mot · GO02T212 · 2000-10-05 00:00:00 — Även om tekniken ger oss tystare bilar och flygplan så kvarstårproblemet främst p.g.a. ökad användning av flyg och bil.SamhällsplaneringKommunikation, boende och arbetsplatser bör planeras på sådant sätt attdet blir en del av det ekologiskt hållbara samhället. Omsamhällsplaneringen skall fungera enligt de trafikpolitiska målen börarbetsplatser och affärscentra förses med högfrekvent kollektivtrafik.Möjligheter att hitta nya lösningar måste också premieras. Här finnsmöjlighet att med vår väl utvecklade IT-bransch ta fram lösningar så att t.ex.arbetsplatser kan ligga utmed transportsträckor och i närheten avboendemiljöer. Detta tillsammans med övriga åtgärder för att främjadistansarbete, och en väl utvecklad kollektivtrafik, bör kunna ge en minskningav persontransporter.BränslenDen största delen av våra transporter baseras på fossila bränslen. Men detkommer ständigt nya rapporter om nya tekniska framgångar som ger färreutsläpp och partiklar. Det är viktigt att stimulera tekniken för alternativadrivmedel till motorer. Det är angeläget att inom EU åstadkommagemensamma tag när det gäller den miljörelaterade beskattningen. Pådetta sätt kan konkurrensen bibehållas men med mer miljöanpassadedrivmedel och transporter.Transportsektorn är en stor användare av dieselNär det gäller partikelutsläppen så kan vi jämföra MK1-dieselmed omvärldens. Runt omkring oss i säljer man diesel med upptill 500 ppm svavel. är EU:s krav max 350 ppm. Från år2005 gäller max 50 ppm. Men i innehåller MK1-diesel redan idagendast 5 ppm (Enligt test i tidningen ). Denna diesel vill regeringenbeskatta hårdare.Vi kristdemokrater motsätter oss den höjning av dieselskatten som aviserasi budgetpropositionen. Det är anmärkningsvärt att regeringen åter igen villstraffa den svenska åkerinäringen genom att för höjaskatten på renaste diesel. Det är allom bekant att mångautländska åkare tankar billigare och mycket hälsofarligare diesel innan dekommer till . Utsläppen hamnar här i medan skatteintäkternastannar i ett annat land. Det borde vara en enkel ekvation, att om manpremierar den bästa dieseln i så tankar fler här i . Detta skullemedföra att skatteintäkterna ökar och utsläppen blir mindre farliga.Biodrivmedel har en gynnsam effekt på mängden koldioxid. Biodrivmedelminskar beroendet av import från oljeproducerande länder, ökar antaletarbetstillfällen och skapar en marknad för en konkurrenskraftig gröda försvenskt jordbruk. En introduktion av biobränsle bör ske genomlåginblandning och genom att utveckla nya motorer som kan drivas med renalkohol. Låginblandning av största möjliga halt, som kan utanmodifieringar i befintliga motorer, ger en marknad för inhemskproduktion i stor skala. Då skapas också förutsättningar för en introduktion avfordon med ren alkoholdrift. Det är viktigt att skatter och andra pålagor intehindrar utvecklingen av alternativa bränslen. Staten måste medverka till attstimulera marknaden på detta område. Utvecklingen måste drivas i rättriktning för att öka aktörernas möjlighet att arbeta med god framförhållning.Ett tydligt mål bör vara att minst hälften av alla bilar drivs med annat änfossilt bränsle år 2010.Bilismen och transporterna står för en stor del av den ökandeenergiförbrukningen och koldioxidutsläppen. är bilen enförutsättning för rörelsefrihet och bekvämlighet för många människor. I vissafall är bilen den enda möjligheten att ta sig fram för människor, främst iglesbygden. Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem så kommer bilenatt vara nödvändig . Miljöbilen måste bli en självklarhet iframtidens samhälle. Samordning och stimulans saknas.Höjd fordonsskatt på äldre dieselbilarI budgetpropositionen presenteras förslaget att höja fordonsskatten påäldre dieselbilar. Det kan låta klokt med tanke på att de nyare bilarna ärrenare än de äldre och då borde de äldre betala lika mycket fordonsskattåtminstone. Bakgrunden är att kilometerskatten för dieselbilaravskaffades 1993. höjdes fordonsskatten kraftigt för nyadieselbilar. De som redan köpt en sådan bil kunde inte veta om ändringeni förväg resonerade man, så att höjningen gällde enbart för bilar nyare än1993. har sedan lämnat förslag tillenhetsbeskattning av personbilar (SOU 1999:62). Regeringen har inte låtitmeddela vilken väg man skulle gå på då man tar upp ett avutredningens alla förslag, nämligen detta om höjd fordonsskatt fördieselbilar, modell och äldre.Konsekvensen av detta, om det skulle bli beslut, blir då attmänniskor har på sig att bestämma om de ska behålla sin betala förhöjd skatt (mer för en liten bil typ ochcirka mer för en stor bil typ ).Exempelvis skulle pensionärsparet som haft sin diesel ifrån1980 få välja mellan att betala extra i högrefordonsskatt eller att sälja bilen. Det senare torde inte vara någon lönsamaffäreftersom bilen redan från början inte är värd så mycket och värdet tordeminska ytterligare till följd av skattehöjningen.Regeringen har å andra sidan valt att föreslå slopad skatt på försäljning avlätta lastbilar, lätta bussar och motorcyklar. Dessa två poster tar i stort sett utvarandra i budgeten. Men regeringen skriver att slopandet avförsäljningsskatten måste gälla från det datum då budgeten offentliggjordes,, för att inte stoppa försäljningen av dessa fordon ochretroaktiv återbetalning kommer att ske efter . Regeringen haralltså i princip bundit vid ett beslut om slopad skatt utan attriksdagen haft möjlighet att yttra sig.Vidare skriver regeringen att den avser se över dieselbeskattningen förprivatbilism och yrkesmässig trafik och att förändringar på detta område börbaseras på en analys av de sammantagna effekterna av alla vägtrafikrelateradeskatter, dvs. Ändå läggs förslaget om höjd fordonsskattför äldre dieselbilar just . Vi anser att principen är rätt men tidpunktenfel.Beskattningen bör ses över i ett större sammanhang och människor måste fåtid på sig att bestämma om sina fordon.Tunga veteranfordonEtt annat förslag som lämnades av , men intetagits upp av regeringen, är att slopa både fordonsskatt och vägavgift förveteranlastbilar om de används av personer vars huvudsysselsättning inteär godstransporter samt att de endast tillfälligt körs på allmänna vägar. Vibegär att beslutar om utredningens förslag i detta avseende.MotorcyklarSverige är ett av världens motorcykeltätaste land om man räknar tillantalet motorcyklar per invånare. Det lär finnas omkring 150.000motorcyklar i landet och nyregistreringen ökar. nyregistrerades 13.132 motorcyklar jämfört med 12.451 år1999.Sveriges (), som har omkring60.000 medlemmar, har för trafikutskott påtalat bland annat ettakut problem med typgodkännanden. Nationella typgodkännanden upphör iSverige enligt implementering av direktivet 97/24/EG.Övriga EU-länder har valt att behålla dem till . Detta får märkligakonsekvenser i eftersom kraven vid besiktning blir mycket hårdare.En importerad motorcykel från ett annat EU-land blir kanske inte godkänd iSverige om någon enda detalj är utbytt. En ny motorcykel kanske man intekan byta styre på? Enligt SMC kan inte svenska myndigheter ge besked omvad som gäller. SMC hävdar också att detta innebär ett handelshinder iställetför att underlätta handeln över gränserna, vilket var syftet med direktivet.De regler för nationella typgodkännanden som gäller i övriga EU t.o.m 17juni 2003 bör också beslutas gälla i från samma datum.SkrotningspremienSverige har näst äldsta bilpark och trotsnybilsförsäljningens uppgång kommer det att dröja , oavsett eneventuell lagstiftning om producentansvar, innan vi får bort de gamla,orenade bilarna från vägarna. vill därför föreslå enkraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell, dåkatalysatorn blev obligatorisk. Enligt den utredning som gjordes omskrotningspremien (SOU 1997:126) torde en kraftig höjning, även underen begränsad period, innebära att många gamla bilar med dåligasäkerhets- och miljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt. Vårtförslag är att höja skrotningspremien till för bilar äldre än 1989års modell av . För att inte hämmanybilsförsäljningen bör inte hela summan läggas på nybilspriset enligtdagens princip. Eftersom man begränsar perioden med höjd premie, bördetta kunna vara möjligt. Regeringen bör ges i uppdrag att höjaskrotningspremien enligt ovanstående modell.Minska bilberoendet i storstädernaKöerna i trafiken är ett stort problem, för miljön men också för vår hälsa.En undersökning av MTC visar attmoderna bilar har fyra gånger högre bränsleförbrukning vid köbildning änvid körning där trafiken flyter. Som en följd av den ökadebränsleförbrukningen ökar även utsläppen av växthusgasen koldioxiddrygt fyra gånger. Enbart kostnaden för ökningen avbränsleförbrukningen kan beräknas till per år.Samma undersökning visar att de äldre bilarna utan katalysatorer drar cafem gånger mer bränsle vid rusningstrafik än vid körning i normaltrafik.Därmed ökar också koldioxidutsläppen fem gånger vid sådan köbildning.Kraftfulla satsningar på kollektivtrafiken tillsammans med ekonomiskastyrmedel är nödvändiga i våra största städer. Köer är ett nederlag både förmiljön och för marknadsekonomin och orsakar stora kostnader. Satsningar påkollektivtrafik, främjande av cykeltrafik, ekonomiska styrmedel ochintroduktion av transporttelematik (dvs. med hjälp av IT utnyttja vägarnasmartare) bör vara medel för att minska bilköerna i storstäderna. Regeringenbör återkomma med ett förslag som öppnar möjligheten för kommuner ochregioner att utnyttja miljöstyrande vägavgifter i hårt trafikerade stadskärnor.Detta bör dock ske i samband med genomförandet av störreinfrastrukturprojekt som förbättrar storstadstrafiken som helhet. De medelsom inkommer bör stanna i regionen.CykelpolitikPrecis som i tidigare trafikpolitiska propositioner förbigår regeringen detmiljövänligaste, energieffektivaste och nyttigaste fordonet på väg,nämligen cykeln. Ordet "cykel" förekommer inte i propositionenstrafiksammanhang. vill därför, , lyftafram cykelns möjlighet att, i synnerhet på korta avstånd, bidra medlösningar för ett ekologiskt hållbart transportsystem.15 % av alla transporter till lands i sker per cykel, ändå cyklas detlite i om man jämför med länder som , ochTyskland. har cyklandet reducerats till en femtedel, tillförmån för bilåkandet. Vid kortare transporter har cykeln en rad fördelar ijämförelse med andra trafikslag. Med tanke på att var fjärde bilresa är kortareän är det uppenbart att det finns en stor potential för ökat cyklande.Regeringen bör återkomma med en handlingsplan för hur cyklandet påkortare avstånd ska stimuleras.I de städer som särskilt satsat på cykeln, exempelvis , ochVästerås, ligger andelen cykeltransporter högre än i övriga städer. Detviktigaste för att öka cyklandet är satsningar på bra cykelstråk, godväghållning inklusive snöröjning, informativ skyltning och godaparkeringsmöjligheter, gärna med möjlighet att kunna låsa fast cykeln vidstolpar för att minska stöldrisken. Viktigt är också att göra det enkelt att tamed cykeln på kollektiva transportmedel som tåg och buss. Bracykelparkeringar vid stationer etc., gärna med övervakning och tak, kan varaett bra sätt att underlätta för cyklisterna. Försök med kommunala lånecyklarkan vara ytterligare ett sätt att stimulera till ökat cyklande. Lånet av cykelbörvara kopplat till någon form av pant som ger ett incitament för ansvarsfullthandhavande. Svenska städer kan i detta avseende lära av till exempelKöpenhamn och Amsterdam.Väg och järnvägVägverketVägverkets måluppfyllelse är god förutom på området trafiksäkerhet,något som vi redan påpekade i en särskild motion omtrafiksäkerhet. De besparingskrav på administration somKristdemokraterna föreslog har regeringen nu följt, och gåttutöver, varför vi inte finner det möjligt att ytterligare spara på denna post.Kristdemokraterna gör bedömningen att bör fokusera mer påkärnuppgifterna. Det är angeläget att också understryka vikten av attVägverkets produktionsorganisation bolagiseras och får arbeta helt friståendefrån myndigheten. menar att av all produktion ärkonkurrensutsatt, men vi har ändå anledning att tro att det finns vinster attgöra på en bolagisering.Regeringen föreslår att anslaget 36:2 skall tillföras ,varav öronmärks för reparation av de vägar och broarsom skadades av sommarens översvämningar. Dessa summor är otillräckligaför att bevara vägkapitalet och förhindra att den långt gående nedslitningenleder till kapitalförstöring.Kristdemokraterna avsätter utöver regeringens förslagtill investeringar, underhåll och upprustning av vägnätet . Avbeloppet avses en stor del användas till "skuggtullar" för PPP-projekt (Public-Private Partnership). Även övriga nyinvesteringar och reinvesteringar på destarkt nedslitna riks- och länsvägarna samt satsningar på järnvägsnätet ryms ianslaget. Finansiering sker med medel som frigörs genom utförsäljning avstatlig egendom. Det är en sund och långsiktigt hållbar princip för staten attavyttra tillgångar som aktier, för att i stället kunna investera ianläggningstillgångar som vägar och järnvägar med hög samhällsekonomiskavkastning.BanverketSkall järnvägen ha större möjligheter att utvecklas och ta uppkonkurrensen med övriga transportsystem är det ytterst viktigt att bådestomnätet och länsnätet förbättras. Det är därför vår bestämda uppfattningatt det behövs ytterligare resurser till för fortsattanyinvesteringar och för upprustning av banorna.Vi är tveksamma till regeringens kraftfulla nedskärning på Banverketsadministration. Redan nu kommer signaler om att administrationen intehinner med att fullfölja projekt som redan är projekterade och beslutade. Viämnar därför följa frågan noggrant och anser att regeringen bör återkommatill med en konsekvensanalys av besparingarna . Visardet sig då att de administrativa nedskärningarna har varit för stora börresurseråterföras till Banverket.Nybyggnation och investeringarDe framtida järnvägsinvesteringarna måste genomföras över hela landetså att det skapas ett väl fungerande kommunikationssystem. Vi anserdärför att är ett viktigt projekt som även framgent skallstödjas. Satsningen på förstärkta banvallar, vilket gör att godsmängdenkan öka på dessa sträckor, är enligt vår mening bra och bör påskyndas.Elektrifieringen av Blekinge kustbana är ett projekt som längeefterfrågats. Det är positivt för miljön och för regionens utveckling mendet är också viktigt att erforderliga resurser finns hos förprojektet.Vi anser även att det är viktigt att utvecklingen av järnvägen sker i närasamarbete med andra trafiksystem. Samordning av järnväg och flyg bordevara en målsättning i det framtida arbetet. Här kan nämnas exempel somLandvetter, och där alla tre flygplatserna medförhållandevis små kostnader kan knytas samman med järnvägen och på såsätt skapa bra kommunikationslösningar.Förutom samordningen mellan olika trafikslag är det viktigt attflaskhalsarna som finns kring våra tre storstadsregioner byggs bort vilket göratt järnvägen får större förutsättningar att utvecklas både vad det gällerperson- och godstrafiken.Men trots dessa synpunkter vad det gäller storstadsregionerna så måste denomdiskuterade i utredas vidare, ur miljösynpunkt menframför allt vad gäller den samhällsekonomiska nyttan. Mindre kostsammaalternativ till tunneln bör också studeras.ÖresundsförbindelsenBeträffande Öresundsförbindelsen är det alltjämt vår bestämdauppfattning att bron skall bära sina egna kostnader. Vi säger därför nej tillBanverkets avgiftshöjning i hela landet och menar att bron skallavgiftsfinansieras i enlighet med det första avtalet mellan ochDanmark.SJKundvänligt resandeDet är ytterst viktigt att avregleringarna inte leder till onödiga problem förresenärerna. Biljettbokning, stationer och annan kringservice måste därförsamordnas. Det ligger i allas intresse att avregleringen lyckas. Dettakommer att leda till fler operatörer och lägre priser. Men om dessafördelar inte skall förloras är det viktigt att de problem som hittillsuppmärksammats får sin lösning.Fortsatt avreglering och införande av slottiderEn annan viktig förändring som behöver genomföras är att alla operatörerfår agera på marknaden utifrån samma förutsättningar. Alla linjer bördärför upphandlas och förutsättningarna för att införa slottider mellan demest attraktiva destinationerna bör utredas.SjöfartenI förra årets trafikmotion pekade vi kristdemokrater på vikten av attSverige fattar beslut om en långsiktig sjöfartspolitik. Regeringen haranordnat en hearing där sjöfartens olika parter fått komma till tals.Näringsministern har, när riksdagsfrågor ställts, enbart hänvisat till attnuvarande stöd till sjöfarten ska utvärderas innan nya åtgärder vidtas.Idag ser vi resultatet: Svensk sjöfart står inför valet att flagga ut ellerlägga ned. Om regeringen hade presenterat en långsiktig politik såkunde den svenska handelsflottan ha varit betydligt större än den är.Nu är det desto viktigare att fattar rätt beslut för sjöfarten. Vivälkomnar regeringens öppning i budgetpropositionen om att införa ettnettostöd för sjöfarten, vilket vi efterlyst . Även om nettostödetinte kan införas är det ändå ett positivt besked till näringen.Regeringen har dock inte gett några besked om färjerederierna kanpåräkna stöd . Regeringen är uppenbarligen beredd att släppatusentals jobb utomlands.Kristdemokraterna avsätter mer än regeringen för att inkludera färjerederierna i sjöfartsstödet, samt för att täckaupp skillnaden mellan regeringens beräkningar och Rederinämndens.Under året som gått har taxfree slopats inom EU. Endast vissa färjelinjerhar kvar sådan försäljning, exempelvis de som trafikerar . För övrigafärjerederier har det varit svårt att möta omställningen. Eftersom det varoklart in i det sista om beslutet ville av naturliga skäl inte alla rederierinve-stera stora pengar för att bygga om färjor långt i förväg. är beslutet tagetoch stora satsningar har också gjorts för anpassa färjorna till större andelgodsvolym och mindre andel passagerare. Öppnandet avÖresundsförbindelsen har också bidragit till att minska flödet av gods ochpassagerare på köl.Till detta kommer att allt fler länder insett vikten av att behålla en inhemskhandelsflotta och färjesjöfart och därför anpassat sina skatter och lagar efterEU:s konkurrensnormer. Långsiktigt bör sjöfartssubventionerna avskaffas.Men framöver måste de finnas för att svara upp motkonkurrensen från fartyg under bekvämlighetsflagg, vissa med stora brister påsjösäkerhet och miljötänkande. är ett föregångsland inom sjöfartennär det gäller sjösäkerhet och miljömedvetenhet och därför är det mycketviktigt behålla den svenska kompetensen och att svenska rederier får villkorsom åtminstone övriga EU-länders rederier. Regeringen bör driva fråganinom EU för att sätta ett slutdatum för sjöfartsstöden i dagens form. Parallelltmåste EU arbeta för ökad sjösäkerhet - vi kan bara notera de tragiskafärjekatastroferna i - och hårt bekämpa deattityder som förekommer hos nationer där man inte vill efterleva säkerhets-och miljönormer som satts av internationella sjösäkerhetsorgan. Det ska integå att konkurrera genom att pruta på säkerheten eller genom att dumpa oljatill havs. Tyvärr är det ofta efter olyckorna som uppvaknandet sker. Så harockså den s.k. bidragit till att kraven skärpts och medvetandetom säkerheten ökar.Sveriges nuvarande sjöfartsstöd, det s.k. , ligger lägre än vadsom är tillåtet medan det utnyttjas fullt ut av länder som ochTyskland. Efter avskaffandet av taxfreeförsäljningen har både ochnu låtit även färjenäringen få del av sjöfartsstödet. I ärpassagerartrafiken undantagen från bemanningsstöd. har införttonnageskatt och har även beslutat om en sådan skatt föratt behålla sin handelsflotta.Sverige har sedan generationer tillbaka haft en framträdande position påden internationella sjöfartsmarknaden. Det finns starka skäl till att Sverigeskaha en egen handelsflotta även . Den största delen av utrikeshandelntransporteras på köl. Ur beredskapssynpunkt är det viktigt att hartillgång till en egen handelsflotta. Regeringen skriver i budgetpropositionen:"Den tilltagande utflaggningen av svenska fartyg hartydligt avtagit. Tillgången på lämpligt svenskflaggat tonnage är emellertidfortfarande begränsad. Även specialiseringen av den svenska handelsflottanbegränsar i praktiken nyttjandet av tillgängligt tonnage vid kriser. Så kalladeTAP-avtal, vilka möjliggör att tillfälligt anställa utländsk personal, kan påsiktmedföra svårigheter att bemanna svenska fartyg vid höjd beredskap, kriseroch krig. "Den svenska sjöfarten bidrar i högsta grad till ekonomisk tillväxt ochgenererar många arbetstillfällen. Den svenska handelsflottan ger också enplattform för att bedriva ett internationellt säkerhets- och miljöarbete.För svensk industri, den svenska arbetsmarknaden, möjligheteratt påverka internationella sjöfartsfrågor om exempelvis säkerhet och miljö,samt den svenska beredskapen, vore det förödande om förlorar sinsjöfartsnäring.Ett positivt förslag i propositionen är bidraget till fartygsförlagdutbildning, vilket vi begärt förslag om i tidigare motioner. Ett förslag somregeringen dock undvikit, trots att det omnämndes i den s.k. , är frågan om tonnageskatt. Flera länder har valt denna typav beskattning istället för vanlig företagsskatt. I några länder kan rederiernavälja skattesätt. Tonnageskatten är en schablonbeskattning som innebär att ettskatteuttag sker efter hur mycket tonnage bolaget innehar. Skatten tas utoavsett hur resultatet är för företaget. Eftersom man inte skattar föreventuellareavinster vid försäljningar gör det att företaget kan behålla enreavinst under i bolaget och göra nya investeringar när marknadenär lämplig för det. Detta innebär att investeringar beslutas på kommersiellagrunder, inte av skatteskäl. Att låta bygga ett nytt lastfartyg eller en nyfärja ären stor och långsiktig investering. Vi föreslår att ger regeringen iuppdrag att återkomma med förslag till tonnageskatt.EU:s transportministrar har sagt sig vilja utveckla kustsjöfarten. Detta ärpositivt för transporterna, och med sin långa kust och långavattendrag skulle tjäna på att kustsjöfarten fick en renässans. De olika hindersom ligger i vägen måste undanröjas. Exempelvis har konkreta förslagframlagts om större reduktion av lotsavgifter för Vänersjöfarten än de somSjöfartsverket medgivit. Vänersjöfarten har drabbats av flera motgångarunder senare år och detta måste uppmärksammas av regeringen.Oljeutsläppen i är fortfarande ett stort problem. Den störstadelen av oljeutsläppen sker inte vid tankbåtsolyckor utan i samband medrengöringen ombord på olika typer av fartyg. I är det sedan 1976förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras varje år400-500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalettorde dessutom vara stort. Problemet är tänkt att reduceras genomHelsingforskonventionens förslag om "No special fee". Eftersom nuregeringen har lagt en proposition om genomförande av Östersjöstrategin såser vi det som ett steg i rätt riktning för ett renare Östersjön.Kristdemokraterna anser sammanfattningsvis vad gäller sjöfartspolitikenatt arbetet i EU måste fortsätta i riktning mot konkurrensneutralitet mellansjöfartsnationerna samt en prioritering av arbetet med flaggstatskontroll,att måste slå vakt om sin position som sjöfartsnation och behålladen svenska handelsflottan så långt möjligt under svensk flagg,att ett nettostödssystem införs 2002, men att färjorna tas med redan från2001 i sjöfartsstödet (sådana färjor som varken har taxfree eller annat statligtstöd),att regeringen bör sträva efter långsiktiga parlamentariskaöverenskommelser om sjöfartspolitiken samt en bred enighet påsjöarbetsmarknaden om dess framtida inriktning,att kustsjöfartens situation uppmärksammas, särskilt Vänersjöfartens situa-tion,att en tonnageskatt bör införas,att regeringen fortsätter arbetet med Östersjöstrategin och driver på förökade miljökrav för Östersjön.LuftfartenInledningResandet inom det svenska inrikesflyget har, efter en kraftig nedgångunder 1990-talets första hälft, återigen börjat öka. gjordes ca 8miljoner inrikes flygresor.