mot · GO02Fi211 · 2000-10-05 00:00:00 — Varkentid eller pengar räcker till och barnomsorg såväl som yrkesliv är oftamycket styrt.Tillsammans med de andra borgerliga partierna har vi lagt fram ett förslagsom radikalt skulle öka föräldrarnas möjligheter att själva avgöra hur de villforma sin vardag. Paketet består av tre inslag:Barnomsorgskonto (barnkonto), ett obeskattat konto om perbarn införs. Dessa pengar kan föräldrarna använda till att minska sin arbetstidom de så önskar, eller använda för andra utgifter familjen beslutar sig för.Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader, bliravdragsgillt i den kommunala beskattningen vilket dels minskartröskeleffekterna för arbete, dels ökar möjligheterna att komplettera medannan barnomsorg än den kommunalt finansierade. Genom avdragsrättenminskar barnomsorgskostnaden med 1/3.Etableringsfrihet för privata alternativ i barnomsorgen(barnomsorgspeng) garanterar valfrihet mellan olika barnomsorgsformer medlikvärdig subventionering.Vi föreslår därutöver reformer i föräldraförsäkringen som gör den än merflexibel, exempelvis att föräldrapenning även ska kunna överlåtas åt någonannan person och att garantibeloppet höjs.Skattesystemet ska ta hänsyn till försörjningsbördan så att särskildaskattesänkningar för barnfamiljer genomförs. Marginaleffekterna minskargenom enhetlig taxa i barnomsorgen och genom attinkomstprövade bidrag växlas mot allmänna. Rejäla skattesänkningar påhushållsnära tjänster ökar barnfamiljernas möjlighet att köpa tjänster som t exstädhjälp.Ett sådant reformpaket stärker jämställdheten genom attmarginaleffekterna sänks och valfriheten i barnomsorg ökar och på så sätt kankvinnors position i arbetslivet stärkas.En ambitiös miljöpolitik som minskarkoldioxidutsläppenSverige måste driva en offensiv miljöpolitik och därigenom verkapådrivande i det internationella miljöarbetet. Särskilt vill vi fokusera påklimatfrågan. Frågan om vilken politik ska föra för att minskarisken för växthuseffekten är således en av de viktigaste som svenskapolitiker ställs inför över huvud taget.Folkpartiet ställer sig positivt till principerna för en grön skatteväxling.Genom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt på miljöförstöringförenas miljömålen med målen för den ekonomiska politiken.Samtidigt är det angeläget att beakta industrins internationellakonkurrenskraft och att miljöskatterna inte driver företag att läggaverksamheten i andra länder. I värsta fall skulle detta till och med kunnaförsämra miljön, nämligen om miljökraven i dessa andra länder är avsevärtmildare än i Sverige.För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att detsker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det intefråga om en grön skatteväxling, utan snarare en missriktad svartväxling tilldålig kurs. De höjningar av koldioxid- och elskatterna som regeringen ochdess stödpartier föreslår i årets budgetproposition innebär till viss del ensådan svartväxling. accepterar delar av dessa, bland annat somfinansiering av den miljömässigt motiverade sänkningen av momsen påkollektivtrafik. Utöver det föreslår vi en skatt på avfallsförbränning.Vi anser dock att arbetet med klimatpolitiken blir effektlöst om inte ettstörre helhetsgrepp tas. Ett sådant bör enligt vår mening innefatta trehuvudsakliga punkter.Ge EU makt över klimatpolitikenFör att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges maktöver klimatpolitiken. En europeisk miniminivå för koldioxidskatten är ettförsta steg. Trots att alla partier säger sig förespråka en sådan är irealiteten en av de värsta bromsklossarna mot en sådan utveckling. Skäletär att socialdemokrater och moderater bildar en ohelig allians som vägrarlåta förändras så att beslut om miljöskatter kan fattasmed majoritet. Eftersom enighet krävs kommer det medlemsland som harlägst miljöambition att stoppa en rationell klimatpolitik.Inför handel med utsläppsrätterUtsläpp av växthusgaser är i princip en komponent i all handel mellanmedlemsländerna. Unionen måste skapa en gemensam valuta förväxthusgaser - en ekologisk euro i form av utsläppsrättigheter. Att fördelautsläppsrätter via marknaden har stora fördelar jämfört administrativaregleringar, men också jämfört med skatter och subventioner. Det ledertill det mål som har uppsatts - ska vi bara släppa ut koldioxidkommer det inte att finnas fler rättigheter att köpa. Utsläppshandelinnebär dessutom att det är den som släpper ut växthusgaser som betalar.Därmed får företag och hushåll incitament att påverka den tekniskautvecklingen i rätt riktning.Avveckla inte BarsebäckDet står helt klart att stängningen av ökat utsläppen avkoldioxid på ett sätt som är mycket svårt att förena med våra åtagandenoch ambitioner inom klimatpolitiken. Sedan stängdes el ersatts av produktion från kolkraftverk som bränner ungefär 3 tonstenkol ! Trots detta har vi bara sett en liten del av det problemsom uppstår när kärnkraften avvecklas. Allting pekar på att kärnkraftselenunder de närmaste decennierna kommer att ersättas med kol- ellernaturgasproducerad el i eller i våra grannländer.En modern mediepolitikFolkpartiet står för en alternativ mediepolitik byggd på begreppen frihet,mångfald och kvalitet. Förutom att den främjar dessa värden har dendessutom effekten att faktiskt förstärka statskassan.Vi införde i regeringen systemet med auktioner avtillgängliga frekvenser för privat lokalradio. Systemet blev en stor succé ochtillför statsverket mer än . Den privatamarksända TV-kanalen betalar ännu mera för sitt sändningstillstånd. Eftersomvi förordar auktioner av återstående lokalradiofrekvenser, ytterligare analogaoch/eller digitala TV-kanaler, en rikstäckande radiokanal samt frekvenser förmobiltelefoni (UTMS-tillstånd) tillför vår politik ett betydande belopp tillstatskassan.Utauktionera UMTS-licensernaPoängen med auktioner - eller någon typ av anbudsförfarande - vidfördelningen av nyttigheter som radiofrekvenser är att ettmarknadsekonomiskt element byggs in från början i verksamheten. Densom tror sig kunna driva verksamheten effektivast är redo att bjuda mestför tillgången. Det är alltså alldeles för enkelt att påstå att ommobiltelefonioperatörerna efter en auktion måste betala högrekoncessionsavgifter detta automatiskt skulle innebära högre avgifter förabonnenterna.Post- och () avser att fördela fyra UTMS-tillstånd genomvad som brukar benämnas "skönhetstävling", där de ansökande operatörernabedöms efter uppfyllandet av kriterier som PTS ställt upp. Vi anser istället attlicenserna, som i flera andra länder, bland andra ,, och , fördelas genom auktionering.Genom en auktion får man fram de företag som verkligen är villiga attsatsa på den nya tekniken och som verkligen har måst räkna igenom att deklarar det. Den marknadslösning som en auktion innebär är en bättreurvalsprocedur än att, i och för sig säkerligen duktiga, byråkrater på Post- ochtelestyrelsen med hjälp av diverse konsulter ska rangordna företagen.Licenserna för de nya UMTS-mobiltillstånden bör auktioneras ut till deföretag som erbjuder sig att betala högst årlig avgift. Detta bör ske redan nu ihöst. För att få vara med och bjuda för ett tillstånd kan staten sätta upp kravsom ska uppfyllas av företaget - krav såsom viss täckning och service,nummerportabilitet etc. Auktionssystemet är en metod att även i en situationmed ett begränsat antal aktörer upprätthålla goda konkurrensvillkor.Genom auktionsförfarande och överlåtbarhet kan nya aktörer inträda,vilket är en viktig förutsättning för en fungerande marknad tillkonsumenternas bästa. Vi räknar med att detta kan ge 2-4 miljarder tillstatskassan . Det ligger i sakens natur att summan är svår att uppskatta.Vår beräkningar ät i underkant och bygger på internationella erfarenheter ochkontakter med branschfolk i Sverige.Stoppa fortsatt utbyggnad av digital-TVVi har från början bestämt avvisat statliga subventioner till digital-TV-utbyggnaden. Sådana förekommer emellertid genom det statliga bolagetTeracom och dotterbolaget . Om bolagen har råd att syssla medsubventionering i miljardklassen av TV-boxar bör deras inleveranser tillstaten - i avvaktan på försäljning - kunna vara betydligt större än idag.Intresset för att använda det frekvensutrymme som marksänd digital-TVtar i anspråk till andra kommunikationstjänster har också blivit större. MobiltInternet är en sådan möjlighet. Utan att känna till värdet avalternativanvändningen av frekvensutrymmet är det oklokt att låta digital-TV-sändningarna ta ytterligare distributionsresurser i anspråk.Folkpartiet anser att den fortsatta utbyggnaden av det marksända digital-TV-nätet inte ska genomföras. Det bör istället utredas hur eterfrekvensernakan utnyttjas på mest optimala sätt. Exempelvis kan de tillgängligafrekvenserna bjudas ut på aktion där olika användare ställs mot varandra.Folkpartiet förordar att statliga bör avvecklas. Påmediemarknaden konkurrerar bolaget med många privata intressenter vilketär olyckligt. Just nu tävlar med andra privata intressenter om att fåUMTS-licens.DatakommunikationI vår IT-motion utvecklar vi vår syn på en modern . Staten haren rad uppgifter i IT-politiken, som att motverka monopol, säkrakunskapsförsörjningen, skydda integritet m m. Staten kan också sägas haett slags övergripande ansvar för att exempelvis utbyggnaden av bredband- datakommunikation med hög överföringskapacitet - inte skapar nyaregionala orättvisor. Men sker bredbandsutbyggnaden isnabb takt och tekniken går framåt. Det finns till och med enmöjlighet att det sker snabbare, med fler deltagande aktörer och därmedett rikare utbud om regeringen inte planerar detta. Parallella tekniskasystem kan dessutom vara bra ur säkerhetssynpunkt. Det saknas medandra ord anledning att nu satsa skattepengar i en statligbredbandsutbyggnad.IntegrationspolitikenSegregationen gräver allt djupare diken mellan människor. Utanförskapoch vanmakt växer. Det är hög tid att bryta denna utveckling och vändautanförskapet till makt över det egna livet.Grundbulten för integration är makten över vardagen genom jobb och egenförsörjning. För att nå dit krävs i grunden en förändrad politik för jobb ochföretagande. Utbildning är avgörande. De som behöver skolan mest ska ocksåha den bästa skolan.Folkpartiet presenterar i denna motion ett alternativ till regeringens politiknär det gäller företagandets villkor och arbetsmarknaden. Dessa förändringarär i grunden generella, men kan ha som störst betydelse för dem som stårlängst ifrån dagens arbetsmarknad. Den liberala utbildningspolitiken somsätter eleverna och deras kunskaper i centrum är bland det viktigaste för attskapa jämlika livsvillkor för barn och ungdomar oavsett social bakgrund.Skolan kan bli en murbräcka mot segregation! Släpp de enskilda skolornafria, satsa på baskunskaper och särskilt på språket, sätt höga mål och ställhöga krav på eleverna men ge också skolor i segregerade områden godaresurser.Avreglera arbetsmarknaden för att släppa in de utestängda. Lägre skatt påarbete, minskade marginaleffekter och fattigdomsfällor, bättre villkor försmåföretagande, tillgång till mikrokrediter och rådgivning är vägar in påarbetsmarknaden.Vårdpolitik med patienten i centrumI har drivit kravet på en tillgänglig och patientnäraprimärvård. Vi har kallat vår primärvårdsläkare för "husläkaren". Vi anserockså att den benämningen är betydligt mer modern än regeringens tal omfamiljeläkare som riskerar att upplevas som missvisande för dem som intehar familj och för de familjer där man av någon anledning inte vill hasamma "familjeläkare".Nästan all vårdforskning stöder tesen att det är rätt att satsa mycket påvårdkedjans allra första länk. Där det sker får det positiva effekter på deövriga länkarna i vårdkedjan. Patienten hamnar med hjälp av sin husläkare pårätt vårdnivå.Men kravet på husläkare har mött mycket politiskt motstånd. Folkpartietföreslog husläkare och drev frågan i valet och därefter motbland annat hårt socialdemokratiskt motstånd. Som ett resultat av denborgerliga valsegern 1991 började husläkarreformen genomföras fr o m 1993.Socialdemokraterna avskaffade efter regeringsskiftet reformen hösten 1994.Samtidigt med husläkarlagen avskaffades också den fria etableringsrätten förbl a allmänläkare och sjukgymnaster.Målsättningen är en läkare per 1 500 invånare för att råda bot på problemetmed väntetider och svårtillgänglighet för patienterna. Det kräver drygt 1 500nya allmänläkartjänster.Regeringen har anslutit sig till målsättning att antaletspecialister i allmänmedicin ska bli en på 1 500 invånare. Men det målet kandock aldrig nås inom rimlig tid med den takt som regeringen föreslår. Skamålet uppnås som ambitionerna höjs för primärvården så krävs deten husläkarlag och en lag om utökad etableringsfrihet för fler specialister.Utan en ordentlig husläkarreform kommer allmänläkarbristen och de långaväntetiderna i primärvården att bestå.Fler privata vårdgivareFör att lösa primärvårdens problem krävs det fler privata vårdgivare. Ettfrisläppande av de privata vårdgivarna skulle relativt snabbt fylla igen deluckor i vården där det råder brist på läkare - inte minst inomprimärvården.En återinförd etableringsfrihet för privata allmänläkare ökar valfriheten. Vivill även att den fria etableringsfriheten förutom allmännläkare även skallomfatta sjukgymnaster, geriatriker, barnläkare, gynekologer och barnmorskor.Remisstvånget motverkar tillgängligheten för patienterna och fyller helleringen stor funktion men verkar hindrande för den privata vården. Det finnsflera exempel där socialdemokratiskt styrda landsting har använt remisskraveti motverkande syfte för de privata vårdgivarna. Det bör därför snarastavskaffas.All öppenvård bör konkurrensutsättas för att på det sättet dels ökaeffektiviteten, dels underlätta för privata alternativ att få större utrymme.KommunernaEn mycket viktig del av välfärden organiseras och finansieras avkommuner och landsting. De kommunala budgetarna står för den absolutövervägande delen av människors viktiga behov av skola, barnomsorg,äldreomsorg, sjukvård men även gator och vägar, kollektivtrafiken ellerindividuellt stöd för människor i särskilda omständigheter. Hurkommunerna sköter sin verksamhet är givetvis av avgörande betydelse förmänniskors vardag, både för att få ut mesta möjliga av skattepengarna ochför val av verksamheter finansierade med kommunala medel.Sedan vårbudgeten lades har prognosen för kommunernas skatteinkomsterår ökat med ytterligare , med ytterligare 6 resp16 miljarder . Enligt budgetpropositionen stigerkommunernas egna skatteinkomster med mellan 2000och 2003. Detta att jämföra med de dryga 11 miljarder som statsbidraget ökar.Det viktigaste är alltså att driva en politik för hög sysselsättning och god ochstabil tillväxt. Det ger kommunerna den bästa förutsättningen att klara sina sinekonomi. Även om det inte alltid märks på kvaliteten ute i de enskildaverksamheterna, har de kommunala konsumtionsutgifterna stigit med 1,2 %mellan 1997 och 1998, och och beräknas stigamed0,för 2000.Det är alltså en stor inkomstförstärkning för kommunsektorn. För den somtror på ett rakt samband mellan resurser och resultat torde alltså situationenide kommunala verksamheterna, i vården och skolan, te sig som en gåta. Mensvaret är att något sådant samband inte finns och det framgår med allönskvärd tydlighet i de jämförelser som görs mellan kommunala kostnaderför olika typer av verksamheter kommunerna emellan. Kommunsektorn drasfortfarande med betydande strukturproblem.Samtidigt kan vi se att produktiviteten inte stiger som tidigare.Prestationerna steg som resursernasjönk . Under dessa år steg således produktiviteten med nästan 15 %.Efter 1994 har minskningen av resurser åtföljts av minskade prestationer.Detta om något visar vikten av förnyelse och utveckling av verksamheterna.Det handlar alltså inte enbart om hur stora summor som kan disponeras.Kommunerna måste göra rätt saker och de måste göras på rätt sätt. Menförutsättningarna skiljer sig från kommun till kommun, ibland beroende på attväljarna röstat fram en regim som sköter verksamheten skickligt, ibland föratt olika kommuner gör olika val av skattesats, avgiftsnivåer, servicegrad ochomfattning av den kommunala verksamheten.En effektiv upphandling, koncentration till kärnverksamheterna ochmångfald inom den kommunalt finansierade servicen gör att medborgarna fårvaluta för sina skattepengar.Folkpartiet säger ja även till de i budgetpropositionen angivnautökningarna av statsbidrag, men avser återkomma med ett definitivtställningstagande då vi ser den fortsatta utvecklingen avkommunernas skatteinkomster. Men för att det ska vara meningsfullt attskjuta till extra resurser måste en rad strukturreformer genomföras.Vi förespråkar främst följande strukturreformer för den kommunalasektorn- Prioritera kärnverksamheterna- Sälj kommunala bolag- Konkurrensutsätt all verksamhet som inte är myndighetsutövning- Avreglera vården och skolan - statliga hinder för privata alternativ skaundanröjas- Nej till ytterligare regleringar, exempelvis det föreslagna förbudet motprivata sjukhus- Samverkan sjukvård-försäkringskassa (FINSAM)- Större makt och valfrihet för medborgaren genom vårdgaranti, skolpengoch äldrepeng- Tydliga mål för skolan, reformerat gymnasium, garantera friskolornaDet kommunala utjämningssystemet är till för att skapa förutsättningar atttillförsäkra alla medborgare tillgång till god service. Systemetmåste reformeras så att kommunerna har incitament att öka de egnaskatteintäkterna, vara tillväxtbefrämjande och ges en legitimitet genomtydlighet och genomskinlighet. Det är de strukturellt betingadekostnadsskillnaderna som ska utjämnas.Vi avslår många av de "jippo-miljarder" som finns i budgeten. Statsbidragsom går till kommunerna ska utgå efter likvärdiga förutsättningar ochgenerella regler. Kommunrna ska inte stå och buga och bocka hos statsrådenför att få del av bidrag till dem som gör det som för ögonblicket passar iregeringens politik. Kommunakut, kretsloppsmiljard, storstadssatsning, lokalainvesteringsprogram och maxtaxan visar att det är dags att stärka detkommunala självstyret. Vår kritik av exempelvis Kretsloppsmiljarden ochÖstersjömiljarden har också starkt stöd i de utvärderingar som gjorts av t exRiksdagens revisorer och Riksrevisionsverket.Folkpartiet stödjer helt den s.k. finansieringsprincipen, som innebär att dåstaten ger kommunerna nya åtaganden eller genomför skatteförändringar somundandrar kommunalskatt, så ska detta fullt ut kompenseras, liksomförändringar åt motsatt håll. De skattesänkningar vi föreslår påverkar till vissdel de kommunala skatteintäkterna, vilket vi förutsätter ska justeras netto såatt kommunernas ekonomi inte påverkas.Inriktningen av budgetpolitikenFörbättringen av de offentliga finanserna är både avstrukturell och konjunkturell art. De strukturella budgetförstärkningarnabörjade på allvar i och med budgetpropositionen 1992.Budgetförstärkningarna om drygt13 % av BNP fördelar sig med under denborgerliga regeringen och under densocialdemokratiska regeringen därefter. Resultatet av beslut fattade ibörjan av perioden har givit resultat . Ett exempel pådetta är förändringarna av bostadssubventionerna. De uppgick i början av1990-talet till men har som följd av beslutfattade , det s.k. Danellsystemet, minskat ner till ett parmiljarder kronor.Men förbättringarna är också konjunkturella. De svenska offentligafinanserna har ansetts vara starkt konjunkturberoende. Genomförändringar har konjunkturberoendet sannolikt minskat, bl.a. genom att skattereformen minskade progressiviteten och genomsänkningen av ersättningsnivåerna i transfereringssystemen. Bland annatgenom smygande urholkningar av skattereformen har dock konjunktur-beroendet på nytt ökat. Ingen kan med säkerhet säga hur starkt stats-finansernas konjunkturberoende är . Detta kommer att prövas försti nästa konjunkturavmattning.Den fortfarande sannolikt kraftiga konjunkturkänsligheten är ett starktargument för att över ha en marginal motkonjunkturförsvagningars effekter på de offentliga finanserna. Därför harFolkpartiet ställt upp på målet om ett överskott i de offentliga finanserna överkonjunkturcykeln motsvarande av BNP. Det innebär att sett ska de offentliga finanserna i genomsnitt ha ett årligt överskott sommotsvarar av BNP, eller . Om överskottet igenomsnitt ska vara2 % procent bör det givetvis vara i högkonjunktur för att kunnaväga upp ett sämre läge i lågkonjunkturen. Regeringen uttalde sig om detta ivårpropositionen:"Konjunkturmässiga avvikelser från den långsiktiga tillväxttrenden börföranleda motsvarande justeringar av de årsvisa målen. I en högkonjunkturbör därför överskottsmålet överstiga . Det motsatta skall gälla i enlågkonjunktur. Om överskottsmålet sätts till oavsett konjunkturlägetriskerar finanspolitiken att förstärka konjunktursvängningarna. (s. 70-71)"Det är därför nödvändigt att överskottsmålet för det kommande budgetåretsätts högre än . Regeringen har stannat för att sätta målet till2,. Vi anser att detta är ett för lågt satt mål med hänsyn till den högakonjunkturkänsligheten. Målet bör vara . Vår politik äravvägd med hänsyn härtill.Tabell 2. Finansiellt sparande i offentlig sektor 2001-2003Tabell 3: ( 2001 2002 2003 )Det har förts en debatt om huruvida det är tillrådligt med skattesänkningari rådande konjunkturläge och med de risker som ändå finns. Deskattesänkningar föreslår ökar utbudet av arbetskraft ochkapital och minskar därmed riskerna för överhettning och inflation. Demotsvaras av utgiftsbegränsningar och ett ansvarsfullt utnyttjande av deoffentliga intäkterna.Dagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte är förenligtmed en växande och dynamisk ekonomi. Skatte- och utgiftstrycket måstesänkas. Vår skattepolitik leder till att skattekvoten sjunker till ,vilketär lägre än regeringens förslag. Utgiftskvoten inklusiveräntekostnader sjunker till . Genom mindre utgifter och ökadförsäljning av statliga företag sjunker bruttoskulden med Folkpartietsalternativ till av BNP . Därefter bör både skatte- ochutgiftstrycket fortsätta att minska.Tabell 3. Skatter och utgifter 2001-2003Tabell 4: (2001 2002 2003 )budgetalternativ isammanfattningSverige behöver en ordentlig skattereform. Skatten på arbete måstesänkas. Med sänkt skatt på arbete kan flera få jobb. Även omkonjunkturen just nu förbättras och sysselsättningen stiger står fortfarandealltför många utanför arbetsmarknaden. Skattesänkningar som kanunderlätta för människor att få jobb är därför nödvändiga. Det handlardels om skattesänkningar som gör det möjligt för människor att leva påsin lön, dels om skattesänkningar som genom att minskamarginaleffekterna gör det lättare att ta sig ur fattigdomsfällorna. Vidarehotar en risk för överhettning trots att fortfarande så många står utanförarbetsmarknaden. För att minska den risken måste utbudet av arbetskraftöka. Här har sänkningar av marginalskatterna en nyckelroll att spela.Det behövs således ett samlat paket av åtgärder bl.a. på skatteområdet föratt lösa problemen. lägger fram ett enhetligt skatteförslag sombl.a. innehåller följande.Tabell 4. budgetalternativMiljarder kronorTabell 5: (budgetalternativ )Vi föreslår en skattereform med inriktning på sänkt skatt på arbete ochrisksparande. De grundläggande principerna 1991 årsskattereform, nämligen "hälften kvar" och att de allra flesta bara skabetala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentreraskatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen,nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunktför statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå dengrundläggande principen att de flesta bara ska betala i skatt, ochatt de med höga inkomster ska betala . Vi vill höja den gräns vidvilken man börjar betala statlig skatt så att den sammanfaller med gräsnenför egernavgifterna för att undvika att människor betar både statlig skattoch egenavgifter. Den s.k. LO-puckeln innebär att ett minskandegrundavdrag ökar marginaleffekterna.