mot · GO02So31 · 2000-11-21 00:00:00 — Om företaget inte kan åstadkommabättre sjukvård så blir det ingen vinst. Motsvarande krav på att skattepengarblir lika väl investerade finns inte.5.4 Omsorg om personal och patienterKapitalinvesteringar, kostnadseffektivitet och konkurrensutsättning ärnaturligtvis viktigt för att vården ska vara av bästa kvalitet. En kanske änviktigare aspekt av marknadens mångfald och alternativ är den enskildamänniskans valmöjligheter och inflytande. Trygghet ligger i att kunnapåverka sin situation genom exempelvis eget arbete eller aktiva val av detsom är viktigt.En vanlig anledning till att människor skaffar egna sjukförsäkringar ärtillgängligheten och det personliga bemötandet. Man kan ringa på kontorstidoch får snabbt tid hos läkaren när man behöver. Den offentliga vården är oftaav världsklass, men människor har svårt att komma in i systemet. Så beskrivssituationen i tidningen kan alltså inte bara bidra med kapital och effektivitet, utanäven med omtanke, respekt och lyhördhet för den enskildes önskemål. I fleraundersökningar visar sig de privata alternativen i vården vara populärare ände offentliga hos både patienter och personal. Bättre ledarskap och lyhördhetligger till grund både för bättre arbetsinsatser och ökad trivsel.I omsorgen konkurrerar företagen med hjälp av medmänsklighet ochrespekt, lika mycket som genom teknisk skicklighet. Detta kommer också attleda till att den offentliga vården stimuleras till kraftfulla förbättringar. Vi serredan idag hur alternativa driftsformer, möjligheten att arbeta utomlands elleri bemanningsföretag har stärkt ställningen för de vårdanställda. Ävenlandstingen har fått tänka nytt och erbjuda exempelvis flexiblare arbetstider,större inflytande och bättre löner. De stora vinnarna är patienterna ochpersonalen.När regeringen nu vill stoppa och förbjuda alternativa driftsformer är en avde stora riskerna att personalrekryteringen försvåras. För att locka nyagenerationer till vårdyrket krävs att förnyelsearbetet fortsätter. Annarskommer landstingen inte att stå sig i konkurrensen om den välutbildade ochrörliga vårdpersonalen. Vid en undersökning av vad dels blivande läkare, delsunga läkare med erfarenhet av landstingen som arbetsgivaresvarade, framgick att av läkarstudenterna och de nyexamineradetyckte att var en dålig arbetsgivare. När de som arbetat några åroch alltså hade direkt erfarenhet av landstingen fick frågan svarade 70 procentatt landstingen var dåliga arbetsgivare. räknade med att ha lämnatSverige . kunde tänka sig att arbeta privat.Personalsituationen på akutsjukhusen kan därmed bli kritisk redan denärmaste åren om inte alternativ som passar personalen bättre fortsätter attväxa och utvecklas.Regeringen hävdar i propositionen som stöd för sitt förslag sjukhusensväxande behov av gemensam planering och samverkan. Ändå är detvårdföretag som i hög grad utvecklar metoder för att samordna sina åtgärderså att de täcker in patientens hela behandlingsväg.Capio, som driver , arbetar enligt en klar vårdideologiför att öka samordningen med hänsyn till patienten. Onödiga avbrott,bristande kontinuitet i mötet med patienterna, dubbelarbete och onödigaläkarbesök skall undvikas. Samverkan över traditionella klinikgränser, mellanprimärvård, öppen specialistsjukvård, sjukhus, geriatrik och äldrevård måstefungera. har flera exempel på väl fungerande vårdkedjoröver både interna och externa vårdgränser med mycket goda medicinskaresultat, lägre resursförbrukning och nöjdare patienter. Denna utvecklinggynnar vårdens beställare. De får lättare att beställa och följa upp resultatochde ges bättre möjligheter för ett ökat kravställande på patientupplevd ochmedicinsk kvalitet.Samtidigt är det en svaghet i mycket av dagens offentligt drivna hälso- ochsjukvård med otillräckliga styrsystem och bristande verksamhetsstöd.Bristande kontroll och långa ledtider i uppföljningen av kostnader ochintäkter har försvårat ledningsarbete och verksamhetsplanering. Utanövergripande ledarskap blir den offentligt drivna vården lätt offer försektorsstrider mellan exempelvis kommuner och landsting eller olikalandsting. Särintressen kan lätt skaffa sig oproportionerligt inflytande. Ävennär det gäller samordning med patienthänsyn i centrum har den offentligavården mycket att lära ifrån privatdrivna konkurrenter.5.5 Nya driftsformer är bättre än nedläggningDe alternativa driftsformerna ökar möjligheterna för landstingen att hittaalternativ till en minskad eller nedlagd verksamhet på de mindresjukhusen. Landstingen har dragit ner på verksamheten vidmindre sjukhus. I en del fall har man rentav lagt ner sjukhusen. Övertronpå vinsterna med centraliserad verksamhet har varit stor.Att låta ett företag ta över driften kan vara ett sätt att rädda lokala sjukhusfrån nedläggning. När tog över driften avSimrishamns sjukhus var det en lösning som möjliggör en bevaradakutberedskap på sjukhuset. En akutberedskap som var hotad avneddragningar. Enligt avtalet kommer kostnaderna för sjukvården nu att liggaomkring lägre . står även berett attutveckla sjukhusets verksamhet genom spetskompetens inomrehabiliteringssjukvård och vård inriktad mot utbrändhet.Det är märkligt att regeringen i propositionen bara spekulerar i vad somskulle hända om privata företag lägger ned verksamheten. Då har landstingetkvar sjukhuset, materialet och de resurser man tänker lägga på vården, så dettorde inte utgöra ett avgörande problem. Däremot nämns ingenting om hurmöjligheten att anlita faktiskt räddat en neddragningshotadakutverksamhet med starkt lokalt stöd.Regeringens farhågor över att kommersiella intressen kommer att taöverhanden i svensk sjukvård eller att överlämnandet av driften av ettakutsjukhus till den som avser att driva det med vinstintresse skulle innebäraett allvarligt risktagande förefaller överilade. I ett läge när landet har 79akutsjukhus varav två drivs med vinstintresse och när av vård- ochomsorgspersonalen arbetar i offentlig tjänst kan man inte seriöst påstå att detprivata inslaget hotar att ta överhanden eller innebära ett risktagande.Förekomsten av enstaka vinstdrivna sjukhus är inte i sig något systemskifte,men kan mycket väl innebära ett betydelsefullt steg mot en ny politik ochbättre vård. Det stora risktagandet för vård och omsorg är snarare att kvävaalternativ och förnyelse.Stockholm den 21 november 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()