mot · GO02Bo223 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo223av , ()Livskvalitet i storstadenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kreativa storstaden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av direktvalda stadsdelsnämnder ochkommundelningar.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny planeringsstrategi.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trygghet för medborgarna.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samlingslokalernas betydelse i städerna.36. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om biologisk mångfald.47. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samlade regler över användandet av strandnära mark i tätorteroch tätortsnära områden.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av nationalstadsparker.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barnomsorg och utbildning.510. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsgivaravgifterna i vissa förortsområden.611. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafik i storstaden.712. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undanröjande av lagar som hindrar ombildning av hyresrättertill bostadsrätter.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekologisk byggnadsteknik.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs angående om- och nybyggnation.15.1 Yrkande 2 hänvisat till KU.2 Yrkande 4 hänvisat till JuU.3 Yrkande 5 hänvisat till KrU.4 Yrkande 6 hänvisat till MJU.5 Yrkande 9 hänvisat till UbU.6 Yrkande 10 hänvisat till SfU.7 Yrkande 11 hänvisat till TU.InledningStorstädernas invånare ska ges möjlighet att leva i en god miljö för bådenuvarande och kommande generationer. menar att storstadeninte står i motsats till en levande landsbygd. Genom att skapa förutsättningarför boende och företagande i hela landet skapas också reella valmöjligheterför människorna att välja boende i stad eller landsbygd. Många människorsöker sig av flera anledningar till storstäderna. Det kan vara på grund avstudier, arbete eller sociala skäl. menar att nya invånare skallkänna sig välkomna till städerna. förordar valfrihet.I storstadsområdena är kontrasterna ofta stora mellan etableradebostadsområden och så kallade miljonprogramsområden byggda under 1960-och 70-talen. Olika försök har gjorts från kommunerna att rusta upp och görade socialt drabbade bostadsområdena attraktivare och bättre. Men det räckerinte. Mer måste också göras åt den sociala strukturen. Felet bottnar oftast iattdessa bostadsområden till mycket stor del består av endast en besittningsform.Det skapar ensidighet och leder till fortsatt segregering. anserattfler människor måste ges möjlighet att äga sina bostäder. Den oftastförekommande hyresrätten borde varieras med äganderättsformer, och enombildning från hyresrätter till bostadsrätter bör därför ske. Det kommer påsikt att förändra den sociala strukturen genom att även människor med störreekonomiska resurser flyttar in. Äger man sin egen bostad känner man meransvar för underhåll och skötsel. Målet bör vara att fler ska äga sina bostäderimiljonprogramsområdena. En ombildning till bostadsrätter bör uppmuntrasgenom att hindrande lagstiftning undanröjs.Den kommunala demokratin måste fungera bättre i de större städerna.Visserligen har införandet av kommundelsnämnder och stadsdelsnämndervitaliserat demokratin något, men det räcker inte. Det måste finnas ett klartsamband mellan förtroendevalda och väljare. Antingen börstadsdelsnämnderna kunna väljas direkt av folket eller också bör steget tasfullt ut där befolkningen så önskar, d.v.s. tillmötesgå krav påkommundelningar. Det är dock viktigt att man inte med kommundelningarbidrar till en ökad social segregation. Erfarenheterna av de kommundelningarsom gjorts i är till övervägande delen mycketpositiva. uppfattning är att den lokala demokratin i vårastorstäder måste förbättras och avståndet mellan väljare och förtroendevaldaminska.Utvecklingen behöver dock inte bara redovisas som problemområden. Detfinns en klar trend att allt fler människor vill ta ett större ansvar försitteget liv. Man vill engagera sig i sin egen stads eller stadsdels framtid. Dennavilja måste mötas med respekt och vilja till förnyelse och förändring. Deförtroendevalda måste våga ge medborgarna ett ökat ansvar. De storastädernas utveckling är en viktig del i detta arbete. Det händer mycket positivtinom stadsmiljö- och stadsbyggnadsområdet men även inomstorstadspolitiken. Exempelvis bedriver och byggforskningsrådetmed flera myndigheter intressant forskning inomstadsmiljösektorn. Ett antal utredningar och propositioner har lyft fram stadensom miljö.Centerpartiet vill betona att det behöver ställas vissa kvalitetskrav, bådefysiska och sociala, för en utveckling mot ett bra liv i staden där maktendecentraliseras, jämställdheten genomförs och där den enskilda människansätts i centrum och ges ökat ansvar över sitt eget liv. anser inteatt det är städernas storlek i antal invånare eller i antal kvadratkilometerbebyggd mark som är det primära, utan stadens miljö, kultur, idérikedom,kunskap och utvecklingskraft som skall bevaras och utvecklas. Mycket avutvecklingen åvilar medborgaren och kommunerna, men staten har ett stortuppdrag att se till att en utveckling kan ske genom att exempelvis gestatsbidrag, sammanställa goda råd och medverka till erfarenhetsutbyten.Centerpartiets vision om denkreativa storstadenFramtiden måste präglas av ett allt effektivare utnyttjande avenergi och råvaror där ny teknik kommer att utvecklas. Inteminst informationstekniken innebär en ny form av utvecklingdär humankapitalet är den största tillgången. Den teknikenbelastar inte miljön på samma sätt som den traditionella indu-strin. Utveckling och miljöanpassning är inte längremotsatser, utan samverkande faktorer. Båda är likanödvändiga. Ökad livskvalitet beror på om vi lyckas se denmänskliga verksamheten som vår största resurs. Dettakommer att kräva både naturliga mötesplatser och nya"marknadsplatser" för tjänster och mänsklig verksamhet.Både samverkan och konkurrens kommer att stimulera till nya aktiviteter.Traditionellt har stadsplanering och stadsbyggande varit ett manligt område.Staden måste vara utformad på både kvinnors och mäns villkor.Många av våra stadssamhällen har unika fördelar och förutsättningar. De harett rikt kulturarv och en spännande miljö.En positiv utveckling av staden som miljö är intimt sammankopplad medett mångfacetterat näringsliv, bra utbildningsmöjligheter och ett stimulerandekultur- och fritidsliv och en närhet mellan umgänge, boende, arbete ochservice. En positiv utveckling förutsätter en levande stad med månganaturliga mötesplatser som kaféer, bibliotek, affärer, parker som stimulerartill träffar över generations-, klass-, etnicitets- och könsgränser, motverkarrotlöshet och skapar trygghet. Gator, torg och byggnader som utgör sceneroch kulisser i stadens offentliga rum behöver utformas med omsorg. Enestetisk utformning av byggandet är nödvändig.Centerpartiets vision om ett bra stadssamhälle förutsätter att kreativitetenoch verksamheter av många olika slag frodas. Vi ser attarbetsmarknaden håller på att förändras. Denna förändring måste tas till varaoch städerna anpassas efter de nya förutsättningarna. Ny informationsteknikkommer att förändra arbetslivet. Arbete kan utföras på ett annorlunda sätt ochpå annorlunda platser . Vi ser också att man genom en förbättradsamhällsplanering ger medborgaren mer tid att odla andra intressen, delta isamverkansprojekt eller skaffa sig djupare kunskaper. Förbättrade allmännakommunikationssystem gör det möjligt att utnyttja restiden effektivare.God tillgång till utbildning och kultur är en annan viktig förutsättning förlevande städer med framtidstro. Skolor kan exempelvis bli viktigakulturcentra i varje stadsdel, och de kan sjuda av verksamhet ävenpå . Bra, och inte minst billiga och lättillgängliga, samlingslokalerären förutsättning för ett rikt föreningsliv. Universitet och högskolor kan bidramed kunskap och idéer för nya företag, men den högre utbildningen måste dåintegreras i det övriga samhället. Universitetens och högskolornas tredjeuppgift, det vill säga som motor i samhällsutvecklingen, måste stimulerasytterligare.Tillgång till en bra offentlig service är ett allmänt krav och Centerpartietser med tillfredsställelse att man lyfter fram samordnade medborgarkontorsom ett bra exempel för att få kraven på en god samhällsservicetillgodosedda. Medborgarkontor är dock enbart en början. Samhällets uppgiftär inte enbart att ta ett ansvar för att tillhandahålla basservice utan ocksåattstimulera till delaktighet och ansvarstagande. Det politiska systemet måstetillåta olikheter, mångfald och variation för att få fram initiativ ochengagemang. Skall denna idé om en mer skapande stad kunna realiserasmåste stadsbyggandet utgå från varje stadsdels eller förorts behov ochförutsättningar för förnyelse, komplettering och utveckling. Det som ovananförs om den kreativa storstaden bör ges regeringen till känna.MedbestämmandeMånga människor känner att de inte har tillräckligt inflytandeöver sin egen vardag och närmiljö. Att återföra en del avmakten från offentliga institutioner till människorna - attåterupprätta medborgarskapet - är därför en central politiskuppgift. För att kunna göra detta är det viktigt att ta till varade ideella initiativ som tas av människor på olika sätt. Detbehövs därför ett utökat samarbete med idrottsklubbar,kulturföreningar, sociala frivilligorganisationer, barn- ochungdomsföreningar och andra ideella sammanslutningar föratt göra stadens sociala miljö bättre. Valmöjligheter,konkurrens och mångfald är andra viktiga delar för att gemedborgarna ökat inflytande.Det behövs ett ökat lokalt inflytande över det lokala områdets förvaltningoch utveckling. pågår det försök med lokal förvaltning,stadsdelsnämnder och egenförvaltning. Dessa försök bör permanentas ochlokal förvaltning och egenförvaltning bör bli mer regel än undantag.Viljan att ta ansvar och engagera sig i sin närmiljö, är utbredd. Överallt gårmänniskor samman för att arbeta för utveckling av sitt område. Detta skeroavsett om det är på landsbygd, i små tätorter, stadsdelar eller städer.Utvecklingen går mot att dessa föreningar och grupper vill sköta en delgemensamma angelägenheter och få beslutanderätt över dem. Brukarstyrelserär också ett exempel på ett ökat engagemang hos människor. Samhället måstedärför bejaka och verka för att det kan skapas förutsättningar för att stärkaden lokala nivåns inflytande, delaktighet och ansvar genom att ge reell maktöver närområdet till innevånarna. Ett sätt att uppnå ett större engagemang kanvara att införa direktval till stadsdelsnämnder eller att tillåta bildandet avnyakommuner i storstadsområdena. bör ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om direktvalda stadsdelsnämnder ochkommundelningar.Allt fler människor väljer även att engagera sig utanför partipolitikens ram.Att verka för medbestämmande ställer därför i allt högre grad krav på att tatill vara människors engagemang utanför partipolitiken. Utvecklingen av dedemokratiska instrumenten, t.ex. i form av direktval till stadsdelsnämnder,måste därför även kompletteras genom att ta till vara detta engagemang. Detkan t ex handla om att låta grupper komma till tals i frågor som engagerardem och att skapa ett klimat där såväl företag som föreningsliv känner sigdelaktiga i utvecklingen av den lokala miljön. I vissa sammanhang kan detäven löna sig att lägga över uppgifter som traditionellt utförs av detoffentliga, på andra aktörer. Likaså kan uppgifter som traditionellt finansierasav det offentliga i vissa sammanhang istället finansieras med hjälp avsponsring.Regering och riksdag måste ange en strategi för en samhällsförändringsom ger utrymme för ökad mångfald med lokala lösningar i kombination medatt nödvändiga nationella mål om grundläggande samhällsuppgifter kanbehållas. Strategin bör bland annat innehålla:- Ett omvänt planeringsperspektiv, dvs. nerifrån och upp.- En planeringsmodell där könsperspektiv och miljötänkande är ett naturligtinslag.- Stärkt inflytande för lokala utvecklingsgrupper.- Mer makt, ansvar och resurser åt brukarstyrelser och andra organ försjälvförvaltning.- Uppmuntrat samarbete mellan privat, offentlig och ideell sektor.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om en ny planeringsstrategi.Sociala möjligheter ochrättigheterKrav på stadenEn god stadsmiljö handlar inte enbart om goda tekniska ochfysiska miljöer. Lika viktigt är att ställa sociala kvalitetskravpå städerna och deras innehåll. De stora städerna kan fungerasom innovativ smältdegel, där människor och kulturersammanstrålar och nya, spännande idéer skapas. Men,städerna kan också ge upphov till stress, utanförskap ochomänskliga förhållanden. Därför är det viktigt att staden ärbyggd för människor, på människors villkor. Staden måstepräglas av kultur och särprägel och får inte bli "vänthållplats"för tillfälligt boende.Tryggare människorMånga kvinnor och män känner en stor otrygghet i dagenssamhälle. Det finns en rädsla för att utsättas för brott.Storstäderna leder brottsstatistiken klart. Till detta kommeren gråzon av icke anmälda brott (misshandel i hemmen,mobbning i skolor och på arbetsplatser) samt missbruk ochmissförhållanden av ej straffbelagd natur. Aktuella uppgifteranger att fler mobbas i skolan, och en stor del av dessa utsättsför direkt misshandel. Förutom följderna för dem som direktdrabbas av brott i olika former sprider sig i samhället enkänsla av oro, misstänksamhet och otrygghet. Detförekommer att kvinnor och män av dessa skäl undviker attvistas på allmän plats eller att utnyttja kollektiva trafikmedel.Detta är oacceptabelt!Samhället måste på alla sätt förebygga och bekämpa brottslighet ochdärigenom vända hittillsvarande negativa trend. föreslår attregering och riksdag stimulerar till att det upprättas en gemensam policykallad trygghetsplan i kommunerna. Syftet är att motverka de oroandetendenserna till ökat gatuvåld, mobbning och annan misshandel i familj, skolaoch arbetsliv, gängbildning, drogmissbruk m m samt att därigenom på siktminska graden och omfattningen av även följdbrottslighet. I arbetet med delokala trygghetsplanerna bör ungdoms- och kvinnoorganisationernaskompetens tas till vara. Trygghetsplanen bör enligt behandla bla följande:- Hur man skapar ökad trygghet på gator och torg.- Hur kommun, regering och riksdag kan stötta när- ochkvarterspolisverksamheten.- Hur kollektivtrafiken kan utformas på sådant sätt (turtäthet, väntplatser,bemanning av färdmedlen) att de resande kan känna sig trygga.De stora städerna ger i ökad grad även upphov till en annanform av utsatthet. Bristen på social kontroll är på många sättpositiv, men kan även skapa känslor av ensamhet ochutanförskap. Den sittande regeringens socialpolitik ochlågkonjunkturen, har på många sätt gjort dessa problem änmer påtagliga. Det sociala skyddsnätet har blivit allt sämre,och utsatta personer och personer som lider av psykisksjukdom, har i allt högre grad fallit igenom nätet. Det finnsidag uppemot 1 200 uteliggare i större städer,stadsinvånare som det socialdemokratiska folkhemmet valtatt vända ryggen till. kommer fortsätta att arbetaför införandet av ett grundtrygghetssystem med likaförutsättningar för alla. I väntan på att detta införs måste depersoner som lever vind för våg i en utsatt situation, fåhjälp. Sociala myndigheter, psykiatrin, sjukvården och deideella hjälporganisationerna, måste alla involveras i arbetet.Resurser måste i vissa fall även skjutas till för att lösasituationen. Staten bör aktivt ta sitt ansvar för att finnalösningar på problemet och för att samordna de olikainstanserna.Vad som ovan anförts om trygghet för medborgarna bör ges regeringen tillkänna.MötesplatserFör är den enskilda människans engagemangoch medverkan i samhällslivet av avgörande betydelse.Fundamentet för detta engagemang är att människor kännerdelaktighet i kulturlivet och i vården och utvecklingen avkulturarvet. För att människor ska kunna mötas övergenerationsgränser, sociala och kulturella gränser måste detfinnas naturliga mötesplatser. Idrottshallen, samlingslokalen,husets tvättstuga, , parken och ungdomsgården äralla exempel på naturliga mötesplatser. Samhället, primärt iform av kommuner och allmännyttiga fastighetsbolag har enviktig uppgift i arbetet för att se till så att de naturligamötesplatserna är trivsamma och stimulerar till kontakt.Staten måste också slå vakt om de ideellt drivnasamlingslokaler som finns. Medborgarna bör ocksåytterligare stimuleras till att själva ta över och drivasamlingslokaler. En samhällelig ekonomisk insats germångdubbelt tillbaka genom ett ökat engagemang, och ensamlingslokal ger förutsättningar för förenings- och kulturliv.Det som anförts om samlingslokalernas betydelse istorstäderna bör ges regeringen till känna.Statistiken visar att många brott begås av ungdomar som saknarfritidssysselsättning i hemmastadsdelen. Det är viktigt att kunna erbjudaungdomar lokal drogfri verksamhet. Därför är fritidsgårdar i närområdet menockså uppsökande fritidsverksamhet, gärna driven av ideella krafter, av storbetydelse. Fritidsgårdarna måste vara öppna och haöppettider som är anpassade till ungdomars och den aktuella stadsdelenssituation.GrönområdenDet är mycket viktigt att skydda grönområden, parker ochgrönytor i städerna. Djur och växtliv är mycket sårbara istadsregioner. Stadens grönstruktur måste därför ha godasamband med omgivande naturområden, annars stryps den.Växtligheten har också en stor social betydelse förmänniskors välbefinnande i ett stadslandskap. Grönytornasskötsel och utbredning måste därför ses som en integrerad delav en god stadsmiljö. Detta bör ges regeringen till känna.Naturstränder som fortfarande finns kvar i de större städerna är oerhörtvärdefulla för den biologiska mångfalden, och för människornasvälbefinnande. är strandnära tomter mycket attraktiva förexploatering, och oftast är marken redan planlagd vilket gör det svårare atttillämpa strandskyddsbestämmelser i lagstiftningen. anser att tillstörsta möjliga del måste stränderna skyddas från vägar och bebyggelse. som inte är exploaterade måste hållas tillgängliga för allmänhetenoch för att bevara den biologiska mångfald som ofta är riklig i brytningszonenmellan land och vatten. Samlade regler över användandet av strandnära marki tätorter och tätortsnära områden behöver därför utarbetas. Detta bör gesregeringen till känna.Genom engagerade insatser fick år 1994världens första nationalstadspark. Genom att ett så stort område kunnat gesskydd och status som helhet finns förutsättningar för att förvalta dennatillgång för staden . Det är viktigt att det inte tillåts någraundantagför storskalig nybyggnation inom . Någon uppluckring avnationalparksinstitutet får inte komma i fråga. Idén med nationalstadsparkerär värd att förvalta och sprida. Önskvärt är därför att fler nationalstadsparkerkan inrättas i flera städer. Detta bör ges regeringen till känna.Utbildning och mångfaldStädernas mångkulturella atmosfär ställer tidigt krav pårespekt och förståelse för andra kulturer. Skolan ochutbildningssystemet har i sin helhet en mycket stor betydelsei ambitionen att skapa förståelse för ett mångkulturelltsamhälle. Skolan har vid sidan om en kunskapsförmedlanderoll en allt viktigare roll som opinionsbildare och vägvisare.Frågor om människors lika rätt och värde och kulturellaolikheter skall inte undvikas. Skolan har ett ansvar att lyftafram olika kulturer och ta in detta som en tillgång iundervisningen. Skolan måste mer än tidigare också ta upp dekonflikter som kulturmötesfrågor kan ge upphov till. Förstnär dessa konflikter tas upp kan fördomar och föreställningarbearbetas på ett konstruktivt sätt. Genom detta kan alla eleverfå ökad beredskap i att leva och verka i ett alltmerinternationaliserat samhälle.Centerpartiet anser att ökade resurser i första hand bör gå tillsamverkansprojekt mellan ideella organisationer och kommuner och attstimulera till framväxt av alternativa förskolor och daghem ex. föräldradrivnakooperativ. Föräldrarnas delaktighet i skolan måste öka. Stor vikt måsteläggas vid att höja utbildningsnivån och ge bättre svenskundervisning iinvandrartäta områden. Kunskaper i svenska språket är av stor betydelse förmöjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Otillräckliga kunskaper isvenska språket kan leda till utanförskap och brist på förståelse för det somsker i samhället och därmed öka risken för marginalisering. Ävenföräldraskapet kan försvåras då barnen snabbt lär sig ett nytt språk. Det somovan sagts om utbildning och mångfald bör ges regeringen till känna.ArbeteSkiftningen från lågkonjunktur till högkonjunktur harinneburit stora förbättringar för arbetslöshetsstatistiken.Samtidigt som arbetslösheten är ett mindre problem än islutet av 90-talet, har nya problem uppstått. håller påatt få en segregerad arbetsmarknad, där möjligheterna att fåarbeta, och att få arbeta med det man vill, varierar starkt.Klyftorna återfinns mellan invandrare och svenskar, mellankvinnor och män, mellan generationer och mellan stad ochland. Stora grupper står utanför den arbetsmarknad somuppstått i informations- och kunskapssamhällets kölvatten.En annan bidragande orsak till klyftorna är att arbete medmänniskor, t ex inom vård och omsorg, inte värdesätts på detsätt det borde.Centerpartiet menar att den nya arbetssituationen ställer krav på politiskaprioriteringar. Arbete med människor måste värdesättas högre, tillgången tillutbildning måste vara reell oavsett var man bor, eller var man befinner sig ilivet. Detta ställer krav på den eftergymnasiala utbildningen, som måsteerbjudas i hela landet. Men, det reser även krav på att de stora universiteten istäderna kan erbjuda utbildning av hög kvalitet för allt fler. Viktigt att allafårnycklar till IT-samhället.Därför är det viktigt att skapa en politik som ger människorna bättreförutsättningar för att ta eget ansvar och ett samhällsbygge där positivverksamhet och delaktighet alltid uppmuntras och underlättas. Lokalt måste vigöra allt för att underlätta för företagande och få en smidigt fungerandetjänstemarknad. Nationellt behöver vi en helt ny politik för att mötaframtidens utmaningar, byggd på ett decentraliserat samhälle med personligtansvar. Inte minst i de så kallade miljonprogramsområdena är dessa frågoraktuella. För att skapa fler arbeten är det nödvändigt med generella åtgärdersom ger bättre villkor för företagande. Exempelvis måste skatten på arbeteminska. Det måste också bli lättare att anställa. Arbetsrätten måste anpassastill de små företagens villkor. Större samordning och samverkan lokalt skaparstörre effektivitet. För de personer som har en svag ställning påarbetsmarknaden är det extra viktigt att samarbetet mellan arbetsförmedling,försäkringskassa och kommun fungerar tillfredsställande.Centerpartiet delar uppfattningen att arbetsmarknadspolitiken i ökadutsträckning måste präglas av flexibilitet och ge förutsättningar för hjälp medintroduktion och praktik. Framför oss ligger ett samhälle där kunskaps- ochinformationsbranscher som elektronik, bioteknik, informationsteknik ochmiljöteknik kommer att ha en avgörande betydelse. Men även servicesektorn,besöksnäringen och media/nöjesbranschen har framtiden för sig. Det är inomdessa områden som många av de nya jobben kommer att skapas. En avsamhällets viktigaste uppgifter är att exempelvis genom utbildningssystemetse till att stora grupper inte hamnar utanför denna utveckling.En grupp som har speciellt svårt att komma ut på arbetsmarknaden ärpersoner med invandrarbakgrund. Många av dem som flytt till harhög utbildning, lång arbetslivserfarenhet och kommer från kulturer medstarka företagartraditioner.