mot · GO02Fö803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö803av Jóhannesson, ()En jämställd och jämlik värnpliktFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att skallinföra allmän värnplikt.2. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall avskaffa det särskilda bidraget för underkläder för kvinnor samt attge Försvarsmakten i uppdrag att anskaffa trosor och behå.3. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att anskaffa utrustning och materielsom är framtagen, utprovad och anpassad till både kvinnor och män.4. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra en systematiskundersökning i syfte att införskaffa kunskap om kvinnors erfarenheter avatt göra värnplikt och arbeta inom Försvarsmakten.5. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att utvärdera vilken effektåtgärderna mot sexuella trakasserier har gett.6. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lag(1999:133) så att även de värnpliktiga omfattas av lagen omdiskriminering på grund av sexuell läggning.Bra för försvaret, Sverigeoch jämställdhetenVänsterpartiet anser att skall införa allmän värnplikt,vilket innebär att både kvinnor och män skall omfattas avtotalförsvarsplikten. Allmän värnplikt är bra för försvaret,för och för jämställdheten. Av tradition är militärermän. Kvinnornas väg i den militära sfären har varit krokigoch full av kulturella och formella hinder. Året 1980påbörjade de första kvinnorna på frivillig grund sin militärautbildning. Då kunde kvinnor endast utbildas inomFlygvapnet och som befäl. Det var först som densvenska försvarsmaktens alla yrkesområden blev öppna förkvinnor och inte som reglerna ändrats så attkvinnor kan fullgöra sin värnplikt utan att varabefälsuttagna. är det 200-300 kvinnor som görvärnplikten. De utgör av samtliga värnpliktiga.Ungefär en fjärdedel av dessa kvinnor brukar gå vidare tillofficersutbildningarna, vilket innebär att de utgör cirka 10 %av officersaspiranterna.Det nya försvaretVänsterpartiet har länge kämpat för att nedrusta ochomstrukturera försvaret. Denna process har påbörjatsgenom beslut att minska försvarsbudgeten och attge Försvarsmakten en ny inriktning med nya uppgifter. Detnya försvaret skall, förutom att försvara landet och hävda vårterritoriella integritet, också i större utsträckning än tidigarebidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärka samhälletvid svåra påfrestningar i fred. är det ytterst få kvinnorsom ingår i Försvarsmaktens internationella styrkor.Väpnade konflikter och kriser drabbar den civilabefolkningen mycket hårt. Kvinnor och barn är särskiltutsatta. Försvarsmaktens internationella uppdrag innebär attha kontakt med dessa människor, som ofta har varit med omtraumatiska händelser kopplade till militära handlingar. Detvar kvinnor som blivit våldtagna och misshandlade.Kontakten med dem skulle ha kunnat underlättas av att flerkvinnor ingår i de internationella insatserna. Dagensvärnpliktssystem försvårar Försvarsmaktens möjligheter attrekrytera kvinnor till utlandstjänst, eftersom förutsättningenför tjänsten är att man genomgått värnpliktsutbildningen.Till det nya försvaret skall inte fler värnpliktiga tas ut än vad det finnsbehov av. Det beräknas att det kommer att behövas cirka 18 000 värnpliktiga.Under flera år har det i praktiken funnits ett urvalssystem för rekrytering, sominneburit att många män inte behövt fullgöra sin totalförsvarsplikt. Ibetänkandet "Totalförsvarsplikten" SOU 2000:21 presenterar1998 årspliktutredning () sitt förslag om hur ett nytttotalförsvarspliktsystem skall se ut. Enligt detta bör bland annat ha enallmän och obligatorisk mönstring för både kvinnor och män. Vidarepresenterar utredningen ett förslag om ett rekryteringssystem som består avtre steg:- förberedelser för prövning,- prövning samt- slutgiltig placering.Detta innebär, precis som tidigare, att alla som mönstrar intekommer att bli uttagna och placerade på en befattning eller ien verksamhet, men att urvalet för rekrytering görs av en helårskull av både kvinnor och män.Allmän värnpliktMotiven för allmän värnplikt bygger på den demokratiskaidén om att det militära våldsmonopolet skall ha en folkligförankring. Alla samhällsgrupper skall vara representeradeinom Försvarsmakten. Risken med en rekrytering som intebygger på plikt, utan på ett frivilligt val, är att bara vissasociala och ekonomiska samhällsgrupper eller personer medstort intresse för det militära söker sig till utbildningen inomFörsvars-makten. Detta gäller naturligtvis för så väl kvinnorsom män. Rekrytering som bygger på frivillighet ligger näraidén om ett yrkesförsvar. har haft enmanlig värnplikt som bygger på den demokratiska idén omallmän värnplikt. Enligt regeringens skrivelse 1999/2000:24"Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet" pågår det ettjämställdhetsarbete inom totalförsvaret . Detstår vidare att detta arbete huvudsakligen är "inriktat på attgenom olika åtgärder underlätta för kvinnor att delta påsamma villkor som män, samt att öka antalet kvinnor iFörsvaret". I skrivelsens inledning ställs följande frågor:"Hur tas kvinnors kompetens tillvara? Är det inte slöseri atthalva begåvningsresursen inte används fullt ut? Vore det inteutvecklande för kvinnorollen att i lika mått som männen taansvar för samhällets utveckling (...)?" I linje med Försvars-maktens nya inriktning, regeringens jämställdhetsarbete ochmed hänvisning till ovanstående frågor, bör införaallmän värnplikt. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.I ett långsiktigt perspektiv anser att en allmän civilsamhällsplikt skall ersatta dagens totalförsvarsplikt.Allmänna lösningar förutrustning och materielFler kvinnor i försvaret kräver allmänna lösningar och intesärlösningar för kvinnorna. Den utrustning som finns atttillgå för värnpliktiga är enhetlig. Allt material somt.ex. kalsonger, stridsbälte, kängor och hjälmar är framtaget,utprovat och anpassat för män. En konsekvens av detta är attkvinnor inom Försvarsmakten inte kan få sina underkläderutdelade på samma villkor som för männen. I ett jämställtförsvar skall det vara en självklarhet att den utrustning somfinns att tillgå i förråd och liknande skall kunna passa allpersonal. Därför bör regeringen avskaffa det särskildabidraget för underkläder för kvinnor och ge Försvarsmakteni uppdrag att anskaffa trosor och BH. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.En annan konsekvens av att materiel och utrustning är anpassad efter mänär stridsbältet. Detta bälte löper över bysten och är inte ergonomisktanpassade för en kvinnokropp. En kvinna kan inte bära dessa stridsbälten utanobehag. Andra exempel på utrustning som endast är anpassad till män ärkängor och hjälmar. En förutsättning för att kvinnor och män skall kunna göravärnplikt och arbeta inom Försvarsmakten på lika villkor är att utrustning ochmateriel framtages, utprovas och anpassas till både kvinnor och män. Därförbör regeringen ge Försvarsmakten i uppdrag att anskaffa sådan utrustning ochmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Kunskap och åtgärder förjämställdhetSexuella trakasserier är ett allvarligt problem som finnsöverallt i samhället. Denna typ av trakasserier är ett uttryckför samhällets ej jämställda maktförhållande, där män somgrupp är överordnad kvinnor som grupp. En del i arbetet förjämställdhet är att införskaffa och sprida kunskap omsexuella trakasserier. Problemet med sexuella trakasserier ärsärskilt stort inom Försvarsmakten. Därför är det viktigt attFörsvarsmakten fortsätter på den inslagna vägen att med storvakenhet, information och andra åtgärder försöka lösa dessaproblem. Ett led i detta arbete bör vara att Försvarsmakteninförskaffar kunskap om kvinnors erfarenheter av att göravärnplikt och arbeta inom Försvarsmakten. Därför börregeringen ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra ensystematisk undersökning med ett sådant syfte. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Dessutom bör Försvarsmakten regelbundet följa upp resultatet av det egnaarbetet mot sexuella trakasserier. Genom att utvärdera vilken effektåtgärderna mot sexuella trakasserier har gett, kan Försvarsmakten underlättaoch inrikta sitt fortsatta jämställdhetsarbete. Därför bör regeringen geFörsvarsmakten i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Projekt motfrämlingsfientlighet ochrasismRasismen i är inte stor, men den utgör ett allvarligthot mot demokratin. Diskriminering ochfrämlingsfientlighet, som är betydligt vanligare, finns överallt i samhället. Det är allas vår uppgift att motverka den härtypen av värderingsyttringar. Det åligger såvälFörsvarsmakten och dess personal som andra myndigheter,företag, skolor, etc. och deras anställda att reagera när någonmänniska blir diskriminerad. har Försvarsmakteninte vidtagit några sammanhållna motåtgärder motfrämlingsfientlighet, rasism och nazism vare sig inomutbildning eller andra områden. har dockFörsvarshögskolan presenterat ett förslag på ett sådantsammanhållet åtgärdsprojekt. Förslaget innebär bland annatatt Försvarsmaktens personal, såväl fast anställd somvärnpliktiga, genom ökad information och utbildning skall"bibringas kunskap om extremismens angrepp på densvenska demokratin". Vidare skall Försvarsmakten förändras"så att antalet befäl, civila och värnpliktiga medinvandrarbakgrund ökar". Försvarshögskolans framlagdaförslag är ett steg i rätt riktning för ett demokratiskt försvaroch för försvaret av demokratin.Förbud av diskrimineringpå grund av sexuellläggningI en undersökning som Försvarsmakten gjort visas att trotsatt attityderna i samhället har förändrats på ett positivt sätt,upplever av homosexuella försvarsanställda negativbehandling på jobbet. beslöt i lag(1999:133) att förbjuda diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning (HomOL). Regeringen utsåg ocksåOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning, HomO, som bl.a. har till sin uppgift att se till attlagen (HomOL) följs samt att verka för att diskriminering pågrund av sexuell läggning inte heller förekommer på andraområden i samhällslivet.De som är anställda inom Försvarsmakten omfattas naturligtvis av dennalagstiftning. Det gör dock inte de värnpliktiga på samma sätt. Den jargongsom finns inom det militära konserverar och bekräftar normer som att enbartheterosexualitet är acceptabelt, vilket i sin tur leder till negativa attitydermothomosexuella, intolerans och homofobi. Heteronormativitet cementerar ävendet patriarkala könsrollsmönstret som skapar fördomar kring manligt ochkvinnligt. För dem inom försvaret som själva är homosexuella blir detta enohållbar situation, då många inte vågar vara öppna kring sin sexuella läggningeller könsidentitet utan istället utsätts för psykisk ohälsa och psykisk press.Detta är till förfång för den annars positiva attitydutvecklingen i samhället iövrigt. Att försvaret inte på ett tydligt sätt tagit itu med dessa frågorpåverkarhomosexuella personer negativt. För homosexuella ungdomar framstår ocksåvärnplikten och försvaret som något väldigt negativt och utestängande.Därför bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändringav lag (1999:133) så att även de värnpliktiga omfattas av lagen omdiskriminering på grund av sexuell läggning.Stockholm den 29 september 2000Berit Jóhannesson (v)()()()()()()