mot · GO02N317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N317av , (-m)SoloföretagFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om soloföretagarens ställning och betydelse i samhället.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett regelverk bättre anpassat till soloföretagare.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bättre belysa soloföretagandet i den officiella statistiken.4.1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.Motiv för våra förslagAv drygt ca 800 000 företag inklusive jordbruk har99,färre än 200 anställda. avföretagen i har inga anställda. För företag exklusivejordbruk är företagare utan anställda. Alla dessaföretag drivs av företagaren själv. De är soloföretagare.Soloföretagaren är vanligaste företagare.Soloföretagarna sysselsätter och försörjer avsevärt fler än de storaföretagen i tillverkningsindustrin (industriföretag med minst 200 anställdasysselsatte 376 000 personer 1999). Soloföretagare är således ett viktigt inslagi marknadsekonomin och står för en stor del av sysselsättningen i landet.Trots att soloföretagarna i antal dominerar näringslivet och är mycketviktiga för sysselsättningen är de märkligt osynliga. De syns sällan i debattenom arbetsmarknad och företagande. På gott och ont har de inte heller varitutsatta för lagstiftarens omsorg. Småföretagsforskningen har inte heller varitintresserad av soloföretagaren.En förklaring till osynligheten är att debatten fokuserats kring antaletanställda och nyanställningar i tider med hög arbetslöshet.Det har varit naturligt att dra en gräns mellan att vara företagare respektiveatt vara anställd. Denna gräns håller nu på att bli otydligare i den meningenatt allt fler ibland är företagare och ibland anställda. Därför är det viktigtattockså uppmärksamma skillnaden mellan att vara företagare med anställdarespektive att arbeta utan anställda. Uppenbarligen finns det anledning attockså se på de svenska trygghetssystemen med detta nya perspektiv.Mycket av den svenska näringspolitiken har målet att stimulera tillväxt.Även detta begrepp ställs på huvudet när soloföretagaren är utgångspunktenför en analys. Soloföretagaren växer inte genom att få fler anställda. Likvälväxer många soloföretag. Många soloföretagare arbetar tillsammans i nätverk.Tillväxten kan synas i att omsättningen i nätverket växer eller genom attantalet företagare i nätverket blir fler. Den tillväxt som soloföretagarenskaparmärks ofta i form av förbättringar hos soloföretagarens kunder.Lagstiftning och regelverk som är anpassade till soloföretagare fungerar inormalfallet också bra för andra företag. Skrivs regelsystemen för de storaföretagen - vilket är det vanliga - blir resultatet regler som knappast fungerarför ett litet företag och oftast är än värre för en soloföretagare. Politikerochlagstiftare kan genom att skapa ett bra regelverk bidra till godaförutsättningarför alla företagare. Det arbetet kan också ses i vidare perspektiv; förslag ochbeslut ger uttryck för värderingar och attityder som indirekt påverkarmänniskors synsätt. Börjar vi utgå från soloföretagarens och småföretagenssituation när vi stiftar lagar kommer vi också att öka förståelsen för företagoch företagare.I en motion med likartad inriktning till förra begärdes enutredning om soloföretagarnas situation. Utskottet avvisade förslaget medhänvisning till ett antal utredningar. Emellertid tar ingen av utredningarna detönskade helhetsgreppet utifrån soloföretagarens perspektiv. Dessbättre har enutredning/forskarrapport om soloföretag nu publicerats av Forum förSmåföretagsForskning, "Soloföretag", m.fl., FSF 2000:1. Irapporten behandlas soloföretag i teori och praktik, statistik, regelverk ochpolitik. Dessutom speglas soloföretag i enkät och intervjuer samt soloföretag iframtidens arbetsliv och forskning.Rapporten ger en spännande bild av soloföretagarna som tycker att det ärroligt att arbeta och är nöjda med sitt val av verksamhetsform.Soloföretagarna tycker att frihet, personlig utveckling, utmaningar iarbetslivet, trygghet och möjlighet att tjäna pengar är viktigt. De ser inte dentraditionella motsättningen mellan frihet och trygghet. De är inte hellerspeciellt rädda för konkurrensen från större företag.Rapporten avslutas med en rad rekommendationer. Våra förslag bygger istor utsträckning på dessa.Soloföretagande som medvetet val - ta soloföretagaren påallvarAtt verka som soloföretagare är för alltfler människor ettmedvetet val i förvärvslivet. Det innebär i många fall att enperson väljer att bedriva sin verksamhet som soloföretagareäven om det utifrån efterfrågan och lönsamhet finns godamöjligheter att expandera genom att anställa. Det finnsmånga skäl som kan tala för att inte anställa; annat och störrerisktagande, ökat ekonomiskt ansvar, annorlundaarbetsledning, arbetsgivaransvar, liten om ens någonnettoökning av det personliga ekonomiska utfallet o.s.v.Soloföretagandet måste tas på allvar. Ofta betraktas soloföretagande somett udda och vanligen sämre alternativ till att vara anställd. Det är dags attinteminst vi här i kommer bort från betraktelsesättet att detta att varaanställd är det enda rätta och att alla andra verksamhetsformer ärbeklagansvärda. Detta gäller inte minst när vi stiftar lagar.Soloföretagares erfarenhet från myndigheter och banker är väldigtvarierande. De sämre erfarenheterna gällde framför allt det bemötande och deattityder som man mött från exempelvis skattemyndighet, PRV och banker.Över hälften av de intervjuade ansåg att samhället är negativt inställt tillbådeföretagare generellt och soloföretagare speciellt.En undersökning, gjord av 1999, visar atthela av de tillfrågade företagarna upplever att företagets storlekstyr myndighetsbesluten. Likaså upplever man att tjänstemannens personligaåsikter har betydelse för beslutet och att beslutet påverkas av om man kännertjänstemannen personligen. Undersökningen visar också att många uppleversig osäkra i kontakterna med myndigheten. Resultatet visar ett klart behov avett fast regelverk med en högre servicenivå på myndigheter.Vi anser att det är en viktig myndighetsuppgift för regeringen att starta enförändringsprocess så att attityderna i Myndighetssverige ändras.Se soloföretagandets mångfald och betydelseSoloföretagandets betydelse måste accepteras.Soloföretagarna utgör en stor del av ett dynamiskt näringsliv.De utgör också ett värdefullt komplement till de störreföretagen. I om Regioner på väg mot år2015 (R 1997:10) sägs att den lokala marknadensstorlek - där inte minst soloföretagen verkar - kommer attspela en allt viktigare roll i den framtida utvecklingen.Soloföretagen kan bidra till att lägga grunden till nya livsstilar ochvärderingsmönster. Soloföretagare är i mångt och mycket föregångare till dennya livsstil som får allt större betydelse på den svenska arbetsmarknaden.Ta med soloföretagandet i forskningenDet är hög tid att forskningen tar soloföretagandet på allvar.Prototypen för småföretagsforskningens intresse ärfortfarande det mindre industriföretaget med kanske 20-taletanställda lett av en manlig företagare/ägare. Detta typföretagtenderar att bli allt mer sällsynt.Inför regeringens prioriteringar inom forskningsområdet börsoloföretagandet beaktas inte bara när det gäller företagsekonomi utan ävenför sådana ämnen som psykologi, sociologi, socialantropologi, statskunskapoch nationalekonomi.Anpassa statistikenSoloföretagaren finns nästan inte i statistiken.Vi föreslår att regeringen ger SCB i uppdrag att undersöka hursoloföretagandet kan belysas bättre i den officiella statistiken.Anpassa trygghetenSoloföretagaren har i allmänhet en dålig beredskap när detgäller att skaffa sig trygghet och reservkapacitet vid t.ex.sjukdom, arbetslöshet och inför pensionering.Regelsystemen i samhället är utformade med tanke på individen somlöntagare. Den soloföretagande medborgaren är antingen glömd eller rent utav diskriminerad.Reglerna varierar också beroende av vilken företagsform soloföretagarenvalt. Konsekvenserna är svåra att överblicka för företagaren. Det är svårt attbedöma effekterna . Dessutom har man olika behov iolika faser i livet. Exempelvis ändras den ekonomiska situationen för enkvinnlig företagare som företagande får barn och tar utföräldraledighet. Utfallet blir helt olika beroende på valet av företagsform.Det gäller också den kärnfriske soloföretagaren som plötsligt drabbas av enlångvarig sjukdom. Har han eller hon dessutom gjort tunga investeringar desenaste åren har löneuttagen förmodligen varit låga vilket direkt påverkarsjukpenningen.Ett annat exempel gäller hur en företagare på ett rimligt sätt ska kunnaregistreras som deltidsarbetslös vid vikande efterfrågan. En jämförbar grupp,de projektanställda, kan få ersättning mellan projektarbeten.I dag kan man endast lägga företaget vilande en gång. Arbetslöshetskassanär avsevärt mer flexibel för den som tar uppdragen som projektanställningar.En reformering på denna punkt skulle kunna bidra till att korta nerarbetslöshetsperioderna, vilket är kostnadsbesparande som en sådanreform skulle uppmuntra initiativ och ansvarstagande med målet att klara sinegen försörjning.En undersökning gjord av visar att entredjedel av de tillfrågade företagarna i konsultbranschen upplever att de intehar tid och råd för egen kompetensutveckling. Vi bedömer attkompetensutveckling är framtidens trygghetssystem. Därför är det nödvändigtatt uppmärksamma soloföretagarna så att även de får praktiskt fungerandemöjligheter till kompetensutvecklingPå något sätt fungerar inte helheten. Helt nya grepp behövs. Sjukpenning,a-kassa, föräldrapenning och kompetensutveckling bör knytas till individen,inte till en anställning. Detta måste på något sätt gälla antingen personen ärtillsvidareanställd, projektanställd, anställd i bemanningsföretag, s.k.timanställd, soloföretagare eller företagare med anställda.Vi föreslår att regeringen tar initiativ till att pröva en sådan ny helhetssyn.Anpassa regelverketI dag finns ca 10 000 regler som direkt berör företagandet.För de flesta soloföretagare är tiden en bristvara, de ska hållasig à jour med branschens förändringar och sköta alla detaljeri företagets dagliga drift. Dessutom ska han/hon lära sig ochbevaka förändringarna i regelsystemet som på olika sättpåverkar både företaget och privatpersonen.En viktig åtgärd är att se över regler och rutiner för erhållande av F-skattsedel. För att få fler soloföretagare bör alla som vill pröva en affärsidékunna få F-skattsedel. Endast personer med näringsförbud skall undantas.För att långsiktigt få ett regelsystem som fungerar för soloföretagarebehövs ett systematiskt arbete, dels för att anpassa gällande regelverk, dels isamband med nya regler. Vi föreslår att regeringen och berörda myndighetergenomför konsekvensanalyser inför regelförändringar ur ettsoloföretagarperspektiv. Detta bör vara ett självständigt komplement till dekonsekvensanalyser som ska ske med utgångspunkt från de för små företagen.Rättvisa skatter för soloföretagareDet mest angelägna för soloföretagarna att förändra ärskatterna. Det gäller allt från sänkning av skatter ocharbetsgivaravgifter till synpunkter på svårigheten att få rättuppgifter om preliminärskatt då inkomsterna varierar. Ävenhär är lagstiftningen och praxis främst utvecklad med tankepå stora företag. Regler som är tänkta att ge lättnader är blirdärför sällan tillämpliga på det lilla företaget.Många soloföretagare har privatpersoner som kunder. Därför drabbas deav moraliska konflikter eftersom många privatpersoner inte anser sig ha rådatt köpa tjänster exempelvis av målare, frisörer och andra hantverkare ochkonsulter. Med dagens skattekilar finns en betydande risk att medborgarnaslojalitet med skattesystemet minskar med en ökande svart sektor som följd.Denna allvarliga fråga måste regeringen våga ta i. Skattesystemet måsteutformas så att lojaliteten och skattebetalningsviljan ökar i stället för attminska. Lösningen kan inte vara ökade kontrollresurser.Det viktigaste för det lilla företaget är bättre möjligheter att periodiseraöverskott eftersom soloföretagande i synnerhet kännetecknas av storasvängningar i verksamhetens omsättning och lönsamhet. Soloföretagarenmåste få möjlighet att göra avsättningar under goda tider som kan komma vältill pass under dåliga.Enklare företagsformEnklare företagsformer är också något som efterfrågas avsoloföretagare. Detta kan dock förklaras av att regelsystemetnär det gäller skatter, redovisning med mera är alltförkrångligt. Utformningen av en eventuell förenkladföretagsform för soloföretagare måste ha som förutsättningatt kunna kombineras med soloföretagarens starkastedrivkraft, nämligen att styra själv.Stockholm den 25 september 2000Kerstin ()()()()()()()()