mot · GO02Ub276 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub276av , ()En betygsfri skolaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att ett betygsfrittantagningssystem till gymnasieskolan bör införas.2. tillkännager för regeringen som sin mening att en möjlighetatt överklaga betyg i gymnasieskolan bör införas.3. tillkännager för regeringen som sin mening att enförsöksverksamhet med betygsfria grundskolor bör påbörjas.UtgångspunkterVänsterpartiet har länge drivit kravet på en betygsfri skola,såväl genom opinionsbildning i den skolpolitiska debattensom i form av motioner i med förslag omutredningar och förändringar av gällande regler. Vi ärövertygade om att möjligheterna att skapa en skola för alla,där kritiskt tänkande och förmågan att se helheter i den egnaoch i samhällets utveckling, skulle underlättas avsevärt ombetygen avskaffades.Den betygsfria skolan är dock inte alls kravlös, tvärtom. Vi menar att denbetygsfria skolan istället skulle komma att ställa högre krav på såväl läraresom elever än dagens. Att uppmuntra ett kritiskt förhållningssätt och stödjaverklig kunskaps- och färdighetsutveckling kräver helt enkelt mer änmekanisk ytinlärning och att leta efter blottor och svagheter. Det skulle ocksåvara nödvändigt att fokusera på vad eleven verkligen lärt sig snarare , som , på vad man inte lärt sig. Självklart avser inte att manskallkunna lämna skolan utan tillräckliga kunskaper; varje elev måste få det stödhan eller hon behöver för att skaffa sig dessa.I den aktuella debatten är det dock uppenbart att många ännu är oroliga förvad ett avskaffande av betygen skulle innebära, om det över huvud taget ärmöjligt och vilka konsekvenser det skulle kunna få. Vi är själva övertygadeom den positiva betydelsen av en betygsfri skola, och angelägna om attpåbörja utvecklingen i den riktningen. Vi koncentrerar därför våra förslag iden här motionen runt de första stegen mot en betygsfri skola.Betyg ur ettjämställdhetsperspektivLiksom på övriga områden i samhället påverkar skolan ochdärmed betygen relationen mellan tjejer och killar. Det ärdärför viktigt att analysera betygens vara eller inte vara ur ettkönsperspektiv. Tjejer får generellt högre betyg än killar.Genom bättre betyg förstärks givetvis kvinnors relativamöjligheter till vidare studier och arbete, vilket är positivt.Frågan är dock vilka de bakomliggande orsakerna är till högabetyg i skolan och vad dessa sedan kommer att resultera i påarbetsmarknaden. Egenskaper som premieras betygsmässigt iskolan kanske inte är desamma som gerutvecklingsmöjligheter och bra lön på arbetsmarknaden.Pojkarnas lägre betyg kan också ibland vara ett resultat av ettbeteende som i den konkreta undervisningssituationeninnebär att pojkar tar plats och uppmärksamhet på flickorsbekostnad.Vad skulle då en betygsfri skola innebära för tjejers och killars möjlighetatt utvecklas som individer utan att fängslas i traditionella könsbojor? Vimenar att det inte är självklart att en betygsfri skola skulle vara till nackdel förtjejer. Tjejer skulle kunna gynnas genom ökade möjligheter att bryta invandahandlingsmönster - och därmed ökade möjligheter att utvidga tjejerslivsutrymme. Tjejer skulle då kunna ta plats och kräva utrymme, utan att pågrund av detta riskera att få lägre betyg. Avgörande för om tjejers positionoch utrymme i skolan ska kunna stärkas är dock hur aktivt skolan arbetar föratt motverka traditionella könsmönster och för att främja jämställdhet. Utanett sådant aktivt arbete riskerar tjejerna att bli förlorare såväl ibetygsskolansom i en betygsfri skola.Inga hållbara argument förbetygI den skolpolitiska debatten har betygsförespråkarna anfört ihuvudsak tre argument för betyg. Betygen påstås varanödvändiga för urvalet till vidare studier, de anses varautvärderingsinstrument av elevens kunskaps- ochfärdighetsutveckling och utgöra stimulans och motivation föratt bedriva studierna. avvisar bestämt dessaargument.Vi menar att det är möjligt att skapa en gymnasieskola där alla kommer inpå sitt förstahandsval, liksom det är möjligt att bygga ut den högreutbildningen så att de allra flesta också här kommer in på den utbildning desjälva valt. I de fall där ett urval ändå är nödvändigt är enligt vår meningandra urvalsmetoder att föredra, såsom intervjuer, underrepresenterat kön,upprepad ansökan och olika former av arbetsprov och lämplighetstesteranpassade till den sökta utbildningen. Betyg har också visat sig ge en dåligförutsägelse av förmågan att bedriva vidare studier.Vidare är de utvecklingssamtal, som används inom såvälgrundskolan som gymnasieskolan, överlägsna betygen som instrument för attutvärdera elevens kunskaps- och färdighetsutveckling. är dockkritiska till de standardiserade skriftliga omdömen som ofta används isamband med utvecklingssamtalen. Formerna för utvecklingssamtalen börvisserligen utvecklas ytterligare på många skolor, men det är alltid bättre medsamtal mellan elever, lärare och föräldrar om hur skolarbetet går och vadeleven behöver ägna mer tid åt än att i efterhand få en formaliserad markeringgenom betyget. I samtalsformen kan eleven och läraren i bästa fall mötas påett jämlikt sätt och diskutera hur elevens skolarbete såväl som skolans arbete istort kan utvecklas.Liksom en del elever stimuleras av betygen hämmas andra. För den gruppsom ständigt får självförtroendet sänkt på grund av låga betyg innebär desällan någon uppmuntran att studera mer. Istället blir de en bekräftelse på själv är misslyckad och självförtroendet, liksom intresset för studierna,riskerar att sjunka ytterligare och göder en kritisk självbild. Men också för deelever som upplever betygen som en morot är det rimligt att ifrågasätta vilkenstimulans de verkligen utgör. Risken är stor att det är själva betyget mansträvar efter, och inte kunskapen och färdigheterna skolan syftar till att läraut.Istället för att lära sig så mycket som möjligt jagar man så höga betyg sommöjligt, och det är sällan samma sak.Betygen styr undervisningenVi är övertygade om att betygen på flera punkter påverkarundervisningen och elevernas utveckling negativt. Betygenpremierar fragmentariserad kunskap, korttidsinlärning, skaparhets i skolarbetet och förstärker en ojämlik maktrelation iklassrummet.I betygsskolan blir kunskap lätt lika med det som är enkelt att mäta.Betygen kopplas ofta hårt till resultatet på skriftliga prov, där kunskapenförutsätts mätas. Men kunskap i ordets vidare mening och inneslutandeförmåga till kritiskt tänkande och ifrågasättande, till analys ochhelhetsperspektiv är inte mätbar i ett snävt provformulär och inte heller ibetyg. Därför får sådan djupare förståelse och kunskap ofta stå tillbaka för detsom är ytligare och mer faktabetonat. Det är fortfarande vanligare att eleverfår frågan om när dog än varför, vilket är märkligt med tanke på attdet alltmer avancerade arbets- och samhällslivet ställer ökade krav påförståelse och insikt, på förmågan att samarbeta och lösa gemensammautmaningar.I den skola som bygger på prov som skall leda fram till betygssättningskapas också stress som riskerar att inverka negativt på kunskaps ochfärdighetsutvecklingen. Det handlar om att kunna något föratt kunna få ur sig det på ett prov och sedan kan man glömma det och fylla påmed annan kunskap för nästa prövning. Korttidsinlärning och stress införprovtillfällena är allt annat än gynnsamma förhållanden för den som villskaffa sig kunskap och färdigheter som kan användas hela livet.Makten i klassrummet är ojämlikt fördelad, vilket är oförenligt meden modern syn på skoldemokrati. Betygen är ett av de bärande elementen idenna ojämlika maktrelation och innebär att eleverna svårligen kan ifrågasättalärarens auktoritet utan att riskera ett sänkt betyg. Vi avser inte att utplånarollskillnaderna mellan lärare och elever i skolan, men alla relationer måstebygga på ett demokratiskt förhållningssätt, på ömsesidig respekt ochförtroende. Så länge läraren har betygen som sanktionsmedel är detta svårt attuppnå.Betygsfri antagning tillgymnasieskolanI dag kommer åtta av tio in på sitt förstahandsval igymnasieskolan. I samband med den nationellakvalitetsgranskningen anmärkte bland annat följande:Istället för att fortsätta med att anta eleverna till gymnasieskolan på basisav grundskolebetygen föreslår nämnden att regeringen utformar ettförslag där eleverna kan antas till gymnasieskolan efter intresseval.Man anger vidare att det är viktigt att detta föregås av enutvidgad valdialog mellan eleverna, föräldrarna och lärarnaså att eleverna kan göra realistiska val av studieväg.Dessutom bör regeringen i sitt förslag ange modeller för hurgymnasieskolan kan utformas så att man kan möta de felvaleleverna kan komma att göra.Vänsterpartiet delar nämndens uppfattning. Vi menar att det också är värtatt notera att många väljer andra utbildningsvägar än de skulle vilja gåmot bakgrund av att de fått låga betyg och dåligt självförtroende. Vi anser attdet bör vara möjligt att forma gymnasieskolan så att alla elever får välja efterintresse och komma in på sitt förstahandsval. Vid felval skall man hamöjlighet att byta inriktning inom ramen för gymnasieskolan. Detta bör gesregeringen till känna.Överklagande av betygSkolverkets kvalitetsgranskningsnämnd föreslår i nämndaredovisning också att elever i gymnasieskolan bör ha rätt attöverklaga betyg. instämmer i detta förslag ochser det som ett sätt att ge eleverna en ökad rättssäkerhet ochen stimulans för lärarna att bättre motivera de betyg somutdelas. Så länge betygen finns kvar skulle en möjlighet attöverklaga något jämna ut den ojämlika maktrelationen iklassrummet. Detta bör ges regeringen till känna.Försöksverksamhet med enbetygsfri grundskolaVänsterpartiet är, som framgår av ovanstående, av denuppfattningen att en betygsfri grundskola skulle gynna bådeelever och lärare. De funktioner som betygen avförespråkarna anses ha menar vi bättre kan fyllas på andrasätt, och man skulle komma bort ifrån att betygen styrundervisningen negativt. Därför vill vi ge regeringen iuppdrag att återkomma med förslag om hur enförsöksverksamhet med betygsfria grundskolor kan utformas.Stockholm den 29 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()()()