mot · GO02MJ904 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ904av , ()SkarvjaktFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allmän jakt på skarv.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyddsåtgärder på skarv.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utveckling av fiskeredskap.SkarvDe två raser av skarv som förekommer i ärmellanskarven (Phalacrocorax carbo sinensis) och storskarv(Phalacrocorax carbo carbo).Enligt skarvfakta är mellanskarven såväl en insjö- somhavsfågel. Den häckar i grunda kustområden och insjöar i Syd- ochMellansverige samt sällsynt vid Norrlands kustland. Kärnområdet förbeståndet av svenska mellanskarvar är där skarvenetablerade sig på nytt efter att ha varit fördriven somhäckfågel i . var antaletskarvar i mycket lågt men populationen har under de därpå följandeåren genomgått en mycket kraftig tillväxt. kan den beräknas till cirka20.000 häckande par. Denna kraftiga beståndstillväxt är gemensam för storadelar av . Den totala populationen i kan beräknas tillcirka 200.000 häckande par. Skarven är en flyttfågel och har i inganaturliga fiender.Storskarven häckar framför allt längs och påMurmanskhalvön i Ryssland.KonflikterMed anledning av den stora ökningen av skarv under desenaste åren har ambitionerna att skydda skarven hamnat ikonflikt med både yrkesfiskarnas och allmänhetensberättigade intressen.Yrkesfiskarna får bitskador på fisk i redskap av rätt omfattande grad. Speciellt uppfattar en del yrkesfiskare skarvenspredation på ål som ett problem då ålen är en viktig inkomstkälla för fisket iSyd- och . Enligt har ålinvandringen till svenskavatten minskat utan fullgoda förklaringar. Medminskad åltätheter kan det inte uteslutas att skarvpredation, och omfattandeyrkesfiske av ål, ytterligare kan krympa ett redan svagt ålbestånd. Yrkesfisketefter ål i insjöar och i är dessutom mer eller mindre beroendeav stödutsättningar.Allmänheten, i skarvtäta områden, upplever att skarven förstör naturen påsina häckningsplatser. Stora vegetationsskador uppkommer av de storaskarvkolonierna.Jakt på skarvDet har fram varit tillåtet att jaga skarv under helaåret i . ändrades förhållandenaoch skarven omfattades av samma bestämmelser som gälldeför änder i landets olika delar. Avskjutningen kunde beräknastill ungefär 1.000-1.500 skarvar . närallmän jakt på skarv förbjöds har det funnits möjlighet tillskyddsjakt vid fiskeredskap och motsvarande i enlighet medfågelskyddsdirektivets undantagsbestämmelser. År 1995beräknades det att cirka 2.000 skarvar fälldes och år 1996cirka 3.000. Att ökningen av fällda djur blivit så stor är enföljd av den kraftiga ökningen av skarv.År 1979 beslöt EU-länderna att införa särskilda regler för skydd av fåglar idet s.k. fågeldirektivet (rådets direktiv /409/EEG). Fågeldirektivetbehandlar samtliga fågelarter som förekommer inom medlemsländernasterritorier. Enligt direktivet skall varje medlemsland bland annat vidtaåtgärder som är nödvändiga för att bibehålla fågelarter i livskraftigapopulationer. Direktivet innehåller dessutom flera regler som styr ländernasmöjligheter att jaga och handla fåglar.Under år 1997 beslutade att ta bort mellanskarven urfågeldirektivets bilaga 1 - hotade arter. Detta innebär att medlemsländernainte behöver inrätta särskilda skyddsområden för just den rasen. Däremotinnebär detta inte att medlemsländerna kan införa allmän jakttid på rasen.Populationen av skarv är nu så stor såväl i som inom EU att detfinns ingen anledning att arten skall vara skyddad. Det totala beståndet iSverige beräknas till cirka 100.000 individer. Fågeln har aldrig varit så talriksom . Skarven har stor reproduktionsförmåga och sprider sig bland annatför närvarande snabbt i och upp över den norrländskakusten. Vi anser att allmän jakt på skarv bör återinföras i . Dettafordrar att storskarven flyttas från nuvarande lista i EU:s fågelskyddsdirektiv.Regeringen bör verka för att detta genomförs.Förstörd vegetationInom vissa områden där skarven är rikligt förekommandeförstörs vegetation och allmänheten upplever skarvkoloniersom störande i landskapet. För att komma till rätta med dettaproblem har tillåtit att redan vidhäckningsstadiet begränsa nästa generation genom attförstöra ägg. Mestadels sker detta genom så kallad prickningav ägg. Andra metoder att minska miljöbelastningen av skarvär att fördriva vissa kolonier innan häckningen. har elvalänsstyrelser i landet gjort bedömningen att olägenheter avskarvförekomsten, för i första hand yrkesfisket, varit så storaatt man gett tillstånd till skyddsjakt. Vi anser att denna formav skyddsåtgärder skall kvarstå även om allmän jakt införs.YrkesfisketSkarven är en skicklig fiskare och fångar de fiskarter som ärvanligast och mest tillgängliga. Skarven kan sägas ha tvåeffekter på yrkesfisket, dels skador på fisk samt förlust avfisk i redskap, dels indirekta effekter på långsiktigaförändringar av fisksamhällena orsakat av skarvensfiskkonsumtion. Ett ytterligare problem är att ett mycket stortantal skarvar drunknar i redskap.För att begränsa skador på fiskeredskap och andra olägenheter för fisketmåste även andra åtgärder vidtas. Det förekommer en utveckling av nyafiskeredskap. Vi anser att denna utveckling bör intensifieras.Stockholm den 26 september 2000Patrik ()()