mot · GO02Ju927 · 2000-10-05 00:00:00 — Sammanfattningsvis måste konstateras att den storaarbetsbelastningen på domarna riskerar att få ytterst allvarliga konsekvenserför människors rättssäkerhet.6.4 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseendedomstolsväsendetResterande resurstillskott skall användas till att driva vidare detomfattande reformarbetet som pågår inom domstolsväsendet.Med hänsyn till domstolarnas stora arbetsbörda bör budgetenför domstolarna i stället utformas så att domstolarna kan bedriva arbetet pånuvarande villkor fram till dess att reformeringen av domstolsväsendet ärslutligt genomfört.Mot denna bakgrund föreslår vi att domstolsväsendet utöver regeringensresursökning förstärks med ytterligare . Vidare skall den dömande verksamheten tillföras ytterligare 10miljoner kronor genom att verksamhet dras ner. I avvaktanpå en ny domstolsadministration som vi föreslår i motion 2000/01:Ju415 avGun m.fl (m), bör verksamhetsmål vad gällerexempelvis reformarbetet inom domstolsväsendet begränsas.7 Kriminalvården7.1 Meningsfull kriminalvård förutsätter tillräckligaresurserEn stram kriminalpolitik som inriktas på att motverka brott och upprättabrottsoffren står inte i motsats till att låta en fängelsevistelse användas föratt rehabilitera eller behandla missbrukande eller sjuka intagna. Denhindrar inte heller kriminalvården från att bedriva verkningsfull vård motmissbruk eller att erbjuda de intagna nödvändig rehabilitering ochutbildning. Tvärtom är det snarare av central betydelse för den framtidabrottsutvecklingen att kriminalvården kan användas på just det sättet.En absolut förutsättning för att tiden i fängelse skall kunna utnyttjas påbästa sätt för de intagna är att kriminalvården har resurser som möjliggör atttiden kan användas på ett meningsfullt sätt. Framgångsrik vård ochrehabilitering den dömde avtjänar sitt straff är A och O för våramöjligheter att få bukt med återfallsbrottsligheten.Krisen inom kriminalvården speglas väl i den rapport somBrottsförebyggande rådet presenterade . Undersökningenvisade bland annat att hälften av de intagna helt saknade individuellabehandlingsplaner, drygt en tredjedel saknade bostad vid tiden förfrigivningen och tre fjärdedelar saknade arbete. Rapporten visar på behovetav ökade resurser för påverkansverksamheten inom kriminalvården.Det handlar också om att tillföra de resurser som krävs för att kunna höjaden fysiska säkerheten vid anstalterna. Ett allt grövre klientel, bestående avbl.a. medlemmar i vissa mc-gäng och andra kriminella ligor, ställer ökadekrav på säkerheten inom murarna. Vidare måste det till ökade insatser motnarkotika och annat drogmissbruk inom anstalterna. Inte minst handlar det omatt säkerställa att det finns ett tillräckligt antal anstaltsplatser till följdavavskaffandet av den obligatoriska halvtidsfrigivningen. I detta sammanhangmåste även utvecklingen i riktning mot allt fler långtidsdömda vägas in.För att kunna tillgodose allmänhetens skyddsbehov på ett godtagbart sättmåste kriminalvården få tillgång till kvalificerad personal som införpermissioner, frigångar och frigivningar kan göra högkvalitativafarlighetsbedömningar av de intagna och analysera riskerna föråterfallsbenägenhet m.m. Både en utvecklad programverksamhet för deintagna och kraven på bättre farlighetsbedömning kräver omfattandeutbildningsinsatser för kriminalvårdens personal. Endast på så sätt kan en högkvalitet på kriminalvården säkerställas.7.2 Narkotikafria anstalterKriminalvårdsstyrelsen beräknar att ungefär hälften, d.v.s. ungefär 5.000,av de fångar som togs in var narkotikamissbrukare.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är heltavgörande såväl för arbetet med att minska förekomsten av våld och hot påanstalterna som för de intagnas möjligheter att under verkställighetenförbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv är vårföreslagnaresursförstärkning delvis avsedd att möjliggöra en intensifieradnarkotikabekämpning på anstalterna.I dag framstår behovet att komma till rätta med narkotikaflödet inomanstalterna som uppenbart akut, vilket ställer krav på snabba åtgärder. Enförsta utgångspunkt måste vara att kriminalvården i högre utsträckning kangarantera att personer utan missbruksproblem får avtjäna straffet på ensärskild anstalt där enbart personer utan missbruksproblem är placerade. Ensådan ordning förutsätter också att intagna som inte sköter sig omgåendeflyttas till en annan anstalt.En annan åtgärd, som vi föreslagit upprepade gånger, som skulle varaeffektiv mot försök att smuggla in narkotika till anstalterna vore att inrättabesöksrum med en glasruta mellan den intagne och besökaren. En sådanordning skulle dessutom kunna vara till stor hjälp för besökaren, somsannolikt skulle slippa från fortsatta påtryckningar om att försöka smuggla innarkotika.Vidare måste provtagningarna och visitationerna öka fram till dess attnarkotikasituationen är tillfredsställande. Vi förordar också en ökadanvändning av narkotikahundar inom kriminalvården.Mot bakgrund av de ökade narkotikaproblemen inom anstalterna finns detockså skäl att överväga om inte skyldigheten att medverka i aktiviteter, somt.ex. arbetsplikt, bör utvidgas till att även omfatta programverksamhet rörandeexempelvis missbruksproblem. I det sammanhanget bör även övervägas attinföra en skyldighet att delta i programverksamhet avseende konfliktlösningutan våld.Regeringen bör skyndsamt återkommer till med förslag i dennariktning.7.3 Moderata samlingspartiets budgetförslag avseendedomstolsväsendetAv budgetunderlag 2001framgår att man behöver ökade resurser för att kunna leva upp tillregeringens och uttalade krav på kriminalvården. Bland annatpåpekas att ökade insatser mot narkotikan förutsätter ökadeprograminsatser och mer omfattande och tidskrävande visitationer, vilketinnebär ökad belastning på personalen. Vidare framhålls att senare årsökade våldstendenser inom den slutna kriminalvården kräver ytterligarebyggnadsinvesteringar för att kunna placera de intagna i mindre grupper.För att kunna förebygga att våld uppstår mellan de intagna krävsdessutom att personalen i större utsträckning kan vistas bland de intagna,vilket också ställer krav på ökade resurser. För att förhindraöverbeläggning bör vidare behov av ett utökatantal anstaltsplatser tillgodoses fullt ut. Regeringens anslag är härvidlaginte tillräckliga och vi föreslår därför att ytterligare tillförsanslagsområdet , samt tillförs för vartderaåren 2002 och 2003.Sammanfattningsvis kan vi bara konstatera att om det svenskarättsväsendet skall kunna möta kraven på en säker, modern och humankriminalvård behöver kriminalvården tillföras tillräckliga resurser, vilketregeringen inte gör. Av budgetunderlag framstårbehoven som mycket stora. Det är mot den bakgrundenvåra stora satsningar skall ses.8 har en viktig roll att fylla i det svenskarättsväsendet. Dess kunskapsintensiva verksamhet tillför viktigspetskompetens som berikar även de övriga myndigheterna inompolitikområdet. Domstolarnas efterfrågan av rättspsykiatriskaundersökningar har ökat kraftigt innevarande år, vilket fått till följd attväntetiderna förlängts. Moderata samlingspartiet gör bl.a. följandebedömning av framtida resursbehov.Kommunerna har fortsatt svårt att ta ansvar för s.k. färdigbehandladepsykiskt sjuka. Resultatet har blivit att psykiskt sjuka som är i behov av vårdnumera lever ute i samhället utan tillgång till den vård som de skulle behöva.Vår bedömning kvarstår, att vi kan utgå från att psykiskt sjukaäven kommer att begå brott i avsaknad av vård.Rättsmedicinalverket har flera viktiga funktioner när det gäller psykisktsjuka brottslingar, särskilt gäller det vid utarbetandet av metoder förfarlighetsbedömningar och riskanalyser som bör komma till användning ävenvid övriga myndigheter med betydelse för kriminalpolitiken.Verkets kompetens bör alltså komma till användning i högre utsträckningoch arbetsbelastningen kan därför förväntas öka ytterligare. Vi föreslår att denekonomiska ramen höjs med utöver regeringens förslagfr.o.m. år 2001.Stockholm den 5 oktober 2000Gun ()(m)()()()()()()