mot · GO02U512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U512av , ()Europapolitiken1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU och WTO verka för en mer generöshandelspolitik gentemot , i synnerhet vad gällerjordbruksprodukter.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för reformer av WTO syftande till en bättrebalans mellan handelsöverenskommelser och miljö- och socialpolitiskaöverenskommelser.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en tydlig strategi för klimatfrågan.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en gemensam energipolitik.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för samordning av EU-ländernas biståndgenom kommissionens representationer i tredje land.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för utvärdering, kontroll och tydligarefokusering av EU-biståndet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en gemensam asylpolitik.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för resursförstärkning för den gemensammakrishanteringsförmågan.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU ge säkerställandet av gränsskydd ochpolismyndigheter i kandidatländerna en högre prioritet.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en gemensam strategi för relationernaöver EU:s framtida östra gränser.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU ge planeringen för hållbar utveckling högreprioritet i samarbetet med kandidatländerna.212. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en konstitutionalisering av EG:sfördrag.413. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att knyta stadgan om grundläggande mänskligarättigheter till konvention om mänskliga rättigheter.414. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för administrativa reformer av kommissionoch parlament.415. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för en europeisk åklagarmyndighet förbekämpande av svinn i EU:s medel.516.1 Yrkandena 1, 2 och 4 hänvisade till NU.2 Yrkandena 3 och 11 hänvisade till MJU.3 Yrkande 7 hänvisat till SfU.4 Yrkandena 12-14 hänvisade till KU.5 Yrkande 15 hänvisat till JuU.4 InledningEfter inträde i Europeiska unionen har KristdemokraternasEuropapolitik tagit sikte på medborgarnas verklighet, deras möjligheteroch behov. Därför har vi arbetat hårt för att driva igenom konkretaförbättringar på avgörande politikområden. Vi tror nämligen att EU, föratt få legitimitet, måste lyckas bättre på de områden avöverstatlig/mellanstatlig politik som verkligen är av betydelse för våramedborgares livssituation. Fokusering och avgränsning är två nyckelordför hur vi vill omforma EU:s arbete i framtiden.En diskussion måste därför föras kring vad som ska vara EU:s uppgifter.En möjlighet är att skapa en kompetenskatalog inom ramen för ,vilken skulle klargöra vilka områden EU-institutioner har befogenhet attverka inom. En större öppenhet och insyn i EU:s maktfördelning ärnödvändig för att öka medborgarnas förståelse av hur EU-samarbetetfungerar. En konstitutionalisering av skulle kunna vara ett sättatt tydliggöra hur den politiska makten i EU ska fördelas.EU skall vara en garant för fred, säkerhet och dialog mellan de europeiskafolken. Den utan jämförelse viktigaste uppgiften för EU är därför att snarastmöjligt ge kandidatländerna i Öst- och medlemskap i unionen- och att genom institutionella reformer se till att EU själv är förberedd förnya medlemmar. EU måste visa flexibilitet inför kandidatländernas speciellaekonomiska och politiska villkor.EU har ett internationellt ansvar som inte kan begränsas till våragrannländer. Ett globalt perspektiv måste ligga till grund för EU:sverksamhet, till exempel när det gäller ekonomisk integration, handelspolitik,miljöpolitik och biståndspolitik. EU skall eftersträva att uppnåöverenskommelser på global nivå. Här måste ett helhetsperspektiv på hållbarglobal utveckling vara vägledande. Solidariteten med omvärlden skall kommatill uttryck i en sammanhållen politik. Endast då visar vi den respekt för detuniversella människovärdet som är grunden för demokratin och de mänskligarättigheterna.Den europeiska identiteten bör stärkas. Det finns i EU-länderna ettlivskraftigt idéarv som grundar sig i den judisk-kristna religionen,humanismen, och den romerska rättstraditionen. grundar siggemenskapen, förutom på dessa grundläggande traditioner, också påövertygelsen om det demokratiska systemet, den sociala marknadsekonominoch de mänskliga rättigheterna. Denna värdegemenskap bör värnas ochstärkas. Tyvärr har dock frågor om identitet och värden ofta varit förbisedda iEU-sammanhang. Arbetet med stadgan för grundläggande rättigheter kanvara ett steg mot en stärkt värdegemenskap, och därmed ett större förtroendeför EU som projekt.Kristdemokraterna är ett parti för . Med våra värderingar ommaktdelning, subsidiaritet, social marknadsekonomi, och medborgerligarättigheter, har vi en god idémässig grund för en sund Europapolitik. Enpolitik som tar fasta på de enskilda medborgarnas möjligheter och behov.5 Vår EuropapolitikI förra årets Europapolitiska motion lade fram sin synpå hela omfattningen av EU:s verksamhet. I årets motion fokuseras påfem områden av fundamental betydelse för EU:s framtid. I detta kapitelsammanfattar vi huvudpunkterna i vår tidigare politik.Europapolitikens inriktning måste vara att skapa förutsättningar för ettfamiljernas och medborgarnas . Det innebär att EU ska ha en socialdimension. EU kan användas för ett konstruktivt och flexibelt samarbetekring bl a sysselsättningsfrågor, där medlemsländerna lär av varandra. Detgäller att skapa goda villkor för arbetstagare, studenter och andra grupper attleva och verka i alla EU-länder. Ett konkret område gäller handikappadesframkomlighet; här krävs en mer enhetlig lagstiftning för att handikappadeska kunna utnyttja den fria rörligheten.På miljöpolitikens område måste EU höja sina ambitioner.Försiktighetsprincipen och ett integrerat hållbarhetstänkande måste få ettmycket större genomslag. Skatteväxling syftande till större resurseffektivitetbör genomföras på Europanivå. En stärkt miljögaranti bör införas, därbevisbördan om en produkts miljöfarlighet även kan läggas på producenten.Beslut om miniminivåer för miljöavgifter ska kunna fattas med kvalificeradmajoritet, vilket inte är fallet i dag.EU ska främja ekonomisk utveckling genom regelförenkling ochkonkurrenspolitik som förverkligar den inre marknaden. EMU blir enavgörande beståndsdel i denna inre marknad. EMU är dessutom enfortsättning och fördjupning av det politiska samarbetet, som inte börstå utanför. En gemensam valuta ger fördelar såsom pristransparens och ökadkonkurrens. vill se en svensk folkomröstning i EMU-frågan. Den europeiska ekonomin bör få incitament till att utvecklas inomsociala och ekologiska ramar. Vi verkar också för en högkonsumentskyddsnivå på EU-nivå.EU:s jordbrukspolitik måste utformas i balans mellan internationellahänsyn - främst exportsituation - och de speciella värden someuropeiskt jordbruk står för i form av småskalighet, ekologiska hänsyn, ochbetydelsen av egen produktionsförmåga. Grundförutsättningar för att bedrivajordbruk i hela landet måste finnas. Därför måste de skatter -skatteryggsäcken - som missgynnar svenska bönder på den europeiskamarknaden avvecklas i . EU bör starkt stödja utvecklingen mot ettekologiskt jordbruk. Högre djurkyddskrav i EU är en svensk profilfråga somska drivas även i fortsättningen.EU har ett stort ansvar att i praktiken genomföra försiktighetsprincipen ifråga om bioetik. Det är välkommet att strängare regler för hanterandet avbiologisk arvsmassa nu kommer att antas inom EU, med strikt ansvar förskador på människa och miljö, samt tydlig märkning av GMO-produkter.Patent på liv ska inte tillåtas.Rättslig samverkan är ett annat samarbetsområde som måste fördjupas. Detär nödvändigt för att möta hotet från gränsöverskridande kriminalitet. Enfullständig avveckling av de inre gränserna inom Schengen får inte ske förrändet finns en lösning på smugglingsproblemet. Hinder för samarbete mellanbrottsutredande myndigheter måste bort. Vissa former av grov brottslighetkräver samarbete i form av gemensamma europeiska handlingsplaner; detgäller exempelvis sexhandeln, narkotikahandeln, den högteknologiskabrottsligheten och storstadsbrottsligheten.6 En Kristdemokratisk EuropavisionTyvärr råder i en påtaglig brist på debatt om Europasframtidsfrågor. I synnerhet regeringen visar ett anmärkningsvärt ointresseför flera av de stora Europafrågorna. Vi hoppas att det kommandesvenska ordförandeskapet i EU kan ändra på detta.6.1 Ett globalt perspektiv på EuropapolitikenEuropeiska unionen har som mål att, på grundval av gemensammavärderingar om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssamhälletsprinciper, ena och underlätta ekonomiskt och politisktsamarbete. Denna ambition har ibland av länder och regioner utanförEuropa uppfattats som ett inåtvänt projekt. Det talas omstormaktsambitioner och eurocentrism. Vår uppfattning är att dessafarhågor måste tas på allra största allvar för att undvikas.En avgörande uppgift för EU under det kommande decenniet måste varaatt skapa förtroende för EU som en solidarisk och internationell organisationfullt beredd att axla sitt ansvar i de globala ödesfrågorna. På flera områden avinternationell politik blir det nödvändigt att EU får en ledarroll. Vi tror attEUär en nödvändig regional union för att på ett kraftfullt och samlat sättska kunna ta ansvar för fredlig stabilitet och en hållbar utveckling i världen.Samtidigt måste alla ansträngningar för att göra unionen mer solidarisk medsin omvärld stödjas. Ytterst handlar det om att tillföra vår utrikespolitik enmoralisk dimension. EU:s internationella relationer ska bygga på respektenför det universella människovärdet.6.1.1 EU i spetsen för friare och rättvisare världshandelEU bör fortsätta att verka för ökad frihandel i världen. Det stärkervärldsekonomin och rymmer stora möjligheter till ekonomiska framstegäven för de fattiga länderna. är det hög tid för EU att göra andrapolitikområden mer samstämmiga med ambitionerna påutvecklingsområdet. Det är oacceptabelt att EU genom inrikespolitik ellerhandelspolitik motverkar den solidaritet med utvecklingsländerna mansäger sig eftersträva. Det finns ett stort behov av bättre samstämmighet iunionens relationer med omvärlden. EU måste inom WTO verka för etthandelssystem för jordbruksvaror och råvaror som betydligt ökar exportförmåga. Problemen med prissättningen påråvarumarknaderna måste åtgärdas. Inom har framförts förslagom en speciell om råvaror. Framför allt måstejordbruksprotektionismen minska bland i-länderna, så att kanöka sin marknadsandel. Även om miljömässiga och regionalpolitiska skältalar för europeiskt stöd till jordbruket, bör detta generellt minska. Tullaroch exportsubventioner bör tas bort. CAP måste reformeras på ett merradikalt sätt. Det är mycket glädjande att helt nyligenlagt ett förslag om total tullfrihet för i princip all varuimport från de 48fattigaste länderna. för GSP - generalized system ofpreferences - bör göras om och administrationen kring GSP förenklas såatt det kan utnyttjas i större grad av exportindustrier.Dessutom bör GSP-reglerna tydligt gynna miljövänliga exportindustrier.Enkla och tydliga regler för miljömärkning från icke EU-länder måsteskapas.Generellt måste EU gå i spetsen för att reformera handelssystemet inomWTO. Det handlar bl a om att öka öppenheten i organisationen, och om att geu-länder större kapacitet att delta fullt ut i förhandlingsarbetet. Det ärnödvändigt för att kunna integrera de fattigaste länderna ivärldshandelssystemet. Och det behövs för att öka förtroendet för EU som ensolidarisk aktör i världspolitiken.6.1.2 Globala spelreglerDet är viktigt att frihandel kombineras med regelsystem som integrerarhänsyn till miljömässiga och sociala förhållanden i världsekonomin. Dethandlar i ett längre perspektiv om att stärka "global governance" - enuppsättning regler som kan balansera marknadskrafterna. Det ärnödvändigt även utifrån ett ekonomiskt perspektiv - en framgångsrikmarknadsekonomi kräver stabila spelregler. EU bör ta ledningen i dettaarbete, med tanke på den tveksamhet som bl a visar.En följd av den globala ekonomin är att handelspolitiken måste kopplassamman med framför allt miljöpolitik och sociala frågor. Det behövs en stärktmekanism som kan avgöra konflikter mellan WTO-överenskommelser och demiljöpolitiska mål eller överenskommelser som gjorts i andra internationellaorgan. Försiktighetsprincipen måste få en starkare ställning. WTO bör ökasamarbetet med på dessa områden, och därmed öka sin egenkompetens. Nya förhandlingssrundor måste präglas av etthållbarhetsperspektiv. Dock gäller det att reglerna utformas på ett för rättvist sätt. EU har en nyckelroll i den pedagogiska uppgiften attövertyga om nödvändigheten i sådana förändringar. Vi välkomnardärför den omsvängning i EU:s handelspolitik , som tagit fastajust på "handel och - frågor"; d v s handelspolitikens kopplingar till andrapolitikområden (handel och miljö, handel och bistånd etc). EU måste fortsättaatt utveckla denna linje. Utifrån försiktighetsprincipen bör EU:s restriktivasyn på handel med GMO-produkter gälla även i fortsättningen.FN som idé och organisation har ett omistligt värde för det globalasamarbetet. Men FN:s arbete präglas av ineffektivitet och toppstyre.Administrativa reformer inom hela FN-systemet är nödvändiga för att göraarbetet effektivare och modernare. Förslaget om att EU ska få en gemensamplats i ett reformerat säkerhetsråd bör övervägas vidare. En sådan ändringskulle stärka unionens profil i den globala politiken, och är en logiskkonsekvens av att unionen driver en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik.6.1.3 EU och en hållbar global utvecklingDe gränsöverskridande miljöproblemen måste lösas på internationell ochregional nivå, inte minst genom EU. Vi tror också att EU har de bästaförutsättningarna att driva på resten av världen mot en hållbar utvecklingpå global nivå. Här bör finnas ett större miljömedvetande, och acceptansför politiska styrmedel som ger ramar för marknadsekonomin.När det gäller t ex klimatfrågan, är det i första hand EU som kan påverkaUSA att revidera sin bakåtsträvande attityd. Men också EU brister allvarligtpå detta område. Det står klart att varken EU eller med nuvarandetrender klarar de mål för koldioxidutsläpp som sattes upp vid klimatmötet iKyoto 1997. är det hög tid för EU att vända den utvecklingen. Det ärdessutom en ekonomisk fråga; resurseffektivitet och långsiktig hållbarhetkommer att bli en konkurrensfördel . Därför föreslår vi följandeåtgärder:EU:s kompetensområde bör utvidgas så att det finns rättslig grund för engemensam energipolitik. Detta är logiskt när man bestämt sig för att skapa engemensam marknad, och dessutom som en part förbundit sig att uppfyllaKyotoprotokollet.EU som union bör ratificera Kyoto-protokollet senast 2002.En ambitiös EU-strategi för klimatfrågan bör skapas. Den bör integreraklimatfrågan i flera olika områden såsom energi, transporter och jordbruk.Energieffektivisering och förnybar energi bör uppmuntras. All offentligupphandling bör premiera energieffektivitet. Handel med utsläppsrättigheterär ett effektivt sätt att låta marknaden arbeta för en grönare ekonomi.Miljöskatter och -avgifter bör harmoniseras på EU-nivå genomminiminivåer. Dels är det motiverat ur miljösynpunkt dels skapar deträttvisare konkurrensvillkor för näringslivet. En harmoniserad koldioxidskattbör införas.Energieffektivitet och förnybara energikällor bör ha hög prioritet i EU:sbistånd.EU bör tar initiativ till en ny dialog med om överenskommelser påenergiområdet.EU måste också gå vidare med arbetet att skapa en ekologiskt hållbarutveckling, för att kunna vara trovärdig i detta arbete på global nivå. Då ärdetinte minst viktigt med institutionella förändringar på miljöområdet. Det ärmycket positivt att EU nu färdigställer ett direktiv om mer strategiskahållbarhetsbeskrivningar för planer och program inom EU. Sådanakonsekvensbedömningar bör även omfatta . Det är ocksåviktigt att stärka utvärderingen av unionens politik. En myndighet förekorevision med befogenhet till inspektioner i medlemsländerna bör kopplastill den europeiska miljöbyrån EEA. Principen om att förorenaren betalar börlagfästas. Dessutom bör s k internalisering av kostnaderna för föroreninggenomdrivas.Ett annat intressant förslag som väckts av kommissionen, är att "nationellamiljöombudsmän" inrättas, vilka samarbetar i ett nytt hållbarhetsråd, ochfungerar både som övervakare av nationell implementering och som en länktill det civila samhället. Vidare bör speciell uppmärksamhet ges åthållbarhetsutvärdering i dels strukturfonder och CAP-program, delsbiståndsinsatserna i Öst- och . Miljövänlig upphandling börlagfästas på europeisk nivå. bör vid det kommande miljötoppmötet iGöteborg leda EU i riktning mot dessa förslag.Vi uppmanar regeringen att verka för en europeisk handlingsplan förhållbara transporter. ökar både person- och godstrafik inom unionen påett miljömässigt ohållbart sätt. En gemensam handlingsplan bör bl a ta fastapå möjligheten att med ny teknologi och framsynt samhällsplanering förändratransportbehov och beteenden. Här kan både IT och e-handel få en stor roll attspela. Transportsektorns ökning är ett av de största hoten mot målen iKyotoprotokollet.Samtidigt med interna reformer bör EU medverka till en förstärkning avhållbarhetsdimensionen i FN-samarbetet. Kopplingenmellan FN, andra miljöforum och WTO bör institutionaliseras.6.1.4 Effektivisera EU:s biståndEU:s utvecklingssamarbete är ett av världens mest betydelsefulla ochomfattande. Det är av stor vikt att detta fungerar väl - inte minst utifrånovanstående resonemang. Biståndet har fått mycket kritik för att varafragmenterat, dåligt styrt och omodernt i sin utformning. Redan i vårtidigare biståndsmotion pekade vi på behovet av radikala reformer inomdetta område. Det behövs en större fokusering av EU:sbiståndsverksamhet. Ett nyckelord i sammanhanget är komplementaritet,d v s att medlemsstaterna och EU kan koordinera sina insatser på etteffektivare sätt för att undvika dubbelarbete och administrativt kaos imottagarländer. Vi tror att komplementaritet kan åstadkommas genom attkommissionens representationer i utvecklingsländer i större utsträckningblir samordningscentraler för EU-ländernas bistånd. Andra nyckelord ärkonsekvens och samordning med EU:s övriga politikområden.EU:s biståndsverksamhet präglas av byråkrati, oklarresultatutveckling och allvarliga förseningar - enligt uppgift finns en s keftersläpning om runt , d v s medel som inte kunnatanvändas. Det skapar självfallet problem såväl i mottagarländerna som iideella organisationer. Det krävs även ökade resurser, bl a i fråga ompersonal, och ordentlig kompetensutveckling. Ett effektivt bistånd måstefungera i enlighet med den snabba utveckling som skett inombiståndstänkandet . Det gäller inte minst att tillämparesultatstyrning, decentraliserad organisation, och noggrann utvärdering. Densenare bör utföras av ett oberoende utvärderingsinstitut.Biståndsadministrationen bör också öppnas så att det civila samhället,näringsliv och hjälporganisationer får en bättre insyn och att förutsättningarnaför gott samarbete förbättras. Det är positivt att regeringen arbetar för attintegrera svenska erfarenheter av övergripande landstrategier och partnerskapi EU-biståndet. Under ledning av kommissionär harreformarbetet nu inletts; det är positivt. bör verka för att samtligaeuropeiska länder uppnår enprocentsmålet för utvecklingssamarbete.Kristdemokraterna vill ytterligare betona vikten av stabila fungerandeinstitutioner som grunden för ekonomisk utveckling. Uppbyggnaden avdemokratiska institutioner har därför stor betydelse. Vi anser att EU:sutrikespolitik skall genomsyras av etik, moral och medmänsklighet. Detinnebär tydliga ställningstaganden för den enskilda människans rätt, och enmer kritisk hållning till staters rätt att själva råda i inre omständigheter.Därför bör demokrati och mänskliga rättigheter bli ledstjärnor för unionensbiståndsverksamhet. Korruptionsbekämpning bör vara en huvuddel i sådanpolitik.Utvecklingssamarbetet kan inte enbart inriktas på fattigdomsbekämpning iett kortare perspektiv. I ett längre perspektiv handlar det också om att skapalångsiktiga förutsättningar för hållbar utveckling. Därmed är också sagt attkonsekvenserna för miljön måste klargöras för varje europeisktbiståndsprogram. Det är en viktig fråga för ordförandeskap i EUnästa år. Mer specifikt måste miljövänlig teknik inom bl a energi, transporteroch vattenhushållning premieras. Konceptet "tekniksprång" måste förankras iutvecklingsarbetet. Det kan delvis göras genom intelligent utnyttjande avmodern (informations- och kommunikationsteknologi). Den kan kommatill stor användning exempelvis i undervisning och medicin. Men då måste få hjälp att bära de enorma kostnader som en sådan omstruktureringinnebär. I varje landstrategi måste långsiktiga miljöplaner få hög prioritet.Västerländska produktions- och konsumtionsmönster som de ser ut, kaninte exporteras problemfritt till u-världen. (Det innebär naturligtvis att om EUska vara trovärdigt måste hållbar utveckling få hög prioritet även pårespektive lands hemmaplan.) Det är positivt att och rådetnu enats om att gå vidare med miljöintegrering på biståndsområdet.6.1.5 Ett öppnare - gemensam asylpolitikDet är viktigt att en gemensam asylpolitik utformas inom EU. Det ärnödvändigt att samarbeta för att på bästa sätt ta hand om dem som måstesöka skydd i , och sätta upp klara och tydliga kriterier förflyktingmottagande. Utgångspunkten måste vara att EU ska öppnas motomvärlden, och inte upplevas som inåtvänd. Den gemensammaasylpolitiken måste därför vara generös och human. Tyvärr drar mångaEU-länders asylpolitik på sig allvarlig kritik från anseddahumanitära hjälporganisationer liksom från forskarrapporter.EU:s asylpolitik måste bestå av tydliga minimiregler för hur behandlingenav asylsökande ska ske för att garantera mänsklig värdighet och ett rättvisthandläggande. Det måste finnas regler för handläggningstider, och kriterierför avvisning på saklig grund. Vidare är det både rimligt och nödvändigt atten ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsländerna genomförs iflyktingpolitiken, för att sprida kostnaderna och hjälpa de länder som får enoproportionerligt stor del flyktingar - särskilt i ljuset av den föreståendeutvidgningen. Vi anser att asylsökandes rättigheter måste slås fast i lag - t exrätten att få kommunicera på sitt eget språk. Barn, äldre och handikappademåste få speciella hänsyn. har antagit enresolution som stöder dessa förslag. Anhöriginvandring ska tillåtas utifrån ettfamiljebegrepp som även inbegriper vuxna söner/döttrar samt far- ochmorföräldrar.EU bör utarbeta en långsiktig strategi för utveckling och stabilitet imigrationens ursprungsregioner. Det är viktigt att på detta sätt se kopplingenmellan asylpolitik, bistånd och andra politikområden. Utöver detta bör EU-länderna också samarbeta i integrationspolitiken och kampen motfrämlingsfientlighet. Kopplingen mellan dessa områden och asylpolitiken böruppmärksammas.Ytterligare en aspekt på mot omvärlden gäller relationentill de regioner som gränsar till . Här är det nödvändigt att EU kanbefästa en bild av unionen såsom öppen och samarbetsinriktad.