ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr223 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr223av , ()Dold bildtextningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om standard gällande dold textning på svenska video- och dvd-filmer.MotiveringUnder började videotillverkarna sätta svensk text påengelsktalande barnfilmer och tecknade filmer. är detta helt ochhållet slopat. I stället dubbar man utländska filmer till landets eget språk,vilket medför att döva och hörselskadade inte kan se t.ex. svenska filmer,eftersom de vanligtvis inte är textade. Även dokumentärer, naturfilmeretc. är för det mesta försedda med svenskt tal.Det finns dock en dekoder som tillsammans med dold bildtextning kanlösa detta problem. Dekodern ansluts till TV-apparaten ochvideobandspelaren. Med hjälp av den förkodade, dolda bildtextningenframträder en text under de personer som pratar. Texterna rör sig från den enasidan till den andra så att tittaren lätt kan se vem som pratar! Ävenljudeffekter visas, t.ex. som att en dörr slår igen, fåglar kvittrar eller enklockaringer. Man kan med hjälp av en knapp på dekodern slå på eller av bildtexten.Sedan 1997 finns en lag i som innebär att alla videofilmer skall hadold bildtextning. startade man i , och där har man nu 2 000filmtitlar.Nu när denna möjlighet finns borde arbeta för en standardiseringså att alla svenskproducerade filmer skall innehålla "dold text"-funktion.Stockholm den 27 september 2000Kenneth ()
mot · GO02Kr224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr224av , ()som nationalscenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör bli nationalscen med ekonomiskt stöd.MotiveringDet unika kalkbrottet norr om i har förvandlats till enunik scen för framträdanden med sång, spel och teater. har blivitett riksintresse. Vi anser att denna nationalscen i bör fåekonomisk stöttning lika som andra nationalscener och tas in imarknadsförningen av nationalscener.Kulturlandskapet med sina många gruvor har här fått en möjlighetatt visas och ge ett rikt utbud av kultur från hela landet på en historisk ochunik teater och musikscen.Stockholm den 2 oktober 2000Runar ()()
mot · GO02Kr225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr225av , ()Musikaliska genrecentraFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av genrecentrum och att Göteborgsmusiken bör bli ettförsta nytt sådant centrum.Kulturutredningen och genrecentraKulturutredningen föreslog i sitt betänkande att man för att ge styrka ochstabilitet åt olika musikformer i skulle inrätta ett antalgenrecentra. Ett första sådant finns i i , och det utgör navet iett nätverk för folkmusik. Enligt min mening finns det nu skäl att gåvidare i utseendet av genrecentra.Uppdraget för ett musikgenrecentrumEtt genrecentrum kan vara notcentrum, en centralpunkt för utbildning, ettresurscentrum för de många amatörmusikgrupperna inom samma genre,och för vilka det finns stort behov av professionella förebilder och lärare.Som ledare för ett nationellt nätverk för sin musikform kan ettgenrecentrum ge det svenska musiklivet en stadga och man får ett organsom man kan ställa krav på motprestationer på, bl.a. att vårda detmusikkulturarv som man har övertagit. Genom att ha en utsedd institutionsom samlande för en hel musikform blir det också lättare för staten att fåen tydlig motpart i kommunikationerna och varje genre vinner i styrkagenom att man får en tydlig centralpunkt. Relationen staten-genrecentrabör vara klart reglerade i avtal, där det klart skall framgå vilkarättigheter/skyldigheter som följer med uppdraget. Ett genrecentrum kanmed fördel vara placerat ute i landet, men bör i första hand finnas där debästa förutsättningarna finns . Det betyder t.ex. att ett genrecentrumför jazzmusiken torde komma att hamna i huvudstaden.Utredning och förslag till ett första stegI har man tagit beslut om en lag rörande spelställen,där man ger ett väsentligt ökat stöd garanterat till rock- och jazzmusik.Jag tror inte att det skulle vara en bra modell för vårt land. Nätverk kringett genrecentrum skulle, som kom fram till, vara en braform. Det är viktigt att reglerna utgår från de verksamma och att någonbyråkrati inte skapas. En utredning om vilka genrecentra som kan vara tillgagn för svenskt musikliv och formerna för avtal om det bör på kort tidkunna genomföras.Redan nu finns det organ som till en del fungerar som genrecentra. Ettsådant är Göteborgsmusiken, som fortfarande torde vara endaprimärt civilt verksamma heltidsblåsorkester, även om man till en delsamtidigt fungerar som Flygvapnets musikkår genom avtal. Redan idagfungerar man som lärare och notcentrum för många småorkestrar. De senasteårens skivsuccéer har också gjort att man kunnat presentera sig för en storallmänhet och även därigenom verkat som förebilder för andra. Genom attöverföra från politikområde 28:5 ur det föreslagna anslaget tillrikskonserter och ge orkestern i uppdrag att offentligen bli ettgenrecentrum, skulle blåsmusiken i såväl ges ett lyft och få en bättreutvecklingsmöjlighet. Detta bör också bli beslut i etttillkännagivande till regeringen.Stockholm den 30 september 2000Lennart ()
mot · GO02Kr226 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr226av , ()TennismuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ekonomiskt stöd till tennismuseum.MotiveringÅr 1997 skapade , Stiftelsen ,samt dåvarande i är att för nuvarande och kommande generationer samla och levande-göra den svenska tennissportens historia.Utställningen har blivit en stor framgång. Intresset för idrottshistoria blandsåväl organisationer som allmänhet har stimulerats.Målsättningen har från början varit att utveckla projektet till att bli ettSveriges Tennismuseum. För detta krävs bl.a. avsevärt större samt meraändamålsenliga lokaler än de nuvarande. Målsättningen är hög.Utöver den rena museiverksamheten skall här kunna arrangeras aktiviteterav olika slag, kurser, konferenser, seminarier, filmvisningar m.m. DettaTennisens Hus skall därmed bli ett centrum för utbildning och information ivid mening när det gäller idrott och idrottshistoria, ett centrum för debatt ochmeningsutbyte kring angelägna frågor om bl.a. idrottens roll i samhället.Sveriges Tenniscentrum kan bli en för vårt idrottssamhälle viktig länk mellandåtid, nutid och framtid.En viktig del av projektet utgöres av och blir den kunskapsbank som skallbyggas upp till gagn för forskare, mediarepresentanter och andrakunskapssökare.En ideell förening under bildande kommer att driva verksamheten. Hittillshar verksamheten kunnat drivas tack vare huvudmännens insatser samt medett omfattande ideellt arbete. De mål som satts upp innebär avsevärt ökadekostnader och kräver en bred bas för finansieringen - lokalt, regionalt ochnationellt.Samhällsgagnande insatserProjektets utformning - bl.a. i form av länkar som förenar dåtid, nutid ochframtid - gör att det kan bli en förebild och en inspirationskälla för mångasom inom olika idrottsgrenar vill levandegöra sin historia.Mot bakgrund av de omfattande och samhällsgagnande insatser som denhär verksamheten innebär, är det motiverat att även staten bidrar med ettekonomiskt stöd. Med ett sådant kan större stabilitet och högre kvalitetuppnås. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 29 september 2000Gunnel (c)
mot · GO02Kr227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr227av , ()MinnesmärkeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett minnesmärke över den okände svenske soldaten, som ävenskulle hedra invandrare.MotiveringFörra året inlämnades till en ännu ej färdigbehandlad motionom ett minnesmärke över den svenske soldaten. Avsikten var att detskulle vara ett äreminne över de många okända soldater som , både för vårt eget land och i FN-tjänst, har gjort stora insatser förfred och humanitet. En modell till ett sådant minnesmärke har utarbetatsav den till flyktade författaren och skulptören har rönt stor uppmärksamhet och har beskådats i Hanskis ateljéav såväl riksdagsledamöter som t.ex. statsministern.Eino Hanski skrev att blev hans första riktiga hemland, för det varhär han fick sin människovärdighet åter. var enav våra mest uppskattade författare och dessutom en flitigtanlitad skulptör. Ett av hans mest triumfatoriska ögonblick var när hans trilogivaldes till en av de hundra mest betydelsefulla svenskaböckerna . gick hastigt bort för sedan.Ett sätt för att hedra både den svenske soldaten och en invandraresom betytt så mycket för svensk kultur skulle vara att hans modell tillminnesmärke genom statens försorg finge ett fullskaleutförande.Stockholm den 2 oktober 2000Lennart ()
mot · GO02Kr229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr229av Högmark, ()i till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett årligt stöd om till NordiskaAkvarellmuseet i Skärhamn.Satsa långsiktigt på Nordiska AkvarellmuseetNordiska i på invigdes detta år. Påmycket har museet utvecklat sig till en betydelsefullkonstinstitution med ett uttalat ansvar för det regionala utvecklingsarbetet.Akvarellmuseet har omgående drivit igång ett framsynt utvecklingsarbeteinom det konstpedagogiska området, vilket bl.a. innebär möjligheter för enyngre generation att förstå konsten som mänskligt uttrycksmedel. Dettakonstpedagogiska ansvar är av en omfattning och art som normalt återfinnsvid de s.k. statliga centrala museerna. För att kunna gå vidare och utveckladenna angelägna verksamhet och ge den långsiktighet, krävs en betryggandeuthållig finansiell bas.I dagsläget finansieras projektet via kommunala, regionala, nationella ochnordiska medel. Ganska naturligt varierar de olika intressenternas insatser iutformning och tidsmässigt. Medan kommunens och regionens insatser fåruppfattas som mer långsiktiga har den nationella finansieringen mer avkortsiktighet över sig. En större långsiktighet för den nationellafinansieringenär av central betydelse - inte minst i museets ansträngningar att finnamotsvarande långsiktighet i den gemensamma nordiska finansieringen.För att säkerställa denna långsiktiga finansiering bör NordiskaAkvarellmuseet på tillföras ett årligt anslag om 1,7 miljoner kronor.Möjlighet bör föreligga att ur endera av anslagen 28:2, 28:30 eller 28:31finansiera detta. Dessa anslag i statsbudgeten förefaller var för sig, eller inågon form av kombination, väl lämpade för detta ändamål och denverksamhet som det nu så framgångsrika bedriver och villbedriva.Stockholm den 3 oktober 2000Anders G Högmark (m)()
mot · GO02Kr231 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr231av , ()Nordiska AkvarellmuseetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att NordiskaAkvarellmuseet bör tillföras i enlighet med vad som imotionen anförs.Nordiska betydelse församhälletNordiska i har etablerat sig som enbetydelsefull konstinstitution och också givits ett särskilt ansvar i detregionala utvecklingsarbetet.Museet har startat ett omfattande utvecklingsarbete inom det pedagogiskafältet, erbjuder inte minst de yngre omfattande möjligheter och tar inomkonstpedagogiken ett ansvar som närmar sig det man kan förvänta sig av ettstatligt centralmuseum.Mot bakgrund av det ansvar museet axlar och sitt utvecklingsarbete är detviktigt att också staten finns med i den långsiktiga finansieringen och redan iinledningsskeendet bidrar till en stabilitet i verksamhetens framväxt. Denuvarande formerna, där större delen av bidragen är tillfälliga, ger inte densäkerhet och den planeringshorisont som arbetet kräver. En annan viktigaspekt är också att museet som en nordisk centralpunkt för akvarellkonstenhar en stor betydelse för vårt nordiska samarbete.För att ge den nödvändiga stabiliteten bör i museets inledningsskedetillföras ett årligt anslag om , vilka kan tas frånpolitikområde 28:2. Denna anslagspost är bland annat avsedd förinternationellt kultururbyte och samarbete, vilket är villkor somAkvarellmuseets verksamhet mer än väl uppfyller.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02Kr232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr232av , ()Översyn av hur röjningsrösen hanteras enligt kulturminneslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av hur röjningsrösen hanteras enligtkulturminneslagen.MotiveringInom stora delar av moränbygdernas granskogar, främst i , finnsområden med upplockade rösen av mindre stenar, s.k. hackerör. Rösenaär låga och i allmänhet överväxta med mossor. De kan därför vara svåraatt upptäcka. Man antar att det på områdena bedrivits extensivt jordbrukmed långtidsträda. Som redskap har hacka använts. Undersökningar tyderpå att stenröjning förekommit från bronsåldern modern tid,och då i större utsträckning under äldre järnåldern och medeltid.Röjningsrösena, som i allmänhet ligger med några få tiotals metersmellanrum, upptar totalt mycket stora arealer. Storleken på varje objektvarierar från ett tiotal upp till ett par hundra hektar.Sedan röjningsröseområdena bedömts vara en fossil åkerform och därmedfått Kulturminneslagens skydd, har skogsbruket försvårats. Det gäller vidanvändning av avverkningsmaskiner men framförallt vid föryngring avröjningsröseområdena. Markberedningen får då inte genomföras på normaltsätt, utan sker då istället genom fläckmarksberedning som bedöms varalämpligare. Samtliga fall prövas och ett särskilt tillstånd måste medges frånlänsstyrelsen. Prövningsförfarandet i sig är rimligtvis nödvändigt för attsäkerställa samhällsintresset att bevaka och bevara kulturminneskyddadeföremål. bör frågan ställas om nuvarande hantering är den mestrationella ur såväl skogsbrukets som kulturminnesskyddets synpunkt. Inteminst brister i informationen från inventeringar harlett till sena besked om skogsfastigheten innehåller exempelvis röjningsrösen.Det finns skäl att göra en utvärdering av hur röjningsrösena hanteras enligtkulturminneslagen i syfte att bedöma om hanteringen är den mest rationella ursåväl skogsbrukets som kulturskyddets synpunkt.Stockholm den 3 oktober 2000Tomas ()()()
mot · GO02Kr233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr233av , ()Nyckelharpan som nationalinstrumentFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utse nyckelharpan till svenskt nationalinstrument.MotiveringNyckelharpan är ett säreget instrument och har funnits som obrutentradition i . Den fanns från början i hela landet.När den dog ut på andra håll kom den att överleva i norra , därden utvecklats till det moderna instrument den är idag.Instrumentbyggaren, kompositören och riksspelman harsäkrat nyckelharpans framtid genom utvecklingen av den "kromatiskanyckelharpan".Nyckelharpan är inte bara ett intressant och fullödigt instrument. Den ärockså ett märkligt kulturobjekt, som vi i har ett speciellt ansvar för.Den är på väg att röna allt större intresse och få företrädare runt om i världenDet finns nyckelharpföreningar i , och USA.Genom kurser i nyckelharpspel i har intresset för nyckelharpan ökat.Till kommer folk från olika delar av landet för att lära sig mer ominstrumentet.Tilläggas kan också att två nyckelharpselever spelade i trappan vidriksdagens högtidliga öppnande. Det var ett populärt inslag och visar attriksdagen uppmärksammat och hedrat spelandet av nyckelharpa.Med anledning av att nyckelharpan är en mycket viktig del av vårtkulturarv anser vi att den ska utses till svenskt nationalinstrument.Stockholm den 1 oktober 2000Birgitta ()()()
mot · GO02Kr236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr236av , ()DalhallaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bygga ut musikverksamheten med en ny institution,nämligen Dalhalla.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verksamheten vid bör ges ett nationellt uppdrag.MotiveringDalhalla är en musikarena som ligger i det gamla kalkbrottet strax utanförRättvik. Musikverksamheten startade , sedan manavslutat kalkbrytningen som pågått under större delen av 1900-talet.Musikverksamheten har finansierats av biljettintäkter. Investeringarna iuppbyggnad av arenan har klarats helt utan banklån, genom bl.a.projektbidrag från EU, , , samt medbidrag från privata donatorer.Ett samarbete med Savonlinna i har påbörjats undersommaren 2000. Det kommer förhoppningsvis att bli ett regelbundetsamarbete.Dalhalla har ett brett utbud i sin verksamhet från kända operor . Det innebär att besökarna kommer från allaåldersgrupper. Dessutom kommer besökare från hela landet. Genom fortsattainvesteringar kan få en festspelsarena som kan bli världens mestspännande och attraktiva utomhusscen.Vi anser därför att musikverksamheten bör byggas ut med en ny institutionoch att bör ges ett nationellt uppdrag.Stockholm den 3 oktober 2000Kenneth ()()
mot · GO02Kr237 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr237av , ()Angående statsbidrag till folkmusikinstitutFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att statsbidraget till skalluppräknas i takt med kostnadsutvecklingen samt att pengar öronmärks ibudgeten för detta ändamål.MotiveringI folkmusikinstitut, beläget i ett av de nordupplänska bruken, pågårnu en bra verksamhet. Detta tack vare ett bra samarbete mellan stat,landsting och kommun som alla bidragit med medel. Den allra störstaarbetsbördan görs av de verkliga eldsjälar som finns på orten, som delssett till att folkmusikinstitutet blev verklighet samt att även lokaler hartillförsäkrats så att verksamheten även kan fortsätta.Det finns ett stort intresse för såväl folkmusik som dans och sång. Ettlevande kulturarv förs vidare.Vad som är viktigt det är att det ekonomiska stöd som ges följer denkostnadsutveckling som finns i samhället. Löner och övriga kringkostnaderökar för därför är det angeläget att även statensekonomiska stöd uppräknas. Det är positivt att man från statens sida sett tillsåatt pengar har funnits avsatta i budget för denna verksamhet. Det är docknödvändigt för att denna verksamhet skall kunna utvecklas att pengaröronmärks i budgeten för . Detta bör ges regeringentillkänna.Stockholm den 1 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02Kr238 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr238av Flyborg, ()Nationellt forsknings- och utställningscentrumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär hos regeringen förslag till sådan ändring som imotionen anförs om ett forsknings- och utställningscentrum i Göteborg.MotiveringFörslag om ett emigranternas hus i har funnits . År1994 ingavs även en motion till medförslag och beskrivning om detta. har även alltid haft enbetydande invandring. Detta bör dokumenteras och varje nationalitet börfå skriva sin historia. Varje emigrant blir ju vid resans mål en immigrant.Migrationens historia är betydelsefull och berikar innehåll och utvecklingi . Mycket av emigrationstiden och vad den innebar förgöteborgarna finns beskrivet i 6 volymer framtagna avforskningsprojektet . har givitsitt stöd till denna forskning. Arbetarstadsdelen var projektets förstastora uppgift att kartlägga. Lärdomarna är både många och oväntade. Attmed eller mot sin vilja dras upp med rötterna är för alla en svårupplevelse.Sverige och då inte minst gjorde stora insatser för andravärldskrigets offer. Även den insatsen borde få utrymme i det offentligarummet och genom permanent utställning borde visas hur ageradeoch gav hjälp till krigets offer.Utrymme finns för utställningar om vad emigrationen har betytt förSverige och möjlighet för intresserad allmänhet att bedriva forskning för attsöka emigrerade anhöriga, dvs söka sina rötter. Intressanta föremål skallkunna tas emot och bevaras för kommande generationers kunskap ochhistoria.Tullhuset i , färdigställt , är den byggnad som skulle passabra för ovan beskrivna verksamheter. Läget är centralt, utrymmenatillräckliga och kommunen äger samt förvaltar fastigheten. Regeringen bör fåi uppdrag att förelägga ett förslag till nationellt forsknings- ochutställningscentrum i i den 3 oktober 2000Eva Flyborg (fp)()()()
mot · GO02Kr239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr239av , ()Läs- och skrivstugor på bibliotekenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförsom läs- och skrivstugor på biblioteken.MotiveringNästan var tionde person i har ett så kallat läshandikapp. De flestahar nedsatt syn eller är dyslektiker. Ju viktigare det skrivna ordet blir isamhället, desto mer riskerar den som inte läser obehindrat att stängas utefrån samhällslivet och debatten.De senaste åren har ett tjugotal bibliotek i anpassats tillläshandikappade. Det handlar om ett EU-projekt vid Göteborgsstadsbibliotek, med utgångspunkten att människor med läshandikapp måste fåbättre möjligheter att skaffa sig nya kunskaper och att hålla tidigareförvärvade kunskaper aktuella.Med hjälp av tekniken kan texter och bilder förstoras, med talsyntes kantexter läsas upp men också skrivas in. Det finns skärmläsningsprogram som"översätter" till punktskrift.I "läs- och skrivverkstäder" på biblioteken jobbar en ny yrkesgrupp -läs- och skrivtekniker - med att hjälpa människor att använda tekniken. Dehar utbildats inom projektet och har rekryterats bland funktionshindrade somsjälva har läshandikapp. Förhoppningen är att den arbetslivserfarenhet de fårkommer att kvalificera dem för den öppna arbetsmarknaden.Läs- och skrivstugor på biblioteken där även läshandikappade får tillgångtill information är en viktig demokratisk fråga. En station för läshandikappadebör därför vara standard på alla bibliotek särskilt somsamhällsinformationen blir alltmer Internetbaserad.Stockholm den 1 oktober 2000Sonja ()
mot · GO02Kr240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr240av , ()Försäljning av arkeologiska fyndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försäljning av delar av arkeologiska fynd.Motiv för vårt förslagVi anser det vara på sin plats med en översyn av rådande lagar för attmöjliggöra försäljning av delar av fynd, till exempel hälften, när fyndenär mycket rikliga av samma sort med begränsat bevarandevärde. Följandeexempel illustrerar med önskvärd tydlighet motiven bakom en sådanutredning.I samband med bärgningen av den förlista I iGöteborgs skärgård gjordes mycket stora fynd av bland annat kinesiskaporslinsskärvor, närmare . beslutade man att byggaen ny som ett handels- och forskningsprojekt för att utröna hurdessa seglatser var möjliga, då för länge sedan. Varvet där det nya skeppetbyggs är också ett levande museum och en utställningslokal.Som vanligt är, vid sådana här projekt, finns det problem medfinansieringen. Ett bidrag till lösning på problemet med finansieringen skullekunna vara att möjliggöra för försäljning av ovan nämnda porslinsskärvor tillbesökande på varvet. Då det gäller mycket stora mängder av porslinsskärvormed begränsat intresse att bevara i sin helhet tycker vi att detta är en godidé.Förutom att det skulle kunna ge ett bidrag till finansieringen av projektetskulle också delar av den last som ligger i svarta plastsäckar i någonkällare komma upp i dagens ljus. De skulle kunna bidra till att hålla historienom ostindiefararna levande. Tyvärr omöjliggörs detta på grund avlagstiftning. Mot bakgrund av att regeringen sagt att en översyn avdessa frågor pågår bör regeringen lämna en lägesrapport till , ochdet fortsatta arbetet bör leda till förslag som möjliggör viss försäljning avarkeologiska fynd för att få in medel till, till exempel, kulturprojekt.Stockholm den 27 september 2000Ewa ()()