mot · GO02Bo3 · 2000-11-02 00:00:00 — Dettakom också till uttryck i den proposition som den socialdemokratiskaregeringen lämnade till riksdagen:Fastighetsägaren bör i ett marknadsläge, när full balans råder mellantillgång och efterfrågan på lägenheter vara berättigad att ta ut den hyrasom han skulle kunna uppnå vid fri uthyrning till vem som helst. Sakenkan också uttryckas så att hyresvärden bör få utnyttja lägenheternas fullamarknadsvärde.I dag tillämpas bruksvärdessystemet annorlunda. De kommunalabostadsbolagen har en hyresnormerande ställning. Hyresjämförelsen skalli första hand göras med lägenheter i kommunala bostadsbolag, den såkallade allmännyttan. Denna lagreglering ger således allmännyttan enhyresnormerande ställning. Om hyran som avtalats är påtagligt högre, ipraxis , än hyran för de likvärdiga, allmännyttigalägenheterna är den att anse som oskälig. fastställer dåhyran till ett belopp som anses som skäligt.Ingen annan reglering har så starkt politiskt fäste som hyresregleringen.Inom de flesta andra områden talas det om avreglering, privatisering ochkonkurrens. Tyvärr är det inte så när det gäller hyresrätten. Som ovanframhållits lamslår dagens hyresreglering byggandet, eftersom det inte lönarsig att bygga nya hyresrätter. Bruksvärdessystemet hindrar fastighetsägarenfrån att ta ut hyror som täcker kostnaderna och genererar en avkastning.13 Politik för fler bostäderVåra förslag leder till ett ökat byggande och ett bättre användande av detbefintliga bostadsbeståndet. Byggandet i är och förblir enangelägen och komplex fråga. Det går inte att förbättra förhållandena i ettenskilt hänseende, utan det måste till bättre förutsättningar på allapunkter. Vi anger tio punkter med förslag till förändringar ochförbättringar för att skapa varaktiga incitament till ökat byggande.Sänk skatten på byggandet: Det allmänna skattetrycket på byggandemåste sänkas. Beräkningar visar att ackumulerade skatter och avgifter utgörmer än av den totala produktionskostnaden för en bostad. Vidaregör kombinationen av konsumtions- och kapitalskatt att närmare 70 procentav hyran i en nybyggd lägenhet kan härledas till skatter.Sänk skatten på boendet: Höjda taxeringsvärden skall inte få ligga tillgrund för fastighetsskatten så länge denna finns kvar. I områden därprisutvecklingen leder till sänkta taxeringsvärden skall de lägre värdena gälla.Vi föreslår dessutom att endast halva markvärdet skall tas upp till beskattningför att lindra orimliga regionala skillnader. Markvärdet skall helt tasbort som underlag för beskattning. Fastighetsskatten för småhus sänks i vårtförslag till och för flerbostadshus till 2001. Därefterskall fastighetsskatten successivt avvecklas.Förändra skatteutjämningssystemet: Ett nytt skatteutjämningssystemmåste bli verklighet. Detta skall grundas på att systemet skall stimuleratillväxt och belöna kostnadseffektivitet i kommuner och landsting. Systemetskall vara grundlagsenligt och avsevärt enklare i sin uppbyggnad än dagenssystem.För en tillväxtanpassad ekonomisk politik: Byggandet är sammankopplatmed och beroende av den ekonomiska utvecklingen i landet. Politiken måsteutformas så att bästa möjliga förutsättningar också finns vid en framtidalågkonjunktur. Marknadsförsörjningen måste öka och det allmännaskattetrycket sänkas. Förutsättningar för att öka konkurrensen inombyggsektorn skall ges.Nytt fastighetsbildningsbegrepp: Ett av problemen i attraktivatillväxtregioner är bristen på mark. För att inte bostadsbrist i dessa regionerskall bli ett hot mot tillväxten är det viktigt med nya och visionära sätt attbygga. måste en enskild fastighet stå på jord. Vårt förslag innebär att enenskild fastighet kan skapas ovanpå en redan befintlig, tredimensionellfastighetsbildning. Den tredimensionella fastighetsbildningen skulle kunnamöjliggöra byggande av bostäder på platser som dagens jordabalk hindrar,t.ex. ovanpå T-banestationer, på parkeringshus och kontorslokaler.Fler upplåtelseformer: Mångfald i upplåtelseformer leder till valfrihet förindividen. En lag som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning medförockså att ägarlägenheter blir en möjlighet. Ägarlägenheter innebär attmänniskor ges möjligheten att själva äga en lägenhet på samma sätt som envillaägare äger sitt hus. Med dagens regler kan man äga bostäder som sitterihop på längden - radhus - men inte bostäder som sitter ihop på höjden iflerfamiljshus. För att möjliggöra ägarlägenheter måste dagensfastighetsbildningsbegrepp ändras.Satsningar i infrastruktur: Tillväxtregionerna måste tillåtas expandera.Trafiksituationen måste lösas. Spår- och väginvesteringar ökar inte i taktmed inflyttningen. Ett utökat trafiknät och investeringar i infrastrukturenskulle leda till att fler bostadsbolag vågar satsa på nya byggprojekt. Trots 40års debatt har exempelvis ännu inte en riktig förbifart runt Stockholmfullföljts.Tillåt strandnära bebyggelse: Med förbättrat vägnät och möjlighet attbygga i strandnära områden kan man skapa fler attraktiva bostadsområdenbåde i och utanför stadskärnorna. "Snabba upp" plan- och byggprocessen: Antalet instanser föröverklagande av detalj- och bygglovsplan måste minskas. Det faktum att endetaljplan kan överklagas i tre instanser och ett efterföljande bygglov i såmånga som fyra instanser verkar avskräckande för många intressenter och dekostnadsökningar som förseningarna medför omöjliggör många projekt.Naturligtvis skall rätten och möjligheten att överklaga både detaljplaner ochbygglov kvarstå, men omfattningen i vilken man kan överklaga måstebegränsas.Tillåt en friare hyressättning: En friare hyressättning är en förutsättningför en fungerande bostadsmarknad, ökad byggnation och rörlighet i boendet.En friare hyressättning måste emellertid introduceras på ett sådant sätt att denangelägna avregleringen åstadkommes som de boendes trygghetinte äventyras. De olika vägarna - t.ex. om hela eller delar av beståndet skallomfattas av en initial avreglering och i så fall under vilka former - kräverytterligare prövning.Stockholm den 1 november 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()