ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fö901 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö901av Strömbom, ()Villkoren vid internationella fredsinsatserFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett bättre försäkringsskydd vid utlandstjänstgöring ifredsbevarande syfte.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att se över lönenivåerna vid internationell tjänst.MotiveringSverige har en lång tradition av fredsskapande insatser. Vårastyrkor har gjort och gör värdefulla insatser runt om ivärlden. Det skall vi fortsätta med.Vår svenska inställning är att vi, trots ett slimmat försvar, skall öka vårtinternationella deltagande. Varje officer måste, statistiskt sett, göraåtskilligautlandstjänstgöringar under sin aktiva karriär för att täcka det behov somfinns. Familjesituationen gör att många inte gärna utan särskilda garantier villta de risker som en utlandsmission innebär. Det är svårt att fåkompetenta och motiverade sökande. Både ersättningen ochförsäkringsskyddet måste höjas för all kontrakterad personal.Av Försvarsmaktens information framgår att under utlandstjänstgöringenomfattas den enskilde av en rad olika försäkringar; Arbetsskadeförsäkringensom handläggs av , som handläggs avTrygghetsnämnden, Statens grupplivförsäkring som handläggs av och Statens riksgaranti som handläggs av Försvarsmakten. Vidtrafikolyckor regleras eventuell ersättning av Kammarkollegiet. Om det finnstillräckligt stort behov kan man därutöver ansöka hos Kungafonden om bidragför till exempel rehabilitering och omskolning.Det är således många olika försäkringsavtal som kan vara tillämpliga. Detsammantagna skyddet visar sig först efter individuell prövning efter enolycka. Klart är att de ersättningar som kan betalas ut är låga. Försvarsmaktenuppmanar till komplettering av det privata försäkringsskyddet. En privatrese-, liv- och/eller olycksfallsförsäkring gäller oftast inte underanställningeni utlandsstyrkan men få försäkringsbolag är villiga att teckna försäkring närdet rör vistelse i s k högriskområden. I de fall där det är möjligt är premienmycket hög.Rekryteringen till de svenska bataljonerna har blivit allt svårare. En orsakär att underlaget har minskat när vi bantar försvaret. En annan orsak är delåga svenska lönerna. En jämförelse mellan lönevillkoren för deltagare frånolika länder visar att våra svenska FN- och KFOR-trupper är klartlågavlönade. Våra nordiska grannländer betalar betydligt högre löner vilketkan ses som ett uttryck för en annan syn på värdet av insatserna och en annansträvan efter att kunna ställa upp med högkvalitativa trupper. Den svenskalönenivån bör vara lika hög som för övriga nordiska länder.1997 lovade regeringen, genom försvarsministerns uttalande, att villkorenför internationell tjänst skall förbättras. Ett sätt kan vara att avtalsreglerainternationell tjänstgöring men även andra möjligheter bör övervägas.Stockholm den 25 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Fö902 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö902av , ()Översyn av ersättningssystemet för hemvärnet/frivilligorganisationernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn sker av ersättningssystemet för hemvärnet/frivilligorganisationerna.MotiveringHemvärnets inriktning är bl a stöd till det civila samhället. Istora områden av vårt land, där militära förband saknas, ärdetta stöd ännu viktigare . tillhör ettsådant område, där vi hamnat i en geografisk del avlandet som saknar förband. Det är alltså ett förbandsfrittområde från /upp till Östersund.I har ett stort antal hemvärnskontrakterad personal redan fått"rycka ut" två gånger - detta vid två stora och allvarliga händelser i detcivilasamhället.Det var dels vid den svåra gasololyckan på bangården i (iår), dels den omfattande översvämning som drabbade undersensommaren. Vid båda dessa tillfällen gjorde hemvärnet en omfattande ochberömvärd insats.Men det finns en "baksida", som ingen diskuterade under det uppdrag somgenomfördes, och det är den, som den uppfattas, orättvisa som föreligger iersättningssystemet. De ersättningar som betalades vid nämnda insatservarierade från till per dag. Denna differens uppfattas avmånga som ovanligt stor och orättvis.Det är SGI (sjukpenninggrundande inkomst) som ligger till grund förden ersättning som betalas ut. Detta innebär att studerande, arbetslösa,hemarbetande med små barn, pensionärer och deltidsarbetande är de förstasom vid behov finns på plats, men oftast de som har den minsta ersättningen.Jag anser att en översyn av ersättningsbestämmelserna bör göras.Stockholm den 20 september 2000Rolf ()
mot · GO02Fö904 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö904av , ()Byggnads- och reparationsberedskapenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring i förordningen för byggnads- ochreparationsberedskapen.Motiv för mitt förslagByggnads- och reparationsberedskapens - BRB - tillkomstvar en följd av erfarenheterna under ochde stora förändringarna i sättet att föra krig.Försvarsdepartementet insåg tidigt att byggföretagensresurser organisatoriskt måste säkerställas för rikets försvar.I den första kungörelsen angavs uppgiften för BRB att "vid krigeller eljest då Kungl. Maj:t så förordar, utföra befästningsarbeten samtbyggnads- eller reparationsarbeten avseende kommunikationsväsendet,krigsindustriella anläggningar av betydelse för krigsmakten eller den civilaberedskapen"Under de som BRB verkat har organisationen, som ärbyggbranschens beredskapsorganisation, vidareutvecklats. bestårverksamheten av huvuddelen av den svenska byggbranschen, som frivilligthar tecknat avtal med Försvarsmakten om att stå till Totalförsvaretsförfogande då BRB-förordningen eller andra avtalade förhållanden är vidhanden. BRB är organiserad som en spegelbild av byggföretagens nuvarandefredsorganisation. Det "allmänna" får således i beredskap en ständigtuppgraderad organisation på ca 50.000 man utan kostnad.Samarbetet med Försvarsmakten vid internationella insatser är etableratsen . Vad avser övriga Totalförsvaret är ännu så inte fallet.Med det nätverk som finns inom BRB, både nationellt och internationellt,genom det civila byggföretagen borde BRB nyttjas då återuppbyggnad,reparations- och röjningsarbeten skall utföras med svensk medverkan. Detsom här avses är inte humanitära räddningsinsatser, vilka utförs av annan delav totalförsvaret, utan när den efterföljande insatsen övergår tillinfrastrukturell uppbyggnad av det drabbade området. I detta läge bör denmycket kompetenta svenska byggnadsindustrin via BRB anlitas.Räddningsverket som har god kompetens när det gäller humanitära insatservid olika typer av krissituationer anlitades för reparation av 1.000 hus iBihac,med mindre lyckat resultat. Trots misslyckandet i har Räddningsverketfått i uppdrag att återuppbygga 350 hus i samt en skola. Det hadevarit lämpligare att kunna anlita BRB med sin dokumenterade godakompetens på detta område.Förordningen för byggnads- och reparationsberedskapen bör därför snarastförändras så att totalförsvaret kan anlita de mest kompetenta i infrastrukturelluppbyggnad under det säkerhetsfrämjande arbete som deltar i.Stockholm den 4 oktober 2000Olle ()
mot · GO02Ju202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju202av , ()Passfrihet i EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att passfrihet för svenskar bör införas inom Schengenländerna.MotiveringTrots undslipper inte svenskar att medföra passet inomde aktuella länderna. Det är hög tid att svenska identitetshandlingar fårsådan utformning att avtal om passfrihet blir en realitetäven för svenskarna. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 19 september 2000Bertil ()
mot · GO02Ju203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju203av de , ()Polisens kostnader i samband med nationella arrangemangFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en speciell pott med pengar till Stockholmspolisenför regeringsbeslutade arrangemang.Motivet till mitt förslagAtt det i en huvudstad ordnas stora internationella arrangemang, allt frånstatsbesök till stora internationella konferenser där många stats- ochregeringschefer deltar, är självklart. Politiska beslut ligger ofta bakom attdet blir som kommer ifråga. Detta är naturligt och ett trevligtinslag i en huvudstads liv.Baksidan är att det ofta krävs stora säkerhetsarrangemang med storapolisinsatser. ekonomi är hårt ansträngd och det ärdessutom svårt att rekrytera poliser till Stockholmsområdet.Jag är medveten om att det är som fördelarpolisväsendets resurser mellan landets polismyndigheter. Jag är ocksåmedveten om att bland annat får extra resurser för att klara avolika arrangemang. Trots detta anser jag att behöver en speciellekonomisk pott för arrangemang i huvudstaden som tillkommit genompolitiska beslut av regeringen. Man får inte glömma att sådanaregeringsbeslut kan komma med mycket kort varsel och inte alls varaaviserade och planerade i förväg.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Ju205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju205av Kollmats, ()Polisstyrkan i HallandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medelsfördelningen för polisverksamhet i Halland.Motivering"trots rekordanslag", "Slagsmål på torget i , polisernaupptagna i ", "Polisen måste få mer pengar", "Brott läggs påhög i " är exempel på en mängd tidningsrubriker det senasteåret beträffande den polisiära situationen i Halland.Länet har vuxit mycket befolkningsmässigt, i stortsett mest i landet, och har uppåt 280.000 invånare. Till det kommer attbefolkningen blir avsevärt större genomturisttillströmningen från när och fjärran.Ur polisiär synpunkt ska man också ta hänsyn till den storagenomfartsvägen E 6, kärnkraftverken vid , närheten till Göteborgm.m.Tyvärr är obalansen också stor beträffande brott och utredningar och manhinner varken förebygga, bekämpa eller utreda brotten i den utsträckning somär rimligt. Åldersstrukturen är därtill oroande, av poliskåren är mellan60 och 65 år.Vid beräkning av medeltilldelningen till polisen per invånare är det rimligtatt den är störst till med hänsyn både till kriminalitet och antalpolisuppdrag, eftersom det offentliga i mycket stor utsträckning ärlokaliserad dit. Men antingen man jämför medelstilldelningen per invånare iHalland med landet i dess helhet eller jämför med landet utanför de trestorstäderna, så pekar resultaten på att får alldeles för liten del avdentotala kakan.Det är därför nödvändigt att anslagen till de olika polisdistrikten i landetses över för att få en fördelning till som på ett rimligare sättanpassastill bl.a. befolkningsutvecklingen.Stockholm den 29 september 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02Ju206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju206av , ()Fördelning av polisresurserna över landetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelningen av tilldelade ekonomiska resurser till polisen.MotiveringResurserna till polisväsendet diskuteras intensivt och då oftast anslagetsstorlek, men en minst lika viktig fråga är hur de tillgängliga pengarnafördelas mellan de olika länen. Regeringen uppdrog åt Rikspolisstyrelseni att lämna förslag till en modell för rättvisarefördelning av resurser till polismyndigheterna i landet.Den modell som de flesta länen accepterade kallas fördelningsmodellenoch bygger i grunden på befolkningsunderlaget i varje län kompletterat medvissa strukturfaktorer. I budgetpropositionen 1995/96 angav regeringen attfördelningsmodellen kan utgöra grunden för fördelningen frånRikspolisstyrelsen till länen.Under 1996 tillsatte en utredning med uppgift att finnaen väsentligt förenklad fördelningsmodell. Resultatet av denna utredning blevatt frågan lades på is och fördelningen av pengarna frystes till 1995/96 årsnivå. Detta har sedan tillämpats med en viss årlig uppräkning. Vi föreslår nuatt fördelningsmodellen börjar tillämpas fr.o.m 2001.Stockholm den 28 september 2000Berndt ()()()()()()
mot · GO02Ju208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju208av , ()VardagsbrottslighetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av att bekämpa vardagsbrottslighet i form avcykelstölder.MotiveringÄven om cykelstölder kan synas vara av underordnad betydelse jämförtmed många andra brott kan de, om stölderna inte upp eller ägerrum vid upprepade tillfällen, leda till att medborgarnas förtroende förrättsväsendet minskar. Själva rättssamhället bygger på att medborgarnakan känna sig trygga i att de rättsvårdande myndigheterna ges möjligheteratt ta itu med de brott som drabbar medborgarna. Tyvärr upplever fler ochfler människor att så inte är fallet idag.I ett läge där uppklaringsprocenten för många brott är skrämmande lågmåste åtgärder sättas in för att öka medborgarnas tillit till rättsväsendet. Ettsteg i den riktningen vore att koncentrera en större del av polisens resursertillatt beivra så kallad vardagsbrottslighet.Ett exempel på sådan brottslighet är just cykelstölder. Att lägga ner störreenergi på att klara upp cykelstölderna i till exempel och de andrastudentstäderna skulle dels minska nämnda stölder, dels inverka preventivt påannan typ av brottslighet. Det är viktigt att medborgarna upplever att rättvisaskipas. Som det är nu upplever många att det inte är någon idé att anmäla encykelstöld. Uttalanden som "Polisen har ju ändå inga resurser att satsa på attreda upp cykelstölder" är vanliga.Ytterligare ett sätt att öka uppklaringsprocenten med avseende påcykelstölderna, vore att införa obligatorisk stöldmärkning vid nyförsäljningav cyklar. Därtill borde märkning av äldre cyklar aktivt uppmuntras.Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02Ju209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju209av , ()Polisens utrustningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa "less lethal"-konceptet till poliskåren. "Less lethal"-konceptet - en "verktygslåda"till polisenSvenska poliser är mycket dåligt utrustade med hjälpmedel för att kunnautföra insatser i olika situationer. Konsekvensen blir att det ytterstavåldet, tjänstevapnet, används när andra medel inte kunnat lösa åtgärdenmed en lägre våldsnivå, utan skador eller dödsfall.Svenska poliser avlossar genomsnittligen sina tjänstevapen mellan 30och . Flertalet av dessa skjutningar skulle kunna undvikas omkända hjälpmedel ur "less lethal"-konceptet skulle användas. Det råder storttomrum mellan batong och skjutvapen.Samhällsvåldet ökar ständigt och situationerna skiljer sig ofta från fall tillfall. Det är viktigt att polisen utrustas med en ordentlig "verktygslåda"innehållande hjälpmedel enligt det så kallade less lethal-konceptet med EMD-vapen (Electro Muscular Distortion) vanligen kallad elpistol, OC-sprayvanligen kallad pepparspray och impact ammunition som fungerar somdistansbatong ( "bean-bags" och svampgummiprojektiler).Vi måste se till att poliskåren utrustas med bra arbetsverktyg för att kunnasäkerställa trygghet i möjligaste mån för samhällsmedborgarna, förbrottslingen samt för sig själv och därigenom kunna lösa besvärligasituationer utan dödligt våld.Det är därför önskvärt att den svenska poliskåren får tillgång tillytterligare hjälpmedel i svåra arbetssituationer.Stockholm den 26 september 2000Maud ()
mot · GO02Ju210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju210av , ()och i till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillföra ekonomisk kompensation för deuppdrag polisen åläggs att utföra som extra uppdrag, d.v.s.riksangelägenheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att extra studieplatser tillförs i på lika villkorPolisen i , huvudstad, får använda stora delar av sinaresurser till att bevaka officiella arrangemang i stor omfattning. Det kangälla stora internationella konferenser, statsbesök, idrottsevenemang ochkonserter. För dessa insatser bör polisen i erhållahögre kompensation än vad som sker i dag.Under de senaste fem åren har regeringen minskat antalet anställda inompolisen i och län med 1.900. Antalet närpoliser är förnärvarande cirka 600 men borde vara 1.800.Antalet ouppklarade brott ökar! Många poliser har tröttnat på ett orimligtarbetsklimat. Framförallt unga poliser väljer att lämna yrket. De har heltenkelt fått nog av underbemanning, stress, otillräcklighet och låg lön.I är polisens medelålder , vilket är lägst i landet.Det är också i som arbetsuppgifterna uppfattas som mestslitsamma med mycket övertid. 2000 har över70 polismän antingen lämnat polisyrket eller börjat arbeta på annan ort. 1999valde 149 Stockholmspoliser att sluta sin anställning.Många stockholmare känner otrygghet och drar sig för att vistas ute underdygnets mörka timmar. Antalet kvinnor som skaffar överfallslarm på grundav ständig rädsla är ökande. Är det rimligt att invånarna iStockholmsregionen skall begränsas i sitt dagliga liv för att de råkar leva i enhuvudstadsregion där allt mer av polisens resurser tvingas avsättas för attbevaka säkerheten vid olika offentliga arrangemang?Vi anser att polisen i behöver mer resurser för attkunna fullfölja sitt uppdrag och därmed öka medborgarnas säkerhet. Vidareanser vi att polisutbildningen i behöver utökas. Det är ett käntfaktum att många personer stannar kvar på utbildningsorten ochStockholmsregionen behöver fler poliser.Stockholm den 26 september 2000Margareta ()()
mot · GO02Ju211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju211av , ()Polis och trygghetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att renodla polisens arbetsuppgifter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning för landets poliser.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser till polis och rättsvårdande myndigheter.TrygghetEn grundbult i ett demokratiskt samhälle är att medborgarna skall kunnakänna trygghet. Känslan av maktlöshet som infinner sig när enspersonliga frihet har blivit kränkt är något som med alla medel måstebekämpas.Så länge det finns människor med en bristande respekt för människovärdet,ägodelar och för samhället är det statens uppgift att se till att det finns enfungerande polismyndighet. Detta kräver resurser. I då våldet ochotryggheten ökar har regeringen valt att ge otillräckliga resurser till denmyndighet som skall minska detsamma. Trygghet har blivit en bristvara.NärpolisenUnder senare år har polisorganisationerna i länen förändrats, så även iÖrebro län.Närpolisorganisationen är en förutsättning för en decentraliserad polisverk-samhet. I tider av neddragning är det ofta landsbygden och småorterna somkommer i skymundan. Närpolisen står för den lokala förankringen. Det ärviktigt att polisen har goda kommunikationer med allmänheten. Detta skapasdå medborgarna känner polisen och då polisen känner medborgarna.För att närpolisen skall kunna ha förutsättningen att lyckas med sittuppdrag krävs resurser och utbildning. Polisväsendet måste ständigt anpassasina kunskaper till tidens problem. Utbildning angående misshandladekvinnor, incest och ungdomsvåld är frågor som borde prioriteras ipolisutbildningen. Rättstryggheten kräver att polisen har tillgång till utbildadpersonal såväl på landsbygden som i småorter och städer. Att tro att vanligamedborgare skall kunna arbeta deltid som poliser, med det ansvar och detmaktutövande det innebär, är orimligt.För att trygga rättssäkerheten över hela och öka polisens närvaro isamhället bör man i stället renodla polisens arbetsuppgifter. Polisen skallägna sig åt det som de är bra på att sköta, de polisiära uppgifterna, medancivilanställda skall sköta den dagliga praktiska och administrativa delen avpolisens uppgifter. Antalet civilanställda inom polisen har på senare årminskat rejält vilket gjort att poliserna har fått ta över mycket av detadministrativa arbetet.Öka resursernaResurser till polis och rättsvårdande myndigheter måste kraftigtförstärkas. Åtgärderna bör inriktas på att öka den polisiära närvarondygnet runt, att korta handläggningstider i domstolar och övrigarättsvårdande myndigheter, att ge mer resurser till kriminalvården för attförhindra återfall i brott samt att säkra de små tingsrätternas existens. Detger ökad trygghet och minskad brottslighet.Stockholm den 1 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02Ju212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju212av Marcelind, ()Avskrivna ärenden hos polisenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att analysera och utvärdera de senaste årensavskrivningar inom polisen.MotiveringFrån och med gäller nya regler vad gäller styrning avpolisen (i prop.1998/99:1 utg.omr. 4 avsnitt 4:7, JuU 5). Förändringarnainnebär i huvudsak följande: En polismyndighet styrs av en polisstyrelse.Länsstyrelsen har inte längre något ansvar för polisverksamheten i länet.Varje län utgör ett polisdistrikt. har tagit överlänsstyrelsernas ansvar för tillsynen av verksamheten.I enlighet med detta har, i regleringsbrevet för polisen, Rikspolisstyrelsenålagts att utveckla polisväsendets förmåga att analysera uppnådda resultat såatt de på ett bättre sätt kan ligga till grund för polisens egenplaneringoch för statsmakternas styrning av polisen.Med anledning av detta uppdrag vill vi fokusera på en allvarlig brist ipolisens arbete som blivit uppenbar . Polisens resurser minskarsamtidigt som antalet avskrivna ärenden ökar. minskade antaletärenden från polis till åklagare med 17 000.Genom att nya regler infördes gavs polisen större befogenheter att avskrivaanmälningar. finns en risk att denna avskrivningsmöjlighet har använtsför mycket i avsikt att hålla nere ärendebalanserna. En pressad arbetssituationmed ökad arbetsbelastning, färre poliser och mindre resurser kan varaförklaringen.Samtidigt rapporterar åklagarsidan att de får in undermåliga utredningarsom försvårar möjligheten att leda en anmälan till fällande dom. Detta är inteminst allvarligt vid brott mot kvinnor och barn.Det är inte acceptabelt att en anmälan om brott avskrivs lättvindigt. För attbevara rättssäkerheten och allmänhetens tilltro till rättssamhället samtavskräcka unga från att begå nya brott måste varje anmälan som kan utredasgå vidare till utredning.Riksåklagaren har uttalat oro över utvecklingen av polisensbrottsutredande verksamhet och pekat på att möjligheterna att klara upp brottminskat väsentligt . Därför är det viktigt att analyserautredningsprocessen och utifrån ett helhetsperspektiv se överutredningsrutiner, organisation och kompetensförsörjning.Mot bakgrund av ovanstående anser jag att tillsammansmed Riksåklagaren bör tillsätta en inspektionsgrupp som utvärderar ochanalyserar de senaste årens avskrivningsiver inom polisen. Frågan böranalyseras och utvärderas.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()