mot · GO02Ub479 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub479av , ()Högre utbildning och forskning1 SammanfattningFör är kunskap en rättighet för alla människor. Det innebäratt utbildningen skall nå hela folket, nå ut i hela landet och ske under helalivet, inte bara . Genom att satsa på de nya högskolornaoch på distansutbildning vill förbättra tillgången till högreutbildning.Centerpartiet vill att distansutbildningsmyndigheten i utvecklastill en distanshögskola för hela landet. För att säkra kvaliteten idistansutbildning bör kurser i distanspedagogik och distansmetodik ges ilärarutbildningen. Det är också viktigt att kraven på teknik läggs på rätt nivå.Genom att förbättra studiefinansieringssystemet och studenternas villkorvill motverka den sociala och geografiska snedrekryteringen. Deregler som tillämpas vid arbetslöshet måste anpassas efter studenternassituation. Det är också viktigt att analysera och belysa studenters situation pådagens bostadsmarknad mot bakgrund av denna grupps särskilda behov.Studenternas inflytande över högskolan ska garanteras genom att dessa gesrätt att vara fullvärdiga ledamöter i alla styrelser och nämnder inomhögskolan.2 Innehållsförteckning3 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk pedagogisk utbildning för högskolelärare.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förstärkt högskoledidaktisk forskning.3. begär att regeringen ger i uppdrag att utvecklaundervisnings- och examinationsformer.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen i EU bör föra fram frågan om ettekvivaleringssystem för meritvärdering för utbildningar i olika länder.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompletterande utbildning för akademiker medinvandrarbakgrund.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett nationellt inom ITS, , bör inrättas vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en distanshögskola.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad av digital infrastruktur.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad resurstilldelningssystem för distansutbildning.10. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 16 §lagen om arbetslöshetsförsäkring (1997:238) så att studenter som annarsuppfyller kraven för arbetslöshetsersättning också får rätt till dennaersättning under ferier.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklade regler för byggandet av studentbostäder.112. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inbjuda berörda kommuner, högskolor och studentkårer tillöverläggningar om hur bostadssituationen för studenter skall hanterasframgent. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av handikappanpassade studentbostäder. begär att regeringen låter göra en översyn av de bestämmelsersom tillämpas vid bedömningen av vilka utbildningar som skall varastudiemedelsberättigade.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regler motsvarande jämställdhetslagen i högskoleförordningen.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämn könsfördelning i tjänsteförslagsnämnden.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beaktande av sökandetrycket vid dimensioneringen avhögskoleplatser.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om initiativ för att öka rekryteringen av män tillkvinnodominerade utbildningar.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reellt studentinflytande och studentrepresentation i högskolansbeslutande och beredande organ.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffandet av kårobligatoriet.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till utvecklingen av Arbetslivscenter.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett enhetligt studerandebegrepp.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över dispensregler för antal terminer i högre utbildning.24.1 Yrkandena 11-13 hänvisade till BoU.4 InledningSamhällets behovet av högre utbildning och forskning har växt i takt medatt vi går in i ett kunskapssamhälle. En bra högre utbildning är viktig förnäringslivet och vår gemensamma välfärd och betyder mycket förenskilda människors trygghet. Utbildning är inte bara en nytta förindividen och för samhället - lärande är också en del av människorslivskvalitet och personliga utveckling. För är kunskap enrättighet för alla människor. Det innebär att utbildningen skall nå helafolket, nå ut i hela landet och ske under hela livet, inte bara under enperiod.Genom att satsa på de nya högskolorna och på distansutbildning villCenterpartiet motverka den sociala och geografiska snedrekrytering som finnstill den högre utbildningen. Alla har inte möjlighet att flytta till orter medutbildning, istället måste utbildning flyttas ut till dem som har behov av ochönskemål om utbildning.För att motarbeta den sociala snedrekryteringen börstudiefinansieringssystemet förbättras och satsningar på studieförberedandekurser göras.Den akademiska kvaliteten är beroende av vetenskapligt och pedagogisktskickliga lärare. Lärarna på högskolan borde omfattas av krav på pedagogisk,metodisk och didaktisk kompetens.5 Den akademiska kvaliteten5.1 LärarnaDen centrala resurs som vetenskapligt och pedagogiskt skickliga lärareutgör inom den högre utbildningen bör tas till vara bättre än i dag.Fortfarande lägger många institutioner betydligt större vikt vid denvetenskapliga än den pedagogiska skickligheten vid anställningar ochbefordringar. Denna attityd tar självfallet tid att förändra, menhögskolepolitiken måste lägga stor vikt vid att inskärpa att pedagogisktarbete skall värderas och uppskattas på samma sätt som vetenskapligt.5.1.1 Pedagogisk utbildningNär allt fler studenter med olika bakgrund söker sig till högskolan ökarockså kraven på högskolan att anpassa undervisningen så att allastudenter kan tillgodogöra sig den. Högskolan är den endainstitution i utbildningssystemet där lärarna inte omfattas av formella kravpå pedagogisk, metodisk eller didaktisk kompetens. Många högskolorerbjuder sina lärare en pedagogisk utbildning. Det finns dock skälatt överväga att göra pedagogisk utbildning obligatorisk för fastanställning som lärare inom den högre utbildningen. En pedagogiskutbildning för högskolelärare bör ges andra former än den vanligalärarutbildningen, till exempel som deltidskurser under något/några år.Den bör också ha en inriktning mot praktisk undervisning ochundervisningsmetod. Regeringen bör återkomma med förslag till sådanändring av högskolelagen att pedagogisk utbildning för lärare i högskolanblir obligatorisk. Detta bör ges regeringen till känna.Frågan om högskoledidaktisk forskning har nära samband med pedagogiskutbildning för högskolans lärare. Högskoleutbildningar skiljer sig på ettmarkant sätt från undervisning på andra nivåer och ställer därför andra kravpå valet av metodik och stoff. Den högskoledidaktiska forskningen har längevarit eftersatt och bör framgent stödjas. Detta bör ges regeringen till känna.5.2 Undervisnings- och examinationsformerI samband med att högskolan expanderar måste frågan om expansionensbetydelse för undervisnings- och examinationsformer belysas.Välgrundade farhågor om att allt större studentgrupper försvårar enpedagogisk förnyelse i skolan har väckts.Vid många högskolor och av många enskilda lärare görs ett förtjänstfulltarbete med att utveckla undervisnings- och examinationsformerna. Det ärvarken önskvärt eller möjligt att nationellt föreskriva vilken formundervisning och examination skall ta. Det är däremot möjligt attdokumentera det som sker och därigenom bidra till att kunskaper ocherfarenheter sprids till alla högskolor i . bör ges ettuppdrag med denna innebörd. Detta bör ges regeringen till känna.5.3 Utvärdering av högre utbildningKvalitet är ett komplext begrepp som inte låter sig fångas i en enkelkvantitativ beskrivning. Kvalitetsindikatorer och liknande instrumentmåste därför användas med stor försiktighet och kompletteras med andrametoder. Självfallet kan kvantitativa instrument användas för att görakvalitativa beskrivningar. Idén om att gradera och rangordna lärosätenakvalitetsmässigt, att upprätta rankinglistor, är däremot inte en önskvärdeller konstruktiv/tillförlitlig metod i kvalitetssäkringsarbetet. Centerpartietanser att skillnader mellan högskolor kan vara av godo. Det gerexempelvis studenterna möjlighet att välja olika inriktning beroende påvilket lärosäte de väljer. Dock måste en grundnivå, en lägsta kvalitetsnivå,fastställas för all högskoleutbildning i Sverige.De mål som uppställs i högskolelagen måste ständigt följas upp ochutvärderas, och varje lärosäte måste ha ansvar för att så sker inom ramen förden egna verksamheten. Målet för lärosätenas kvalitetsarbete måste hela tidenvara att förbättra och utveckla utbildningen vid högskolan, och statens uppgiftmåste bestå i att stimulera högskolorna till detta arbete och tillföraekonomiska resurser som möjliggör för högskolorna att uppnå målen. Statenhar vidare ett ansvar för att högskolornas verksamhet granskas samt attkvalitetsarbetet redovisas och följs upp. Staten har naturligtvis också ansvarför att tillskjuta nya högskolor tillräckliga ekonomiska resurser.Högskoleverkets uppgift att granska kvaliteten och kvalitetsarbetet vidhögskolorna har visat sig fungera väl, och verket har kommit att bli en viktigresurs i kvalitetsutvecklingsarbetet.5.4 Lokal utvärderingKvalitetsgranskning är en omfattande och genomgripande process sommåste involvera högskolans samtliga enheter och aktörer. Den enskildahögskolan måste ha genomtänkta rutiner för hurkvalitetsutvecklingsarbetet aktivt och kontinuerligt skall bedrivas och hurresultaten skall tas till vara och implementeras i organisationen. För attkvalitetsutvecklingsarbetet skall ge positiva resultat förutsätts en seriösuppföljning.Det är viktigt att studenterna får komma till tals i högskolornas egnakvalitetsutvärderingar. måste högskolorna stimulera studenterna tillaktivt deltagande genom att visa att synpunkterna tas på allvar och beaktas iden fortsatta kvalitetsutvecklingen.Utvärdering är ett brett område med allt från övergripande utvärderingarav hela lärosäten till utvärdering av en enstaka kurs. I en medproducerandestudentroll ingår att ta ansvar för den egna utbildningen; ansvar för valet avkurser, den egna inlärningen, men också ansvar för att påverka sin egenundervisning. Studenter är i allmänhet mycket intresserade av att kunnapåverka sin utbildning i alla dess olika aspekter - påverka undervisningen,vara med och forma de olika delarna av utbildningen, ha inflytande över valetav kurslitteratur och examinationsform, kursens uppläggning etc.Utbildningskvalitet berör dock inte enbart kurser och föreläsningar utanäven den samlade studiesociala miljön. Det är således viktigt att finna vägarför att kunna utvärdera och förbättra densamma. I en verksamhet som baseraspå ett vetenskapligt förhållningssätt måste det vara en självklarhet atttillsammans studera och kritiskt granska det man gör. Utvärdering av kurserförekommer i mycket olika grad, också inom ett lärosäte. Ofta blirutvärderingen beroende av enskilda eldsjälar bland studenter eller lärare.Högskolan bör åläggas ett större ansvar för att utvärdering av varje kurs skeroch kommer till användning. Närmare utformning bör avgöras av högskolaoch studenter vid varje lärosäte.5.5 InternationaliseringI en utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå skall en lång rad behovtillgodoses. är det viktigt att inte skapa ett lappverk därmeritvärdet av genomgången utbildning är oklart. Inte minst måsteutbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder och även i ett vidareinternationellt perspektiv. Utbildningen måste ges ett sådant innehåll attindividen efter avslutade studier - av olika längd - kan gesutbildningsbevis eller examina som har ett tydligt och väl känt meritvärdepå arbetsmarknaden. Omvänt måste det svenska högskoleväsendet bli merflexibelt vad gäller att tillgodoräkna utbildningar från utländska lärosäten.Därför måste ett väl fungerande tillgodoräknande, ett ekvivaleringssystemav utländsk utbildning, finnas för att kvalitetspröva såväl det svenska somdet utländska kursutbudet. Det system för studier utomlands som idagråder gör att många studenter får problem dels i meritvärderingen tillantagningen till utbildningar, dels i ansökningsprocessen för att erhållastudiemedel. I med allt mer tilltagande internationalisering iutbildningarna och ett ökat internationellt utbyte mellan svenska ochutländska lärosäten måste instrumenten för meritvärdering följa med iutvecklingen. Det behövs gemensamma internationella initiativ förfungerande ekvivaleringssystem som är generösa och som tar hänsyn tilleventuella särarter i respektive medlemslands utbildningssystem. I förstahand bör ett ekvivaleringssystem utarbetas inom ramen för EU.Regeringen har ett ansvar att föra fram frågan inom EU. Detta bör gesregeringen till känna.5.5.1 Akademiker med invandrarbakgrundInvandringen till har fört med sig kunskaper som i storutsträckning förblir outnyttjade. Många invandrare har en kvalificeradeftergymnasial utbildning eller högskoleutbildning i bagaget. De kan fåsin utbildning värderad och översatt efter motsvarande svensk ellerinternationell standard. Detta är dock inte tillräckligt. Problemen kvarstårför många som inte kommer in på arbetsmarknaden dels för att de saknarpraktik och kontakter, dels för att det i vissa fall krävs kompletteringar avtidigare utbildning. De bör därför erbjudas att komplettera sin utbildningeller justera upp denna för att bli likvärdig med den utbildning somnyutexaminerade har. Vidare bör det inom denna utbildning ges enkvalificerad språkundervisning i svenska och fackspråk. Detta bör gesregeringen till känna.6 ForskningSträvan efter ny kunskap är en av de egenskaper som kännetecknarmänniskan. Den fria och kritiskt tänkande och granskande forskningen ärett omistligt inslag i det öppna samhället. Det är en huvuduppgift förutbildnings- och forskningspolitiken att slå vakt om det öppna samtaletoch att stimulera till ett fritt kunskapssökande.Regeringens proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse är enbesvikelse och ståndpunkter återfinns i partimotionen2000/01:Ub12 om högre utbildning och forskning.6.1 Nationellt inom ITSI enlighet med vad tidigare föreslagit anser vi att ettnationellt inom ITS, ,bör inrättas vid . Den moderna informationstekniken iallmänhet, och ITS i synnerhet, är ett betydande stöd för att uppnå detrafikpolitiska målen. ITS är ett kunskapstema som fokuserar på IT somett verktyg för att förbättra trafiksäkerhet och miljö samt ökaeffektiviteten och framkomligheten i trafiksystemet. I regionen en nationell och unik bas för uppbyggnad och etablering av ettnationellt kompetenscentrum.Den viktigaste aktören i denna uppbyggnad är organiserar forskning, utbildning och samverkan med samhället itematiska profil- eller utvecklingsområden med ambitionen att inom dessavara regionalt förankrad, nationellt ledande och internationellt intressant. Ettled i detta är att genom forskarskolor i samarbete med andra lärosäten byggaupp en gemensam bas av forskarutbildade inom ITS-området. Målsättningenär att skall förvärva rätten att examinera doktorer i ämnensom är relevanta för kunskapsområdet ITS. bör anslaget till dettaberäknas under utgiftsområde 22. Detta bör ges regeringen till känna.6.2 Internationell postdoktoral verksamhetCenterpartiet anser att forskarrörlighet, såväl inom som utom landet, ärviktig för forskningskvaliteten. Internationell postdoktoral verksamhet ären viktig meritering framför allt för unga disputerade forskare.Att bedriva postdoktoral forskning utomlands är dock vanskligt för densom inte har en fast anställning i . Den som inte har en fastanställning i riskerar att hamna utanför svenskasocialförsäkringssystem om vistelsen utomlands är längre än ,då avregistrering från sker. Det innebär att en forskarepå nytt måste kvalificera sig till sjuk- och föräldrapenning efterhemkomsten från utlandsvistelsen. Tid som ägnats åt postdoktoraltjänstgöring utomlands och utan fast anställning i , får inte hellerräknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Densvenska forskningen behöver mer av internationellt utbyte varförpostdoktoral tjänstgöring utomlands bör uppmuntras. En översyn av deregler som berör ovanstående är därför nödvändig.7 Tillgänglighet till högre utbildning7.1 Tillgänglighet för allaCenterpartiet anser att alla bör ha lika chans att få inspiration ochkapacitet att genomföra högre studier. Den högre utbildningen bör genomhela livet vara tillgänglig för alla människor för att möjliggöra ettlivslångt lärande.För att den högre utbildningen skall bli ett naturligt inslag i samhället börtillgängligheten öka. Utbyggnaden av de små och medelstora högskolorna harhär utgjort en viktig del men en ökad satsning på distansutbildning bör ocksåske.7.2 Social snedrekryteringCenterpartiet har medverkat till att öka tillgängligheten genom attmedvetet satsa på de mindre och medelstora högskolorna och den storakvantitativa utbyggnaden. Detta har dock inte eliminerat den socialasnedrekryteringen till den högre utbildningen.7.2.1 Orsaker och åtgärderOrsakerna till snedrekryteringen är många. Till vissa utbildningar rådersnedrekrytering med avseende på ålder och kön, till andra med avseendepå social bakgrund. Dessutom bidrar geografisk och etnisk bakgrund tillsnedrekrytering liksom funktionshinder. Den enskilt viktigaste orsakenutgör dock studiefinansieringssystemet. Därtill kommer brist påinformation. Högskolorna har där en viktig roll att fylla i att mötaeventuellt kommande studenter i deras verklighet.Utbildningsincitamenten kan anses vara särskilt intressanta vid studier avsocial snedrekrytering. I har utbildningspremien varit låg de senastedecennierna vilket har försvagat ett av incitamenten för akademisk utbildning.Att öka utbildningspremien kan ske på två sätt, genom en mer förmånligstudiefinansiering eller höjda löner. En del av utbildningspremien bör beståav höjda löner. Främst bör akademikers livslöner öka vilket erhålls genom enökad lönespridning. Dock bör en ökad utbildningspremie komma till ståndgenom en samverkan mellan reformerad studiefinansiering och bättrelöneutveckling. Då studiemedelssystemet anses vara den största enskildaorsaken till social snedrekrytering krävs en omfattande reformering avstudiefinansieringssystemet. Studiemedelssystemets primära uppgift bör varaatt förverkliga samhällets intresse i att den enskilde medborgaren satsar påutbildning och att främja rekryteringen till den högre utbildningen genom attundanröja sociala och ekonomiska hinder för högre studier. Centerpartietanser att förbättrad information till grupper som traditionellt inte söker sigtillakademiska världen är ytterligare en väg. I det är en bra studievägledning avstor vikt. Studievägledarna bör vara medvetna om snedrekryteringsproblemetoch aktivt uppmuntra studiemotiverade elever att gå vidare. Den storautmaningen ligger i att locka nya grupper till högskolan, dels genom att ökaövergången från gymnasieskolan till den högre utbildningen, dels breddarekryteringen genom att nå grupper som redan lämnat gymnasieskolan ochidag till exempel är småbarnsföräldrar.Ett sätt att öppna högskolan för personer från snedrekryterade grupper kanvara förberedande kurser av olika slag. På flera håll i landet erbjudsintroduktionsterminer med vetenskapsteori, retorik, skrivträning m m medmycket bra resultat. Det finns också möjlighet att på högskolenivå gåakademiskt basår som ger högskolekompetens i svenska, engelska,matematik, historia och samhällskunskap samt basår som ger behörighet tilltekniska och naturvetenskapliga program. På vissa orter ger genomgångetbasår platsgaranti på vissa utbildningar. Även olika former av sommarkurseroch läxhjälp för gymnasieungdomar kan vara en väg att öppna högskolan förungdomar från studieovana hem. För att minska snedrekryteringen krävsockså en attitydförändring till högre studier redan i tidiga åldrar. Tillexempelbör flickor uppmuntras till teknikstudier redan i grundskolan.Teknikundervisningen bör anpassas så att även flickor tilltalas av ämnet.7.3 DistansutbildningDistansundervisning kännetecknas av att lärare och studenter är åtskilda itid och/eller rum och att en tvåvägskommunikation bedrivs, företrädesvisgenom icke-traditionella, distansöverbryggande medel. Detkaraktäristiska är således att utbildningen kommer till den studerande idennes normala miljö på hemorten eller på arbetsplatsen.Distansutbildning som utbildningsform är värdefull, speciellt förstuderande som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta tillden ordinarie högskoleorten. En annan av många fördelar med att studerapå distans eller i flexibel utbildning är att den studerande i jämförelse medklassrumssituationen kan bli en individ (in-divid = latin, odelbar). För attuppnå en bra individualiserad utbildning behövs också grupper inom vilkaindividerna kan interagera. Individen fråntas aldrig ansvaret för sitt egetlärande, men har gruppen som ett stöd i lärandeprocessen.Centerpartiet menar att distansutbildning har en stor och viktig funktion attfylla allt eftersom det livslånga lärandet ökar i betydelse. Att studera pådistans med distansöverbryggande medel sätter emellertid den egnastudiedisciplinen på prov, och utbildningsformen bör betraktas som ettkomplement till den traditionella närutbildningen.7.3.1 En ny distanshögskolaCenterpartiet vill se att den distansutbildningsmyndighet som skapats iHärnösand vidareutvecklas till ett kreativt centrum för distansutbildning ihela landet. bör utvidgas med bredaremandat, fler högskoleplatser samt erhålla status som egen högskola. Dettabör ges regeringen till känna.En distanshögskola bör köpa sina kurser från andra lärosäten - i Sverigeoch utomlands - och bidra till utvecklingen av metoder och teknik fördistansutbildning. Distanshögskolans kurser bör också i stor utsträckningerbjudas som samverkansprojekt mellan högskolan, Utbildningsradion ochlokala utbildningsarrangörer. Likaså bör den var nära kopplad till dedistansutbildningsenheter och den kompetens på området som redan finns vidolika svenska lärosäten.7.3.2 Kvalitet i distansutbildningenDistansutbildning kräver en mycket omsorgsfull organisatorisk,pedagogisk och teknisk planering. Att kommunikationen mellandeltagarna fungerar är naturligtvis också viktigt. menar attkurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildningoch vidareutbildning för lärare. Kurserna bör inte vara frikopplade frånövriga kurser utan tvärtom integrerade i de ordinarie kurserna. Motivetbakom en sådan integrering är tron på att tekniken skall användas som etthjälpmedel i ett pedagogiskt sammanhang. En anpassning avlärarutbildningen till ett IT-samhälle innebär en förändring i hurlärarutbildare, studerande, mentorer och andra intressenter arbetartillsammans i samverkande skolor. Viktigt är också utvecklingen av nyasätt att tänka, och att administrativa och tekniska strukturer anpassas tilldet nya samhället.Likvärdiga kvalitetskrav som ställs på traditionell högskoleutbildningmåste ställas på distansutbildning. Det innebär, förutom att innehållet skallvila på vetenskaplig grund, att det också är nödvändigt att anpassaundervisningsformen till de studerandes villkor och behov. Likaså ärtillgången till kvalificerad studievägledning ett viktigt kvalitetskrav även fördistansstuderande.Enligt den arbetsgrupp som utbildningsministern tillsatte 1997 för attutvärdera studenternas inflytande i högskolan (Studentinflytande inomhögskolan, Ds 1998:51) menade distansstuderande att deras inflytande vardåligt.