mot · GO02T642 · 2000-10-05 00:00:00 — har i en skrivelse tillregeringen föreslagit att nuvarande avtal sägs upp.Vi anser därför att det befintliga avtalet skall omförhandlas till ettincitamentsavtal enligt samma mönster som sker i många länstrafikbolag.Konkurrensreglerna måste också förändras så att alternativa trafiklösningarkan erbjudas.I Gotlandstrafiken finns den s.k. högstprisregleringen. Genom denna unikakonstruktion har några, varav två utlandsägda, speditionsföretag tilldelats enform av "beskattningsrätt" på alla transporter i landet för att kunna bedrivalastbilstrafik till och från . Något krav på redovisning av hur dennabeskattningsrätt utövas finns inte. Regleringen innebär ett hinder förkonkurrerande verksamheter, något som avspeglar sig i höga fraktkostnaderför , vilket olika statliga utredningar har kunnat konstatera.Även regeringen konstaterar nu att detta system bör avvecklas och att dagenslagstiftning inte överensstämmer med EG-rätten. Några konstruktiva förslaghar däremot inte presenterats - i stället föreslår regeringen en ny lagstiftningsom är identisk med den nu gällande. De brister som finns med dagensreglering riskerar därmed att permanentas. För del har systemetinneburit ett de facto-monopol för godstransporter och därmed högre priser,till men för det gotländska näringslivet. För övriga delar av landet innebärsystemet att de deltagande företagen på ett godtyckligt sätt kan debitera enextra kostnad för fraktkunderna. Vi anser att den s.k. högstprisregleringen börupphöra och ersättas med ett annat system som säkerställer en fungerandetrafikförsörjning till och från . Regeringen skall därför före förstajuli2001 lämna förslag på ett långsiktigt system som ersätter nuvarande ordning.18 KvarkenGenom ett tidigare fattat beslut har regeringen tilldelat ett Londonbaseratrederi för att med finskt tonnage bedriva färjetrafik överKvarken . Om motiven för stöd och bidrag till olika svenskaföretag är små, så blir konsekvenserna helt oöverblickbara om svenskastaten även skall börja subventionera utländska företag som bedriverinternationell verksamhet. Det aktuella stödet påverkar också marknadenför en nystartad godsfärja över Kvarken. Det begränsade antaletpassagerare motiverar knappast detta stöd och någon förlängning bör ejske när nuvarande kontrakt löper ut.19 hamnHamnen i har en särställning bland svenska hamnar eftersom allkvarvarande linjetrafik nu koncentrerats dit. Denna trafik ärviktig för industri och bör därför ges godautvecklingsmöjligheter. Den statliga farledstaxan skapar stora svårigheterför att utveckla transittrafik till andra hamnar i ,något som är viktigt för hamnens möjlighet att utvecklas.Det nya, större linjetonnaget kräver dessutom en omfattande breddning avfarleden. Det är därför glädjande att ett avtal om farledsutbyggnad nu kunnatträffas med hamn. Överenskommelsen innebär dock attSjöfartsverkets andel av kostnaden skall lånefinansieras, vilket innebärframtida högre farledsavgifter. har tidigare haft en fond för atttäcka framtida investeringsbehov. Denna fond har till stor del betalats just avden tunga trafiken på som behöver farledsutbyggnaden. Deinvesteringsmedel som sjöfartsnäringen därigenom tidigare inbetalat tillSjöfartsverket, och som utan riksdagsbeslut indragits av regeringen, bördärför återföras till för att undvika kommande kraftigaökningar av farledsavgifterna.20 FritidsbåtarI budget finns utgifter beräknade för "fritidsbåtsändamål".Denna post är egentligen en sorts restpost och återspeglar inte någraegentliga kostnader som är specifika för fritidsbåtarna. hari sin anslagsframställan uppskattat kostnaden för fritidsbåtarna till 117milj kr.Samhällets kostnader för fritidsbåtarna har varit föremål förmycket grundlig utredning. Utredaren konstaterade att fritidsbåtarna inteföranleder några merkostnader för statsverket, tvärtom skapar båtlivet storamervärden för landet. Någon motsvarande särredovisning av ""förekommer inte i några av de andra trafikverken. kostnaderför fritidsbåtarna uppskattades i utredningen till , dvs avsevärtlägre än beräkning. Beträffande kostnader börockså beaktas att många av de tjänster som verket tillhandahåller inte äravpassade för fritidsbåtarnas behov. Moderata samlingspartiet anser att behovav något allmänt båtregister inte föreligger. Regeringen har inte kunnatredovisa några problem som skulle lösas med hjälp av ett sådant register. Detnuvarande privata båtregistret fyller väl sin funktion och har inte de nackdelar- bl.a. i form av olaga förvärvsmöjligheter och ytterligare statliga avgifter -som det tidigare statliga registret hade.Stockholm den 3 oktober 2000Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()