mot · GO02A263 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A263av , ()Arbetsmarknadspolitiken1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den djupa arbetsmarknadspolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadspolitikens tre ben.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadspolitik.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetets goda värde.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en bredare arbetsmarknad.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tjänstejobb.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av åtgärder för fler jobb genom företag.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsförmedlingarnas uppgifter.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de privata arbetsförmedlingarna.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rörlighet på arbetsmarknaden.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet på arbetsmarknaden.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fler kvinnliga företagare.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadsutbildningen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utvärdering av aktivitetsgarantin.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utvärdering av åtgärden arbetspraktik.16. begär att regeringen lägger fram förslag till hur åtgärdenförstärkt anställningsstöd kan fasas ut.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de långtidsarbetslösas situation.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de äldre på arbetsmarknaden.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ungdomsarbetslöshet.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om invandrares möjligheter på arbetsmarknaden.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompetensutveckling.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de arbetshandikappades situation.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en reformerad arbetsrätt.24. begär att regeringen lägger fram förslag till ett borttagande avvetorätten vid entreprenader samt att den s.k. lex skall slopas.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en parlamentarisk utredning av arbetsrätten.26. begär att regeringen lägger fram förslag till en ny arbetstidslagi enlighet med vad i motionen anförs.27. med följande ändringar i förhållande till regeringens förslaganvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligtuppställning:28.3 Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringar )4 Den djupa arbetsmarknadspolitiken för denenskilda människanArbetsmarknadspolitikens grundsyfte måste vara att förstärka dearbetslösas ställning på arbetsmarknaden så de att de kan få ett nytt jobbså snart som möjligt efter det att arbetslösheten inletts. Därför måste detfinnas en effektiv arbetsmarknadspolitik i hela landet.Arbetsmarknadspolitiken kan dock aldrig ensam skapa nya arbetstillfälleneller garantera att folk får jobb. Mycket av den förda regeringspolitikenav socialdemokratiskt märke har utgått i från det.Arbetsmarknadspolitiken måste istället utgå i från vad vi i valtatt kalla arbetsmarknadspolitikens tre ben. Dessa ben är, förutom den aktivaarbetsmarknadspolitiken, en näringslivspolitik för fler jobb genomföretagande samt en ekonomisk politik för sunda och sanerade statsfinanser.De tre benen är beroende av varandra och måste finnas för att viskall kunna nå full sysselsättning i landet. Tyvärr har regeringens politikunder präglats av brist på åtgärder för fler jobb genom företagande.Folkpartiet anser att arbetsmarknadspolitiken måste ta sin utgångspunktutifrån ett underifrånperspektiv där den enskilde individen står i centrum.Olika typer av åtgärder skall utformas utifrån detta perspektiv. Som liberaleranser vi att det är den enskilda människan som i största möjliga mån skall harätten och makten till beslut över sin vardag. Detta gäller även iarbetsmarknadspolitiken. Beslutsfattande och planering uppifrån är det somallra minst gagnar en god arbetsmarknadspolitik. En arbetsmarknadspolitiksom istället bygger på en tilltro till individen måste istället få råda. Vi kankalla detta för den djupa arbetsmarknadspolitiken.5 Staten skall ansvara förarbetsmarknadspolitiken - Säg nej tillkommunala "AMS"Vi vill från sida med kraft hävda att arbetsmarknadspolitikenär och förblir en statlig angelägenhet. Det får aldrig bli så att kommunenär den som har huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Vi ser medoro på att det finns kommuner runt om i landet som bygger upp en alltstörre arbetsmarknadsförvaltning. Risk finns för att kommunalarbetsmarknadspolitik tränger ut riktiga kommunala jobb, men också jobbpå den privata marknaden, t ex inom byggsektorn, riskerar att trängas utom kommunalt sysselsatta arbetslösa utför renoveringar på kommunalahus.Folkpartiet anser istället att en långtgående decentralisering inom AMS tillden lokala arbetsförmedlingen är den rätta och nödvändiga vägen att gå. Enstörre andel av besluten bör fattas där och mer av de ekonomiska medlen börlokaliseras till lokal nivå. Det får aldrig bli så att lokala flexiblaarbetsmarknadsåtgärder stoppas av centrala direktiv.5.1 Uppmuntra individens inflytande över åtgärdernasutformningFler lokala arbetsmarknadsprojekt måste uppmuntras och stödjas. Dessabehöver inte vara begränsade till sådana som arbetsförmedlingen ellerAMU driver. Vi ser gärna att arbetsförmedlingen köper kurser ochutbildningar från privata entreprenörer och då gärna från sådana somprovar nya grep för att få folk i arbete eller att starta eget. Ett lyckatexempel på detta är Nyföretagarnas hus i framgångsrika exempel går att finna i initiativ startade av olikainvandrargrupper - de afrikanska projektgrupperna Simba och "Framtidensföretagare", i , StiftelsenKunskapsforum och i Sverige IFS.Det är också dags att närmare analysera effektiviteten iförmedlingsverksamheten. När Internet, bemanningsföretag och personligakontakter spelar allt större roll i rekryteringsprocesserna, förändras också denoffentligt finansierade arbetsförmedlingens karaktär och inriktning: det blirallt mer viktigt att här bilda och ständigt vidareutveckla kontaktnät medföretag och branscher, att på djupet utveckla vardagssamtalet medarbetsgivare och personalansvariga på allt fler arbetsplatser.6 Det goda värdet i arbetetEtt arbete är inte bara av betydelse för individens personliga ekonomi. Förde flesta människor innebär värdet i att ha ett jobb också att man har enuppgift som andra i samhället efterfrågar och att man har tillgång till detsociala umgänge som arbetsplatsen utgör. Att gå arbetslös en längreperiod och inte kunna umgås med arbetskamrater är negativt för individenur både ett socialt och ekonomiskt perspektiv. Arbetet och den egnainkomsten är av avgörande betydelse för alla utsatta gruppers integration isamhällslivet. Kvinnofrigörelsen började när kvinnorna fick träda ut påarbetsmarknaden och skaffa sig en egen inkomst, vilken gav enekonomisk grund för självständiga beslut över det egna livet. På sammasätt kan inte invandrarna ta makt över sina egna liv så länge somarbetslösheten drabbar dem i mycket större omfattning änmajoritetsbefolkningen. Extra viktigt är det sociala värdet av ett jobb förde arbetshandikappade. Deras ställning är alltid utsatt och det är bl.a.därför har förordat extra satsningar på lönebidrag ochanställningar inom oavsett konjunkturläge.7 Dagens konjunktur kräver en annanarbetsmarknadspolitik för fler i riktiga jobbDen svenska konjunkturen befinner sig i ett gott läge. Den öppnaarbetslösheten har sjunkit och många har fått riktiga jobb. Det borde ändåkunna vara ännu mycket bättre. är antalet sysselsatta betydligtlägre än . Antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är också betydligt fler än för sedan. Dessa siffrorär viktiga att ha med sig när man hävdar att vi är på väg mot fullsysselsättning och en situation med brist på arbetskraft. Speciellt är dettaviktigt mot bakgrund av att pekar på att vi i Sverigeom kan få en situation där arbetskraftsinvandring krävs. Då är detviktigt att vi först ser till att öka den egna sysselsättningen med depersoner som inte står till arbetsmarknadens förfogande men somborde göra det. Arbetsmarknaden måste helt enkelt breddas genom att flerkommer i arbete. Risken är annars stor att vi får flaskhalsar och ökadregional obalans på dagens arbetsmarknad. En annan fara döljer sig idagens siffror: Faran att en stor del av de mycket långvarigt arbetslösafaller ännu längre bort från ett aktivt liv och blir definitivt låsta ipassivitetoch isolering.Det goda konjunkturläget gör det dock nödvändigt att lägga omarbetsmarknadspolitiken i en riktning som ser till att de arbetslösa kan kommaut i riktiga jobb så snabbt som möjligt. Härvidlag är det då viktigt att se till attde åtgärder som finns i huvudsak är inriktade mot utbildningsinsatser så attarbetskraftens kompetens kan höjas istället för åtgärder som endast syftar tillpassiva åtgärder som syftar till att få den enskilde arbetslöse att kvalificerasigför en ny a-kasseperiod. Det är mot denna bakgrund anser attanslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan minskas.8 Bredda arbetsmarknaden!Folkpartiet har föreslagit åtgärder för att arbetsmarknadenskall kunna bli bredare. Det är åtgärder som syftar till att stimuleratjänstesektorn men också mer generella åtgärder för fler jobb genomföretag. Förslagen finns utförligt beskrivna i Folkpartietsriksdagsmotioner på respektive områden och vi tar endast upphuvuddragen i denna motion.8.1 Satsa på tjänstejobb!Vi kan med stor besvikelse konstatera att regeringen ochdiverse uttalanden i rätt riktning inte är villig att satsa på en politik somstimulerar fram fler jobb i tjänstesektorn. Industrisektorn, som länge harvarit ryggraden i svenskt näringsliv, kommer inte att ensam kunna skapatillräckligt med nya jobb framöver. Ekonomiskt har denna sektorvisserligen en avgörande betydelse för landets ekonomi, men denrationaliseringstakt, som krävs för bevarad konkurrenskraft gör att inteens en mycket god tillväxt räcker för att inom industrisektorn skapa detstora antal nya arbeten som behövs.Ska arbetslösheten förmås sjunka och stanna kvar på en låg nivå behöversysselsättningen alltså öka markant. Framför allt är det tjänste- ochservicesektorn som måste stå för ökningen av antalet jobb. hardärför lagt fram förslag till hur man kan stimulera jobbinom tjänstesektorn, både den del som riktar sig till industri, byggsektorn etc.och den del som riktar sig till hushållen.En sådan utveckling ställer höga och delvis nya krav påarbetsmarknadspolitiken. Den skall underlätta för såväl små som större ochnya företag att snabbt rekrytera arbetskraft. Den skall hjälpa arbetssökande atthitta nya vägar till jobb, eller till kompetenshöjning, och underlätta rörlighetpå arbetsmarknaden. De många nya former av "kontrakt" eller "anställningar"som växer fram ställer krav på förnyelse av både arbetsförmedlingarna ochåtgärdsarsenalen men också en flexiblare arbetsrätt.8.2 Övriga åtgärder för att skapa fler jobb genomföretagDen bästa förutsättningen för att skapa fler jobb i är att politikenläggs om i en riktning som skapar fler jobb genom företag. haren hel rad förslag för att förbättra för företagen och företagsamheten. Dethandlar främst om sänkta skatter på arbete och att för företagsamhetenskadliga skatter såsom t ex dubbelbeskattningen tas bort.Det är dock viktigt att peka på att det inte är enbart en gynnsammarebeskattning som medverkar till fler jobb. Det måste också bli mindrekrångligt att starta och driva företag. Befintlig basindustri får inte drabbasavpålagor så att dess överlevnad äventyras. har lagt fram ett s.k.startpaket som på ett tydligt sätt visar hur mycket enklare det kan göras förattstarta och driva företag. Sammantaget har föreslagit följande:- Småföretagardelegationens förslag genomförs i sin helhet.- Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopaddubbelbeskattning.- Möjligheterna för kvinnor och invandrare att kunna få tillgång tillriskkapital måste förbättras.- Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en tillsätts - med hög politisk prioritet.- Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med blandannat ändrade turordningsregler och förlängd möjlighet till provanställning- Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor.- De direkta företagsstöden minskar och etableringshinder undanröjs.- Flertalet kommunala bolag bör avvecklas.- Förmögenhetsskatten bör slopas på sikt.9 Arbetsförmedlingens uppgiftDen allra viktigaste uppgiften för arbetsförmedlingen är den s.k.matchningen. Med detta menas att förmedla arbete till arbetslösa ocharbetskraft till arbetsgivarna på ett snabbt och rationellt sätt.I varje proposition som berör arbetsmarknadspolitiken har det närmastblivit en tradition att regeringen föreslår medel till tillfälligapersonalförstärkningar på arbetsförmedlingarna. Budgetpropositionen utgöringet undantag. Det föreslås återigen att skall fåanvändas till tillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna underår 2001. har sagt nej till dessa förstärkningar medmotiveringen att inga ordentliga analyser görs för hur medlen används och attdet är angeläget att minska byråkratin inom . Vividhåller denna inställning bortsett från att vi accepterar de 100 miljonerkronor som avsätts speciellt för att kunna bidra till invandrarnas integration iarbetslivet. Dessutom presenteras nu siffror i budgeten som visar att det ärAMS på central nivå som ökat i antalet anställda ,medan anställda på de lokala arbetsförmedlingarna har minskat!Vi vill också understryka att arbetslösa invandrare i mycket störreutsträckning än själva behöver få tillgång till dessa resurser för attkunna planera och genomföra egna aktivitetsprogram och projekt som syftartill att öppna vägen in i yrkeslivet.Den statliga arbetsförmedlingens roll i det nya informationssamhället bördessutom ses över. En majoritet av de arbetssökande hittar sina jobb genomInternet eller telefonservice. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att seöver arbetsförmedlingens organisation så att den passar ett modernt flexibeltinformationssamhälle.I detta sammanhang vill vi också passa på att uppmärksamma de privataarbetsförmedlingarna och deras betydelse. Lagen om privataarbetsförmedlingar tillkom under den borgerliga regeringstiden, trots starktmotstånd från socialdemokraterna. Efter en trög start visar det sig nu allt meratt det tillkommit en lång rad av privata arbetsförmedlingar ochpersonaluthyrningsfirmor, speciellt är det förmedlingar som specialiserat sigpå ett visst yrkesområde som skapats. Fristående små eller medelstoraaktivitetscentra, produktions- och distributionsagenter, förmedlare avkunskapstjänster (översättningar, intensiv språkutbildning, information ochkommunikation om olika branscher och yrken mellan kulturer och länder),stödgrupper för forskare och akademiker, mediafolk och konstnärer kanuppfylla en mångfald av skapande funktioner på en decentraliserad ochprivatiserad arbetsmarknad där initiativ och ansvar allt mer förflyttas frånstora offentliga system till individ och den lilla fristående gruppen. Dettavisarmed all tydlighet på att lagen fungerar som det var tänkt, och vi har fått enmångfald på arbetsförmedlingsområdet som gynnar både arbetsgivare ocharbetstagare. Det är därför viktigt att de privata arbetsförmedlingarna fårfinnas kvar och utvecklas.10 Öka rörligheten på arbetsmarknadenProjektanställningar, uppdragsjobb och olika former av tidsbegränsadeförordnanden står för en allt större andel av de nya jobben. Mycket talarför att de fasta jobben, i en inte alltför avlägsen framtid, kanske blir en änmindre vanlig anställningsform än nu.En fortsatt utveckling i denna riktning innebär att det blir vanligt att bytaarbete under yrkeslivet, med mellanperioder av arbetssökandeeller utbildning. Arbetsmarknadspolitikens uppgift att underlätta yrkesmässigoch geografisk rörlighet accentueras då ytterligare. För utvecklingen av nyaföretag och nya branscher är rörligheten ofta avgörande.Att öka den dubbla rörligheten på arbetsmarknaden är och förblir en avarbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgifter. Det underlättarframväxten av nya företag och nya branscher. Utbildningsinsatser är detlämpligaste instrumentet för att underlätta främst yrkesmässig rörlighet. Detär viktigt att påpeka att strävan beträffande den geografiska rörligheten måsteske i mer än en riktning. Det får aldrig bli så att någon tvingas att flytta för attta ett arbete.11 Jämställdhet i arbetsmarknadspolitikenEn av de största förändringarna på arbetsmarknaden under de senasteårtiondena har varit att kvinnorna undan för undan stärkt sin ställning påarbetsmarknaden. Den förstärkningen har även fortsatt på 1990-talet.Under den djupa konjunkturnedgången var detmännen som drabbades hårdast av arbetslöshet.Denna utveckling vände sedan i takt med att neddragningar i den offentligasektorn har skett. har dock pendeln svängt tillbaka och är återfler män än kvinnor arbetslösa.Av tradition har det varit så att de flesta arbetsmarknadspolitiska åtgärderhar sysselsatt fler män än kvinnor. är det viktigt att komma med konkretaförslag som ökar arbetslösa kvinnors möjligheter att finna nya riktiga jobb.Det traditionella könsmönstret på arbetsmarknaden måste luckras upp såatt kvinnor söker sig till traditionella mansdominerade yrken och tvärtom. till detta vore om regeringen kunde förmå att vidta åtgärder för attbryta de offentliga monopolen, monopol som låser in kvinnor på vissaarbetsplatser utan möjlighet att byta till någon annat. Regeringen bör tillriksdagen konkretisera en plan för att bryta det traditionella könsmönstret.Positivt vore det också om andelen kvinnliga företagare kunde öka markant.Mer om jämställdheten på arbetsmarknaden står att läsa i vår motion omjämställdhetspolitik.11.1 Det behövs fler kvinnliga företagareFler kvinnor måste ges möjligheter att få starta företag. är detså att bara en tredjedel av alla nya företag startas av kvinnor. Stödet tilldetta bör utgå till alla kvinnor som är långtidsarbetslösa och inte barafrämst till dem som har jobbat i offentlig sektor. Även kvinnormed bakgrund i näringslivet har en utmärkt kompetens som måste tastillvara.Det gäller att åtgärder och stöd som lämnas till kvinnor som vill bliföretagare utformas på ett sätt så att man tar vara på och lyssnar på kvinnorsförutsättningar och krav. Regelsystemet och insatserna för nya företagare ärofta utformade utifrån ett manligt tänkande och en mansinriktadarbetsmarknad.12 Förenkla de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdernaFolkpartiet har under en rad tidigare år kritiserat regeringen för att maninte rensat upp i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Dessa blev underen rad av år alldeles för många. Så många attrisken var stor att den enskilde arbetslöse kunde slussas runt mellan demutan att komma ut i ett riktigt jobb. Det är därför med tillfredsställelse vinu kan konstatera att regeringen gått in för attrensa upp och förenkla i åtgärdsfloran. I årets budgetproposition har mandessutom valt att göra om fördelningen mellan utgiftsområdena 13 och14. Detta för att kraftsamla allt runt den "vanliga"arbetsmarknadspolitiken på ett ställe. Detta är något som Folkpartiettycker är positivt.12.1 ArbetsmarknadsutbildningArbetsmarknadsutbildningen (AMU) präglades länge av en inriktning motutbildningar som allt för mycket var anpassade för gårdagensarbetsmarknad. En klar förbättring har dock skett då mannu försöker sträva efter att arbetsmarknadsutbildningen skall varaanpassad till den enskildes behov och till förutsättningarna och kraven pådagens arbetsmarknad. Det är nödvändigt att denna förändring avarbetsmarknadsutbildningen får fortsätta och utvecklas.Det är bättre att arbetsmarknadsutbildningen istället inriktas på en mindrevolym med högre kvalitet. Arbetsmarknadsutbildningen skall vara enprioriterad verksamhet då den har visat sig vara den åtgärd som har bland destörsta möjligheterna att leda till ett riktigt jobb. Viktigt är att det finnsandraanordnare av arbetsmarknadsutbildning utanför och attden enskilde får större inflytande över hur utbildningen läggs upp.12.2 AktivitetsgarantinAktivitetsgarantin är den nya arbetsmarknadspolitiska åtgärden sominfördes . Den är avsedd för de personer som är ellerriskerar att bli långtidsarbetslösa. Den arbetslöse skall erbjudas enheltidsaktivitet till dess att han/hon får ett riktigt arbete eller kan börja ienreguljär utbildning.Folkpartiet har stött grundtanken med en aktivitetsgaranti men vi insersamtidigt att den reser vissa problemställningar. Vad garantin innehållerverkar vara oklart förutom att jobbsökaraktiviteter skall vara prioriterade iförsta hand. Vilket inflytande de berörda själva har över verksamheten somkommer igång under benämningen "aktivitetsgaranti" är också höljt i dunkel.Det är dock bra att även socialbidragstagare som står till arbetsmarknadensförfogande kommer i fråga för åtgärden. Vi förutsätter att garantin utvärderasefter det att den varit igång en tid.12.3 ArbetspraktikÅtgärden infördes genom att de dåvarande åtgärdernaarbetslivsutveckling (ALU) och arbetslivsintroduktion (API) blev enåtgärd. ansåg att detta var ett riktigt beslut. Åtgärden har nufunnits och bör därmed bli föremål för en utvärdering. Dettabör som sin menig ge regeringen till känna. I dagenskonjunkturläge är det också av värde om denna åtgärd kunde begränsas ivolym.12.4 Förstärkt anställningsstödFolkpartiet var från första början emot denna åtgärd. Vi anser att det ärgenerella åtgärder för fler jobb som måste till för att få fler varaktiga jobb.Denna form av stöd är selektiv då den bara riktar sig till vissa grupper.13 Prioriterade grupper inomarbetsmarknadspolitiken13.1 LångtidsarbetslösaAtt vara långtidsarbetslös är den värsta formen av arbetslöshet. Känslanav att anstränga sig att få ett jobb utan att lyckas är frustrerande och omman inte kommer in på arbetsmarknaden snabbt riskerar man att slås utför och inte minst riskerar man att tappa kompetens.Därför är det viktigt att de långtidsarbetslösas situation uppmärksammas.Av dem som var arbetslösa var en fjärdedel arbetslösa femår . Detta förhållande om något belyser vikten av snabba insatserför alla arbetslösa.Det finns nu ca 64 000 långtidsarbetslösa (personer som varit inskrivna vidarbetsförmedling ). Det är en ökning jämfört med förraåret. Denna utveckling är oacceptabel i dagens högkonjunktur och måstebekämpas med alla medel. Därför måste all kraft läggas ner på att motverkalånga tider utan arbete.13.2 Den äldre arbetskraftenTyvärr är det så att många arbetstagare som har fyllt 50 har det betydligtsvårare att komma in på arbetsmarknaden efter en period av arbetslöshetän vad yngre har. Många arbetsgivare är tveksamma till om man skallanställa äldre arbetslösa som inte har kvar tillpensioneringen. Vad som dessvärre oftast glöms bort är att dessa personerhar stor erfarenhet och kompetens som kan vara bra för många företag attfå del av. Inte sällan kan en äldre arbetstagare utgöra en sorts ellerförebild för de yngre. Äldre arbetskraft är dessutom ofta mer "trogen"mot sin arbetsgivare och stannar kvar på sin arbetsplats i högre grad änyngre som har en större tendens till rörlighet.