mot · GO02So437 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So437av , ()Kvinnors bemötande i vårdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att studera rehabiliteringsbehov och undersöka om det behövsspeciella insatser för kvinnor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att både mäns och kvinnors inflytande i vården behöverstärkas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvinnor och män skall inkluderas i kliniskläkemedelsprövning och att resultaten analyseras könsspecifikt.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kunskaperna inom sjukvården om kvinnors symtom ochsjukdomsbilder måste öka.Bakgrund"Varför är kvinnors upplevelser av sjukdom större än mäns?" Vissaforskare ställer sig den frågan. Om man söker svar på den frågan så måsteman se på människans tillvaro och plats i samhället. Kvinnors och mänshälsa kan inte isoleras från rådande familjestruktur eller från barnensbehov utan man måste också se den ur ett socialt, kulturellt ochexistentiellt perspektiv. Skillnaderna i sjuklighet mellan män och kvinnortycks visa att kvinnor mer än män upplever vad man kan kalla ickelivshotande sjukdomar och att de söker läkarhjälp oftare.Kvinnoproblem upplevs som diffusa. I en doktorsavhandling fann man attmycket av kvinnors vardag och villkor osynliggörs hos läkaren. Denne,oftast en man, är rädd för att fråga den kvinnliga patienten hurdet är där hemma. Detta delvis för att inte kränka patientens integritet ochdelvis för att de därmed kan få del av problem som de inte kan lösa.Utfrågningar tar tid och läkarnas arbetsbelastning är hög. Kvinnor efterfrågarockså en "hedervärd" diagnos.Behov och efterfrågan av vårdEtt sätt att definiera vård på lika villkor går ut på att det är behovet avvård som skall ligga till grund för hur vården utnyttjas. Det är emellertidinte enbart vårdbehovet som styr vårdutnyttjandet utan även en rad andrafaktorer såsom ekonomi, utbildning, kunskaper och attityder kan påverkaefterfrågan både på individ-, grupp- och befolkningsnivån. Dessutompåverkas utnyttjandet av hur lätt- eller svårtillgänglig vården är förpatienterna samt utbudet av sjukvårdstjänster. Utbudet å sin sida ärberoende av hur stora resurser som avsätts för hälso- och sjukvården ochhur de fördelas.Män tenderar att gå till specialistmottagning på sjukhus medan kvinnorofta går hos husläkare. Män är mera nöjda än kvinnorna med den informationsom ges. För de sistnämnda är det bemötande de får av vårdpersonalenmycket viktigt.Kvinnor har ett större vårdutnyttjande än män, framförallt när det gälleröppen vård. Bland faktorer som kan förklara detta finns längre livslängd,behov av vård till följd av kvinnors reproduktiva funktioner samt ikönsspecifik sjuklighet. Könsroller och skillnader i beteenden kan vara enförklaring, olika livsvillkor en annan.Vi anser med utgångspunkt i den nuvarande utvecklingen inom sjukvårdenatt det är viktigt att studera olika rehabiliteringsbehov för att undersöka omdet behövs speciella insatser för kvinnor.Skador i rörelseorganenI åldern förtidspensioneras dubbelt så många kvinnor som mänpå grund av sjukdomar i . Dessa åkommor kräver sällansjukhusvård och är inte direkt dödande men innebär allvarligt sänktlivskvalitet för de drabbade. Sjukdomsgruppen kräver mångasjukskrivningsdagar och leder ofta till lång bortovaro från arbetet - ivärsta fall förtidspensionering. Kvinnorna har en betydligt högresjukfrånvaro av denna anledning.Vad beror då detta förhållande på? Några ärftliga sjukdomsskillnadermellan kvinnor och män finns inte dokumenterade, med undantag för någraenstaka mycket ovanliga åkommor.Däremot föreligger generellt stora skillnader i muskelmassan hos kvinnoroch män. En undersökning gjord 1993 visade att kvinnorna hade 52 procentav männens styrka i övre extremiteterna och i de nedre. Dessutommåste beaktas att styrkan avtar . Detta förhållande gör att kvinnorsom måste göra tunga lyft, exempelvis inom vård- och omsorgsyrkena, medåren löper allt större risk för att drabbas av skador. Anmärkningsvärt är därföratt äldre kvinnor utgör en stor andel av de anställda inom nämnda sektor. Medandra ord har arbetsmiljön stor betydelse för hälsan.Ett uppenbart problem är exempelvis att de redskap, verktyg och apparatersom används är utformade av män för män. De ärdimensionerade för manlig kraft och manshänder! Den genomsnittligakvinnohanden tvingas arbeta med utspärrade fingrar vilket är mycket meransträngande än vid ett optimalt handgrepp. En bidragande orsak tillkvinnornas högre problemfrekvens i rörelseorganen kan sökas i deras dubblaroll. Trots allt tal om ökad jämställdhet är det fortfarande kvinnorna som i deflesta fall har huvudansvaret för hemmet skötsel. Även om detta arbete är mervarierat än ett tungt och/eller monotont yrkesarbete innebär det ofta attsamma muskelgrupper ansträngs ytterligare.Stora satsningar på rehabilitering har skett ochtyngdpunkten i den processen har förskjutits mot arbetslivet. Det bedrivsalltmer forskning om arbetsinriktad rehabilitering, men mycket sällankönsteoretisk forskning med den inriktningen. Den mycket begränsadeforskning som finns tillgänglig visar att kvinnor missgynnas vidarbetsrehabilitering. Vi anser att det är angeläget att uppmärksamma delångsiktiga effekterna av kvinnors och mäns arbetsrehabilitering och attnärmare undersöka om den praktiska tillämpningen av socialförsäkringeninnebär diskriminering på grund av kön eller andra grunder.Skillnader i behandlingKvinnor och män har i vissa fall behandlats olika vid samma sjukdom.Särbehandlingen har skett oreflekterat och utgår inte från kunskap omskillnader mellan könen.Det finns mycket som talar för att hjärt-kärlsjukdomar yttrar sig olika hosmän och kvinnor. Detta beror troligen på att det finns ett samband mellan dekvinnliga könshormonerna och utveckling av kardiovaskulära sjukdomar.Kvinnor utrycker sig på ett annorlunda sätt än männen när de beskriver sinabröstsmärtor och detta leder till att symtomen misstolkas ochatt diagnosen ställs sent. I studier från bl.a. har det påvisats att kvinnorsärbehandlats när det gäller behandling och omhändertagande. Kvinnor medhjärtinfarkt fick vänta än män på undersökning och EKG-tagning ochvårdades i större utsträckning på vårdavdelning än på intensivvårdsavdelning.Det finns stor anledning att rikta större uppmärksamhet mot hur denkranskärlsjuka kvinnan behandlas och omhändertas.Bemötande - kommunikationLitteraturundersökningar visar att mycket få av de patientenkäter somgenomförts har ett könsperspektiv. En studie från en statligutredning (SOU 1996:133) visar enligt utredningens enkät att kön ej ärdet mest väsentliga patientkarakteristiska för hur patienterna uppfattarhälso- och sjukvården.Närmare 90 procent ansåg att könet på vårdgivaren har ingen eller litenbetydelse. På följdfrågan vilket kön man skulle föredra svarar kvinnor i störreutsträckning än män att de föredrar att besöka en kvinnlig vårdgivare, isynnerhet de som besöker gynekolog.Det visar sig i uppgifter från () att kvinnor står för och män för avanmälningarna. Kvinnornas andel är ytterligare några procentenheter högrebland de ärenden som lett till olika disciplinpåföljder, dvs. ersättning frånpatientskadeförsäkringen eller disciplinpåföljd från HSAN.Avsaknaden av könsspecifik kunskap, bemötande och behandling påverkarhälso- och sjukvårdens möjligheter att prestera goda resultat. Det är intetillfredsställande att kvinnor blir behandlade efter en manlig norm.Ett centralt problem för bemötande och behandling i vården är denunderordnade ställning i vilken patienten lätt hamnar i mötet med vårdensrepresentanter.Vi anser att både kvinnors och mäns inflytande på den vård som gesbehöver stärkas.Framtagande av nya medicinerI finns mycket få beskrivningar som underlag för att ge olika dosertill kvinnor och män. För några få läkemedel rekommenderas doseringrelaterat till kroppsvikt eller kroppsvolym. Mycket sällan förekommerinformation om huruvida kvinnor och män har samma eller olika förmågaatt tillgodogöra sig läkemedlet. Det saknas alltså könsspecifik informationom vad som utgör optimal läkemedelsbehandling vid olika tillstånd.I är det numera ett krav att vid klinisk läkemedelsprövning inkluderabåde män och kvinnor och att analysera materialet könsspecifikt.Motsvarande krav finns inte i . En del slutsatser och erfarenheter kannaturligtvis dras vid en genomgång av bland annat biverkningserfarenheter.Vi menar att både kvinnor och män skall inkluderas i kliniskläkemedelsprövning och resultaten analyseras könsspecifikt.Bemötandet av kvinnor i sjukvårdenMånga kvinnor som sökt vård och hjälp och sedan blivitläkemedelsberoende berättar att de i en ganska normal livskris inte harefterfrågat något läkemedel. De har velat ha annan hjälp/behandling, mentrots detta har de lämnat läkaren med ett recept i handen. Speciellt vanligtär detta i kontakt med en manlig läkare som ofta har svårt att hanterakänslor. Allra mest "problematiskt" blir det om kvinnan börjar gråta.Socialt utsatta kvinnor får allt oftare sömn- och lugnande medel i brist påandra mer adekvata insatser.Det finns uppenbarligen mycket att göra beträffande läkarnas bemötandeav kvinnliga patienter i sjukvården.Män har lättare att få rehabiliteringsinsatser och de möter också iallmänhet större förståelse för att insatserna tar tid. Både arbetsgivare ochförsäkringskassorna vidimerar detta mönster. Inte helt förvånande får mänmed kvinnor runt omkring sig bättre stöd än kvinnor med män runt omkringsig.Kvinnor och män skall inte alltid ha samma vård för att få likvärdig vård.Det är dock viktigt att när vården utformas olika för kvinnor och män måstedetta ha sin grund i kunskaper om kvinnors och mäns olika sjukdomsbilderoch olika behov. Den kunskapen saknas fortfarande på många områden.Kvinnors symtombild stämmer ibland inte med sjukvårdens kunskaper, vilkaofta utgår från mäns symtom.Kunskaperna inom sjukvården om kvinnors symtom och sjukdomsbildermåste öka.Stockholm den 4 oktober 2000Maud ()()de ()