ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A220av , ()och regionalt ansvarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en rapport kring Samhallkoncernens regionalpolitiskahänsynstagande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nedbrytning av Samhallkoncernens sysselsättningsmål påregional basis.MotiveringSamhall har en viktig uppgift i att erbjuda arbetshandikappade män ochkvinnor arbete. är en av flera viktiga delar i att göra allamänniskor delaktiga i arbetslivets gemenskap. Arbete handlar inte enbartom försörjning utan även om människovärde och självkänsla. Det ärdärför viktigt att strukturer inte stänger ute grupper avarbetssökande. skall vara verksam i olika branscher över helalandet. skall följa med näringslivets omvandling så att dessverksamhet och yrken finns i samhället i övrigt. Detta är nödvändigt omanställda skall kunna få arbeten utanför . Om målet på 5 %övergångar brutto skall är det viktigt att är modernt ocheffektivt så att steget från inte blir för stort.Samtidigt skall över hela landet kunna erbjudaarbetshandikappade arbeten. Olika delar av har olikanäringsstrukturer. Ändradbranschinriktning kan få regionalpolitiska konsekvenser.I AU:s betänkande 1996/97:AU1 sägs att skall, om möjligt, taregionalpolitisk hänsyn i samband med omstruktureringar och undvika attlägga ner verksamhet på orter med svag arbetsmarknad.Ett exempel på regionala problem och strukturomvandlingar är iJämtland. är en ort som ligger i en region med svag arbetsmarknad.Stora investeringar var gjorda i anläggningar och maskiner. Personalen varmycket engagerad i verksamheten och öppna för olika utvecklingsmöjligheternär problem uppstod. Ändå lades anläggning ner. ledninghar förmodligen agerat utifrån de ramar som satts för verksamheten.Samtidigt bör målkonflikter uppmärksammas när det gäller möjligheten atterbjuda arbetshandikappade sysselsättning över hela landet. bör geSamhall mer preciserade delmål när det gäller sysselsättning. somhelhet är tudelat när det gäller arbetslöshet. Sysselsättningsmål ocharbetslöshetsmål uppnås i vissa delar av landet medan andra delar fortfarandehar stora problem. Insatser för arbetshandikappade är viktiga för att brytalångtidsarbetslöshet hos en stor grupp människor. Det är därför nödvändigt attbryta ner Samhallkoncernens mål om att erbjuda 31,9 miljoner arbetstimmarpå regional basis. Som grund bör också få en rapport om hurriksdagens beslut (1996/97:AU1) kring regionalpolitiska hänsyn har fullföljts.Stockholm den 29 september 2000Camilla ()()()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02A221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A221av , ()Familjehemmens ställning på arbetsmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att uppdraget somfosterförälder bör betraktas som förvärvsarbete.MotiveringDet är angeläget att barn och ungdomar som av olika skäl inte kan bo hossina föräldrar kan få ett tryggt familjehem. Familjehemsuppdraget är likaviktigt som ett vanligt föräldraskap. Fosterföräldrar har i förhållande tillbarnet samma ansvar och ställning som de biologiska föräldrarna vadgäller barnets dagliga vård och fostran. Uppdraget att vara en bryggamellan barn och ungdomar och de biologiska föräldrarna för att skapagoda relationer och möjlighet till återförening kräver kunskap, tid ochtålamod.Uppdraget som familjehem måste godkännas som ett arbete med rätt tillsocial, ekonomisk och arbetsrättslig trygghet. Arbetsdomstolen har slagit fastatt familjehemmet inte presterar arbete för någon annans räkning, vilket är engenerell utgångspunkt för ett anställningsförhållande. Kammarrätten fastslogså sent som 1999 att den praxis som kommit till vid tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen fortfarande gäller. Målet gällde en man som arbetatheltid som fosterförälder, men som fått sluta på grund av arbetsbrist. Han fickavslag med motiveringen att arbetet som fosterförälder inte betraktas somförvärvsarbete.Kommunerna upplever stora svårigheter att kunna värva familjehem.Detta leder till att små privata institutioner av skiftande kvalitet växer upp.Fosterföräldrarna har en angelägen uppgift utöver föräldraskapet, nämligenatt hålla kontakten med barnets biologiska föräldrar. En förändring har skett,där målet med återförening fått allt större vikt. Denna positiva inriktning harbekräftats av forskning. Familjehemmen efterfrågas alltmer förfamiljevårdande uppgifter. De utgör också den trygga tillvaron för ungdomarmed psykiska problem, ungdomar som är kriminella, m m. Det måste finnasgenerella trygghetssystem för fosterföräldrar som är så bra som möjligt.Stockholm den 26 september 2000Ulla-Britt ()()
mot · GO02A222 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A222av Wisberg, Carlinge (v)Ledighet för att prova anställningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring somger rätt till ledighet för att prova ett annat arbete.Behov av frivilligt ökad rörlighet påarbetsmarknadenI en rapport från uppger av de fast anställda attde har ett arbete de inte önskar, och bland de tillfälligt anställda var det63 %. Att människor finns på fel arbetsplatser innebär för individenotrivsel med arbetet och ofta hela livssituationen. I längden medför dettahögre sjuktal och ökade samhällsekonomiska kostnader. För attrörligheten på arbetsmarknaden skall öka behöver människors trygghetförbättras. Om fler människor får möjligheten att prova på ett nytt arbeteskulle fler hamna på rätt plats. Med ett arbete som man trivs med ökarsjälvkänsla och viljan att utveckla sig. Ökad trivsel ger ökad produktivitetoch förbättrad psykosocial arbetsmiljö. Trygghet i arbetslivet ärproduktivt.Vänsterpartiet föreslår att den anställde skall ha rätt till tjänstledighet föratt kunna prova ett nytt arbete och en ny arbetsgivare. Med den gamlaanställningen i bagaget skulle fler våga prova på det nya och okända. Ökadyrkes- och anställningsmässig rörlighet är viktigt för att minska långasjukskrivningar. Rätt till sådan ledighet ger utrymme för en positiv form avrörlighet på arbetsmarknaden, som är en rörlighet på människors och intemarknadens villkor.Det finns möjlighet till ledighet för att starta eget. Denna möjlighetbör även finnas för att prova ett annat arbete.Vänsterpartiet föreslår att regeringen får i uppdrag att återkomma medförslag om rätt till ledighet för att prova ett annat arbete.Stockholm den 28 september 2000Carlinge Wisberg (v)()()
mot · GO02A224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A224av , ()Förändringar i föräldraledighetslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring iföräldraledighetslagen i enlighet med vad som anförs i motionen.InledningLO och SCB konstaterar i en nyligen publicerad rapport att kvinnor medrimliga inkomster och stabil arbetsorganisation är mer benägnaskaffa barn än t.ex. vikarierande kvinnor. Otrygghet i arbetslivet påverkarsåledes barnafödandet på ett mera negativt sätt än att kvinnor yrkesarbetaroch gör karriär. I sammanhanget är det värt att notera att födelsetalenaldrig varit så låga som sedan SCB:s föregångare Tabellverketbörjade föra statistik år 1749.Problemen som hänger samman med att förena föräldraskap och yrkeslivär av förklarliga skäl komplexa och kräver således flexibla lösningar.Föräldraledighetslagen16 och 17§§ i föräldraledighetslagen (SFS 1995:584) ger ett visst skyddmot uppsägning, omplacering och försämrade anställningsförmåner vidföräldraledighet.Men verkligheten har visat sig annorlunda. Rättspraxis är tämligen mager,föreligger endast fyra domar från Arbetsdomstolen.Enligt JämO är också skrivningen ganska vag, då det har visat sig att lageninte ger något skydd om en arbetsgivare lyckas formulera andra skäl till denpåtagliga försämringen än graviditet eller föräldraledighet. Skyddet bör varautformat på så sätt att graviditet och föräldraledighet inte till någon del fårutgöra godtagbart skäl för de negativa åtgärderna. Som lagen är utformad idagges inget skydd när arbetsgivaren påstår att det vid sidan av graviditeten ochföräldraledigheten också finns andra förklaringar till åtgärderna.Konstruktionen som finns i de nya diskrimineringslagarna om etniskdiskriminering, diskriminering av funktionshindrade eller på grund av sexuellläggning, det vill säga att arbetsgivaren är skyldig att visa att det saknasvarjesamband mellan missgynnande och etnisk tillhörighet etc, borde också finnasi föräldraledighetslagen. Det finns med andra ord anledning att se överlagtextens utformning i 16 och 17 §§.EG-direktivets bevisbörderegel, som gäller för de övrigadiskrimineringslagarna, ska även gälla i föräldraledighetslagen. Det innebäratt det åligger den som blir diskriminerad att lägga fram fakta som geranledning att anta att det förekommit diskriminering varefter bevisbördanövergår på arbetsgivaren som har att visa att missgynnandet inte har sambandmed könstillhörighet. vill att regeringen återkommer med enändring i föräldraledighetslagen angående detta.Stockholm den 25 september 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()
mot · GO02A228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A228av Wegendal, ()SamhallFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av verksamheten på i syfte att stärka dearbetshandikappades ställning på arbetsmarknaden.MotiveringArbetshandikappad är den som på grund av fysiska, psykiska,förståndsmässiga eller socialmedicinska handikapp har nedsattarbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har genom lönebidrag och anställningpå möjlighet att underlätta för den arbetshandikappade att erhållaen anställning. Samhällets ambition bör vara att alla de människor somkan och vill arbeta också skall få den möjligheten.I en nyligen presenterad rapport från RRV (2000:14) konstaterar verket attarbetslösa med hög ålder och låg utbildning på en hårdnande arbetsmarknadhar erhållit hjälp som inte varit avsedd för dem och att det inneburit att demed allra svagast ställning på arbetsmarknaden hamnat i kläm. Studien visaratt av de anvisade anställda saknar arbetshandikapp över huvudtaget. Detta att andra än de som tillhör målgruppen erhåller anställninginnebär naturligtvis att de med svåra arbetshandikapp sällan får möjlighet.Rapporten kritiserar även och dess verksamhet vad gällerrehabiliteringen. Det finns ju ett verksamhetskrav på att av de anvisadeanställda skall ges möjlighet att gå över till den öppna arbetsmarknaden varjeår. RRV konstaterar att denna kvot förvisso uppfylls menockså att andelen övergångar borde vara betydligt större med tanke på att deanvisade Sam-hallsanställda har större arbetsförmåga än avsett.RRV har i rapporten även försökt finna förklaringar till varför situationenär som den är. Bland förklaringarna märks strukturella förändringar påarbetsmarknaden, överbelastade handläggare på arbetsförmedlingarna, oklararegelverk och ökade effektivitetskrav på Samhall.Vi ser det som högst rimligt att den förbättrade arbetsmarknaden skallinnebära en förbättring för alla grupper på arbetsmarknaden. Lyckas inte demed svagast ställning på arbetsmarknaden erhålla ett meningsfullt arbete i denhögkonjunktur som råder kan man med fog fråga sig när de skall lyckas isin strävan.Vår uppfattning är att det nu är dags att göra en total översyn avverksamheten på med syfte att de arbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden stärks.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()()
mot · GO02A231 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A231av , ()Utbildning för företagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning av nya företagare för att undvika konflikter påarbetsmarknaden som grundas i okunskap.MotiveringEn av de största anledningarna till diskriminering och andra brott motlagar eller avtal på arbetsmarknaden är okunskap. Flera av dearbetsrättsliga lagar som finns är för många arbetsgivare helt okända.Speciellt svårt kan det vara för företagare utan erfarenhet från densvenska arbetsmarknaden. Okunskap om den svenska arbetsmarknaden,dess regler, den dispositiva arbetsrätten och avtalens betydelse kandärigenom ha en klart segregerande effekt. En arbetsmarknad med klaraspelregler kommer att gynna både arbetstagare och arbetsgivare. Detkommer att resultera i färre konflikter och en mer rättvis arbetsmarknad.Det är därför viktigt att båda parter är medvetna om sina rättigheter ochskyldigheter.För att få en arbetsmarknad där alla parter kan ta sitt ansvar bör blivandeförtagare genomgå en utbildning i de grundläggande reglerna påarbetsmarknaden vid startande av företag, en utbildning i arbetsrätt, omförhandling och avtal, och om de gängse reglerna på den svenskaarbetsmarknaden. En avklarad utbildning skall även vara ett villkor för att fåtillgodogöra sig de olika förmåner som finns för nya företagare. Den skullegälla för att få starta eget bidrag, för att få tillgång till ALMI-lån och förattkunna utnyttja de utökade möjligheterna till avsättning i periodiseringsfondmen också för andra typer av bidrag och subventioner riktade till nya företag.På så sätt skulle den företagsverksamhet som bygger på en god arbetsmiljödär de anställdas rättighet ses som en viktig del av företagandet uppmuntras.Utbildningen skulle också förebygga konflikter på arbetsmarknaden, dåarbetsgivare som inte tillgodoser de anställdas rättigheter ofta har enbristfällig kunskap om dessa. En sådan utbildning skulle vara en fördel förnya företagare, inte ett hinder.Det är också viktigt att de överenskommelser och bestämmelser somreglerar arbetsmarknaden finns tillgängliga för alla, inte minst för att gynnaintegrationen. Många av de dokument som finns är utformade på en svenskasom i många fall kan vara mycket formell och svårtillgänglig. Översättning avdessa dokument är mycket kostsamt för de enskilda organisationerna men avoerhörd vikt för att alla ska kunna ta del av dem. Som en del i åtgärder för attskapa lika möjlighet för alla att starta företag bör de dokument som reglerararbetsmarknaden finnas tillgängliga på många olika språk. Detta bör vara ettgemensamt intresse för hela samhället som ett led i att skapa lika villkor påarbetsmarknaden och i företagandet.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02A232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A232av , ()Strategi mot farligt ensamarbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en strategi mot farligt ensamarbete.MotiveringMånga arbetstagare finns på arbetsplatser där våld och hot är vanliga.Psykiskt och fysiskt våld som efter en hotfull eller våldsam situation kanvara en tragedi för den enskilde. Rädsla och risk för våld är ett allvarligtarbetsmiljöproblem för stora yrkesgrupper. Inom den privataservicesektorn finns ett tydligt samband mellan ensamarbete och rån ellerannat fysiskt våld.Butiksrån sker i två tredjedelar av fallen vid ensamarbete i butiken.Butiksrån drabbar ofta unga kvinnor som jobbar på sin första arbetsplats.Antalet butiksrån har ökat , dvs. 712 rån juli 1998till , jämfört med 642 rån tidigare.Ensamarbete i butik visar ingen tendens att minska. Att ha lite personal, senaöppettider och lägen med låga hyreskostnader har blivit de mindre butikernaskonkurrensmedel mot stormarknaderna - en konkurrenssituation som givetvisökar rånriskerna.I 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen föreskrivs: "Arbetsgivaren skall särskiltbeakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av attarbetstagaren utför arbetet ensam. "I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om åtgärder motvåld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) föreskrivs i 8 §: "Innebär enarbetsuppgift påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras somensamarbete." I praktiken har dessa föreskrifter inte kunnat stävja enutveckling mot mer butiksrån. prioriterar den fysiskaarbetsmiljön framför säkerheten.Kvinnors och ungdomars arbetssituation med avseende på psykisk stressoch riskerna för hot och våld måste placeras i centrum av ett långsiktigtarbetsmiljöarbete. Att minimera farligt ensamarbete måste vara en central delav ett sådant långsiktigt arbetsmiljöarbete. För att vända utvecklingen krävsen samlad strategi mot hot och våld i arbetslivet.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()
mot · GO02A234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A234av , ()Möjlighet att överklaga beslutFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheten att överklagaKontaktrådets beslut när ett företag anser sig ha blivit utsatt för osundkonkurrens av Samhall.MotiveringSamhall har i uppdrag att anställa och ge meningsfullt och utvecklandearbete åt arbetshandikappade. För detta får man bidrag från staten somska täcka den merkostnad företaget har på grund av att de anställda intepresterar marknadsmässiga arbetsinsatser. andra uppdrag är attproducera varor och tjänster till marknadsmässiga priser och undersamma villkor som andra företag på marknaden.Ibland går de två uppdragen inte riktigt ihop och andra företag påmarknaden kan känna eller misstänka att drar fördel av sinastatsbidrag till att dumpa priser. För att undvika problem av det här slagetinfördes 1980 när koncernen bildades. Någon instans attöverklaga beslut finns inte, och det medför att vissa företagändå känner sig förfördelade. Detta gäller särskilt mindre företag som inte harstora möjligheter att få hjälp av t ex jurister när de ska ta upp sitt ärende iKontaktrådet.Visserligen är det inte många prövningar men för den som känner sigmissnöjd med beslutet är det ändå otillfredsställande att det inte finns någonmöjlighet att överklaga. Regeringen bör därför utreda möjligheten att inrättaett organ dit företag kan överklaga beslut i om man känner drabbats av osund konkurrens från . Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 2 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02A235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A235av , ()FriårFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om friår.MotiveringArbetslösheten minskar i stora delar av vårt land. Det ser tyvärr intelikadant ut överallt. Många ungdomar är fortfarande arbetslösa. Fullsysselsättning är målet för oss socialdemokrater. Det behövs nya radikalagrepp för att lyckas med det. Vi har inte tid att vänta på att konjunkturenlöser dessa ungdomars brist på jobb och meningsfull sysselsättning. Deungdomar som är arbetslösa måste få chansen att komma in iarbetslivet.Ett radikalt grepp vore att införa ett friår. Friåret skulle motsvara enersättning i nivå med a-kassan - ett friår, en paus i livet. Det kannaturligtvisvara än . Poängen med friåret är att de som har jobb stiger åtsidan . Friåret innebär en möjlighet att hämta andan, laddabatterierna allt efter eget tycke och smak. Det enda villkoret är att någon ungarbetslös får jobb på arbetsplatsen.Vi måste våga pröva nya metoder för att öppna arbetslivet för mångaungdomar. Då kan friåret vara en åtgärd som ganska snabbt skulle kunnaskapa utrymme för dessa ungdomar.Stockholm den 27 september 2000Laila ()()
mot · GO02A236 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A236av , ()LönebidragetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lönebidraget.MotiveringI ett nationellt perspektiv har arbetslösheten minskat kraftigt. Målet är attalla grupper skall få del av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden.Dessvärre är det stora regionala skillnader vad gällersysselsättningsökning och obalans på arbetsmarknaden. Särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder är viktiga för att människor medfunktionshinder och arbetshandikapp skall bli delaktiga i arbetslivet.All erfarenhet visar att anställning i form av lönebidrag är ensamhällsekonomiskt lönande insats. Den ökade medelsanvisningen somregeringen aviserar i budgetpropositionen också ärpositiv. Ett problem som behöver undanröjas gäller det ekonomiskaregelverket för lönebidragsanställning: Anställda med lönebidrag har inte haftnågon löneutveckling sedan taket fastställdes till !Bidraget borde enligt vår mening jämställas med och kopplas till avtalsmässiglön. Därför föreslår vi en översyn av det gamla takregelverket för attförhindra ytterligare lönedistansering för arbetshandikappade.Stockholm den 2 oktober 2000Barbro ()()Per ()()
mot · GO02A238 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A238av , ()ArbetslivspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsorganisationsfrågor.MotiveringEtt bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvilkor, så formuleras målet förarbetslivspolitiken i budgetpropositionen för . För att nå upp tilldet målet krävs en mängd olika insatser för det är tyvärr allför många iarbetslivet som slås ut till följd av hårdare tempo, stress och litenmöjlighet att påverka sin arbetsituation.Vi lever i ett arbetsliv där omvandling och förnyelse går allt fortare.De personalminskningar som skett i många verksamheter har inneburit storapåfrestningar för dem som arbetar kvar, det har visats sig att dessaneddragningar ofta har förvärrats av organisatoriska brister som oklara beskedfrån arbetsledningen när det gäller prioriteringar av arbetsuppgifter, oklarabefogenheter, bristande stöd och handledning eller bristande utrymme föråterhämtning.Ständigt ny teknik kräver att man tar till sig nyheter kontinuerligt.Utrymmet att bestämma över sin egen tid är i många fall begränsad och vi serhur sjukskrivningen på grund av stress och hög arbetsbelastning ökar. Mångablir långtidsjukskrivna, en del orkar aldrig komma tillbaka till sin arbetsplatsigen, arbetsplatsen ser likadan ut som när han/hon blev sjuk, osv. Det finns enbrist på kunskap hur man hanterar de som är sjukskrivna p.g.a. stressymptom,hur de ska komma tillbaka i arbetslivet igen, vilken rehabilitering sombehövs.Kvinnor och män upplever sin arbetssituation olika och får olika sortersskador. Skillnaden i förutsättningar mellan män och kvinnor liksom derasolika villkor i arbetslivet måste belysas. Sju av tio kvinnor upplever sig varastressade medan hos männen är det fem av tio.Nya sätt att producera varor, bantade och förändrade arbetsorganisationer,distansarbete och så vidare leder till andra påfrestningar. Det krävsförbättrade arbetsorganisationer, mer kompetensutveckling och tydligtledarskap för att komma till rätta med många av arbetsmiljöfrågorna. Arbetetför en bättre arbetsmiljö och ökad kompetensutveckling går hand i hand.Endast ett fåtal företag har kvalitetssäkrat de delar i arbetsmiljön somskapar den nya tidens arbetssjukdomar - de psykosociala. Problemet meddessa sjukdomar är att man kan inte säkra dem genom teknik, utan härhandlar det om företagskulturen, hur arbetar man, vilket ledarskap har man,hur känner man sina medarbetare osv.Vi anser att det behövs ökad forskning om arbetsorganisationsfrågor ochom orsaker och samband men även om kvinnors och mäns olika villkor iarbetslivet. Alla som arbetar med arbetsmiljöfrågor måste kunna seproblemen och angripa dem på rätt sätt, det behövs ökad tillsyn ochkunskapspridning av goda exempel. Det behövs kunskap om det framtidaarbetslivet, där man ser på förutsättningar för ökad sysselsättning och tillväxtoch där man kopplar ihop människors möjlighet till delaktighet och inflytandemed utveckling och ökad kompetens. Inte minst när efterfrågan på arbetskraftökar behövs insatser för förbättrad arbetsorganisation och arbetsmiljö.Stockholm den 1 oktober 2000Ann-Kristine ()()