mot · GO02U705 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U705av , ()Nordiskt samarbeteFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att understödja det nordisk-ryska samarbetet vidgenomförandet av EU:s nordliga dimension.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en ekonomisk och demokratisk utveckling ienklaven . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om orsakerna till gränsgångares problem och åtgärder för attfrämja ökad rörlighet och smidigt "vardagsumgänge" överlandgränserna.14. begär att regeringen lägger fram förslag för att åstadkommade förändringar som erfordras för att nordiska länders public TV-service-kanaler skall kunna ses i andra nordiska länder. 25.1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till KrU.MotiveringDen nordiska identiteten bygger på stor språklig och kulturellsamhörighet. Likartade historiska erfarenheter har lett till attreformationen, demokratin och den sociala välfärden införts på likartatsätt i de olika nordiska staterna. De nordiska länderna har dessutomlikartade demografiska och miljömässiga förhållanden. har visathur man har kunnat klara av gränsförskjutningar och andra storaförändringar som i andra områden ofta bara kan lösas efter väpnadekonflikter. Exempel härpå är upplösningen av unionen mellan ochSverige 1905, Ålandsfrågan 1920 samt korrigeringen av den dansk-tyskagränsen efter första världskriget.Det nordiska samarbetet bygger på en genuin värdegemenskap mellan femländer och tre självstyrande områden i . Det nordiska samarbetet ärunikt i världen genom sin stabilitet, folkliga förankring och legitimitet.Styrkan i det nordiska samarbetet bygger inte minst på att det vilar påomfattande nätverk på alla nivåer. Det politiska samarbetet mellanregeringarna och inom har sin motsvarighet på nivågenom vänortssamarbetet och andra organisationer med lång tradition pågränsöverskridande verksamhet på folklig nivå genom Föreningen i antog vid sin session i ett uttalande omNorden och den nordliga dimensionen. Den nordliga dimensionen somlanserades av statsminister i ett tal 1997 kansägas ha utgjort en av förutsättningarna för ordförandeskap i EU.Även tre nordiska liberala ledare, , , aktualiserade i en stor sammafrågekomplex.Även om ett aktionsprogram antogs av kan man knappastsäga att man nådde ända fram. Det ligger därför ett stort ansvar på Sverigesregering, som har som den högst prioriteradearbetsuppgiften. Till skillnad från utvidgningen syftar den nordligadimensionen till att få med nordvästra i det europeiska samarbetet.Den skepsis som på många håll uttalats mot som samarbetspartnersynes obefogad och önskan på rysk sida om samarbete är obestridd. , som utvecklat täta kontakter med de baltiska länderna genom sittnärområdesutskott, kommer framöver att ägna allt större uppmärksamhet åtRyssland. Det samarbete som utvecklar med nordvästraRyssland kan bli en katalysator i utvecklingen av den nordliga dimensionen.Den nordliga dimensionen syftar till att främja säkerhet, stabilitet och hållbarutveckling i hela regionen. Den skall också bidra till ekonomisk och socialutveckling och därigenom till att minska skillnaderna i levnadsstandard samttill att minska miljöhoten och att förebygga eller avvärja andra hot såsomgränsöverskridande kriminalitet. Arbetet med den nordliga dimensionen börockså befästa värderingar som demokrati och rättsstatens principer.Vid ett besök i den ryska enklaven fick rådetsrepresentanter en klar uppfattning om den oro man där känner över att hamnai en utsatt position som en isolerad ö i EU och dessutom förlora dennuvarande viseringsfriheten när och blir medlemmar och börjartillämpa . En stabilare politisk, social och ekonomiskutveckling i är både mål och förutsättning för en starkareintegration i den utveckling som sker i . Kaliningradsstrategiska ställning är viktig för denna utveckling liksom även för densäkerhetspolitiska stabiliteten i södra . Efter initiativ av bl.a.mittengruppen i kommer förhoppningsvis en nordiskinformationspunkt att inrättas i . Denna är ett led i ett alltmerutvecklat samarbete med den ryska enklaven, men situationkräver fortsatt bevakning från regeringen, inte minst då grannländernainträder i EU.Rörlighet över gränsernaEn smidigt fungerande gränstrafik underlättar enskilda människors vardagoch upprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsregionerna. Välfungerande gränsrutiner är nödvändiga för såväl norska som svenskagränsregioner som ofta har en infrastruktur av glesbygdskaraktär. har problemen för dem som bor på ena sidan om ennordisk gräns och arbetar på den andra varit som en följetong i mer än 20år. har det gällt skatteproblem när man haft inkomst på ena sidangränsen och varit folkbokförd på den andra. Det har också gällt problemmed beskattning av fastigheter och fordon. Vid flera sessioner har frågorställts till ministerrådet vilka åtgärder man avsett att vidta för att lösagränsgångares problem. Senast har det gällt att köra utlandsregistreradefordon över gränsen. Det har både rört sig om rätten att tillfälligtövernatta på arbetsplatsen utan att få sin bil beslagtagen och rätten attpassera en nordisk landgräns med sin tjänstebil. Den gången harregeringarna hänvisat till smärre anpassningar av reglerna för användningav utlandsregistrerade personbilar, innebärande entydiga kriterier förfastställande av hemvist. Men man erkände också att problemet inte varlöst för alla gränspendlare och att det inte heller kunde lösas utan att mantillämpade någorlunda lika avgifter för personbilar i de nordiska länderna,något som knappast var aktuell politik.En genomgång av flera av de problem som gränsgångare mött under årenger vid handen att det ofta rört sig om okunskap, dvs. att de som skalltillämpa reglerna inte känner till alla tillgängliga detaljer eller attmedborgarna inte vet hur de skall vända sig till de relevanta instanserna. Oftaär det ren tanklöshet, bristande språkkunskaper och bristande resurser tillföljd av nedskärningar. Mer grundläggande orsaker är medvetna särlösningargrundade på skyddsintressen och, givetvis, kravet att få in skatteintäkter, samtolika praxis och traditioner. Det är ofta omöjligt att bryta upp traditionerfrånsamhällen med mindre rörlighet. Det finns också ett territoriellt tänkande somutgår från att det är nationalstaten och inte individen som ärrättighetsinnehavare.Vi hade hoppats att gemensamt inträde i EU skulle ha upplöst alla dessasvårigheter och problem men så blev inte fallet. Vi har ju dock både dennordiska arbetsmarknaden och , som avser fri rörlighet förarbetskraft, kapital, varor och tjänster att hänvisa till. Vi vill därför anmodaregeringen att utnyttja de avtalsverk som finns för att åstadkomma lösningarpå kvarstående konkreta problem som försvårar för nordbor att bosätta sigoch arbeta i annat nordiskt land. Kvarstående svårigheter strider ju både motandan i den fria nordiska arbetsmarknaden och som alla nordiskaländer deltar i. Genom inrättandet av servicetelefonen Hallå ,lokaliserad till i Fokus, har en klar förbättring inträtt vad gällerenskildas möjligheter att få information om gällande regler och ommöjligheterna att komma till rätta med olika konkreta problem. Men desubstantiella svårigheterna kvarstår.TV-samarbetetRedan för uttalade de nordiska statsministrarna, att heltavgörande för det nordiska samarbetet är just förmågan att förståvarandra. Det är dokumenterat att vi i är sämst på att förstå andranordiska språk. Om vi inte skall äventyra det nordiska samarbetet, måstevi bygga upp ett helt annat kunnande än det som vi har . För detta syfteär TV-programmen en mycket viktig väg.För närvarande har dock av de svenska TV-tittarna tillgång till denorska programmen. kan se de danska och den kombinerade finskakanalen, som sänds i olika kabel-TV-nät. Kabel- och satellitföretagen har intetagit hänsyn till vädjanden att se detta långsiktigt och ta sitt ansvar. Därförmåste regeringen förmå programföretag att ge ett nordiskt TV-utbudoch därmed medverka till att stärka den nordiska språkförståelsen. Dettamedför inga kostnader utan är en fråga om politisk vilja. Ambassadör har i sin utredning för föreslagit att regeringenhelt enkelt ålägger företagen att sända nordiska public service-kanaler. Publicservice definieras i den i början av detta år presenteradeDemokratiutredningen så att de berörda företagen har i uppdrag att ge allatillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet.Sändningarna skall kunna tas emot på rimliga ekonomiska villkor i helalandet. Såväl stora som små publikgrupper skall i rimlig utsträckning få sinaönskemål tillgodosedda.Tekniken att sända nordiska TV-program över hela finns redan,men de merkostnader som tillkommer - att köpa en särskild box för att taemot digitala sändningar från grannländerna kostar ett antal - ärinte förenliga med tanken att public service-kanaler skall vara tillgängliga pårimliga ekonomiska villkor.Digitalteknik löser inte automatiskt problemen så länge TV-bolagen sermöjligheten till lönsamhet som en isolerad fråga.Stockholm den 4 oktober 2000Elver ()()