mot · GO02K398 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K398av , ()Liberal EuropapolitikInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att prioritera utvidgningen under ordförandeskapet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den främsta uppgiften skall vara att slutföra så mångaförhandlingskapitel som möjligt under ordförandeskapet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken bör ges ökadtyngd i det svenska ordförandeskapsprogrammet.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utnyttja ordförandeskapet till att kraftigt höja denhumanitära ambitionen i EU:s gemensamma flyktingpolitik.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomgående reformera och effektivisera EU:sinstitutioner.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att koncentrera arbete till Bryssel.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om öppenheten i EU.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om subsidiaritetsprincipen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en konstitution.10. beslutar att svenska Europaparlamentariker bör ges möjlighetatt delta i särskilda debatter i riksdag enligt vad i motionenanförs.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastställandet av en tågordning för närmande ochinträde i EMU.312. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden och ökasysselsättningen.413. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beslut i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor bör fattas medkvalificerad majoritet.114. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstruktivt veto i samband med beslut i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor.115. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en gemensam europeisk asyl- och flyktingpolitik.216. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör verka för att listan över viseringspliktiga ländergörs allt kortare.217. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s utvecklingspolitik.118. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kontoret som hanterar EU:s katastrofbistånd, ECHO, börläggas i Sverige.119. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stoppa handeln med kvinnor.520. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en lägsta nivå för en koldioxidavgift i EU-länderna.421. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handel med utsläppsrättigheter.622. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mer intensivt föra ut narkotikastrategi i Europa.723. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste verka för att EU skall betrakta alkohol ochtobak som en hälsofråga och inte som ett jordbruksproblem.724. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s jordbrukspolitik.625. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om livsmedelssäkerhet.626.1 Yrkandena 1, 2, 13, 14, 17 och 18 hänvisade till UU.2 Yrkandena 3, 4, 15 och 16 hänvisade till SfU.3 Yrkande 11 hänvisat till FiU.4 Yrkandena 12 och 20 hänvisade till SkU.5 Yrkande 19 hänvisat till JuU.6 Yrkandena 21, 24 och 25 hänvisade till MJU.7 Yrkandena 22 och 23 hänvisade till SoU.InledningFör bildades Europeiska gemenskapen. Grundtanken medskapandet av , att genom nära samarbete mellanEuropas stater förhindra krig och skapa fred, är fortfarande bärande ochden viktigaste orsaken till att vi liberaler är positiva till EU. Men sedanbildandet har gemenskapen alltmer omvandlats till en politiskunion med rättigheter och skyldigheter för såväl medlemsstater sommedborgare.Europeiska unionen står inför två stora utmaningar: utvidgningen ochEU:s bristande förankring hos medborgarna. De är förbundna med varandrapå det sättet att EU måste återerövra legitimiteten och stödet hos medborgarnaför att kunna genomföra de förändringar som krävs inför och efterutvidgningen.Oroväckande få framsteg har gjorts inom den nu pågåenderegeringskonferensen, vars uppgift är att klara ut de reformer som krävs föratt utvidgningen skall kunna påbörjas. Att unionens medlemsstater ännu ejlyckats genomföra dessa nödvändiga förändringar är att betrakta som ett stortmisslyckande. Ända har ansökarländerna fått höra frånbeslutsfattare i väst att det bara är kvar till deras anslutning. Såhardet låtit , men på grund av medlemsstaternas rädsla ochoförmåga att genomföra de nödvändiga reformerna har ingenting hänt. Omalla dessa år av löften om EU-medlemskap inte infrias , kommerden växande frustration och förvirring som många ansökarländer känneratt växa sig ännu större. Kandidatländerna har gjort stora uppoffringar och ominte de känner att de har lönat sig riskerar anti-europeiska, populistiskaströmningar att växa sig starka. Därför måste det omgående genomföras storaförändringar av EU:s institutioner och fördrag. Misslyckandena får inteupprepas. Utvidgningen är historiskt och moraliskt nödvändig. måstebli helt.Det låga deltagandet i valen till visar att unionenidag präglas av bristande intresse och lågt förtroende från medborgarnas sida.Detta är delvis ett resultat av bristande effektivitet och öppenhet inom EU:sinstitutioner, liksom de senaste årens skandaler och bedrägerier.Trots en allmän irritation över att EU lägger sig i allt för mycket finnsockså en förväntan på att EU tar krafttag när det gäller vissa gemensammafrågor som t.ex. fred och säkerhet, miljöproblem, kampen mot brottslighetenoch värnandet om säkra livsmedel. Här har EU viktiga funktioner att fylla.EU behövs för de gränsöverskridande problemen.Vid årsskiftet övertar ordförandeskapet i . Somordförandeland kommer att bära ansvar för EU:s gemensammautveckling. Utvidgningen och EU:s reformarbete är två viktiga frågor somSverige måste prioritera. anser även att den gemensammaflyktingpolitiken måste hamna högt upp på dagordningen.Ordförandeskapet är en utmaning för . Vi är dock bekymrade föratt utgångsläge, genom att vi står utanför valutaunionen, är svagt.Svenska ordförandeskapet våren 2001Vid övertar ordförandeskapet i EU:sministerråd. Som ordförandeland kommer att ha en unikmöjlighet att påverka vilka frågor som skall prioriteras. Varjeordförandelands mål är att få genomslag för egna idéer, uppnå resultatoch att leda unionen på ett sätt som inger respekt. För att så skall bli krävsatt man vill driva utvecklingen framåt.Sveriges ordförandeskap i EU är ett unikt tillfälle för att bli en meraktiv och engagerad aktör i Europasamarbetet. har våra insatser i detavseendet lämnat mycket i övrigt att önska. Kombinationen av att vi stårutanför EMU och den alltjämt stora nej-opinionen gör att många inom deneuropeiska unionen fortfarande betraktar som något av en "halv-medlem".Det socialdemokratiska partiets ställningstagande till EMU har någotminskat problemet med vårt utanförskap, men inte i grunden. De länder sominte är med i valutaunionen är marginaliserade, med undantag förStorbritannien som i kraft av sin storlek naturligtvis är en centralaktör.Folkpartiets uppfattning har varit att förhållande tillEMU borde varit utklarat före ordförandeperioden. Om svenska folket sagt jainnan ordförandeskapet hade förutsättningar som ordförandelandförbättrats avsevärt. I takt med att det s k får en allt starkare ochmer politisk roll i EU-samarbetet riskerar att bli mer och mermarginaliserat, inte minst under vårt ordförandeskap. Flera ,särskilt det nuvarande ordförandelandet , vill göra till ettmer formaliserat forum. Allt fler frågor kan komma att hanteras där och deländer som inte deltar lämnas därigenom utanför många intressanta ochviktiga diskussioner. Under ordförandeskap kommer finansministernatt få lämna rummet och mötena kommer att ledas av finansminister.Vår roll i hela EU riskerar att försvagas.Våra prioriteringarUtrymmet att som ordförandeland driva frågor, som uppfattas nationella,är begränsat. Det de övriga länderna förväntar sig är att alla de olikafrågor som finns på dagordningen behandlas professionelltoch kraftfullt. Men traditionen säger att ett land kan driva en eller ett parfrågor utifrån en nationell prioritering.Ett konstruktivt och framgångsrikt ordförandeskap kräver ett aktivtengagemang i Europafrågorna.Regeringen har presenterat ett förslag om vilka frågor som skall prioriterasunder ordförandeskapet. delar regeringens uppfattning attutvidgningen bör sättas främst på dagordningen. Ett utvidgat EU kan dockbara fungera och vinna medborgarnas förtroende om vi djupgåendereformerar . Vi beklagar därför att regeringen sagt nej till attbredda den pågående regeringskonferensens dagordning.Vi välkomnar även att regeringen avser driva tunga svenska profilfrågorsom öppenhet och miljö.Den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken bör ges ökad tyngd i detsvenska ordförandeskapsprogrammet. bör som ordförandelandprioritera asylpolitiken inom Schengen mycket högt. Vi bör utnyttjaordförandeskapet till att kraftigt höja den humanitära ambitionen i EU:sgemensamma flyktingpolitik.UtvidgningenEU:s allra viktigaste uppgift är att släppa in de nya demokratierna i Öst-och . När övertar ordförandeskapet kommerförhandlingarna med några av kandidatländerna att ha hunnit långt ochvara inne i ett slutskede. Länder som , och har godamöjligheter att kunna avsluta förhandlingarna föratt sedan kunna bli medlemmar 2002 eller 2003. Under ordförandeskapetbör främsta uppgift därför vara att avsluta så mångaförhandlingskapitel som möjligt. Det bör ge regeringen tillkänna.Folkpartiet föreslår även att regeringen använder långa erfarenhetpå folkbildningsområdet för att göra särskilda insatser under ordförandeskapeti kandidatländerna. Förståelsen för EU och dess grundprinciper om frihet,demokrati, marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättigheter behöverstärkas i dessa länder. Människorna i kandidatländerna lever i en period dåderas samhällen omvandlas radikalt. Demokratisk skolning och nyakunskaper behövs för att också de som vuxit upp under den kommunistiskaeran ska kunna orientera sig i och delta i uppbyggnaden av det nya samhället.Genom riktade bildnings- och utbildningsinsatser kan man söka upp dem somvuxit upp och fått sin utbildning under den kommunistiska tiden.Genom utbytet av erfarenheter skulle studieförbund, folkhögskolor ochandra berörda bildningsorganisationer inom EU även kunna få ökad förståelseför hur människorna i kandidatländerna ser på sin situation. Det är viktigt föratt folkbildningen ska kunna föra ut en riktig bild av kandidatländerna ochmotverka den oro för utvidgningen, t ex för en omfattande immigration, sommånga EU-medborgare känner. Fördjupad förståelse mellan folkgenom framsynta folkbildningsinsatser borde därför stå högt upp på densvenska agendan.Öppenhet och insynVi har mycket att lära av EU men resten av unionen har något att lära avoss vad gäller öppenhet, insyn, offentlighet och meddelarfrihet.Regeringen bör driva dessa frågor med emfas. Det finns ett klockrentsamband mellan lite korruption och stor öppenhet i offentlig förvaltning.Endast genom ökad öppenhet och insyn kan fusk och oegentligheterbekämpas och medborgarnas förtroende för unionen stärkas.Kommissionens förslag till hur EU-institutionernas arbete kan reformerasär ett steg i rätt riktning, men fortfarande återstår mycket att göra. Möjligenkommer beslutet om en offentlighetsprincip för EU att fattas under detsvenska ordförandeskapet. Här finns goda möjligheter för att varapådrivande för ytterligare öppenhetsreformer.FlyktingpolitikenEU är i färd med att utforma en gemensam asyl- och flyktingpolitik.Folkpartiet välkomnar detta, självfallet under förutsättning att dengemensamma politiken har en tydlig humanitär prägel. EU får inte bli ett"Fästning ".Genèvekonventionens 50-årsjubileum firas . Det kan bli en utmärktutgångspunkt för att under det svenska ordförandeskapet värna asylrätten påGenèvekonventionens grund, inom ramen för en gemensam europeiskflyktingpolitik. En samordning av flyktingpolitiken - en gemensam praxis -är i praktiken en förutsättning för en humanare flyktingpolitik i Europa.Regeringen bör lyfta fram dessa frågor och ta vid där toppmötet iTammerfors slutade. bör verka för en mer humanitär europeiskflyktingpolitik, som bättre fördelar bördorna av mer omfattandeflyktingströmmar mellan de europeiska länderna och där den gemensammaflyktingpolitiken är ett golv för de enskilda ländernas lagstiftning.MiljöEU har förutsättningar att bli världens effektivaste miljöorganisation.Genom sin beslutsstruktur med bindande överstatliga beslut ochmöjligheter att ställa länder som ej följer reglerna till svars, har EU unikamöjligheter att minska gränsöverskridande miljöproblem.Sverige har haft ett stort förtroende på miljöområdet, även om detnaggades i kanten när förhandlade till sig en högre utsläppskvot påkoldioxidområdet. Under ordförandeskapet bör regeringen se till att få enlösning på miljöskattefrågorna. Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken börbetraktas som just miljöfrågor och inte skattefrågor. De bör lyftas över till debeslut som blir överstatliga och bindande genom majoritetsbeslut iministerrådet.Växthuseffekten är vårt största miljöproblem. Regeringen bör driva framen gemensam miniminivå för koldioxidskatt inom EU. Vi måste accepteraöverstatligt beslutsfattande på detta område.Utvidgningen kräver reformerDen allra viktigaste uppgiften är att vidga EU till attomfatta länder i . Tretton länder har sedantoppmötet i i december1999 erhållit status som kandidatland. Alla länder utom harpåbörjat förhandlingar om medlemskap. Vi anser vidare att det är en viktig signal att tillerkänna Turkietofficiell kandidatstatus. har dock lång väg kvar att gå. EU:s krav påfullständig respekt för mänskliga rättigheter i måste ligga fast. Detfårdärför inte bli tal om förhandlingar om EU-medlemskap innan heltuppfyller de s k Köpenhamnskriterierna.RegeringskonferensenParallellt med anslutningsförhandlingarna och för att möjliggöraöstutvidgningen pågår den regeringskonferens som har till uppgift attklara ut de institutionella reformer som man inte lyckades genomföra isamband med Amsterdamfördraget. Det handlar om frågor som rörantalet kommissionärer, röstviktningen i ministerrådet samt vilka frågorsom skall fattas med majoritetsbeslut. Konferensen skall vara färdig idecember och resultera i ett nytt fördrag, . Dessvärre hararbetet varit föga framgångsrikt och mest präglats av nationellalåsningar. Frågan är om regeringskonferensen hinner bli färdig tilltoppmötet i . Det finns all anledning att befara att så ejblir fallet. Avgörande frågor kan därmed tvingas skjutas ochmed dem hela östutvidgningen.Folkpartiet beklagar den långsamma utvecklingen av EU:s reformprocess.För att möjliggöra en snar utvidgning är det angeläget att EU:s regeringaromgående finner lösningar på unionens institutionella problem. De närmasteåren måste EU:s medlemsstater verka för att se till att unionen på ett effektivtsätt kan fungera med fler medlemmar samt att medborgarnas förtroende förEU återställs. Detta kan vi bara uppnå om vi genomför långtgående reformerav EU:s institutionella ramar och av i syfte att klargöra ivilka frågor EU skall eller inte skall agera.Reformera och effektivisera institutionernaEtt EU med 25 eller kanske 30 medlemmar ser naturligtvis inte ut som detEG som ursprungligen bildades för sex. Institutionerna och dessarbetsformer behöver förändras för att de efter utvidgningen skall kunnafungera effektivt.KommissionenKommissionens roll är och skall vara att verka i de europeiskamedborgarnas intresse. De senaste årens skandaler har dock visat att deindividuella kommissionärerna ibland har handlat med andra syften. Föratt förstärka kommissionens ansvar bör parlamentet ha rätt att efter enformell procedur, inkluderande en offentlig utfrågning, avsätta enskildakommissionärer.Europeiska kommissionen kan inte bevara sin nuvarande form och storleki en utvidgad union. Redan dagens kommission med 20 ledamöter har svårtatt arbeta effektivt. anser inte att något land skall ha mer än enkommissionär.RådetViktningen av rösterna i ministerrådet måste bättre avspeglabefolkningsmängden i de enskilda medlemsländerna. För att inteunderminera balansen mellan stora och små länder är det dock viktigt attutforma ett system som särskilt tar hänsyn till de små länderna.Kommissionen har föreslagit ett system med dubbla majoriteter i vissafrågor, dvs att det krävs en majoritet av medlemsländerna men också attdessa länder representerar en majoritet av medborgarna för att ett beslutska genomföras. Detta är viktigt i ett demokratiskt perspektiv med tankepå att folket på ett tydligt sätt därmed står bakom rösten. Folkpartietställer sig bakom kommissionens förslag, men menar att man till enbörjan inte helt bör utesluta alternativet att tilldela stora länder flerröster.Det är dock viktigt att bibehålla balansen mellan stora och små länder.Rådets arbete måste bli effektivare. I syfte att öka effektiviteten ibeslutsprocessen bör användningen av kvalificerad majoritet bli förallt beslutsfattande i ministerrådet. Endast frågor som rör ändring avfördragen, internationella avtal, nya medlemmar, beslut om samarbete inomnya områden samt vissa frågor av särskilt nationellt intresse bör avgöras medenhällighet. Övrigt bör avgöras med majoritetsbeslut.ParlamentetFör att öka medborgarnas inflytande i EU bör Europaparlamentetsinflytande öka. Parlamentet är det enda direkt folkvalda organet, somställs till ansvar i allmänna val, varför parlamentet bör hamedbeslutanderätt på alla områden där majoritetsomröstning i rådetgäller. Vidare måste det kunna utöva sina parlamentariska befogenheterpå hela EU:s budget. Det innebär att jordbruksbudgeten också måste bliföremål för parlamentets kontroll.Parlamentet måste självt få fatta beslut om sina arbetsformer och sinsammanträdesort. Trots att vi känner stor respekt för att förläggaEuropaparlamentets sessioner till , staden som symboliserar fredenmellan och , är det varken praktiskt, funktionellt ellerekonomiskt försvarbart att pendla mellan och på det sättsom görs . Arbetet bör koncentreras till en ort. Majoriteten avparlamentets ledamöter vill ändra på detta men eftersom den står inskriven ifördraget kan endast statscheferna ändra beslutet, med enhällighet. Sverigebör driva frågan under ordförandeskapet, vilket bör ge regeringentill känna.Övriga institutionerÄven övriga institutioner bör ses över. Revisionsrättens självständiga rollbör stärkas. Domstolen, som är svårt överbelastad, måste seöver sina arbetsformer för att kunna fungera. Förstahandsinstansen kan iökad utsträckning ta hand om vissa förhandsavgöranden. Möjligheten attinföra strängare prövningstillstånd vid överklaganden bör övervägas. Eneuropeisk oberoende åklagarmyndighet bör inrättas med uppgift attskydda unionen mot bedrägerier.Medborgarnas EuropaEU präglas av bristande intresse och lågt förtroende frånmedborgarnas sida. EU måste bli mer demokratiskt och dess mål måstebli klara, förståeliga och accepterade av medborgarna. Det är av centralbetydelse för unionens framtid att medborgare ges ett reelltinflytande. Om inte medborgarna upplever att deras röster räknas, och ominte de politiska instanser som styr verkligen är ansvariga inför defolkvalda i parlamentet, kommer medborgarnas intresse för unionen attminska ännu mera. Demokrati och öppenhet är en nyckel till EU:sframgång. Att välja bort demokrati och öppenhet i förhoppningen attvinna i effektivitet är ett ödesdigert felval.Ökad öppenhetEU:s institutioner måste präglas av större öppenhet. Genom ökadöppenhet och insyn kan fusk och oegentligheter bekämpas ochmedborgarnas förtroende för unionen stärkas. Insyn och ett gott agerandegentemot medborgarna måste vara en ledstjärna för EU:s institutioner.Sverige bör verka för att den svenska synen på allmänna handlingarsoffentlighet får en motsvarighet också inom EU. Sedan medlemskapet harSverige och påverkat EU mycket positivt. Den principiellaoffentlighetsprincip som drivits fram av svenska EU-parlamentariker och densvenska regeringen är ett steg i rätt riktning. De förslag om öppenhet somlagts av är ett steg i rätt riktning men långt ifråntillfredsställande. Öppenhet bör vara regel, sekretess undantag, i stället förtvärtom. bör driva fram en sådan tillämpning av EU:s nyaoffentlighetsprincip att den också blir praktisk verklighet överallt i EU:sbeslutsfattande.På det nationella planet bör upprätthålla vår hittillsvarandetolkning av offentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument skallfölja svenska lagar och rättspraxis när det gäller offentligheten, oavsett hurenhandling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganen bestrider vår rätt atttillämpa offentlighetsprincipen skall vi strida i för våröppenhet.Rätt frågor på rätt nivåFör ytterligare förankring är det viktigt att EU:s närhetsprincip, den s ksubsidiaritetsprincipen, gäller. EU skall enligt vår mening endast ägna sigåt frågor där de lokala, regionala och nationella nivåerna inte räcker till.Om EU skall kunna fungera med 30 medlemsländer krävs enkoncentration på färre uppgifter. EU måste vara effektivt. Det betyder attbeslutsmaskineriet måste vara effektivt. Men det innebär också att EUskall ägna sig åt rätt frågor. Det finns frågor därbeslutsmöjligheterna på EU-nivån är för små. Det finns också frågor därmöjligheterna att besluta är för stora. Ett exempel på frågor därmöjligheterna är för små är ekonomiska styrmedel för en bättre miljö.Dessa frågor räknas till skattefrågorna, för vilka varje lands vetorättgäller. Vi fortsätter kräva att dessa frågor i fortsättningen skall behandlassom de miljöfrågor de är och inte som skattefrågor. Vi beklagar att densvenska regeringen envist motarbetar denna förstärkning av möjligheternaatt angripa gränsöverskridande miljöproblem. Detta är negativt inte enbartför miljön i utan också för EU:s möjligheter att påverka denglobala miljön.Ett annat område där de gemensamma befogenheterna är för små gällerden gränsöverskridande brottsligheten. Det är uppenbart att det hittillsvarandemellanstatliga samarbetet inte är tillräckligt för att effektivt bekämpa deninternationella brottsligheten. Vi bejakar Europolsamarbetet och ser gärna attdet, med bevarad rättssäkerhet och integritet för medborgarna, utvecklas tillett överstatligt samarbete så att t ex ett lands polis inte bara kan fullföljaenpolisjakt över en nationsgräns och att gemensamma brottsregister upprättasutan också att gemensamma insatsstyrkor kan sättas upp. Det är viktigt medparlamentarisk insyn och kontroll över Europols verksamhet, i syfte att beivramissbruk och övertramp mot den personliga integriteten. En europeisk polis-organisation med operativa funktioner bör upprättas.Det tredje viktiga området där unionen behöver större befogenheter gällerden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Om det på dessa tre områden - gränsöverskridande miljöförstöring,internationell brottslighet och den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken - således behövs mer samarbete, så finns det områden därdet behövs mindre av lösningar på unionsnivån, t ex kultur, turism, social-och arbetsmarknadspolitik.En för liberaler självklar utgångspunkt är att beslut skall fattas så nära denenskilde som möjligt och helst av den enskilde och hans familj.