mot · GN02T29 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T29av Flyborg, ()med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla1 InledningUnder fjolåret fick vi bekräftelser på att är en av världens mestframstående IT-nationer. har utnämnt till en avvärldens hetaste huvudstäder på IT-området och enligt International DataCorporatione, IDC, har medborgare den högsta IT-mognaden avalla. hade över hälften av befolkningen tillgångtill Internet. Datorer och mobiltelefoner är var mans egendom. Vi harockså en snabbt växande IT-sektor, och några av världens mestframgångsrika IT-företag har sitt säte i . Intresset för IT-företaghar varit mycket stort på börsen, även om det varit en markant nedgångde . Bredbandsföretag tävlar om att säljahöghastighetsinternet till svenska datoranvändare.I väntan på en regeringsproposition om IT-politiken har debatten varit het.Alla har debatterat bredband. Hur ska vi få bredband så fort som möjligt tillså många som möjligt och vilket ansvar har staten i detta? Vi liberaler haranslutit oss till de många debattörerna inom IT-branschen som menar attstaten inte ska agera särskilt mycket för att styra bredbandsutbyggnaden. Vihar noterat att bredbandsföretagen bygger ut kabel för fullt. Vi får hela tidenläsa om nya tekniska innovationer på alternativa mobila lösningar tilloptofiberkabel, produkter som knappt var tänkbara sedan.Vi har en stark tilltro till att marknadens aktörer, producenter, företag ochprivatpersoner kommer att lösa efterfrågan på hög överföringshastighet påInternet precis som den löst efterfrågan på mobiltelefoner, datorer, telefaxar,telefoner och mycket annat, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Somliberaler har vi inga ideologiska blockeringar i att statligt ansvarstagandeeller stimulanser absolut inte får ske. Det är angeläget att exempelvis ävenglesbygsboende får tillgång till så god teknisk infrastruktur som möjligt. Menvi har sett alldeles för många statliga engagemang både i ochutomlands som lett till helt andra effekter än stimulans för tillväxt ochteknisk utveckling.Efter det att propositionen lagts på bordet har debatten nästan avstannat.Detta är inte särskilt konstigt då propositionen inte innebär någon särskiltstark satsning eller något stort ansvarstagande från statens sida för bred-bandsutbyggnaden. Hälften av den så kallade satsningen räknar Närings-departementet med att marknadens aktörer ska bidra med. Av de resterande8,avgår 2,5 miljarder till att statliga Svenska kraftnätskall ta dessa miljarder från sitt eget kapital för att hänga upp optisk fiber ikraftledningsstolparna. Det villkorade bidragsstödet för transport- ochaccessnät beräknas till största delen tas från redan befintliga anslag. Engage-manget stannar, förutom några belopp som ligger långt från de storvulnasiffror som nämnts i debatten, vid att regeringen tillsätter en utredare som skaföreslå vem som kan komma i fråga att få pengar, samt genom att konstateraatt staten "har ett ansvar" för att infrastrukturen blir tillgänglig för alla.Folkpartiet liberalerna menar att regeringen kan avhålla sig även från detbegränsade ekonomiska engagemang som propositionen innebär. När vi ärmitt inne i en explosion av utveckling av nya tekniska produkter menar vi attregeringen gör denna utveckling en björntjänst genom att gå in och föraplaneringspolitik. Som nämns senare i motionen tror vi att detta i värsta fallkan få till följd att företag ställer sig och väntar på vilka områdenutredningen kommer att peka ut som statligt stödberättigade. Den teknik somgäller kommer kanske inte att vara den bästa och vi tror attchansen är stor att priserna faller. Om infrastrukturutbyggnaden tillåtsfortsätta på marknadsmässiga villkor, och i full konkurrens utan statliginblandning, kommer vi senare att få se var det eventuellt inte fungerar att fåtill en tillräcklig infrastruktur på kommersiella villkor och regeringenkommer då att ha anledning att återkomma till frågan.Folkpartiet liberalerna ser tills dess fram mot en diskussion om vadbredbandet ska användas till, hur Internet kan användas till en aktiv dialogmellan medborgare och folkvalda, hur beslutsfattande kan användas vianätet, hur Internetanvändarna ska kunna lita på e-handeln, hurInternetanvändare ska kunna skydda sig mot så kallad spamming och vart deska vända sig för en IT-kompetent konsumentupplysning, hur etiken skautformas och bevakas på nätet, hur ansvarsfrågorna för det som skrivs pånätet ska lösas, hur IT-användandet ska förbättras i skolorna och mycket,mycket annat.2 Tillit till ITDe senaste årens utveckling har inneburit att alltmer information lagraspå och förmedlas av datorer. I stort har detta varit positivt, men det ärviktigt att uppmärksamma att det även finns risker.2.1 IntegritetsfrågorMycket av den information som lagras på eller förmedlas av datorer är avsådan art att stor skada skulle vållas om informationen kom på drift. Detär därför viktigt att känslig information hanteras på ett sådant sätt attriskerna för intrång i personlig och affärsmässig integritet blir så småsom möjligt.Några (fiktiva) exempel som konkretiserar resonemanget ovan:- En socialsekreterare glömmer sin bärbara dator på tåget. Påhårddisken finns minnesanteckningar med uppgifter omfamiljekonflikter, missbruk etc.- Ett sjukhus drabbas av ett dataintrång. Patientjournaler kommer pådrift, med uppgifter om privatpersoners sjukdomstillstånd.- En polis använder sina befogenheter för att utan grund och i stridmed gällande bestämmelser undersöka sin grannes eventuellakriminella förflutna.Samhället har ett mycket stort ansvar för den information som lagras avmyndigheter, stat och kommun samt offentligt ägda företag. Medborgarehar rätt att kräva att offentliga instanser hanterar integritetskänsliginformation på ett sådant sätt att riskerna för personlig och affärsmässigintegritet minimeras. Det bör därför ställas säkerhetskrav på samhälleligainstitutioner så att de hanterar känslig information med tillbörligförsiktighet.Regeringen föreslår i propositionen angående informationssäkerheten attansvaret för denna även fortsättningsvis bör ligga hos den som har detnormala verksamhetsansvaret. Regeringens förslag är lika rimligt som det ärokontroversiellt; informationssäkerheten kan inte betraktas som något annatän en normal del av verksamheten.Folkpartiet liberalerna föreslår att det ska ställas krav på revision av IT-säkerheten på alla myndigheter som hanterar information som är känslig förenskilda, företag, organisationer eller för samhället i stort. IT-säkerhets-revisionen bör utföras av experter som är fristående från de myndigheter somgranskas.2.2 Säkerhets- och sårbarhetsfrågorBeroendet av datorer och datanät är stort och växande. För enskilda,företag, organisationer och myndigheter är det därför viktigt att data- ochnätverkstjänster är såväl tillgängliga som pålitliga.I IT-propositionen redovisas ett stort antal pågående utredningar, och ävennågra överlämnade. I avsnitt 5.3.3 redovisas ett urval av förslagen till åtgär-der ur Statskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18):Statskontoret föreslår att följande områden bör vara prioriterade för att höjasäkerheten på Internet: införande av vägvalsregister (routingregister),införande av säker domänuppslagning (Secure DNS) och tillgång till enhetlignationell tid via Network Time Protocol (NTP).I likhet med remissinstanserna och regeringen anser Folkpartietliberalerna att ovanstående förslag till åtgärder bör genomföras, i denmån de inte redan genomförts.Folkpartiet liberalerna avvaktar med spänning rapporterna från de uppdragsom givits åt PTS på IT-säkerhetsområdet.2.3 Konsument- och användarsäkerhetDen elektroniska handeln växer i omfång och betydelse och mycketpositivt kommer av detta. I IT-propositionen nämns bland annatrationaliseringsvinster för myndigheter och företag, samt att kontaktenmellan medborgare, företag och myndigheter underlättas.I avsnitt 5.3.3 anför regeringen:Regeringen ser det som ett viktigt steg att se till att användningen av nysäkerhetsteknik stimuleras för att få ökad utbredning och därmed även ökatilliten till systemen. Regeringen kommer att ta initiativ till en bredaresamverkan mellan olika aktörer på marknaden i syfte att få till stånd ensamsyn om hur man kan stimulera och utveckla infrastrukturen förelektroniska signaturer.Folkpartiet liberalerna delar regeringens mening, men vill tillägga att detsannolikt kommer att behövas flera olika (och delvis överlappande) infra-strukturer för elektroniska signaturer.Ur identifieringshänseende finns det flera typer av kontakter mellan med-borgare och myndigheter: sådana tillfällen då medborgarens identitet ärointressant (exempelvis vid nedladdning av broschyrer), tillfällen då iden-titeten är relevant (exempelvis vid inlämning av självdeklaration) samttillfällen då identiteten inte får efterforskas (exempelvis vid begäran omutlämning av offentlig handling).För en säljande part är kundens identitet ofta ointressant. Exempel: någonköper en cd-skiva. Ur handlarens synvinkel är det mindre intressant vemkunden är, huvudsaken är att varan betalats på ett hederligt sätt.På samma sätt som i kontakt med myndigheter finns det tillfällen dåmedborgare/kunder har goda skäl att vilja vara anonyma gentemot densäljande parten. Det finns dock typer av transaktioner som kräver entydigidentifiering, exempelvis avtalsslutande och anbudsförfaranden.2.4 Export av produkter som innehåller krypteringKryptering är en nödvändig del av de flesta datasäkerhetstillämpningaroch bör därför finnas tillgänglig på alla nivåer i samhället.Regeringen skriver i IT-propositionen att aktivt verkar för attpåskynda utvecklingen mot fri handel med kryptoprodukter inom i förstahand EU.Folkpartiet liberalerna ställer sig bakom den ovan nämnda avvecklingen avrestriktioner som drabbar produkter enbart för att de innehåller någon formav kryptering. bör dock även arbeta för att avveckla de generellaexportrestriktioner på krypteringsprodukter som finns i Wassenaar-arrangemanget. Wassenaar-arrangemangets restriktioner på export av krypte-ringsprodukter drabbar framförallt medborgare i länder med klen demo-kratisk tradition. De enda länder som ej bör få tillgång till krypteringsteknikär de länder som står på FN:s embargolista.2.5 Utred EchelonFrågan om det amerikanska övervakningssystemets, Echelons, existensaktualiserades genom en rapport som lämnades till ijanuari 1998 och där det påstods att all e-post, alla telefonsamtal och allafaxmeddelanden i avlyssnas och att regeringar, företag ochindivider i ett flertal europeiska länder övervakas. Det har den senastetiden kommit fram uppgifter som stärker misstanken om att USAavlyssnar telefonsamtal och datatrafik i Europa.Folkpartiet har tidigare nämnt risken för förekomst av industrispionage ien motion om kryptering, i samband med att en rapport om Echelon ladesfram (1998/99:U16). har, efter många årstillbakavisande och tystnad, medgivit att detta övervakningssystem existerar,men enbart för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Det hardock sedermera påståtts att systemet även skulle användas för industri-spionage.Dessa uppgifter har fått att reagera kraftigt och det hardär lagts fram ett förslag om att tillsätta en särskild utredning av frågan. har, genom kommissionär , även reagerat och sägeratt man tar uppgifterna om Echelon på allvar. Dock har EU-ländernasregeringar valt att avstå från att kommentera frågan.Folkpartiet liberalerna anser att det är mycket angeläget att Sverigesregering tar initiativ i ministerrådet i frågan och att frågan om Echelon börutredas vidare tillsammans med EU:s övriga regeringar.3 TillgänglighetRegeringen har i propositionen uttryckt att staten har ett helhetsansvarför utbyggnad av ett bredbandsnät i hela och fokuserar påtillgänglighet som mål. Ansvarstagandet sker genom ett nationelltinfrastrukturprogram som ska garantera säkerhet, framkomlighet ochkonkurrens. Regeringen påpekar att staten inte i detalj ska peka ut någratekniska lösningar.Det nationella infrastrukturprogrammet ska syfta till att ge en helhetsbildav behovet av IT-infrastruktur samt ge underlag för principer föransvarsfördelning mellan staten och övriga aktörer. Det ska vara vägledandeoch underlätta en utbyggnad i marknadens regi, som grund-läggande krav att åstadkomma en tekniskt sammanhängande helhet uppfylls.Regeringen har beslutat uppdra åt en utredare att överväga dessa frågor,liksom de organisatoriska formerna för en fortsatt statlig medverkan.Utredaren skall också föreslå under vilka former staten bör medverka inätutbyggnaden i första hand för att stimulera den kommersiella utbygg-naden, exempelvis genom upphandling, långivning eller genom att staten gårin som hel eller delvis nätägare.Det nationella infrastrukturprogrammet presenteras i tre olika delar, delsett ansvarstagande för uppbyggnad av ett stomnät till landets kommun-huvudorter, dels framtagande av kommunala försörjningsprogram, delsregionalstöd som regioner i glesbygd kan ansöka för uppbyggnad av nät ochdels stöd för lokala transport- och accessnät, samt skattelättnader förbredbandsanslutning. Varje område kommer senare att beröras var för sig.Det är angeläget att en bredbandsutbyggnad kommer till stånd. Folkpartietliberalerna ifrågasätter däremot en alltför detaljstyrd statlig planering. Detfinns en paradoxal risk att utvecklingen på infrastrukturområdet går bådefortare och långsammare än vad man tänker sig. finns det en heldel bredband utbyggt som större allfartsvägar i landet. Utvecklingen av dettagår snabbt framåt och oavsett om regeringen beslutar om uppbyggnad av ettstomnät eller inte kommer detta sannolikt att ske. Det finns till och med enmöjlighet att det sker snabbare, med fler deltagande aktörer och därmed ettrikare utbud om regeringen inte planerar detta. Parallella tekniska system kanvara bra ur säkerhetssynpunkt.Å andra sidan kan det, trots regeringens plan för kommunala program ochstöd till utbyggnad av nät i glesbygd, komma att dröja. Kommunerna för-väntas själva prioritera en hel del resurser utöver de bidragspengar som kansökas. vill varna för risken att kommunerna, trots möjlighet tillstöd, på grund av kärv ekonomi prioriterar andra angelägenheter.Statens roll bör inte vara att forcera fram en utbyggnad av bandbredd tillalla medborgare. Det ska inte vara en statlig uppgift att garanterabandbredd åt varenda hushåll utan snarare att främja en god konkurrens, engod mångfald på nätet och tillse att bevakar dennakonkurrens.Det nationella infrastrukturprogrammet som regeringen föreslår bör därförinte genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.3.1 StomnätI propositionen redovisas förslag till utbyggnad av ett stomnät av opto-fibernät till varje kommunhuvudort. Uppdraget att bygga upp nätet ochatt på marknadsmässiga villkor erbjuda svart fiber till aktörer ges helt åtSvenska kraftnät. Enligt , som ligger tillgrund för regeringens bedömning, råder det stor brist på ledning med högöverföringskapacitet i vissa delar av landet på grund av den snabba IT-utvecklingen. Ett ökat utbud av ledning med bredbandskapacitet skullekunna pressa priser och öka konkurrensen på marknaden.Det är angeläget att ett stomnät byggs ut till orter som inte har det, liksomatt näten i tätbefolkade regioner som inte är tillräckligt kraftfulla för attmöta efterfrågan byggs ut. har marknaden satsat främst på utbyggnadav optiskt fiber. Fiberkablar har en fördel i en hög överföringskapacitet ochmöjligheter ges till konkurrensneutralitet för många aktörer att användafibern.Folkpartiet liberalerna ifrågasätter dock att tekniken definitivt ska beslutaspå politiskt centralt håll samt att regeringen vill i förväg besluta att ge helauppdraget till statliga . Man kan tänka sig fler aktörer som ärvilliga att bygga ut. Övriga nätbolag kan mycket väl ha kapacitet på vissahåll som är tillräcklig eller enkel att bygga ut. Folkpartietliberalerna menar att byggandet av stomnätet bör genomföras i konkurrensoch att regeringen bör stimulera till investeringar av olika aktörer i olikaslags nät samt ta hänsyn till regionala och sociala obalanser, och avstyrkerdärför förslaget. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.3.2 Det regionala nätetRegeringen uttrycker att transportnätet förväntas i stort förverkligas avmarknadens och andra icke statliga aktörer. Det är därför viktigt attosäkerhet om statens intentioner inte hämmar andra aktörersinvesteringsvilja. Utredaren föreslås ges i uppdrag att bedöma om detransportnätsförbindelser som bör prioriteras av regional- ochnäringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under denärmaste fem åren på helt kommersiella grunder.Folkpartiet liberalerna delar regeringens mening att utbyggnaden avregionala nät bör utföras av marknadens aktörer. Frågan om utredning avdetta är emellertid för tidigt väckt. anser det också angeläget attså många som möjligt, även i glesbygd, kan få tillgång tillbredbandsnät, och motsätter sig inte heller principiellt att offentliga medelkan tas i bruk för detta. Men man bör ifrågasätta att regeringen vill att stateni nuläget ska ta ett sådant ansvar.Bredbandsutbyggnad bör inte forceras fram alltför snabbt. Det finns en riski att man bygger fast sig i gammal teknik om man snabbt investerar iutbyggnad som det sker tekniska innovationer påområdet.Själva stadgandet att staten har ett helhetsansvar och att det nu ska utredasvar utbyggnad kan ske på marknadsmässiga villkor och var det inte kommeratt kunna ske, ger signaler till företag att invänta besked om vilka kommunersom sannolikt kommer att bli hjälpta av regionalstöd för bredbandsutbygg-nad.Det sker nu en explosion av nya tekniska innovationer på framför alltområden som satellit- och radioteknik som alternativ till bredband via fiber.Inom en snar framtid kan det sannolikt vara mycket lägre kostnader för att fåhög överföringshastighet än idag.Folkpartiet liberalerna avstyrker förslaget till statligt stöd för regionalatransportnät.3.3 Lokala transport- och accessnätAccessnäten behövs från den lokala orten för att användarna ska kunnanå det riksomfattande nätet. Det kan enligt regeringen finnas delar avaccessnätet som inte kan komma till stånd på kommersiella grunder.Stödet ska ges till kommuner efter prövning för att kunna ordnaanslutning med hög överföringshastighet i områden där anslutning skullebli avsevärt dyrare för abonnenterna än i normala fall. Stödet ska täckaendast en mindre del av utgiften. Stödet ska förenas med villkor som attnätet skall kunna hyras av alla operatörer och att priserna är rimliga ochenhetliga inom kommunen.I propositionen har inledningsvis påpekats att bredbandsutbyggnad överlagska vara teknikneutral. Detta bör inte minst påpekas vad gäller accessnätendär det sannolikt kommer att finnas betydligt större möjligheter,exempelvis till mobil kommunikation med högre överföringshastighet, änidag.Vad gäller användarnivån för privatpersoner finns annan teknik änfiberkablar som gott och väl är tillräcklig. Regeringens bred-bandsutredning har definierat bredband som en fast uppkoppling med enöverföring på /s i båda riktningarna. För en privat användare är dettaidag mer än tillräckligt. "Bredband" via kabel-TV-nätet ger ca 500 kbit/s iutgående riktning, men lägre i mottagande riktning. Kabel-TV-leverantörernalovar däremot att hastigheten kommer att öka så fort nya tjänster kräver det,och prestandan i kabel-TV-näten kan ökas till per kanalplats om detbehövs. Detta är bara ett exempel och kabel-TV innehas långt ifrån av alla ilandet. Men där den finns kan det vara tillräckligt och det behövs möjligendärför inte omedelbara investeringar i optisk fiber. En utbyggdnad av kabel-TV kan vara bra då det gynnar även boende som inte är intresserade avbredbandsuppkoppling, men som önskar fler TV-kanaler.Vid sidan av kabel-TV kan på många orter ordna ADSL-nät avkoppartråd till hög överföringshastighet. Man kan redan utnyttja parabolför satellitlänk till Internetuppkoppling. En annan trådlös modell är kommu-nikation via radiovågor genom en vanlig antenn. Bandbredd kan medradiovågor fås till /s, och gör det också möjligt att i fram-tiden använda systemet för kabel-TV och telefoni.Den 16 mars öppnade accessnätet för konkurrerande operatörer ochnu meddelar Tele1 Europe att de som första företag skrivit avtal med Teliaom tillgång till accessnät och samlokalisering. I praktiken innebär detta attTele1 nu kan erbjuda bredbandstjänster på Internet via DSL för i princip allasvenska företag.Många av de ovan beskrivna teknikerna ger samma kapacitet som enoptokabel och nya innovationer för mobila tekniker presenteras ständigt.Folkpartiet liberalerna avstyrker förslaget till statligt stöd för lokalatransport- och accessnät av samma skäl som vi angivit om stöd till regionalatransportnät.3.4 Skattelättnader för bredbandsanslutningRegeringen föreslår att en skattelättnad bör övervägas för fysiska ochjuridiska personer som haft utgifter för en anslutning fördatakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning iförhållande till överföringskapaciteten i det normala telefonnätet.Skattelättnaden, som bör kunna utformas som en skattereduktion, böravse anslutningsavgifter över ett visst belopp och motsvara en mindre delav utgiften. Frågan bör utredas med inriktning på att ny lagstiftning skallkunna träda i kraft den 1 januari 2001.Folkpartiet liberalerna vill påpeka att riktad skattereduktion för konsum-tion innebär en mycket stor risk att prisnivån på produkterna kan fortsätta attvara hög. Anslagen kan lika gärna komma bredbandsbolagen till större del änkonsumenterna. Man kan på politisk grund också ifrågasätta varför justbredbandsanvändning ska skattereduceras. Teknikutvecklingen kommersannolikt också göra att vi får uppleva betydligt billigareerbjudanden om bandbredd än vad vi ser . Mobiltelefoner som hademycket höga priser kunde exempelvis med bättre utförande"kastas" efter konsumenterna senare.Enligt en utredning av , presenterad i den 11april, är av de boende utanför städerna "inte alls intresserade avsnabbare" Internetuppkoppling. För många låginkomsttagare är det inte ensaktuellt med att köpa en dator till hemmet. Det faktum att det främst ärstadsbor samt människor med god ekonomi och datorvana som efterfrågarhöghastighetsinternet ställer oss frågan om det överhuvudtaget är en klokfördelningspolitik att subventionera dessas bredbandsuppkopplingar, ellersom vi tidigare nämnt att forcera fram en hastig utbyggnad av bredband tillvartenda hushåll, när det sannolikt kommer att komma en snabb utvecklingav bättre teknik till lägre priser.Folkpartiet liberalerna avstyrker regeringens förslag.4 IT-kompetens4.1 Läraren som IT-handledareFör de flesta människor i arbetslivet är datorer ett viktigt arbetsredskap.Genom att använda datorer som arbetsredskap i undervisningen då det ärlämpligt lär sig eleverna att använda maskinerna. Det finns inget själv-ändamål att arbeta med datorer och det behövs ingen särskild utlärandedataundervisning. Utlärande undervisning av karaktären "och tryckeralla enter" är sällan givande. De flesta vuxna förvärvsarbetandefyrtiotalister har lärt sig dataanvändning i arbetet utan problem och detlär knappast vara svårare för dagens ungdomar.Men man ska också vara medveten om att ungdomar som har tillgång tilldator hemma får ett automatiskt försprång gentemot de som inte har dator.De som inte är vana använder datorer sällan även om möjligheten finns. arbetsgruppen som kan datorer sätter sig förstås framför datorn när det ärdags att skriva redovisning. Lärarens roll att minska risken för ojämlikhet idataanvändning blir mycket viktig.Datorer är lämpliga att använda just i ämnen där en kunskapssökandearbetsmetod används. Internet kan vara till oerhörd hjälp i exempelvissamhällskunskap vid sidan av böcker, tidskrifter och uppslagsverk.