mot · GO02K257 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K257av , ()Införande av republikanskt statsskickFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring avgrundlagarna som möjliggör övergång till republikanskt statsskick.Argumenten för republikVänsterpartiet har alltsedan dess bildande agiterat förmonarkins avskaffande och har otaliga gånger i riksdagenfört fram förslag om att måtte övergå till ettmodernt, demokratiskt statsskick, det vill säga enrepublikansk författning. Med tillfredsställelse noterar vi attrepublikdebatten åter tagit fart och att såväl LO-kongressensom ett flertal liberala ledarskribenter tagit ställning förrepubliken, inte bara pliktskyldigt och formellt utan med enviss entusiasm och stridsvilja.Argumenten för den republikanska ståndpunkten har utvecklats åtskilligagånger av företrädare för , såväl i kammarens debatter som imotioner (senast i motion 1998/99:K259). Vi avstår därför från enmer omfattande genomgång av sakskälen för republik och nöjer oss med attkort påminna om de viktigaste:- Det är oförenligt med demokratiska principer att landets i formell meningfrämsta uppdrag, statschefens, skall tillsättas på genetiska grunder, dvs.vara ärftligt.- Monarkin är en historisk kvarleva från den fördemokratiska perioden. Dessidémässiga innehåll är antidemokratiskt (envälde - monarki, till skillnadfrån folkvälde - demokrati). Monarkin som institution är därför - och detoavsett statschefens formella maktbefogenheter - ovärdigt en demokratiskstat.- Monarkin och dess anakronistiska ceremoniel fungerar som ideologiskkonservering av icke-demokratiska föreställningar om överhetensutvaldhet och "det kungliga blodets" betydelse.- Även en statschefspost med uteslutande representativa funktioner kräverkompetens och inte minst goda insikter i vårt lands politiska, ekonomiskaoch sociala förhållanden. Med det monarkiska statsskicket finns inga somhelst garantier för att statschefsposten besätts av en tillräckligt kompetentkvinna eller man, än mindre med den mest lämpade. Genetisk slumpersätter meritvärdering som urvalsprincip.- Att statschefen berövats sina formella beslutsbefogenheter i politiskafrågor innebär inte att han eller hon saknar politisk makt. Under andraomständigheter, t.ex. i perioder av yttre hot och inre motsättningar, kanstatschefen frestas att utnyttja sin förmenta ställning "ovan" partierna ochriksdagen till ingrepp i den politiska processen genom uttalanden, hot omabdikation etc.Argumenten för monarki- och deras bemötandeEn påfallande egenhet med frågan om statsskicket är attföreträdarna för det monarkiska statsskickets bevarande ärförhållandevis försiktiga med att formulera och föra frampositiva argument för sin uppfattning. Utförliga, välunderbyggda argument för republik bemöts inte sällan medtystnad, såväl i kammaren som i utskottsbetänkanden (set.ex. 1999/2000:KU2 där inte ett enda sakargument förmonarki framförs eller refereras). Vi avstår här från attspekulera i orsaken till den monarkistiska försagdheten, menkan inte annat än beklaga denna avsaknad av seriöstdebattmotstånd.För att i någon mån åtgärda denna obalans skall vi nedan, så gott det låtersig göra, utveckla de argument som kan tänkas finnas för ett bevarande avmonarkin, givetvis åtföljda av våra kontraargument. "Monarkin bör bevaras därför attden minner om ettfördemokratiskt styrelseskick sombör återupprättas"Detta är anti-demokratens argument. Vi förutsätter att detinte har några anhängare i riksdag och vi finnerbemötande överflödigt. "Kungen gör ett så bra jobb"Om detta argument kan dels sägas att det är svårt att bedömadess riktighet (jämförelsematerialet är något begränsat), delsatt det hur som helst inte kan vara ett principiellt argumentför monarki. Ingen vet ju hur den nuvarande statschefensefterträdare kommer att klara av sitt jobb. "Monarkin är en del av vårhistoria; genom att införa republikavskär vi oss från vårt förflutna"Det finns åtskilliga institutioner, sedvänjor och företeelsersom antingen försvunnit av sig själva eller som haravskaffats genom politiska beslut, utan att detta på något sättinneburit att vi avskurit oss från vår historia. Vi kan tillexempel nämna bruket att offra kungen till vidmissväxt, träldomsinstitutionen, omyndigförklarandet avkvinnan, adelns ensamrätt till högre statliga befattningar,dödsstraff för majestätsbrott, erövringskrig, slavhandel ochden inkomstrelaterade rösträtten. Alltsammans är delar avvår historia vars avskaffande knappast någon beklagar. "Det skulle bli för dyrt medpresidenthar vi inte ett positivt argument för monarki utan ettargument mot alternativet. Vad kostnaden för ettrepublikanskt statsskick skulle bli bestäms givetvis av hurdet utformas. En president med i princip sammarepresentativa funktioner som dagens statschef skulle medall säkerhet bli en billigare institution än dagens kungahus. "Landet behöver en samlandesymbol som står över departipolitiska striderna"För det första finns det många exempel på presidenter sominte varit indragna i den dagliga partipolitiken, utan kunnatfungera som representant för folket som helhet. För detandra måste påståendet ifrågasättas. Varför skulle vi behöva"en samlande symbol"? För att vi skall känna oss som"svenskar"? För att vi skall stå enade mot en yttre fiende? Ennärmare granskning av detta argument visar att vi härsnarare har att göra med tämligen oklara nationalkänslor änmed sakliga skäl. För det tredje kan man ifrågasätta att dettaatt "stå ovan partipolitiken" (eller "det partipolitiskakäbblet" som det heter ibland) skulle vara någonting positivt.Anar vi inte här det aristokratiska föraktet för folkstyret? "Svenska folket vill ha monarkinkvar"Påståendet är sannolikt riktigt i den meningen attopinionsundersökningar i frågan brukar resultera i enmajoritet som vill behålla monarkin. Men detta är ingetpositivt sakargument för monarki, bara ett argument mot attavskaffa monarkin i strid med folkets vilja. Företrädare förrepublik har ingen annan uppfattning i det avseendet. Menvad som är folkmajoritetens uppfattning låter sig intebestämmas av opinionsundersökningar. Vi vill se en breddiskussion om statsskickets framtida utformning, medutgångspunkt från konkreta och realistiska förslag. Att utgåfrån att den debatten med någon slags nödvändighet skulleresultera i en majoritet för monarkins bevarande vore attallvarligt underskatta det svenska folkets begåvning. Vi ärinte främmande för att den grundlagsändring som monarkinsavskaffande förutsätter underställs folket i enfolkomröstning. "I en demokrati är det omöjligt attöverföra politisk makt till en kung.Därmed blockerar monarkingenom sin blotta existens ettförsvagande av folksuveränitetensoch parlamentarismens principergenom en delning av politisk maktmellan statschef ochparlament/regering"Detta är ett av de intressantaste argumenten för monarki ochbör tas på allvar om man är skeptisk tillmaktdelningsmodeller med en politiskt stark statschef. Detkan dock inte ges någon avgörande roll. Att monarkinblockerar en stark statschefsmakt innebär ju inte att ettavskaffande av monarkin nödvändiggör en sådan utveckling.Internationellt finns åtskilliga exempel på republiker medpolitiskt svaga presidenter och den allmänna trenden,åtminstone i med jämförbara länder, torde snarastvara att presidentmakten försvagas (se t.ex. ). Denstarka parlamentariska traditionen i vårt land talar för att vikommer att välja en modell med en politiskt maktlöspresident, utsedd av (det enklaste vore kanske atthelt enkelt ge talmannen statschefstiteln). Dessutom är det urdemokratisk synpunkt betänkligt att vi har ett statsskick somförhindrar införandet av en maktdelningsmodell även om detskulle finnas majoritet för en sådan förändring. "Men han gör ju ändå ingen direktskada..."Tillåt oss friheten att betrakta detta argument som mindreövertygande. Vilken annan position i vårt samhälle kanmotivera sin existens med detta argument? Vilken annanämbetsman kan försvara, inte bara sitt eget innehav avtjänsten i fråga, utan också sina barns företrädesrätt tilldensamma, med argumentet att han eller hon "ändå inte görnågon skada"? Vi är dessutom inte övertygade om attpåståendet är riktigt. Monarkin gör skada. Vi överlämnar idetta ämne ordet till en monarki uppkommer det alltid en anda av undersåtlighet, som inte ärfria medborgare värdig. Kring konungen med nåde och hansanförvanter har uppblommat en rik flora av servilitet ochinställsamhet, kryperi och allsköns fjäsk. Denna undersåtlighet kräversina offer i de bästa kretsar. Jag har sett högt bildade personer, som iandra sammanhang har ådagalagt intelligens, mista sin mänskligavärdighet inför en kunglig person: I närvaro av en medlem av kungahusethar de alldeles tappat koncepterna och stått som förvandlade och stammati förvirring och betett sig på ett sätt, som närmast kan kallas fjantigt(Därför är jag republikan, 1998 s. 23).Det är tänkbart att det finns ytterligare argument för attstatschefens ämbete skall vara ärftligt. I så fall ser vi framemot att få bemöta dem i den fortsatta debatten.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()()