ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk1014 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1014av , ()Koldioxidskatt på förnybara bränslenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av lagen om skatt på energi så attdrivmedel och bränslen producerade ur koldioxidneutral råvara befriasfrån koldioxidskatt.MotiveringDet torde vara möjligt att producera i stort sett renabränslen ur biomassa och ur avfall. Det som kan producerasär bl. a. metanol, etanol och vätgas. När det gäller förnybarabränslen i fast form uttas ingen koldioxidskatt. Detta gälleremellertid inte för flytande och gasformiga bränslen som ärproducerade från förnybara råvaror eller avfall medundantag för metan, som framställts med biologiskaprocesser, s.k. biogas.Här nämnda skattefrågor regleras i lagen om skatt på energi. Någraundantag för förnybara drivmedel, t.ex. etanol, eller förnybara bränslen föruppvärmningsändamål, t.ex. biooljor, finns i lagen om skatt på energi.Ytterligare undantag utöver biogas gäller för bränslen för uppvärmningfrån förnybara råvaror om dessa innehåller andra atomer än kol och väte, dvs.om man ser till att "blanda ut" med andra ämnen än kol och väte.Det rimliga vore att ändra lagstiftningen så att koldioxidskatt inte skallläggas på bränslen och motorbränslen som är koldioxidneutrala. Enlagändring torde med största sannolikhet komma att medföra mer avnytänkande och nyskapande. Andra positiva effekter kan antas vara uteblivnakostnader för samhället för åtgärder som syftar till att minska utsläppen avkoldioxid samt att nya industrier uppstår.Stockholm den 28 september 2000Harald ()
mot · GO02Sk1016 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1016av Örnfjäder, ()Nya taxfreebestämmelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beställning och köp av taxfreevaror.MotiveringNär man som passagerare flyger till något land utanför EUhar man möjlighet att handla skattefritt vid utresa.Konsekvensen av detta är att många köper i och tar med sig sintaxfreepåse på både utresan och inresan, alternativt handlar i något annat land.Förutom att det är mycket opraktiskt så innebär detta att bensinförbrukningenökar hos flygbolagen. Enligt uppgift så använde Blue Scandinavic extra flygbränsle på grund av extra last. Säkerhetsrisken ökarockså på grund av ökad brandrisk.Detta gäller både för det extra flygbränslet men också för att alkoholen ärmycket eldfängd. Alkoholen förvaras dessutom inne i kabinen, vilket innebäratt man riskerar brand omkring passagerarna på hatthyllorna med defruktansvärda konsekvenser det kan få.För att minska dessa negativa konsekvenser och istället ge svensk handelen bättre konkurrenssituation bör en utredning tillsättas om beställning ochköp av taxfreevaror. Att lösa detta praktiskt kan inte vara något stort problem.Det passageraren måste göra är att visa upp sitt boardingcard även på inresa iSverige före passkontroll. Vi vill därför föreslå att ändrar itullagenså att resenärer kan handla vid inresa.Stockholm den 5 oktober 2000Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GO02Sk1017 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1017av , ()Införsel av alkoholFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införsel av alkohol.Motiv för mitt förslagEnligt nuvarande bestämmelser beträffande införsel avskattefria alkoholdrycker får man ta in 26 flaskor lättvin och4 flaskor starkvin. Man skulle kunna tro eller kanske snararevilja tro att man fick byta ut starkvinet mot lättvin. Det finnsfaktiskt de som föredrar en god framför ett dåligtportvin. Men så enkelt är det inte.Mälardalsregionens tullinformations- och kvalitetssäkringssektion påpekaratt lagen inte medger att man tar in vanligt vin på starkvinskvoten. Om manvid visitation i tullen visar sig ha 30 flaskor vin varav fyra flaskor har enalkoholhalt understigande , äger den nitiska tulltjänstemannen rätt- eller, om han inte skall begå tjänstefel, plikt - att kräva resenären på skattpå vin, vilket kostar 81 (åttioen) kronor och 60 öre.Eftersom den statliga alkohollagstiftningen av folkhälsoskäl sägs syfta tillatt minimera alkoholkonsumtion synes mig ovanstående lagstiftning någotmotsägelsefull. bör därför ändra lagen om införsel avalkohol så att det blir möjligt att byta ut starkvin mot lättvin.Stockholm den 5 oktober 2000Carl G ()
mot · GO02Sk1019 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1019av , ()Reklamskatten på tidningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa reklamskatten.MotiveringDen lokala dagstidningen är med dess möjligheter till öppendebatt och fri opinionsbildning, trots Internet och nya tv- ochradiokanaler, en av de viktigaste informationskanalerna förmänniskor runt om i vårt land. Den bidrar på ett värdefulltsätt till en levande demokrati där olika röster kan komma tilltals.Men den ökande konkurrensen mellan olika medier har inneburit attalltfler tidningar får en pressad ekonomi och sviktande lönsamhet. Det senastetragiska exemplet är tidningen i som trots presstöd intelyckades överleva.När reklamskatten infördes var det bl a som ett led i den statligapresspolitiken. Som ett av huvudskälen för att införa skatten angavs att detvar den bästa lösningen för att finansiera det förstärkta presstödet.I dag saknas emellertid sambandet mellan presstöd och reklamskatt. Densenaste reklamskatteutredningen konstaterade (SOU 1997:53 s 58): "enligtutredningens mening är det inte mycket som talar för annat än att skattennumera måste ses som en allmän inkomstkälla. "har kritiken mot reklamskatten vuxit sig allt starkare genomåren. Med tillkomsten av nya medier som bärare av reklam, vilka inteomfattas av reklamskatten, t ex radioreklam, TV-reklam och Internetreklam,har konkurrenssnedvridningen gentemot de alltjämt skattskyldiga medierna,framför allt dagstidningar och tidskrifter, blivit uppenbart. När reklamskattendessutom avskaffades 1999 för direktreklamen blev detta förhållande äntydligare. belastas fortfarande en normalstor landsortstidning medreklamskatt på miljonbelopp.Reklamskattelagen är därtill svårtillämpad och uppfattas som rättsosäkermed en för de skattskyldiga bristande förutsebarhet. Justkonkurrenssnedvridningen och bristerna från rättssäkerhetssynpunkt varockså två av huvudargumenten i den ovan nämnda reklamskatteutredningensom i sitt betänkande föreslog att skatten helt skulle avskaffas. Utredningen -som hade till uppdrag att försöka åstadkomma en generell ochkonkurrensneutral beskattning - fann på punkt efter punkt att de justeringarsom skulle krävas antingen stötte på formella hinder eller skulle medföraingrepp som inte stod i rimlig proportion till skattens syfte och allmännabetydelse.I det senaste lagstiftningsärendet, då skatten togs bort förreklamtrycksaker, d v s direktreklamen, uttalades att förändringen måsteutformas så att "dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressenvärnas". Effekten blev den motsatta och konkurrenssnedvridningen ökadegenom att en av dagspressens främsta konkurrenter skattebefriades.En sådan ordning är ohållbar. Mot den bakgrunden bör reklamskatten nuavskaffas i sin helhet.Stockholm den 5 oktober 2000Sven ()
mot · GO02Sk1021 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1021av , ()BåtskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om båtskatt alternativt höjd registeravgift för fritidsbåtar.MotiveringDet finns i vårt land många båtägare med roddbåt, segelbåt,motorbåt eller kanske en kombination av dessa. Dessaanvänds till stor del på fritiden.Vi har skatt på fritidshus, och husbilar men inte påfritidsbåtar. De representerar dock ett stort förmögenhetsvärde. Visserligenbetalar motorbåtar bensin- eller dieselskatt, men detta gör även husbilar ochandra bilar.I olika sammanhang, bland annat i utredningen om fritidsbåtstrafikenskostnadsansvar med mera , konstaterades att fritidsbåtssektornförorsakar kostnader som inte täcks av anslagsmedel.Sjöfartsverkets arbete ska, enligt instruktionen för verket, inriktas främst förhandelssjöfarten, men även för andra intressen. Bland annat skafritidsbåtstrafiken beaktas. Verksamheten finansieras genom avgifter somhandelssjöfarten betalar och verket får också ett anslag som är avsett att täckaverkets kostnader för fritidsbåtstrafiken.Med tanke på att handelssjöfarten belastas med kostnader som ärhänförliga till fritidsbåtssektorn kan en utjämning ske om en båtskatt eller enhöjd registeravgift införs för fritidsbåtar.Stockholm den 4 oktober 2000Karin ()()()
mot · GO02Sk1022 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1022av , ()Licensavgifter vid näringsutövningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att pröva införandet av licensavgifter inom speciella branscher.MotiveringI augusti dömde fem av sex åtaladei den så kallade svartlönehärvan till fängelse. Den sjätte fickvillkorlig dom och dagsböter. De dömda var verksammainom byggbranschen. Genom olika bolag hade de betalat utsvarta löner och löner utan att göra avdrag för skatt ellerarbetsgivaravgifter. Rätten ansåg att brotten var grova. Devar de första domarna sedan börjadesamarbeta med Riksskatteverket.Att brott mot skatter och avgifter till det allmänna är mer vanligt inomvissa branscher är välkänt. Den ekonomiska brottsligheten inomåkeribranschen, taxibranschen, hotell- och restaurangbranschen,fastighetsbranschen, torghandel m fl spänner över vida fält. Det kan gällasådant som underlåtenhet att betala in preliminärskatt för anställda, momseller arbetsgivaravgifter. Förekomsten av svart arbetskraft är vanlig, liksom sk svartkörningar.Samhället har därför ett stort ansvar för att gå i bräschen för att göra dessabranscher oattraktiva för skojare och ekobrottslingar. Ett förslag somBranschsaneringsutredningen tidigare lagt fram är införandet av licensavgift.Fördelen med detta förslag är att det är enkelt, som det inte i någotavseende inverkar negativt på dem som driver verksamheten seriöst. Attbestämma licensavgiftens storlek är naturligtvis en viktig och måhändagrannlaga uppgift, och det är viktigt att påpeka att avgiftens storlek inte fårblienbart marginell. Det bör också betonas att andelen varianter på licenser börhållas så låg som möjligt och inte kringgärdas av en rad möjligheter tilldispenser, undantag, nedsättningar etc. Systemet måste vara enkelt att förståoch tillämpa och ytterst svårt att kringgå. Principen om licensavgifter börprövas inom en rad sektorer för att förhindra att seriösa företag slås ut av deoseriösa.Stockholm den 4 oktober 2000Sylvia ()()
mot · GO02Sk1023 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1023av , ()Näringsverksamhet för konstnärer, artister, idrottsutövare m.fl.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av reglerna för inkomstutjämning över tiden förvissa fria yrkesutövare/näringsidkare.FonderingMånga författare, konstnärer, musiker och artister bedriver ilikhet med vissa idrottsutövare sin yrkesverksamhet iföretagsform. Ofta i enskilda firmor eller handelsbolag menäven i aktie-bolag. Den senare formen ger utövarna en vissmöjlighet att disponera intäkterna innan deomvandlas till löneuttag. De två förstnämnda formerna ärvisserligen enklare att starta och driva men desto svårare urdispositionssynpunkt.Eftersom de näringsidkare som det här handlar om arbetar i mycket osäkraoch mycket periodiska branscher, borde deras dispositionsmöjligheter avintäkter regelmässigt bli rejält förbättrade. Enskilda toppresultat varvas oftamed magra år. För idrottsutövare är det inte ens cykliskt, likt en berg-och-dal-bana, utan handlar oftast om inkomster under en mycketbegränsad del av livet. Ett ytterligt litet antal utövare kan därutöver leva påsina meriter och på sitt namn.Tidigare fanns särskilda upphovsmannakonton för konstnärer,kompositörer och för-fattare som syftade till att utjämna mellan goda ochsämre år. finns bara periodi-seringsfonden att tillgå med rätt att avsätta av vinst före skatt och med upplösningstid. Denna regel är ensämre bufferteringsmöjlighet än de tidigare upphovsmannakontona.I syfte att stärka de åberopade kategoriernas försörjningsmöjligheter inomdessa känsliga och ojämna branscher borde en översyn av reglerna för in-komstutjämning över tiden göras. Vid ett sådant översynsarbete kan manockså upptäcka juridiska brister och snedvridande praxiseffekter avovanstående argumentering. behöver sina kulturarbetare ochidrottsutövare på scen och arena. De behöver sin svenska publik och sinsvenska hemvist.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02Sk1024 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1024av , ()Utjämningskonto för fiskareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av utjämningskonto för fiskare.MotiveringInom jordbruket finns en rad bestämmelser ochstödmöjligheter m.m. som gör verksamheten lättare förutövarna.Inom fiskenäringen finns inte alls samma möjligheter. Fisket bedrivs oftafortfarande av enskilda personer. De driver ofta verksamheten som enskildfirma. Fiske är extremt väderberoende. Tillgången på fisk varierar dessutommycket dels mellan årstiderna, dels mellan åren. Båtar och redskap krävermycket kapital.Ett haveri eller en större nödvändig investering kostar ofta tiotusentals,ibland hundratusentals, kronor.En ny fiskebåt är en utomordentligt stor investering för den enskilde. Densvenska fiskeflottan blir äldre. Båtarna håller inte alltid moderna krav påsäkerhet, komfort och ändamålsenlighet. Det är därför angeläget att få tillstånd en förnyelse av fiskeflottan.Med nuvarande regler måste en fiskare få inkomster och utgifter att gåihop inom skatteåret. En nödvändig större reparation eller en nyinvesteringkan inte alltid pareras med extra stora intäkter just . Fannsmöjligheteratt lägga undan pengar under gynnsamma år för att användas närverksamheten så kräver, alternativt dela upp kostnaden skattemässigt över flerår, skulle mycket vara vunnet.Vi anser att det bör införas en möjlighet för fiskare, även om de bedriververksamheten i bolagsformen enskild firma, att via något slagsutjämningskonto för fiskare kunna dela upp kostnader för reparation,underhåll och investeringar mellan skatteåren.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik ()()
mot · GO02Sk1026 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1026av , ()Kostnader för körkortsutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar med anledning av vad i motionen anförs attmomsbefria körkortsutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om körkortsutbildning i skolans regi.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ålägga att lösa problemet med köerna tillkörkortsproven. 24.1 Yrkande 2 hänvisat till UbU.2 Yrkande 3 hänvisat till TU.Motiv för mina förslagKörkortet är för många en rättighet och möjlighet som gerfrihet. Framför allt gäller det unga människor på landsbygd.Tyvärr visar det sig att allt färre unga människor tar körkort,vilket är olyckligt om det inte är ett medvetet val. 1998 togendast av ungdomarna körkort, vilket innebär enhalvering i jämförelse med 1989. Orsakerna till att inte takörkort kan vara många, men den största orsaken är de högakostnaderna.Ett körkort kostar i förhållandevis mycket. Det riskerar att bli enfråga om ekonomiska förutsättningar om man skall kunna ta körkort eller ej.Detta är inte acceptabelt.Utbildningsvägarna till körkort i är att antigen övningsköra privateller i körskola. Det borde öppnas för ytterligare möjligheter.Körkortsutbildning i gymnasieskolan borde vara en bra väg att breddamöjligheterna för fler unga människor att ta körkort. Jag vill inte styra hurskolornas utbildning skall se ut, men tanken om en körkortsutbildning iskolans regi borde undersökas. Framför allt den teoretiska utbildningen bordelätt kunna tas med i den gymnasiala utbildningen. I ärkörkortsutbildningen mycket decentraliserad, vilket innebär att utbildningarnakan se olika ut. idéer och system för körkortsutbildning borde Sverigekunna anamma. borde kunna ta efter i många fall och detta har gjortsi t.ex. . Eleverna erbjuds ett körkortspaket tillsjälvkostnadspris som ligger på ca 7 000 kronor.Skolorna borde aktivt uppmuntras och uppmanas att ge eleverna möjlighettill körkortsutbildning i skola.Vad är det då som gör de svenska körkorten så dyra? Skatter är den storaboven i dramat. Enligt beräkningar från , , går av varje hundralapp till skatter. Att momsbefriakörskoleutbildning skulle leda till rejält sänkta kostnader och fler skulle fåmöjlighet att ta körkort.En annan faktor är att köer till uppkörning och uppskrivningar av detteoretiska provet medför ytterligare utgifter. Eleverna måste underhålla sinakunskaper, såväl praktiska som teoretiska. Detta kan innebära ytterligarelektioner och kostnader. Det kan inte vara rimligt.Stockholm den 4 oktober 2000Anna ()
mot · GO02Sk2 · 2000-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk2av , ()med anledning av prop. 2000/01:12 Beskattning av utländska personerFörslag till riksdagsbeslut1. avslår proposition 2000/01:12.2. begär att regeringen lägger fram förslag om hur skatterna kansänkas för samtliga personer som uppbär inkomst i oavsetthemvist och yrkeskategori i enlighet med vad som anförs i motionen.3. beslutar att kontrolluppgift skall innehålla arbetsgivaravgifteri enlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringRegeringen föreslår vissa skattelättnader för utländskaexperter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligtarbete i . Skattelättnaderna skall syfta till attunderlätta rekrytering av nämnda grupper för att stimuleraSveriges utveckling och konkurrenskraft.Beviljande av skattefrihet skall ske genom att ansökan lämnas in inom tremånader från arbetets början till en nämnd, . Sverigeshöga skattetryck medför därmed att ytterligare en byråkratisk instans inrättasför att bedöma nivån av skattepliktig inkomst.Enligt regeringens förslag skall arbetsgivaren i kontrolluppgiften redovisahela lönebeloppet, det vill säga även det skattefria beloppet. Det totalalönebeloppet är inte det enda belopp inkomsttagaren har intresse av, utan detär även intressant för inkomsttagaren att erhålla besked om dearbetsgivaravgifter arbetsgivaren inbetalt till staten.Sverige behöver inte mer byråkrati och särbestämmelser för positivutveckling. behöver ett arbetsvänligt klimat som gör att utländskaexperter, forskare och andra nyckelpersoner gärna söker sig till Sverigesamtidigt som svenska experter, forskare och nyckelpersoner stannar kvar ilandet.På grund av internationellt höga skattetryck är det mångasvenska experter, forskare och andra nyckelpersoner som väljer att flyttautomlands, vilket är mycket olyckligt. Eftersom regeringen med sitt förslagavser att underlätta rekryteringen av utländska experter, forskare ochnyckelpersoner genom att sänka skatten för dessa är det rimligt att anta attmotsvarande skattesänkning har samma effekt på svenska experter, forskareoch nyckelpersoner. Det logiska är således att sänka skattetrycket för samtligapersoner som uppbär lön i i enlighet med regeringens förslag.Därmed minskar även byråkratin genom att nämnt beslut ej krävs för sänktskatt. Lika regler gäller för alla oavsett om individen är svensk eller av annannationalitet, oavsett om individen är expert, forskare, lärare ellersjuksköterska.För att öka tydligheten på kontrollbeskedet bör arbetsgivaravgifternaanges. Detta är uppgifter som arbetsgivaren redan har i sitt ekonomiskamaterial varför förändringen ej medför någon större kostnad att genomföra.Stockholm den 16 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02Sk301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk301av , ()Sänkning av bensinskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en sänkning av skatten på bensin.MotiveringDen höga bensinskatten slår hårt mot alla som bor därallmänna kommunikationer inte kan användas för detransporter som är nödvändiga.Då bensinskatten är hög och då totalpriset på bensinen är högt, slår dettahårt mot alla hushåll, främst då i glesbygdsområden. är ett sådantområde. Där finns många hushåll som inte klarar sig utan bil och det finnsmånga bevis på att många hushåll tvingas ha två bilar för att klara sinatransporter. Det går att finna ett samband med problemen på landsbygden -och med omfattande avfolkning - och högt bensinpris.Det gäller ju inte bara att ta sig till/från arbetet utan det finns ju också enrad körningar som vi kan kalla "sociala" körningar. För familjer där det finnsbarn vet vi hur många körningar som behövs till träningar, matcher och tillolika typer av fritidsaktiviteter. Mycket av aktiviteterna finns i centraladelarav kommunerna och bilen är ett måste. Också för många pensionärer är bilenett måste. Dels för att ta sig till livsmedelsaffären, doktorn och annat, menäven där till olika möten/sammankomster och sociala delar av pensionärslivet.Det höga bensinpriset slår hårt och då regeringen skryter och talar omhöjda barnbidrag, så skall jag i denna motion förklara att det högabensinpriset äter upp i princip hela barnbidraget!Europeisk standardbensin kostar per liter (300 dollarper ton). På den summan lägger bensinbolagen på en dryg krona för att täckasina kostnader. Om bensinen skulle beskattas endast med moms skulle denkosta ca 3:75-4:00 kronor.Men staten/regeringen har bestämt, att på bensinpriset skall förutom momsläggas två fasta skatter, nämligen energiskatt samt koldioxidskatt(CO2) och då får man ett bensinpris som ser ut så här:3:52 kronor är vad oljebolaget får per försåld liter. Det skall alltså täckavärldsmarknadspriset samt raffineringskostnader. Det skall också täckatransporter, depåer, stationer, marginaler till stationerna,reklam/marknadsföring, produktutveckling, hyror och löner till personal m.m.3:61 kronor, energiskatt - fast skatt0:86 kronor, koldioxidskatt2:00 kronor, moms, rörlig skatt.Detta ger summa skatt och ett pris på 9:99kronor - alltså i detta exempel vad kunden får betala då haneller hon tankar.Den som tjänar mest på oljebolagen är förstås staten, som oavsettvärldsmarknadspriser och dollarkurser, alltid tar ut plus moms 25procent på varje liter bensin. av bensinpriset är skatt.Totaltdrar staten in ca i skatter på bensin, diesel ocheldningsoljor.Så till räkneexemplet hur detta slår för "":En genomsnittsbilist tankar bensin . Med ett bensinpris på9:34 kronor betalar han/hon . På den summan är 9.510 kronorskatt. För en barnfamilj är detta nästan ett helt barnbidrag.Då det gäller priset/skatten på diesel och den föreslagna höjningen där, såhar jag avlämnat en motion som tar upp detta problem.Stockholm den 20 september 2000Rolf ()
mot · GO02Sk302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk302av , ()DieselskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den föreslagna höjningen av dieselskatten.MotiveringFöljande rubrik fanns i en tidning i för en veckasedan:"Grön skatt, ett miljöhot enligt LRF".Det var länets LRF-ordförande som i en kommentar tillförslaget om höjd dieselskatt varnade för mer besprutningoch mindre alternativ odling och dessutom minskadmångfald.Förslaget om höjning av dieselskatten kallas för grön skatteväxling. Menvad betyder detta för bönderna? LRF-ordföranden i säger itidningsintervjun:"De har inte förstått någonting. Att höja dieselpriset innebär sämremiljö".Det påpekas att vid alternativ odling tvingas bönderna attköra med traktorerna extra mycket för att harva och ta bortogräs. "Skall vi köra mindre traktor krävs ännu mera besprutningar",kommenterar LRF.Kostnaden för dieseln är en stor utgift för bl.a. bönderna. Detvar därför man hade hoppats på en sänkning av dieselskattenoch inte en höjning av densamma. En bonde som jag talatmed förbrukade . Många lantbrukdrivs med dålig lönsamhet, därför anser jag att en sänkningav dieselskatten är en riktig och nödvändig åtgärd.Stockholm den 19 september 2000Rolf ()