mot · GN02Ju31 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju31av , (-m)med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformering av domstolsväsendet - en handlingsplan1 Inledning"Land skall med lag byggas." Om har en grundläggandestatsrättslig princip är det kanske denna i grunden romerskrättsligaprincip om lagbundenhet. makthavare har under hela vårhistoria förbundit sig att styra landet genom lag. Tack vare lagen kan vitillsammans leva i fred, utan ständig vaksamhet mot varandra ochmyndigheterna. Betydelsen av lagen kan därför knappast överskattas.För att upprätthålla lagen finns bara en säker metod: fria och självständigadomstolar. Regeringen påpekar i sin skrivelse att det är utmärkande för endemokratisk rättsstat att den dömande makten utövas under lagarna, och denordningen förutsätter oberoende och oavhängiga domstolar.Den nu gällande regeringsformen slår fast att "Den offentligamakten utövas under lagarna". Således skall all offentlig makt, inte bara dendömande, utövas under lagarna. Såväl riksdag som regering är alltså bundnaav lagarna, och det är framförallt detta faktum som kräver oberoende ochoavhängiga domstolar.2 Domstolarnas konstitutionella ställningI och med inträdet i EU och införlivandet av omskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna isvensk lag har knutits allt närmare den europeiskarättstraditionen. I artikel 6 i om skydd förmänskliga rättigheter och de grundläggande friheterna slås fast att varoch en är berättigad till en rättvis och offentlig förhandling, inom skäligtid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprättats genomlag.Svenska domstolar har historiskt haft en fri och självständig roll. Isamband med tillkomsten av regeringsform skrev konstitutions-utskottets sekreterare i KU:s berömda memorial att: Utskottet harsökt bilda (...) en domaremakt, självständig under lagarna men ej själv-härskande över dem.Järtas vision av en stark dömande makt genomfördes i och med antagandetav konstitution och kom att gälla i under större delen avarton- och nittonhundratalen. Även regeringsform garanterasdomstolarna självständighet i det enskilda fallet. Varken regering ellerriksdag får bestämma hur domstol skall döma i det enskilda fallet eller hurdomstol skall tillämpa en viss rättsregel.Svenska domstolars oberoende och oavhängighet skyddas således av bådesvenska och europeiska rättsregler. Detta påkallar en viss försiktighet vid alltbeslutsfattande rörande domstolarna, inte minst vid sådana avgörandeförändringar som är aktuella.Som framgår av ovan har domstolarnas ställning i samhället en starkkonstitutionell prägel. som regeringen i sin skrivelse betonardomstolarnas speciella roll i samhället, menar man att "rättsväsendet skallfungera som en helhet där samverkan och sambanden mellan myndigheternamåste poängteras". Regeringen skriver vidare att samverkan mellanrättsväsendets olika verksamhetsgrenar skall fördjupas och utvecklas.Regeringen åberopar här motstridiga principer beroende av vilka åtgärderde just för tillfället vill driva igenom. Man kan inte både behandla"rättsväsendet som en helhet" och hävda "domstolarnas ochdomarnas oberoende och särskilda roll i samhället".3 medverkanDet pågående reformarbetet inom domstolsväsendet är välkommet. Enreformering av domstolsväsendet är nödvändig för att möta en ny tid mednya krav på domstolarna. Men det är olyckligt att dessa förändringar nugenomförs utan medverkan. Domstolar skall upprätthållalagen i och det borde därför vara självklart att de inte kan läggasner eller slås samman utan att den lagstiftande församlingen deltagit ibesluten.Domstolarnas särställning i regeringsformen kräver att förändringargenomförs varsamt och med beaktande av behovet av stabilitet över tiden.För att inte rubba allmänhetens förtroende vare sig för enskilda domstolareller för domstolsväsendet i dess helhet krävs att reformeringen sker med enhög grad av konsekvens och principbundenhet, där självständiga domstolarunder en överskådlig framtid på ett rättssäkert sätt kan skipa rätt och slitatvister.Mot denna bakgrund är det särskilt olyckligt att regeringen nu genom-driver omfattande förändringar utan att först tydligt redovisa de principervilka skall ligga till grund för de föreslagna åtgärderna. Domstolar läggs ner,domkretsar slås ihop när tillfälle ges. Det pågående reformarbetet lider enuppenbar brist på både likformighet och förutsägbarhet.Tillfälligheter, så som pensionsavgångar för lagmännen, styr vilka projektsom kommer igång. Samordning och kontroll saknas, och kortsiktigaöverväganden styr. Att fortsätta att driva förändringsarbetet på det sätt somnu sker är inte hållbart i ett längre perspektiv och kan knappast leda fram över tiden varaktig domstolsorganisation.Det är svårt för allmänheten och domstolspersonal att veta hur regeringenoch kommer att agera härnäst och vilken typ av förändringsom är att vänta vid just deras domstol. Frånvaron av samhällsekonomiskakonsekvensanalyser gör att misstagen som begicks när inskrivnings-myndigheterna omorganiserades nu kan upprepas.En långsiktig lösning är svår att nå utan att först låta besluta omvilka riktlinjer och principer som bör ligga till grund för en så omfattandereformering av domstolsväsendet som regeringen skisserar i skrivelsen. Vivill erinra om att den pågående processen utgör ett avsteg från den ordningsom användes vid den förra stora reformeringen av domstolarna 1973.Regeringen inhämtade då godkännande av de riktlinjer ochprinciper den avsåg att använda sig av. Utskottet uttalade, efter att hagodkänt regeringens riktlinjer, att "Om ändring i ovan angivna riktlinjerframdeles finnes motiverade bör frågan härom underställas riksdagensprövning".Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör regeringen inte förbigåriksdagen i denna fråga. Vi begär därför att regeringen inhämtarriksdagens godkännande för vilka principer som skall ligga till grund för denframtida domstolsorganisationen. kan därefter uppdra åtregeringen att genomföra en reformering av domstolsväsendet efter dessaprinciper. I konsekvens med ovanstående bör regeringen därmed integenomföra några av de förändringar som läggs fram i skrivelsen innanriksdagen avgivit sitt godkännande för de riktlinjer som regeringen vill läggatill grund för domstolsväsendets framtida organisation.Domstolars verksamhet är till stor del lagreglerad. Grundlagens krav på atthuvudragen i domstolarnas organisation skall slås fast i lag är ytterligare ettstarkt skäl för att låta besluta om de övergripande principer somskall styra regeringens arbete med att skapa ett modernt domstolsväsende.Av hänsyn till domstolspersonalen och medborgarna i berörda domkretsarär det viktigt att regeringen skyndsamt behandlar ärendet. Både personal ochmedborgarna kan med fog ställa krav på att snabbt få besked om vilkalångsiktiga och övergripande kriterier som skall forma den framtida dom-stolsorganisationen.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till övergripandeprinciper för domstolsväsendets framtida organisation i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i avvaktan på principbeslutavbryta de i skrivelsen redovisade förändringarna avseende enskildadomstolar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att regeringen agerar skyndsamt iärendet.Stockholm den 12 maj 2000Gun ()()()(m)()()()