där beslutenkommenderas fram uppifrån. Vi måste istället gå över till en lokalmobiliseringspolitik med ett underifrånperspektiv där regionalpolitikens måluppnås genom att vi satsar på den enskilda människan och hennes förmåga tillskapande. Varje region har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessa kanendast tas tillvara genom lokala initiativ. Tyngdpunkten ligger idecentralisering, nyetableringar, småföretagens villkor, tillgång tillriskkapitaloch lokal samverkan. Denna politik kan lika väl föras i t exstorstadsområdenas s k problemförorter.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genompolitiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlätta ochstimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områden sominte i snäv mening brukar kategoriseras som regionalpolitik blir allt viktigare.Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därför är kommunikationerväsentliga. Utbildning och forskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir ocksåviktiga ingredienser. En allmän politik som underlättar små- ochnyföretagande är av central betydelse.En avgörande faktor för möjligheterna till god samhällsservice ochutveckling runt om i utgör det kommunala skatteutjämningssystemet.Dagens system präglas av allt för många brister oavsett om det gäller enlandsbygdskommun eller en storstadskommun. Ett bättre/rättvisarekommunalt skatteutjämningssystem bör införas.7 FörslagenDet är viktigt att de insatser som görs för att skapa en bra regionalpolitikpräglas av realism och en riktig verklighetsbakgrund. idéerom en lokal mobiliseringspolitik passar då bättre än den traditionellalokaliseringspolitiken som i sin konstruktion är utformad till att inte blilyckad. Det regionalpolitiska stödet är dessutom alldeles för utsmetatidag. Skall det regionalpolitiska stödet finnas så måste det koncentrerastill de mest utsatta områdena.Vi i har länge ansett att de direkta selektiva regionalpolitiskastöden måste koncentreras till de områden där de haft effekt. Vi menar att detistället är bättre om satsningar görs generellt i hela på främst ettbättreklimat för företagare men också på satsningar inom infrastrukturen (vägar,järnväg, flyg och IT) kommunikations-, utbildnings-, vård- ochkulturområdena.7.1 Bra infrastruktur och kommunikationer för ettrundare SverigeJag har varit inne på det redan tidigare men det tål att upprepas: utanfungerande infrastruktur och bra kommunikationer kan aldrig helaSverige få en positiv utveckling. Detta är en grundbult i regionalpolitiken.Jag tror här att det främst är satsningar på vägar och IT-teknik som måstegöras, kompletterat med järnvägssatsningar och flyg i vissa landsdelar.Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet attråvaruförsörjningen till industrin kan tryggas i hela landet ochdärmed skapa/rädda jobb på landsbygden. Här måste skogsindustrin nämnas iförsta hand. Det är därför viktigt att vägnätet tjälsäkras så att t ex inteskogsindustrin drabbas av avbrott i sin produktion på grund av dåliga vägar.Väganslagen måste höjas kraftigt. Det är också viktigt att kommunerna påsina vägnät håller en sådan standard att inte en bygds utveckling hotas.Vägnätet är av stor betydelse också för boende på lands- och glesbygd.Vägens standard betyder ofta mest för friheten att bo där man vill.Det är viktigt att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar av högkvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 genomförs. Dennuvarande regeringen har övergett denna plan genom successivaneddragningar här och där, vilket har inneburit att hela landet har fått ettsämre vägnät. Även på järnvägssidan är det av stor vikt att ett stomnät av högkvalitet kan upprätthållas. Det är viktigt att fler järnvägssträckorsnabbtågsanpassas för att "krympa landet". På många håll kan bättreregionala tågförbindelser öka pendlingsutrymmet för de boende så att det istörre grad blir möjligt att bo på en ort och pendla till en annan. Enmotsättning som ligger inbyggd i snabbtågssatsningar på landsbygden är attmånga orter inte kan få tågstopp när det är fråga om snabbtåg. Här måste deregionala tågen komplettera.På många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll som imånga mindre orter som t.ex. /i och deras kontaktmed övriga framförallt /. Dessa mindre flygplatserhar också en stor betydelse och måste ges ett visst statligt stödföratt kunna överleva. Framförallt då i /och inland.IT-kommunikationer är framtiden för och dess landsbygd. GodaIT-kommunikationer kan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb pålandsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt ochkraftfullt IT-nät i hela landet. Just nu är det utbyggnaden av fiberkabel förbl.a. bättre bredbandsuppkoppling som är aktuell. Det är inte säkert att det ärdenna teknik som är den bästa i hela landet. Det kan vara någon annan tekniksom kommer att dominera då den tekniska utvecklingen på IT-områdetsnurrar allt snabbare. Vi kan se att nästa generationsmobiltelefoner gör det möjligt att vara ständigt "uppkopplad". Därför skall viidag inte lägga ner offentliga resurser på att bygga ut något som vi inte vet omdet är hållbart om . uppfattning är därför att det iförstahand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Stat ochkommun bör endast gå in på denna marknad för att garantera att utbyggnadennår ut till samma kostnad och i rätt tid till dem i landsbygd/glesbygd sombehöver den för att kunna etablera verksamhet. Det viktigaste är att se till såatt alla kan få tillgång till IT-uppkoppling till samma kostnad oavsettbostadsort. Infrastrukturen skall vara rättvis både i kvalitet och kostnad förbrukarna i hela landet.7.2 Bilkostnader - erkänn bilenBilen är en nödvändighet för många i , både i staden och pålandsbygden. Därför måste bilen erkännas som en absolut nödvändighetpå landsbygden. har bensinpriset stigit till nyarekordnivåer p.g.a. att OPEC-länderna lyckats begränsa sinoljeproduktion. Det höga bensinpriset slår extra hårt mot landsbygden därmånga är beroende av bilen för sina arbets- och serviceresor.Reseavdraget bör ändras så att det följer prisutvecklingen och breddas föratt barnfamiljer och pensionärer också ska få del av avdragsmöjligheten.Beskattning av drivmedel måste göras om. finns det både energiskattoch moms på bensin. Momsen gör att staten får extra intäkter vid varjebensinprishöjning. Jag föreslår att all beskattning på bensin tas ut till enfastskattesats. Detta gör att vid höjningar av det rena bensinpriset utan skatter såblir inte höjningen lika märkbar för den enskilde som . Man kangärna kalla detta för en "maxtaxa" på bensin.Det bör dessutom bli bättre konkurrens på bensinmarknaden i Sverige.Marknaden kännetecknas av ett oligopol och bensinpriset rensat frånstatliga pålagor ligger avsevärt högre i än EU-snittet. Här börkonkurrenslagen skärpas för att skapa bättre konkurrens.7.3 Trygga de grundläggande servicefunktionerna ihela och VärmlandDet är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för kärnverksamheten i helaSverige och . Allt oftare lämnas det rapporter om attpostservice, apotek, polis och rättsmyndigheter dras in eller läggs ner.Denna utveckling är inte tillfredsställande och den sker i hela landet såväli lands/glesbygden som i förorten till storstäderna. Utan ett grundläggandeserviceutbud blir det svårare att bo där man vill, samt för privata företagatt överleva och därmed hotas en hel bygd på sikt.Även kommunernas ansvar för den offentliga grundservicen måste lyftas.På detta område gäller det främst att se till så att en god skola finns även utepå landsbygden. Folkpartister ute i kommunerna bör arbeta för att byskolornaskall få finnas kvar. Inom äldreomsorgens område är det viktigt att säkra engod hemtjänst så att de äldre kan bo kvar i sitt hem så länge som möjligt.Jag vill föreslå att ett särskilt anslag inrättas i statsbudgeten för"upphandling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsattaområden". Ett sådant anslag finns för den postala verksamhetenmen det bör omfatta fler områden. Upphandlingen bör göras regionalt med deregionala beslutsorganen som huvudman. Det får gärna vara privataentreprenörer som får sköta den upphandlade verksamheten.7.4 Samverkan för lokal utveckling och tryggadgrundserviceEn viktig väg att nå lokal mobilisering är samverkan och samordning. prövas nya former för att samordna servicen i landsbygden. Detinnebär t.ex. att statliga verk och myndigheter som post,arbetsförmedling, lokalkontor för länsstyrelse och samverkar medkommunen, så att både personal- och lokalkostnader kan pressas. Intesällan handlar det om att finna smidiga och informella lösningar för attkunna säkerställa en god service. Det är viktigt att sådana förslaguppmuntras och prövas, och inte kvävs av byråkratiskt tänkande. Ävenhär är det av yttersta vikt att man beaktar ett underifrånperspektiv närdenna typ av service utvecklas. Det får aldrig bli så att samverkankommenderas fram uppifrån. Beslut om lokalsamverkan får aldrig hindrasav ett stelt regelverk. Det måste istället kännetecknas av flexibilitet ochmångfald.I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av denoffentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för attsäkerställa service. Till exempel bör det bli regel att statliga myndighetermåste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte attutröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar den att bli centralför fler serviceslag. Biblioteksverksamhet, post- och apoteksärenden ärexempel på service som sköts via butiken. En positiv effekt av att inrymmadessa verksamheter i butiken är att tillgängligheten ökar genom att butikenoftast har betydligt längre öppettider än den offentliga institutionen.Ibland hävdas det att reformer av den offentliga sektorn - innefattandedecentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde - främstskulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man har flera skolor,daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ett felaktigtsynsätt.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels föratt den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor på landsbygden, ochdels för att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningarnär tryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationerfinns en stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styraverksamheternas utformning.7.5 Inrätta en glesbygdsombudsmanFolkpartiet anser att en särskild glesbygdsombudsman bör inrättas. Idagfinns det pressombudsman, jämställdhetsombudsman m.fl. Derasverksamhet fyller en demokratisk rättighetsfunktion. Samma arbetssättsom för de övriga ombudsmännen bör ligga till grund för inrättandet aven glesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna funktion tillglesbygdsverket bör undersökas. material förbedömning av gles/landsbygd bör utgöra ombudsmannens rättesnöre vidbedömningar. Anmälare till glesbygdsombudsmannen borde kunna varaenskild person, ett företag (t.ex. en åkare eller en småbrukare), enkommun eller ett landsting, som anser att statens skyldigheter inte följseller kan bedömas som orimliga sett ur anmälarens synpunkter pårättigheter till grundservice från samhället.Regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheten att inrätta englesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna glesbygds-ombudsmantill bör också utredas.8 UtbildningsområdetUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att en regionskall kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer attbehöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik ochkunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen påexportmarknaden kräver dessutom att våra exportprodukter innehåller enhög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste högreutbildning bli tillgänglig för fler, så att vi i kan skaffa oss enhögre allmänkompetens än genomsnittet i vår omvärld. Tid och plats ärde begränsande faktorerna i sammanhanget. Distansutbildning ochutlokaliserad universitets/högskoleutbildning är en metodik som kan gefler människor tillgång till högre utbildning, vidareutbildning ochfortbildning även på småorter. Medel för merkostnader måste följa deutlokaliserade univeritets/högskoleplatserna.8.1 Högre utbildningAv speciell vikt för landsbygden är att universiteten/högskolorna tar sittansvar för distansundervisning. Att etablera en god distansundervisningsom kräver en egen metodik är en krävande uppgift. Dessutom måstebristen på daglig direktkontakt med lärare kompenseras genom en högkvalitet på den teknik man använder liksom läromedlen, veckoslutsmöten,snabba lärarreaktioner, resurser för resor m.m.En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos denhögskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälp av teknikkan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk,internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. En möjlighet äratt första året i många ämnen, , kan ges via distansmetodik inomhögskolan. Det är viktigt att utlokalisering av utbildning inte medför attkvaliteten i utbildningen försämras.De regionala högskolornas och universitetens roll för att skapa en regionalbalans är av största vikt. har i sitt budgetalternativ avsatt mermedel än regeringen för att stödja de lokala universiteten/högskolorna. Det ärdock viktigt att forskningsmöjligheter ges på ett acceptabelt sätt på dehögskolor som får universitetsstatus. Vi vill här även peka på att det inte ärgivet att det är staten som skall vara huvudman för dem . En annanlämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen.För att de regionala högskolorna/universiteten skall nå framgång är detviktigt att utbildningen som erbjuds omfattar det ungdomar vill läsa. Påsenare tid, inte minst , har det kommit allt fler signaler om attmyndigheternas uppfattning om vilken utbildning som skall erbjudas intestämmer överens med vad ungdomar önskar läsa på högskolan genom attmånga högskoleplatser på de regionala universiteten/högskolorna står tomma.Risk finns då för att ungdomarna söker sig till ett större universitet som kanerbjuda den önskade utbildningen. Konkurrens från universitet utomlands fårman heller inte bortse ifrån.Bara det faktum att en högskola eller universitet finns i en region innebärinte med automatik att det blir fler jobb och företag. Det måste också finnasen god miljö för företagsetableringar i omgivningen för att detta skall blimöjligt.