mot · GN02K27 · 2000-02-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K27av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:55 Kommersiell lokalradio1 Moderata utgångspunkter för mediepolitikenInformationsfriheten är en del av medborgarnas frihet. Öppenheten förnya tankar och möjligheten att pröva dem i verkligheten skapar,tillsammans med den kritiska granskningen av maktutövning ochexisterande föreställningar, en ständigt pågående utveckling avsamhället.Yttrandefriheten och tryckfriheten är centrala värden i det fria samhället.Det skall råda stor frihet att ge ut och distribuera medieprodukter och attpröva deras ekonomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniska begräns-ningar för medier skall det vara läsarna, lyssnarna, tittarna och användarnasom genom sina val avgör vilka medier som eventuellt skall distribueras. Detkan inte vara, och får inte vara, politiskt grundat godtycke som avgörmediernas utveckling.Grundlagen sätter alltså upp viktiga restriktioner för politiska ingrepp. Detborde ankomma på alla att respektera både lagens bokstav och anda.Statens ansvar är att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmeduppnås en mångfald på publikens villkor. För ett vitalt kultursamhälle är detav stor vikt att det finns så många fora för skapande som möjligt, så mångakanaler för att nå publiken som tekniken medger och så många alternativ attvälja mellan som det finns intresse att sända och som publiken efterfrågar.En politik för fria medier kommer också att leda till att teknikensutveckling sker utifrån de enskilda medborgarnas behov och intressen. Detinnebär att gränserna mellan olika medier luckras upp.Det är naturligt att se Internet, television och radio som olikafunktioner av digitala medier. Internet utvecklas inte bara som en form avdatakommunikation utan är också ett medium i sig. Det kan likaväl somradio och TV förmedla information, kunskap och kultur. World ett forum för kultur och nyheter bredvid andra mer traditionella medier.Denna utveckling kommer att accelerera. Det som sker på webben är på engång del av både kultursamhället och mediesamhället.I takt med att mediemarknaden globaliseras är det viktigt att ge ävensvenska företag möjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppnamöjligheter att skapa och vidmakthålla konkurrenskraftiga regionala medie-företag måste företagen kunna agera inom alla distributionsformer. att äga radiostationer skall till exempel inte finnas.Svenska medieföretag, som i och utomlands verkar inom ramen fören internationell konkurrens, skall inte hindras från att utveckla sinamöjligheter. Mångfald genom en fri radio och TV och genom ny teknik skallså långt möjligt bejakas och tillåtas stimulera utvecklingen av digital teknik,istället för att begränsas genom teknikvillkor och offentlig tillståndsgivning.En konsekvens av medieutvecklingen är att lagar och regler som ärteknikbundna snabbt kommer att bli både otidsenliga och motverka sina egnasyften. Det ställer krav på lagstiftning som ger en frihet för de nya mediernasutveckling, från Internettjänster till television. skall vara ett landdärdenna utveckling är naturlig och internationellt ledande.Yttrandefrihetsgrundlagen är bl.a. radions grundlag. Den föreskriver mestamöjliga frihet. När grundlagen tillåter lagstiftning om tillstånd och villkorföratt sända radioprogram är grundorsaken behovet av att på något sätt ordnaanvändningen av frekvenserna för TV och radio, inte att ge utrymme förstatligt godtycke. Det är en viktig begränsning.Följande riktlinjer för den svenska mediepolitiken måste därmed beaktas: Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvånguttaxerade medel motverka konkurrens och mångfald. Staten får inte utöva sin makt för att styra och dominera medieutbudet.Det ställer krav på att det offentliga utformar sin verksamhet så att statenbidrar till det samlade medieutbudet med det som andra inte förmår. Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken medger. Inomramen för tillgängliga frekvenser eller kanaler skall var och en behandlaslikvärdigt. Etableringsfrihet är det bästa sättet att utan offentligaregleringarmotverka mediekoncentration. Den nya tidens medier skall, liksom den fria pressen, stå oberoende frånstat och kommun. Staten skall inte genom politiska beslut och godtyckligaval avgöra vem eller vilka som skall få sända. Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall utgöraramen för vad som får sändas. Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom reklam elleravgifter från publiken. Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, som Internet. Förhands-granskning och censur är lika förkastligt i nya medier som i gamla. Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall inte före-komma.2 Striden om den privata lokalradionEfter decenniers kamp mot radio- och TV-monopolet införde denborgerliga regeringen privat lokalradio för att främja mångfald ochyttrandefrihet. Syftet var att skapa en radioform fristående från politiskstyrning av programinnehållet och ge en mångfald aktörer möjlighet attvitalisera och utveckla radion.Den fria radion fick sin legala grund genom lokalradiolagen (1993:120).Sedan den 1 april 1993 är det tillåtet att sända privat lokalradio. Vid femauktioner mellan har lokalradiotillståndbjudits ut. finns 85 gällande lokalradiotillstånd. Den privata lokalradionhar blivit en lyssnarmässig succé. Över 2.200.000 människor lyssnar dag-ligen på privat lokalradio, inte minst är andelen unga lyssnare stor. På vissaorter är lokalradiolyssnandet större än lyssnandet på P 1, P 2, P 3 respektiveP 4. Siffrorna visar att den privata lokalradion lyckats erbjuda ett konceptsom tilltalar och lockar lyssnarna.Hösten 1994 tillgrep majoriteten i den mycketdrastiska åtgärden att lagstifta genom ett utskottsinitiativ i syfte att avbrytaden då pågående tillståndsgivningen för lokalradion. Denna politiskt mycketkontroversiella lagstiftning, som kom till utan sedvanligt berednings-förfarande och mot och liberalernas vilja, skullestoppa fördelningen av lediga frekvenser i etern. Lagrådet ifrågasatte omstopplagen var förenlig med 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen, som angeratt sammanslutningar skall ha möjlighet att få tillstånd att sända ljud-radioprogram i den utsträckning som tillgängliga radiofrekvenser medger.Vidare påpekades att förslaget, om det genomfördes, innebar att ledigaradiofrekvenser skulle komma att stå outnyttjade åtminstone under enövergångstid. Lagrådet anförde vidare att grundlagsbestämmelsen inte barainnebär att tillgängliga radiofrekvenser skall tas i anspråk, utan att de skalltas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet. Utskottet hörsammade emellertid inte Lagrådets syn-punkter utan lade fram förslaget för beslut.Genom att använda sig av minoritetsskyddsregeln i 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen lyckades och få förslagetvilandeförklarat . Därefter återkom KU i lagstiftningsärendet(1995/96:KU16). Riksdagsmajoriteten ställde sig bakom förslaget medföljden att Radio- och inte skulle meddela några nya tillstånd attsända lokalradio fram till utgången av 1995. och Folkpartietreserverade sig mot förslaget.Med utnyttjande av initiativrätten förlängde KU stopplagens giltighet framtill utgången av juni månad 1997 (1995/96:KU19). och Folk-partiet reserverade sig på nytt mot förslaget. /97 utnyttjade KUånyo initiativrätten som när den infördes förutsattes begagnas medvarsamhet och lade fram ett förslag om fortsatt giltighet av stopplagen tillutgången av 1998. och reserverade sig på nytt motförslaget. Därefter har godkänt att stopplagen skall fortsätta attgälla fram till utgången av (1998/99:KU14). Lagrådet förutsatte i sittyttrande att ytterligare förlängningar av stopplagen därefter inte kommer attske.Utvecklingen inom lokalradion visar att över två miljoner lyssnare tyckeratt mångfalden och informationen har förbättrats genom de privatalokalradiostationerna. Det finns minst åtta lediga frekvenser på FM-bandet. Härtill kommer ett 10-20-tal sändningsmöjligheter för lokalradio påmellanvåg (AM). Dessa frekvenser borde nu fördelas ut i enlighet medlokalradiolagen, det vill säga enligt tidigare tillämpade regler, men det villinte regeringen. Det är i första hand dessa tillstånd som debatten nu gäller.3 Det framtida radiolandskapetBåde de tekniska och de lagreglerade villkoren för att sända radio iSverige har förändrats dramatiskt under de senast tio åren och ytterligareförändringar kommer. var privat lokalradio förbjudenoch normalsvensken hade fyra kanaler från , och möjligenen närradiostation, att tillgå av svenska kanaler. är det, tack vare deprivata lokalradiostationerna, vanligt med ytterligare minst två svenskakanaler. I är utbudet ca 15 svenska stationer, förutomnärradion. Via Internet är det dessutom möjligt att ta in ett tusentalradiostationer, än så länge stationärt, men i takt med utbyggnaden avmobila internettjänster kommer internetradion att bli allt mer lik dentraditionella radion.Radio via Internet erbjuder drastiskt sänkta utsändningskostnader och ettenormt urval av program. Det blir tekniskt möjligt att nå praktiskt taget helavärlden från en studio i den svenska skogen under förutsättning av brainternetuppkoppling. Även DAB-radion kan, om den lyckas bli kommersiell,komma att erbjuda ett avsevärt större utbud av kanaler än i dagens analogavärld. etableras dessutom satellitsänd radio med början i . Ävendenna teknik kan komma att erbjuda ett mycket stort urval av program medolika format.Möjligheterna att sända radio med Internet- och DAB-teknik kan snabbtleda till en situation liknande den på tidningsmarknaden. När det gällertryckta skrifter finns det inga tekniska hinder att ge ut nya produkter, iställetär hindren marknadsmässiga. Det handlar om att producera så bra trycksaker,och marknadsföra dem så effektivt, att konsumenterna efterfrågar och köperdem. Det är den kommersiella förmågan som avgör livskraften i etttidningsföretag, och inte tekniska begränsningar. Så kommer även villkoren idet framtida radiolandskapet att vara. Att i en så föränderlig värld, somregeringen nu gör, föreslå kortare tillståndsperioder med därtill hörandeosäkerhet, samt en omfattande statlig reglering av ägande och program-innehåll framstår som direkt skadligt.4 Propositionens förslag4.1 UrvalssystemetRegeringen föreslår att den kommersiella radion skall styras av staten viastarka statliga regleringar. Förslaget bygger på tron att bra radio kan ochskall regleras fram av politiker. Det föreslås att nya tillstånd skallfördelas via en "skönhetstävling" baserad på ägande ochprograminnehåll.Det föreslagna urvalssystemet medför ett omfattande godtycke. Förslagetinnebär att det blir viktigare att tillfredsställa tillståndsnämnden änlyssnarna.Det föreslagna systemet är konserverande och kommer att hämma program-utveckling och anpassning till nya mediatrender, eftersom förändringar enligtförslaget måste godkännas av en statlig nämnd. En sådan ordning innebärockså att en omfattande byråkratisk kontrollapparat måste byggas upp, meduppgift att granska efterlevnaden av de regler som urvalsssystemet medför.Förslaget medför en ökad statlig kontroll över den privata lokalradionsmarknadsmässiga, ägarmässiga samt publicistiska förhållanden. Det kännsfrämmande att ta del av denna typ av förlegade förslag i en medievärld därdet sker förändringar i princip dagligen.Reglerna för innehåll föreslås vidare vara minst eget material,det vill säga sådana program som är unika för den egna verksamheten.Justitiekanslern anför att förslaget om bundenhet vid mängden eget material,och särskilt kravet på tillstånd vid minskning av andelen eget material, äroförenligt med yttrandefrihetsgrundlagens förbud mot censur.För att ett program skall anses vara eget material sägs att det dels bör hagenomgått ett visst mått av redaktionell bearbetning, dels vara ett programsom är unikt för lokalradiostationen. Denna reglering gör det omöjligt attdriva en musikkanal för exempelvis enbart klassisk musik. Även det för-hållandet att en direktsänd kommunfullmäktigedebatt inte uppfyller kravenpå eget material, såvida den inte kommenteras eller debatteras i direkt anslut-ning, visar att det föreslagna regelverket leder till oacceptabla konsekvenser.Erfarenheten från den privata lokalradion är att möjligheten attförändra programkoncept och ägarförhållanden varit nödvändiga för att klaraöverlevnaden av vissa radiostationer. Regeringens förslag leder till enoacceptabel statlig styrning av den privata lokalradion.4.2 Tillståndsperiodens längdFör att få livskraftiga nya radiostationer är det viktigt dels med ett stabiltregelverk, dels med möjlighet till långsiktighet. Dagens privatalokalradiostationer har upplevt att det tagit att nå lönsamhet.Branschen har totalt investerat sedan starten.Förutom investeringar i teknik och marknadsföring har stationernabetalat in långt mer än i koncessionsavgifter tillstaten. För att klara stora investeringar i ny teknik, etablera en nymarknad samt kostsam marknadsföring krävs långa tillståndsperioder.Därigenom erbjuds en större säkerhet att kunna få igen gjordainvesteringar. Att mot den bakgrunden föreslå kraftigt förkortadetillståndsperioder, från åtta till , är direkt kontraproduktivt. Detkommer att leda till större svårigheter att investera i ny teknik eller iförändrade format. Det som premieras riskerar bli kortsiktiga, säkraprogramkoncept med begränsade investeringar.4.3 KoncessionsavgiftenI propositionen föreslås att de som får nya tillstånd skall betala en avgiftom . Huvudskälet synes vara att skapa en situation somär ohållbar för de befintliga fria radiostationerna. I praktiken kommer detatt bli mycket svårt att driva en station enligt de nuvarande villkoren meden avgiftsnivå om om den skallkonkurrera med en ny station med avgift om endast . Deallvarligaste effekterna uppkommer för de stationer som har en hög lokalnärvaro med stor andel lokalt material och redaktionell bearbetning. Detär dessa stationer som har de högsta kostnaderna och som därigenomkommer att ha svårast att konkurrera med nya stationer med den nyabegränsade avgiften. Effekten kommer sannolikt att bli att stationernatvingas minska andelen lokalt material och egen redaktionell bearbetningför att därigenom ekonomiskt kunna konkurrera med nya stationer medbegränsad avgift. Den föreslagna avgiftsnivån kommer därför sannoliktatt leda till minskande total andel lokalt material i den privatalokalradion. Den i propositionen föreslagna lösningen, nämligen attinnehavarna av de gamla tillstånden alltid kan frånträda sitt gamla avtaloch i stället skaffa ett nytt, är givetvis inte praktiskt möjlig. För en stationsom marknadsförts under ett frekvensnamn är det enreklammässig katastrof att eventuellt tvingas byta frekvens.Vidare kommer koncessionsavgifterna för de nuvarande stationerna enligtregeringens förslag att regleras via den lokalradiolag (1993:120) som isamma proposition föreslås upphävd. Lagrådet har konstaterat att lokal-radiolagen inte kan upphävas - med i vedertagen lagstiftningsteknik- utan måste finnas kvar i de delar som berör avgifterna för "gamla" till-stånd. Vidare konstaterar att förslaget att de gamla avgiftsbestäm-melserna skall gälla framgent kan ifrågasättas från principiella utgångs-punkter, då det medför att mycket stora avgiftsskillnader kan förekommaäven sedan kraven på programinnehåll blivit enhetligt.Det synes inte vara vare sig värnandet om hög andel lokalt material,principiella utgångspunkter eller normal lagstiftningsteknik som varitutgångspunkt för regeringens förslag. I stället synes motivet vara att fortsättaden hetsjakt på de radiostationer som socialdemokratin allt sedan sänd-ningarnas start gjort till sin.För det fall propositionens förslag i dessa delar ändå skulle bifallaskommer det att vara nödvändigt med en översyn av avgiftssystemet i syfte attåstadkomma konkurrensneutralitet. Detta bör besluta geregeringen tillkänna.4.4 Förslaget oacceptabeltModeraterna anser att regeringens förslag i grundläggande hänseenden äroacceptabelt. Det strider mot viktiga yttrandefrihetsprinciper. Förslagetbör avslås i dess helhet. Tillstånd att sända lokalradion skall ges enligtlokalradiolagen, det vill säga i öppen konkurrens.I ett hänseende finns det skäl att förändra lokalradiolagen nämligen för attge även medieföretag verksamma i andra branscher möjlighet att driva ochäga privata lokalradiostationer. Ofta har andra medieföretag både denerfarenhet och den ekonomiska styrka som krävs för att driva radiostationer.Att då exkludera tidningar och televisionsbolag från möjligheten att ägaradiostationer är olyckligt.En ändring med denna innebörd bör ske i den nuvarande lokalradiolagen,genom att 7 § lokalradiolagen slopas.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1999/2000:55,2. att beslutar om en sådan ändring av lokalradiolagenvad gäller behörighet för tillstånd som angivits i motionen,3. att , för den händelse att propositionen bifalls, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en över-syn av avgiftssystemet.Stockholm den 24 februari 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()