mot · GO02N264 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N264av , Per ()DalarnaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fungerande kommunikationer i Dalarna.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att förhindra arbetskraftsbrist i Dalarna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tillgång till riskkapital.24.1 Yrkande 1 hänvisat till TU.2 Yrkande 3 hänvisat till SkU.Regional utveckling iDalarnaDalarna - problem och möjligheterSäg och Du tänker på eller vackra falurödahus som liksom skapade för att bara måla av.Säg och Du tänker på den sköna Siljansbygden,dalahästarna från , Koppargruvan i eller DanAnderssons djupa skogar. Säg och Du tänker påenvisa bönder som med kraft protesterat mot eller på ett företagsamt dalfolk som framgångsriktkunnat slå mynt av naturtillgångarna i skog och mark.Men det finns också ett annat . Ett där befolkningenminskar och allt färre flyttar in. Det finns ett som ännu inte märker avden ekonomiska uppgången lika tydligt som t.ex. tillväxtområdena runthuvudstaden. Ett som liksom många andra skogslän drabbats hårt avsaneringen av den svenska ekonomin under 1990-talet.Vi vill bryta den utvecklingen. Vi vill skapa förutsättningar för attväxa. Möjligheterna finns i form av initiativrika, företagsamma människorsom trivs i den goda miljön. De statliga insatserna bör inriktas på att tatillvara allt detta samt skapa olika strukturella förutsättningar för länet attutvecklas. På några viktiga områden behövs en kraftsamling för att främjatillväxt och arbete.Dalarna behöver godakommunikationerDet handlar för det första om tillgång till godakommunikationer och annan infrastruktur. Flera kommunerbildar tillsammans en lokal arbetsmarknad. För att den skafungera väl krävs goda kommunikationer i form av vägar,järnvägar, data- och telekommunikation. Det måste gå snabbtatt förflytta sig till arbete, studier och olika former avsamhällsservice inom den lokala arbetsmarknaden.Kollektivtrafiken bör vara väl utbyggd. Sänkningen av momsen påkollektivtrafik är en välkommen åtgärd som kan öka tillgängligheten till deallmänna kommunikationerna. Emellertid finns i ett delvis glest befolkat länsom områden som kollektivtrafiken inte når. För att komma tillarbetet och olika former av service är därför tillgång till bil ennödvändighet. Höjt reseavdrag förbättrar situationen för pendlande löntagare.Den ökade bensinpriserna, främst till följd av stigande dollarkurs och priserpå oljemarknaden , medför att pensionärer, studerande,arbetslösa och andra som inte omfattas av reseavdragen får en allt merpressad situation.När det gäller vägnätet kan konstateras att det inte är tillräckligt bra för attmöta den omfattande turisttrafiken. Inte minst för näringslivets utveckling ärdet angeläget att väganslagen höjs för att säkra underhåll, bärighet och andrainsatser för industrins transporter. En stor satsning på utbyggnad av frånBergen i , via i fram till och och uti är angelägen.Tillgången till tågtrafik kommer att förbättras avsevärt genom deninterregionala satsningen på Tåg i Bergslagen. För turisttrafiken är enutbyggnad av elektrifierad järnväg till Sälenområdet med förlängning tillNorge avgörande. Denna bör lyftas fram i kommande satsningar påinfrastruktur.Dalfolket måste kunna bo kvar i länetFör det andra måste olika åtgärder vidtas för att underlätta förmänniskor att bo och verka i . En sådan möjlighet äratt se över reglerna för så kallad arbetskraftspendling. Genomatt ge ett skattemässigt gynnat stöd kan en person, kanskeunder en lågkonjunktur, bo kvar i ett utflyttningslän menarbeta i en tillväxtregion. Ur ett samhällsperspektiv måste detvara mer rationellt att en person som har en viss utbildningeller visst yrkeskunnande kan fortsätta med denna typ avarbete i en annan region genom t.ex. veckopendling. På såsätt kan flaskhalsar och inflationstryck undvikas itillväxtregionen.Alternativet kan annars i många fall vara att hela familjen nödgas flytta.Underlaget för skolor, daghem etc. minskar. Om dessutom sambon ellermaken arbetar i offentlig sektor accentueras arbetskraftsbristen och detuppkommer en ond cirkel.Dalarna står inför arbetskraftsbristFör det tredje kompetensförsörjningen. Det är i grunden braför ett samhälle att dess ungdomar ser sig omkring i världengenom att flytta till arbete, högre utbildning eller företar resorefter avslutad gymnasieskola. Det som är allvarligt är attalldeles för få av dessa ungdomar återvänder till sin hembygdsenare i livet. Det kommer att bli allt svårare för den grupp avunga människor som finns kvar i utflyttningslänen att räckatill för att möta det ökade behovet av arbetskraft i sektorermed stora pensionsavgångar.Redan idag finns svårigheter t.ex. att rekrytera nyckelpersoner inomvården eller industrin. I takt med att de gamla blir allt fler och behovet avvälfärdstjänster regelmässigt ökar med stigande ålder är det ytterst angelägetatt med kraft möta denna problematik. Tillgång till högre utbildning inärområdet, fungerande lokala arbetsmarknader som underlättar förmedflyttande make/sambo att få arbete är viktiga faktorer som måste fungeraväl i detta syfte.Dalaföretagen behöver riskkapitalFör det fjärde riskkapitalförsörjningen. Undersökningar visaratt bristen på så kallat riskkapital är ett stort hinder för tillväxti många av små företag. Det finns affärsidéer sominte förverkligats men som med tillgång till riskkapital kanleda till mer företagande och fler arbetstillfällen som vårt länså väl behöver.Det finns många förklaringar till detta. Riskkapitalbolag investerar sällan itidiga skeden. Många av länets tillväxtföretag är dessutom små, vilket betyderatt behovet av riskkapital relativt sett är litet. I en avvägning därriskkapitalbolagens arbets- och uppföljningsinsats ställs mot det måttligaengagemanget riskerar därför våra tillväxtföretag att bli utan riskkapital.Ett sätt att öka riskkapitalförsörjningen i och andra skogslän är attge de riskkapitalbolag som arbetar mot små och medelstora företag i områdeten ur skattesynpunkt gynnad situation. Den modell med löntagar- ochpensionskapital med i som förebild torde kunna varaintressant också ur ett Dalaperspektiv.Stockholm den 29 september 2000Per ()()()()