mot · GO02MJ243 · 2000-10-05 00:00:00 — Då krävs också god information om de varor och tjänstersom finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständiginnehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m m, kankonsumenterna inte göra medvetna val.TrädgårdsnäringenDen svenska trädgårdsnäringen definieras som enyrkesmässig produktion av grönsaker och potatis, köksväxter,prydnadsväxter, frukt och bär samt plantskoleväxter.Produktionen sker dels i växthus och dels på friland. Till sinkaraktär är näringen en typisk småföretagarbransch medrelativt små produktionsenheter. Trädgårdsäringensysselsätter ca 27 000 personer och omfattar ca 3 500företag med frilandsodling och/eller växthusodling.Potatisodlingen omsluter ca 8 500 företag.Inom båda dessa sektorer är företagen väl spridda över landet och utgördärför en väsentlig resurs för att bibehålla en levande landsbygd och för attskapa sysselsättningstillfällen av både permanent och tillfälligt slag över helalandet. En inhemsk produktion av potatis och trädgårdsprodukter är också enförutsättning för att generellt kunna erbjuda svenska konsumenter produkterav hög kvalitet baserade på uthålliga och miljövänliga produktionssystem.Samtidigt som vi med tillfredsställelse noterar att regeringen ibudgetpropositionen visar lyhördhet för begäran om ettförslag om en forsknings- och utvecklingsfond för trädgårdsnäringenkonstaterar vi med förvåning att potatisodlingen ställs utanför motsvarandemöjlighet att finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vi ser detsom angeläget att även potatisodlingen ges tillgång till budgetmedel imotsvarande omfattning som av regeringen föreslås för trädgårdsodlingen. Viföreslår därför ett ökat anslag med för detta ändamål.Liksom inom jordbruket bär trädgårdsnäringen och potatisodlingen på sinakonkurrenshämmande skatter och problem. Den avsiktsförklaring somregeringen gjort i anslutning till budgetpropositionen att man avser återförajordbrukets gödselmedels- och bekämpningsmedelsskatter till näringen ochockså se över möjligheter att undanta jordbrukets arbetsmaskiner fråndieselbeskattning, anser vi självklart även ska gälla växthusodlingensmotsvarande beskattningar.På samma sätt som beträffande jordbrukets produktionsskatter utgörenergibeskattningen av växthusodlingen en tung kostnad att bära och står intealls i rimlig proportion till situationen för växthusodlingen ikonkurrentländerna.Vid en jämförelse av produktionsvillkoren för de svenska odlarna iförhållande till de europeiska konkurrenterna kan man konstatera betydandeskillnader till nackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Detta gäller bl.a.inom områden som drivmedels-, energi- och koldioxidskatter,arbetsgivaravgifter, investeringsstöd m.m. I relation till de viktigastekonkurrentländerna tillämpas i höga skatter på energi som ettstyrinstrument.Växthusnäringen har utvecklat produktionen i en riktningsom innebär en stark energieffektivering och en ökad produktion perenergienhet. För att denna utveckling skall kunna fortsätta krävs emellertidförutsättningar för att företagen skall kunna göra större investeringar ienergibesparande teknik och i moderna energisnålare växthuskonstruktioner.Med nuvarande energipriser och skattebelastning på energin och desvårigheter som den internationella konkurrensen innebär dräneras företagenpå det nödvändiga investeringskapitalet och på möjligheten att bäraräntekostnader för sådana investeringar.De investeringsstöd som fastlagts för den nu inledda programperioden förlandsbygdsutveckling kommer inte att kunna ge växthusodlingen det stödsom behövs. Möjligheter som då måste prövas är att återföra skatten tillnäringen i ett förstärkt investeringsstöd för sektorn eller direkt genom enskattenedsättning i nivå med konkurrentländerna.Vi föreslår att växthusodlingens skatt på bränsle återförs till näringen medett belopp motsvarande . Sättet för återföringen bör utredasi anslutning till frågan om jordbrukets produktionsskatter.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal är reducerad ide flesta länder. Den s.k. Björkska utredningen framhåller också att andraländers reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är enbetydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen.Utredningen konstaterar också att en reducering av motsvarande kostnader förden svenska trädgårdsodlingen skulle förutom en generellt positivkonkurrenseffekt även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna attrekrytera svensk arbetskraft, t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen avarbetsgivaravgifterna.I det nationella programmet för landsbygdsutveckling för har stödet till resurshushållande konventionell odling tagits bort. Iprogrammet finns inte heller möjlighet till stöd vid övergång till ekologiskväxthusproduktion. Vi beklagar denna brist i programmet eftersom vi i stödettill resurshushållande konventionell odling sett en möjlighet till storamiljövinster för samhället och i ett ekologiskt växthusodlingsstöd sett ettstarkt incitament för branschen att ta ett viktigt steg i en ekologisk riktning.Trädgårdsnäringens produktionsformer är arealintensiva och produktionenbedrivs på förhållandevis små brukningsarealer. Detta gör att ett arealstöd förmiljöförbättrande åtgärder utgör en viktig stimulans till förändring avproduktionsmetodik och produktionsuppläggning.Ofta är kostnaderna och riskerna stora vilket får till följd att företagen avtrygghetsskäl väljer att bibehålla en konventionell metod istället för att prövany.Vi föreslår således att miljöstöden i landsbygdsprogrammen byggs ut meddels ett konventionellt stöd för resurshushållande trädgårdsodling och ett stödför ekologisk växthusodling.FiskeSvenskt fiske är en viktig del av en levande skärgård. Det ärett av skälen till att det är viktigt att stimulera en livskraftigfiskenäring. Men om fisket skall utvecklas även ,och ge fler jobb, så måste det föras en långsiktig politik somtar hänsyn till näringens speciella förutsättningar samtidigtsom den tar hänsyn till havsmiljön. Utan en sund miljöpolitiksom kontrollerar havsmiljön och fiskeuttaget kan intenäringen vara livskraftig. Ingen är betjänt av ett för högtfisketryck utan kvoterna bör ligga på en sådan nivå attnäringen är långsiktigt uthållig.Villkoren för näringen måste vara konkurrensneutrala gentemotkringliggande konkurrentländer. I och ser man på näringensom en basnäring som även gynnas ur skattesynpunkt. Svenska fiskare harlänge pekat på den orimlighet som ligger i att man fiskar i samma vatten,säljer till samma uppköpare men beskattas olika beroende på vilket land manutgår ifrån. På samma sätt som jordbruksnäringen talar omkonkurrensneutralitet är det av yttersta vikt för den svenska fiskeindustrin attde svenska fiskarna har samma förutsättningar som sina kolleger i Danmarkoch . Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag som gersvenska fiskare samma förutsättningar som yrkesfiskarna i våra grannländervad gäller skatteavdrag och beskattning. I vårt budgetalternativ har vifinansierat ett yrkesfiskeavdrag.Fiskeinkomsterna varierar starkt mellan olika år på grund av olika storafångstmängder. Den stora variationen i inkomst är ett problem föryrkesfiskarna. En rimlig ordning vore därför att fiskarna fick möjlighet tillavsättningar mellan olika år i form av ett fiskekonto, enligt den modell sområder för skogsbrukets skogskonto. Detta skulle förbättra villkoren förfiskerinäringen och underlätta nyinvesteringar.Fiskeriverket har erhållit ökade anslag . görregeringen en mindre besparing. Vi föreslår en besparing på 3 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Djurskydd ochdjurhälsovårdDen svenska djurhållningen skall präglas av höga etiskaambitioner. En bra skötsel och god hygien i djurhållningenger också hög livsmedelskvalitet. God etik i djurhållningenhar dessutom stor betydelse för hur konsumenternavärdesätter livsmedlen. arbetar intensivtmed de frågor som sannolikt blir aktuella för behandling i EUunder ordförandeskapstid. Bland annat plågsammadjurtransporter har uppmärksammats gång på gång trots attdet finns djurskyddsregler för att undvika detta. Strävanmåste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdetska tjäna som vägledning för arbetet inom om livsmedelssäkerhet innehåller förslag om hurlivsmedelsframställningen skall kunna förbättras så att konsumenterna kanerbjudas livsmedel som är säkra att äta och framställda på ett etiskt bra ochhållbart sätt. Det blir uppgift att driva detta arbete framåt.Efter det att den nya distriktsveterinärorganisationen genomfördes den 1juli lämnade ca 100 distriktsveterinärer organisationen och blevprivatpraktiker.Den nya DVO kom därmed att uppgå till ca 240 veterinärer. Trotsminskningen av antalet distriktsveterinärer skedde ingen reduktion avanslaget till DVO.DVO har också med undantag av 1999 redovisat ettekonomiskt överskott för verksamheten. föreslås ett utökat anslagav regeringen. Vi anser att det är rimligt med en besparing på 25 miljonerkronor utan att det ger skadliga effekter på verksamheten.Utbildning och forskningI den s k Björkska utredningen redovisas förslag om ökadesatsningar på forskning och utveckling inomjordbruksområdet. Bland annat bör forskningsinsatsernakring vidareförädling stärkas.Vid FN:s konferens för miljö och utveckling , förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet.En vidareutveckling av kunskaperna inom ekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna sker bäst genom en stark forskning på dessa områden.För att denna forskning skall ge ett för optimalt resultat krävs enförstärkning av forskningsområdet.Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändig, forskning ochutveckling pågår inom många områden. Exempelvis produktion på gårdsnivåav biogas från vallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning,ogräsbekämpning, konservering och hantering av grödor.Vid () finns en stark kompetensinom såväl livsmedels- som lantbruksekonomi. Denna kompetens kan rättanvänd utvecklas vidare inom värdefulla områden för svensklivsmedelsproduktion.I den nya forskningsorganisationen har det tidigare anslaget för Skogs- ochjordbrukets forskningsråd bytt namn till för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning. Medlentill stöd för denna forskning ligger under utgiftsområde 23 och ingår som endel i politikområdet Forskning. Verksamheten inom området utgör ett viktigtmedel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken,landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken och skogspolitiken.I samband med vårproposition avsattes 35 miljoner för forskning och utveckling rörande ekologisk produktion. Huvuddelenav dessa, närmare bestämt anser regeringen bör avsättastill för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning och kollektiv forskning varav skall disponeras avSLU för verksamheter vid lantbruk (CUL).Ur dettaanslag på föreslår vi att skall disponerasav i som ett basanslag.Institutet har skapat en egen forskningsprofil med tonvikt på lokala och re-gionala kretslopp och samhällsekologi. Det utgör ett viktigt komplement tillden forskning kring ekologisk odling som bedrivs på annat håll. Detta arbetebör tagas tillvara i den samhällssatsning som sker för att öka den ekolog-iska odlingsarealen i Sverige.Pluralism och mångfald är en förutsättning för en positiv utveckling inomall forskning och detta är också till gagn för forskningen kring ekologiskodling.SkogsnäringSkogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna i vårt land. Skogsbruk och dendärmed sammanhängande förädlingsindustrin är sedan längeen viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripandelångsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såvälproduktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa målhar samma prioritet och dignitet vid utformningen av denövergripande skogspolitiken.Skogsvårdslagen där miljö- och produktionsmål jämställs bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta förkommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den bilogiskamångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för densvenska skogsindustrin. insatser för aktivrådgivning och information till framför allt skogsägarna har varit klartotillräckliga. Därför bör dessa insatser - speciellt produktionsrådgivningen -öka.I den utvärdering som gjordes 1998 konstaterades att varken miljö- ellerproduktionsmålet hade nåtts. De nya insatser som sedan gjorts, bl a denlandsomfattande som startade ,behandlar skogspolitikens båda mål och har engagerat mångamänniskor som är aktiva inom skogsbruket.På det internationella området måste insatserna från statens sida öka. Deninternationella konkurrenssituationen gör det helt nödvändigt att det vidsvenska beskickningar utomlands finns kompetens och resurser att bevakaskogsfrågorna och marknadsföra svensk skogsindustri och dess miljövänligaprodukter. är inte representerat vid urskogssynpunkt viktiga internationella mässor, konferenser och andrasammankomster medan våra viktigaste konkurrentländer, ochKanada, har stark internationell närvaro. Det är av nationellt intresse att desvenska skogliga intressena får en ökad internationell statlig representation.Vi avsätter ytterligare för denna verksamhet.Stockholm den 3 oktober 2000Alf ()()()()()()()()()()