ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr259 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr259av , ()Konst och synskadadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att konstnärlig utsmyckning i offentliga miljöerminst till en viss del skall anpassas till de synskadades behov.Motiv för mitt förslagUpplevelsen av konst är viktig för oss alla, även personermed synhandikapp. Lämplig konst för synskadade ärföremål som kan upplevas även med fingrarna. Spännandeytor och mönster: slät, glatt, mjuk, hård, knottrig, sträv,räfflad, prickig, ojämn etc. Intressanta former: rund, oval,fyrkantig, slingrig, rak, spiralformad.Ytor som ger olika temperatur ger också upplevelser: lera, sten, betong,glas, trä, olika metaller, läder, plast. Kontrasten och samverkan mellan ytor,mönster, former och temperatur är också upplevelserik.När exempelvis skulpturer skall utformas ska betraktaren komma näraföremålet för att kunna ta på det. Konstverket skall vara så placerat att ävenbarn, kortväxta personer och rullstolsburna kan ta del av konsten.Ljusförhållandena är också viktiga eftersom synskadade kan lida svårt avvissa sorters ljus. Inte bara synskadade har glädje av beröringsvänlig konst.Som seende förstärker man ofta sin upplevelse genom att ta på föremålet.Personer med utvecklingsstörning uppfattar föremålenbättre när de får ta på dem. I offentliga miljöer finns ett stort antalkonstverk.Vid om- och nybyggnader samt ökad konstnärlig utsmyckning bör dennaminst till en viss del anpassas till synskadades behov. För att utforskamöjligheterna i detta angelägna ärende bör regeringen ge iuppdrag att utreda frågan om konst även för synskadade i offentliga miljöeroch lokaler.Stockholm den 3 oktober 2000Roy ()
mot · GO02Kr261 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr261av , ()Fast statligt ansvar för SVARFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det nationella uppdraget att vårda det nationella skrivnakulturarvet tilldelas byrå SVAR i län.MotiveringRiksarkivet har av regeringen fått i uppdrag att "redovisavilka konserverings- arkivvårds- och reproinsatser somerfordras för att den fysiska statusen hos de arkiv ochsamlingar som förvaras i och landsarkiven skallhålla en acceptabel nivå". presenteradeutredningens resultat för den 30september 1999.Utredningen har kommit fram till att det är hög tid att påbörja ettomfattande vårdprogram om inte de för det nationella kulturarvet omistligaarkivhandlingarna skall förstöras. har en stor taxeringgenomförts av arkivens totalt pappershandlingar och 1,2 miljonerkartor och ritningar. Utredningen uppskattar att insatsen för mikrofilmningoch scanning av arkivhandlingar erfordras medel i storleksordningen 50 Mkrper år , dvs totalt ca kan dessa insatser bereda ca 150 personer arbete.För reproduktion i form av mikrofilmning, scanning och digitala registerkan insatserna koncentreras till några platser i landet. SVAR har sedan 1997bedrivit EU-projekt för att undersöka teknik och metod för scanning, lagringoch återsökning av digitaliserat arkivmaterial. Mikrofilmningen är ett säkertmedium för långtidsbevarande av säkerhetskopior av arkiv, men för att ökatillgängligheten kommer den nya tekniken alltmer att tas i anspråk. SVAR harmed sin mer än 20-åriga erfarenhet av informationsförsörjning medarkivmaterial på moderna medier byggt upp kompetens och kunnande inomsåväl mikrofilm som digital teknik.SVAR:s erfarenheter av att bygga upp arbetsplatser har visat att deninlärningsperiod som behövs för att uppnå en effektiv och kvalitativthögtstående produktion inte är försumbar. Enheterna måste ges en långsiktigbemanning, vilket innebär att kortsiktiga arbetsmarknadsåtgärder inte gertillräckligt hög kvalitet och produktionsvolym. Vissa moment är väl lämpadeför arbetshandikappade.SVAR har totalt 6 st arbetsplatser i , varav 4 st inomSollefteå kommun och en i vardera och kommuner. Dessaarbetsplatser arbetar med mikrofilmning, konvertering av mikrofilm,framställande av mikrokort, scanning och upprättande av digitala sökregister.Förutsättningarna är mycket goda för att utöka verksamheten vid SVAR:ssamtliga arbetsplatser och även att bygga upp nya arbetsplatser i länet därSVAR:s erfarenhet och kunnande kan tas tillvara.Stockholm den 27 september 2000Agneta ()()()()()
mot · GO02Kr263 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr263av , Hans (s)till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om ett centrum för mediekonvertering i överlämnade (dnr RA 50-1999/459)till ett förslag om vårdbehov inomArkivverket. Förslaget var en redovisning av ettregeringsuppdrag. Av det vårdprogram som är en del avförslaget framgår att över 60.000 kartor och ritningarbehöver konserveras. Med hänsyn till de storakulturhistoriska värden som riskerar att förstöras är detangeläget att konserveringsarbetet kan påbörjas snarastmöjligt. Det arbetet bör utföras av Kartvårdscentralen i Ångesom besitter mycket god kompetens och erfarenhet påområdet.Ånge kommun arbetar för att ett centrum för mediekonvertering (ARK-IT)ska lokaliseras till kommunen. I en första etapp ska lantmäterimaterial hoslänens lantmäterimyndigheter skannas och tillhandahållas för lantmäteriet ochforskare. Lokaliseringen bygger på en utbyggnad av befintliga resurser hosSVAR hos och Kartvårdscentralen hos . Detfinns planer på att dessa båda verksamheter i kommunen ska slås samman.Det är väsentligt att vårddelen får tillräckligt stor volym för att kunnafungeraeffektivt också på lång sikt. Det är därför angeläget att behovet av åtgärderenligt vårdprogrammet kan tas med i centret för mediekonvertering. Ocksåandra konserveringsbehov skulle med stor fördel kunna förläggas till Ångekommun.Stockholm den 2 oktober 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02Kr264 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr264av , ()slottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att blir tillgängligt för alla även vad gällerrikssalarna, varför intäktskrav ej bör gälla i denna del.MotiveringVadstena slott är statligt byggnadsminne och slottetsförsvarsvallar har återuppbyggts. är utfördai en i möjligaste mån detaljtrogen rekonstruktion av deursprungliga som de tedde sig ochefter en ombyggnad av skyttevärnen på krönen 1676. Irekonstruktionen ingår också de s.k. Fyrkanterna, tvåtornbyggnader i vardera inre hörnet på borggården.Syftet med återuppbyggnaden har dels varit att ge nya säkralokaler, dels att befria den kulturhistoriskt mycket värdefulla slottsbyggnadenfrån brandbelastning och göra de mest representativa delarna av slottettillgängliga för allmänheten.Den övre våningen domineras av , tillgänglig . Intillligger Stora och Lilla rikssalen med tillhörande rumssviter. Här finnsursprunglig inredning och spår av ursprungliga väggmålningar bevarade. I sittyttrande över byggnadsprogrammet konstateradeRiksantikvarieämbetet att det genom det fortsatta vallbygget skapasförutsättningar för en utflyttning av kvarvarande magasin i ochangränsande rum samt lilla Galleriet, som därmed kan bli tillgängligt förallmänheten. betonade vidare att en förutsättning somligger till grund för statsmakternas beslut om projektet är att slottetshuvudbyggnad frigörs från återstående arkivmagasin samt att någon framtidaytterligare expansion för inne i den ursprungligaslottsbyggnaden inte kunde komma i fråga.För , liksom flertalet av andra kulturbyggnader i landet,finns ett intäktskrav. Det betyder att måste hyra ut en del avde unika lokalerna som flyttar från.För att kunna uppfylla de krav som ställde krävs att det gamla blir tillgängligt för alla även vad gällerrikssalarna. Här bör därför inga intäktskrav gälla. Givetvis måste syftet medvallutbyggnaden fullföljas. Tillgängligheten gäller vårt gemensammakulturarv och har inte bara stor betydelse ur byggnadshistorisk synpunkt utanockså ur kulturturistisk synpunkt.Stockholm den 3 oktober 2000Sonia ()()
mot · GO02Kr265 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr265av , (-m)Fornlämningen i UppåkraFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fornlämningen i , kommun.Motiv för våra förslagIntresset för vårt kulturarv växer bland allmänheten iSverige. Då fornlämningen i aktualiserades väcktessnabbt intresset för de fantastiska fynden och deras historia.I dag finns önskemål om att låta kunskapen om blitillgänglig för allmänheten, på fyndplatsen, på ett nytt sätt.Fornlämningen i uppskattas till och har dateratstill järnåldern (500 f.Kr.-1050 e.Kr.). hoppas man att fyndplatsenkommer att ge svar på många frågor från denna tidsepok. Vad anses medbegreppet centralplats? När uppstår regional maktsamling över större enheterän byar och släkten? Hur inlemmades i det danska riket? Hur sågmaktstrukturerna ut här, före, under och efter integrationsskedet? Det finnsmånga frågor som inte kunnat besvaras, men som forskarna genomfynden i hoppas kunna besvara.Staffanstorps kommun arbetar med att möjliggöra ett upplevelsecentrumför att ge möjlighet för allmänheten att titta in i forskarnas värld och lärasigmer om hur vår historia såg ut. För att det ska bli möjligt, att med högkvalitetskapa ett upplevelsecentrum behövs flera finansiärer och intressenter.I dag finns en referensgrupp som består av representanter frånarkeologiska institutionen vid , Historiskamuseum, Regionmuseet i , , samtStaffanstorps kommun. Alla dessa är positiva till projektet.För att skapa förutsättningar för ett projekt av denna storleksordning bör entydlig och klar bottenfinansiering vara ordnad. Detta är en fråga som inteenbart är en angelägenhet, inte heller enbart en fråga för regionen,utan denna fråga är också av statligt intresse. Om inte staten visar ett stortochentydigt intresse försvåras möjligheterna för kultursponsring från bland annatnäringslivet.Stockholm den 2 oktober 2000Ewa ()()
mot · GO02Kr267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr267av , ()VärldsarvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om som världsarv.MotiveringHälsingland var en gång stoltaste landskap i frågaom byggenskap. Här växte makalösa gårdar eller träslott uppför att imponera på omgivningen. Många av dessa harbevarats i flera generationer utan ingrepp. Gårdarna står som ett levande kulturarv, som en identitetskälla ochsom kraftkälla för framtiden. De är resultatet av kvinnorsoch mäns arbete i en gången tid. Det finns ingen jämförbarbebyggelse bevarad. Därför är Hälsingegårdarna en givenkandidat till världsarvslista.Stockholm den 28 september 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02Kr269 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr269av , ()MuseijärnvägarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om museijärnvägsföreningarna.MotiveringDet finns i 11 museijärnvägsföreningar som heltideellt bedriver viktigt kulturarbete för att bevara svenskkommunikationshistoria.De fick Museibanestöd via , 250 tusenkronor att fördela efter ansökningar från föreningarna.Om man tar Skara-Lundsbrunns järnvägars museiförening som exempel såhar de 400 medlemmar. De visar upp hur man reste förr, genom att de körpassagerare på den nedlagda järnvägen mellan ochLundsbrunn. De underhåller och renoverar ångloken och sköter museibanansegna spår. Eftersom de kör passagerare så kontrolleras de avJärnvägsinspektionen.Utöver det tekniska kunnandet så måste också föreningarna ha känsla föroch kunskaper i kulturhistoria för att kunna visa hela miljöer och förmedlaatmosfären från förr.Regeringen bör överväga att vid fördelning av kulturanslag återinföranågon form av stöd eller bidrag till museijärnvägsföreningarna.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02Kr273 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr273av , ()Utbyggnad av riksmuseetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärder skyndsamt bör vidtas för den nödvändigabyggnationen för samlingar och verksamhet.MotiveringI samlingar ingår djur, växteroch som utgör en omistlig del av världensnaturhistoriska arv och av det svenska kulturarvet. Pågrundval av detta material bedrivs bl.a. världsomspännandetaxonomisk forskning. I regeringens framlagdaforskningsproposition framhålls taxonomi (kunskap omarternas släktskap) som ett oundgängligt stöd för arbetet attbevara den biologiska mångfalden. Museimaterialet harockså ett framtida värde för DNA-analys, förekotoxikologisk forskning och för studier inom andraområden som knappt kan förutses. I samlingarnabevaras för framtiden växter och djur som i naturen ärutdöda eller på väg att dö ut - de är bokstavligt oersättliga.Naturhistoriska många forskare och forskarstuderande byggertill stor del sitt arbete på material ur samlingarna. Museet förmedlar ocksåmer än 25 000 utlån , i huvudsak till forskare i andra länder. Därutövermottar forskningsavdelningen ca 400 gästforskare, ett tydligt teckenpå att museets forskning ligger i den vetenskapliga frontlinjen. Ett annat bevispå detta är att museet genom anslag från forskningsråd och stiftelser fårtillgång till avancerade instrument i mångmiljonklassen som krävervälfungerande laboratorielokaler.Stora delar av museets betydande samlingar förvaras i ett sådåligt klimat och under så undermåliga förhållanden att de riskerar attförstöras. Arbetsmiljön för forskare och samlingsansvariga är på vissa hållinom museet hälsovådlig. För att de nya instrumenten ska få adekvata lokalermåste oekonomiska ad hoc-lösningar tillgripas. Detta är i längden inteförsvarbart.I ljuset av museets växande lokalbehov för både samlingar och publikverksamhet har på uppdrag av museets ledningutarbetat ett generalprogram som genom en bergrumslösning ger merkostnadseffektiva lokaler för museets samlingar, möjligheter till en bättrearbetsmiljö för museets personal och mer rationella lokallösningar för dentunga forskningsutrustningen. På de frigjorda ytorna kan nya utställningaröppnas. Förslaget till generalprogram har av museets styrelse inlämnats tillKulturdepartementet. Museet bör nu få tillstånd att gå vidare i projekteringenav den nödvändiga ombyggnaden.Stockholm den 3 oktober 2000Berndt ()
mot · GO02Kr274 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr274av Tjernberg, ()Museum till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statligt bidrag till Museum fick kulturnämnden i uppgift att utredaförutsättningarna för ett kvinnokonstcentrum och 1995invigdes Museum av kulturministerMargot . starten har det kommunalaoch regionala engagemanget varit starkt och Skellefteåkommun har ensam stått för museets finansiering.Museum är en del i ett större sammanhang, en liten delav Konstsverige. Det är också en del av samlade konstuttryck.1998 tillsattes en styrgrupp med uppgift att utveckla museet och öka dessnationella förankring. Styrgruppens vision är att Museum bli ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapande och enförebild för museer och andra aktörer inom konstområdet i arbetet medjämställdhetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer och derasverksamhet i fokus. Den vill även att museet ska bli en faktasamling ochpedagogisk resurs och ett besöksmål och inspirationskälla på nationell ochinternationell nivå.För att visionen ska kunna förverkligas behöver Museum delfinansierat med statligt stöd inom ramen för anslag till regionalamuseer.Stockholm den 26 september 2000Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GO02Kr275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr275av , ()EkomuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en ekonomisk bastrygghet för EkomuseumBergslagen.Ekomuseum BergslagenEkomuseum Bergslagen har under nu varitverksamt i Bergslagsdelarna av och Dalarnaslän som ett nyskapande museiexperiment. äringen byggnad med samlingar av föremål. Det utgörs av ettantal platser sammanknutna i landskapet och bygden till enbetydelsebärande helhet. Museet består alltså av ettgeografiskt område där man genom att binda sammanmiljöer och anläggningar till tematiska helheter skildrarmänniskans nyttjande av naturens resurser för sin överlevnadi ett långt tidsperspektiv.Området där museet ligger är starkt präglat av tidigare industriellverksamhet och är en av de regioner i som på många sättsymboliserar och speglar förra århundradets industriella utveckling. Detbärande temat i museets verksamhet är järn- och stålhanteringen.Museet har en mycket liten organisation med anställd personal.Huvudvikten av verksamheten baseras på ideella insatser. Undersökningarsom gjorts uppskattar dessa insatser till ett värde av ca 13,5 miljoner kronor.De sju kommunerna som är huvudmän betalar ca 1,1 miljoner tillmuseets drift. bidrar med två stödbelopp som lotsastill verksamheten via de två länsmuseerna. De kommunala och statligainsatserna resulterar således i ett tiofalt nettoresultat i direkt anslutningtillEkomuseets miljöer.Museet behöver dock fortlöpande utvecklas för att även tavara på och utveckla de miljöer som det förvaltar. Dessa miljöer är dessutompå grund av sin historiska betydelse av ett riksintresse. För att klara dennamålsättning med en fortlöpande utveckling krävs dock en ekonomiskbastrygghet. De sju Bergslagskommunerna kommer inte att klaradenna uppgift om de sevärdheter som finns tillgängliga skall kunnabevaras in till kommande generationer. skulle behövaett permanent verksamhetsbidrag från statliga och regionala instanser.Stockholm den 29 september 2000Sven-Erik ()Per ()
mot · GO02Kr276 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr276av , (-fp)Museum till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationellt stöd för Museum , MAN, är ettkvinnokonstcentrum i , som invigdes i mars 1995.Den främsta uppgiften för museet är att skapa ett aktivt ochkreativt centrum av högsta kvalitet, ett centrum där kvinnorskonstnärliga skapande finner olika uttrycksformer:samarbetsprojekt, utställningar, föreläsningar,forskarseminarier, utveckling av konstpedagogiska metoder,fortbildning osv.MAN ska vara en mötes- och växtplats där- konstnärer möter konstnärer- konstnärer möter projektpartner- konstnärer möter publik- konstnärer möter forskare inom olika områden, alla nivåerEn ny och intressant situation för MAN är förslaget iregeringens forskningsproposition angående forskarskola förgenusvetenskap vid universitet.Rapporten pekar på behovet av ett kunskaps-centrum i genusfrågor, en verksamhet som dokumenterar genusperspektivetmed utgångspunkt i konsten, som informerar om pågående projekt ochresultaten av dessa och som även arbetar praktiskt och utvecklar metoder.Innan Arbetets Museum grundades i "behövde" ingetnationellt museum som visade på arbetets historia. anser sigMuseisverige inte betjänt av ett särskilt kvinnomuseum ellerkvinnokonstmuseum. Detta trots att och redan harkvinnomuseer med nationella uppdrag, vilket gett ett ökat intresse för ochkunskapsspridning om kvinno- och genusfrågor vid andra museer. Det är enklar parallell till och tillkomsten av museum som inspiratöroch motor för arbetets historia.Museum kommer att lyfta upp frågor om genus,mainstream, kvalitet och urval vid ett internationellt seminarium 16-18 maj2001. Seminariet samplaneras med KRO, Riksutställningar och Västerbottensläns landsting.Museum har ett starkt kommunalt och regionaltstöd. Det är också angeläget att nå fram till ett nationellt engagemang. Dettakan ha formen av ekonomiskt stöd, som kopplas till ett bestämt uppdrag. T exkonstpedagogiskt utvecklingsarbete med och för barn och ungdom,konstprojekt som belyser relationerna mellan makt och kön, nordisktnätverkssamarbete.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()
mot · GO02Kr277 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr277av , ()Museum till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Museum av museumAnna NordlanderInnan Arbetets Museum grundades "behövde" ingetnationellt museum som visade arbetets historia. ansersig Museisverige inte betjänt av ett särskiltkvinnokonstmuseum. Alla museer skaefter regeringsbeslut beakta genusfrågorna i sittvardagsarbete. Ännu finns ingen avrapportering hur dettautfallit.I finns två kvinnomuseer, Kvindemuseet i ochKvinnemuseet i . De har nationella uppdrag sedan 1991respektive 1997. I uppdraget ingår forskning, insamling och framställningutifrån ett kvinnohistoriskt perspektiv. Båda museerna arbetar tillsammansmed kvinnliga konstnärer i tillfälliga och permanenta utställningar. Genomsina uppdrag inspirerar de andra museer och är även rådgivare vid insamling,dokumentation och utställningsarbete.Museum är tillsammans med Frauen Museum iBonn det enda i som arbetar med och för kvinnligakonstutövare.Rapporten liksom röster frånreferensgruppen för Museum pekar på behovet av ettkunskapscentrum i genusfrågor, en verksamhet som dokumenterargenusperspektivet med betoning på konsten, som informerar ompågåendeprojekt och resultaten av dessa och som även arbetar praktiskt och utvecklarmetoder.En första uppgift för Museum är nu att lyfta frågan omgenus, mainstream och urval i det internationella seminarium som planerastill tillsammans med KRO, Riksutställningar och länslandsting.Museum har ett starkt kommunalt och regionaltstöd. Det är angeläget att också nå ett nationellt engagemang.Vi tror på Museum som en regional och nationelltillväxtfaktor. Eller sagt med ord: "Utvecklingen av konst,teknik och vetenskap är avgörande för den kulturella och ekonomiskaförnyelsen av samhället. "den 4 oktober 2000Carin ()()
mot · GO02Kr280 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr280av , ()i på TjörnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om i på i har på kort tidetablerat sig som en betydelsefull institution och också givitsett särskilt ansvar i det regionala utvecklingsarbetet.Museet bedriver ett kraftfullt utvecklingsarbete inom det konstpedagogiskafältet och tar här ett ansvar som närmar sig det man kan förvänta sig av destatliga centrala museerna.Mot bakgrund av det ansvar museet axlar och sitt utvecklingsarbete, är detviktigt att också staten finns med i den långsiktiga finansieringen. Denuvarande formerna, där större delen av statens bidrag är tillfälliga, ger inteden planeringshorisont som arbetet kräver.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()()()