mot · GO02Kr291 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr291av , ()Kultur, medier, trossamfund och fritidInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:1 för år 200118 503 000 kr.2. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhetm.m. 124 463 000 kr.3. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:5 Bidrag till m.fl.För år 2001 609 264 000 kr.4. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:7 Bidrag till vissa teaterändamål m.m.För år 2001 mer än regeringen eller således 133 000 000kr.5. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:8 Bidrag till regionalbiblioteksverksamhet för 25 657 000 kr.6. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:9 Litteraturstöd för 61 917000 kr.7. beslutar att avskaffa anslaget 28:11 Stöd till bokhandeln ienlighet med vad som anförs i motionen.8. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 polititikområde 28:12 Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket för utöver vad regeringenföreslår eller således 72 330 000 kr.9. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:16 Konstnärlig gestaltning av dengemensamma miljön för 29 438 000 kr.10. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:21 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer för 224 933 000 kr.11. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 polititikområde 28:27 Bidrag till kulturmiljövård ochkulturstöd vid ombyggnad för utöver vadregeringen föreslår eller således 272 038 000 kr.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturinstitutionernas lokalförsörjning och hyreskostnader.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny museistruktur.14. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:29 Centrala museer för 181578 000 kr.15. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler0 kr.16. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:33 Riksutställningar för år 200113 046 000 kr.17. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 28:39 Kulturfond för 120 000000 kr.18. beslutar att överföra bidrag till folkhögskolorna frånutgiftsområde 17 till utgiftsområde 16 i enlighet med vad som anförs imotionen.19. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 25:1 Bidrag till folkbildningen för år2001 1 363 068 000 kr.20. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 29:1 för 5829 000 kr.21. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen tillutgiftsområde 17 politikområde 29:2 Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet 17 889 000 kr.22. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen förutgiftsområde 17 politikområde 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokalerför 0 kr.23. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen förutgiftsområde 17 politikområde 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationer förår 2001 2 432 000 kr.24. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen förutgiftsområde 17 politikområde 30:4 Stöd till friluftsorganisationer för år2001 10 000 000 kr.25. avslår regeringens förslag att höja TV-licensen från den 1januari 2001 i enlighet med vad som anförs i motionen.InledningModerata Samlingspartiet vill verka för en större frihet påkulturens område och vi har i motion 2000/01:Kr235 av BoLundgren m.fl. (m) angivit de principer vi anser bör gälla förde kulturpolitiska insatserna. Den av Socialdemokraternaförda kulturpolitiken leder till korporativism som skapar ettberoende som verkar hämmande för initiativ ochnyskapande. Skatter och pålagor försvårar den konstnärligaverksamheten och gör produktionen orimligtkostnadskrävande.De kulturpolitiska insatserna får inte styras av arbetsmarknadspolitiskaaspekter. Kulturpolitiken måste garanteras mångfald, konstnärlig frihet ochkvalitet. Statens och kommunernas stöd och engagemang ikultursammanhang måste präglas av viljan att ge förutsättningar förkvalitativt högtstående kulturupplevelser för den enskilde.En ny roll förKulturrådetVi vidhåller vår mångåriga kritik mot Kulturrådetsdominerande roll och de risker det medför för en vitalförnyelse av kulturen. Vi föreslår en minskning avkulturbyråkratin genom ett lägre anslag till Kulturrådet.Statens kulturråd har haft en dominerande roll vid bedömning avkulturverksamheter, tilldelande av statliga medel och uppföljning av deområden där staten genom sina regelverk och medel har ett avgörandeinflytande. Genom rådets konstruktion finns inte någon möjlighet att utkrävanormalt politiskt ansvar. Bidragen fördelas genom bedömningsgrupper, varsmedlemmar ofta har en personlig relation till det verksamhetsfält som de ärsatta att ta ställning till. Detta har hos många kulturaktiva skapat en känslaavskepsis mot . fungerar också som utrednings- ochberedningsorgan åt regeringen och har dessutom blivit beredande organ åtStiftelsen , som tillkom just med den avsikten att vara etthelt oberoende organ. anslag 28:1 bör uppgå till18.503.000 kronor.Renodla statens uppgifterFlera av de verksamheter som ryms inom anslagspostenAllmän kulturverksamhet bör ej vara statliga uppgifter. Detsom inte efterfrågas eller får lokalt stöd skall inte alltidkunna räkna med att överleva genom statliga bidrag, somsedan övergår till att bli årliga anslag. Det var vårförhoppning att förslag skulle leda till enordentlig vitalisering av svenskt kulturliv. Statensansvarsområde måste närmare definieras och klartavgränsas. Av det skälet föreslår vi en minskning av anslagettill ett bantat kulturråd under denna utgiftspost. Vi avvisarockså förslaget att permanenta och hänvisarvad gäller detta till motion 2000/01:Kr230 av ElisabethFleetwood m.fl. (m).Anslaget 28:2 bör uppgå till 124.463.000 kronor.Ökat lokalt ansvar förteater, dans och musikRiksteatern skapades för att producera teater för hela landet.Då hade de kringresande privata teatersällskapen mer eller mindre försvunnit och det fanns inte någraregionala teaterensembler skapade för att producera teaterför hela landet. har ett i princip heltäckande nätav länsteatrar, några med flera scener och dessutomturnerande. Flera av de andra institutionsteatrarna, såsomstadsteatrarna i våra största städer, har etablerat annexsceneroch turnéverksamhet. Länsteatrarna har ofta ambitionen attturnera i den egna regionen och även utanför det egna länet.De fria teatergrupperna svarar numera för en omfattandeturnéverksamhet som betyder mycket främst för spridningenav barn- och skolteater.Det är viktigt att så många som möjligt får möjlighet att ta del av utbudetpå nationalscenerna och de andra större teatrarna. Vi betalar alla via skattenmerparten av verksamhetens kostnader oavsett var vi bor. Utan avkall påkonstnärlig kvalitet eller integritet bör det kunna hävdas att, i den nyamedievärld vi lever, det bör vara naturligt att ha andra medier än bara denlevande scenen i åtanke vid uppsättandet av skådespel, för att med en lättanpassning kunna nå en mångdubbelt större publik via t.ex. TV och video.Det är enligt vår mening inte rimligt att behålla en verksamhet vid Riks-teatern på oförändrad nivå när det nu finns ett regionalt teaterutbud. Det ärockså uppenbart att förenings- och arrangörsdelen av på mångaorter känner sig bundna av utbudet från den producerande delen. Vi anser attvuxenteaterverksamheten vid kan upphöra och att Riksteaterngenom sina s.k. specialensembler, som Tyst teater och , skallerbjuda lokala arrangörer det som inte regionteatrarna har kapacitet till.Rikskonserters verksamhet bör likaledes omprövas. Vi anser till skillnadfrån regeringen att Rikskonserters produktion kan minska ytterligare. I likhetmed anser vi också att den löpande fonogramutgivningenbör ske på samma villkor som för övriga skivproducenter. Specialutgivning ianslutning till projektet bör kunna ske efter vanlig upphandling med normalakonkurrensregler. Då inte Rikskonserter skall ha ett eget ansvar förblåsmusiken som genre bör någon typ av nationellt ansvar genom avtaltilldelas någon av de kvarvarande professionella orkestrarna.Sammantaget bör anslaget 28:5 uppgå till 609.264.000 kronor.I likhet med en enig teaterutredning anser vi att erfarenheterna avSkådebanan är sådana att det som kvarstår av dess verksamhet skall upphöraoch att motsvarande medel för publikverksamhet kan tillföras arrangörer viaanslaget till Riksteatern.De fria teatergruppernaDe fria teatergrupperna lever under mycket knappaförhållanden. Lönerna är minst sagt låga och idealiteten ärmycket hög. är de fria teatergruppernas arbete ochinsats för att sprida teaterkultur oerhört viktigt, då de oftastår för en förnyelse av scenkonsten, och inte minst för att denår personer som annars kanske inte skulle besöka en teater.För de tre kommande budgetåren vill vi därför öka anslagettill de fria teatergrupperna med totalt 60 miljoner kronorfördelade med per år.Anslaget 28:7 bör därför uppgå till 133.000.000 kronor.LitteraturstödStödet inom litteraturområdet består av ett antalkomponenter varav utgivningsstödet är det i särklass största.Kulturutredningen redovisade att det i utges cirka13.000 nya titlar varav cirka 2.000 är skönlitteratur,1.000 barnlitteratur och 10.000 facklitteratur. Detta är enligtvår bedömning en omfattande utgivningsvolym med tankepå att är ett litet språkområde.Det går inte att med bestämdhet hävda att denna omfattande utgivningkommer till stånd till följd av det statliga utgivningsstödet. Enligt vår meningär det rimligt att minska utgivningsstödet.Utgivningen av vuxenlitteratur En Bok bör upphöra, medan enutgivning av barnböcker kan anses vara befogad inte minst genom det högakostnadsläget i som drabbar även böcker för barn.Sverige är ett av de länder där den kontinuerliga tillgången på klassiker ibokhandeln är lägst. Det kan gå årtionden mellan utgivning av såväl svenskasom översatta utländska verk, vilket leder till att tillgången även antikvarisktär näst intill obefintlig. En god tillgång till det litterära arvet är ett av defrämsta kännetecknen på en kulturnation, och som en sådan vill vi räkna oss.Det finns ett lagerhållningsstöd, som dock inte primärt är inriktat påklassiker.Vi anser att den datatekniska utvecklingen kommer att innebära enförenkling och rationalisering av fjärrlåneverksamheten. Detta borde medföralägre kostnader för den regionala biblioteksverksamheten. Andra möjligheterär lokalsamordning, som exemplet visar, eller entreprenad som iföre detta . För depåbiblioteksverksamheten anvisar vi i enannan motion alternativa lösningar. Anslaget 28:8 bör därför uppgå till25.657.000 kronor.Med stöd från utges en klassikerserieför gymnasieskolan av flera förlag i samverkan. Emellertid sker försäljningenav dessa utgåvor endast till skolor. Vi finner det vara en självklarhet att deskall hållas tillgängliga i bokhandeln. Till anslaget 28:9 bör anvisas61 917 000 kronor.Regeringen föreslog att stödet till , anslag 28:12, skulle minskas med tre miljoner kronor.Vi avvisade detta förslag och för anser vi att bör anvisaknappt utöver det som regeringen föreslår. Det liggerockså väl i linje med vad föreslår på andra områdennär det gäller satsningar på funktionshindrade. Anslaget 28:12 bör uppgå till72.330.000 kronor. Den summan vi ökar anslaget 28:12 med tar vi från anslag28:11 Stöd till bokhandel, som vi föreslår avvecklas helt. Ingen annandetaljhandelsbransch har motsvarande stöd, förutom glesbygdsstödet, ocheftersom nya distributionsformer, t.ex. Internetbokhandlare, inte får del avstödet snedvrider det konkurrensen. Anslag 28:11 bör därför upphöra.Konstnärlig gestaltningav den gemensammamiljönRegeringen föreslår att de statliga bidragen för konstnärligutsmyckning i den offentliga miljön också skall kunnaanvändas för andra miljöer än "de statliga". Som exempelnämns bostadsområden samt skol- och fritidsmiljöer. Ävenom syftet är vällovligt innebär den föreslagna ordningen attstaten förväntas svara för praktiskt taget all offentligutsmyckning. Vår uppfattning är att staten bör renodla sittansvar för olika kulturverksamheter och inte ikläda sig nyaansvar och utgifter. Anslaget 28:16 bör uppgå till 29.438.000kronor.Ersättningar och bidragtill konstnärerI motion 2000/01:Kr230 av m.fl. (m)presenterar vi en lång rad förslag för att göra denekonomiska situationen enklare, stabilare och merförutsägbar för konstnärer. De förslag på nödvändigaförändringar som vi presenterar i denna motion innebär att vianser att anslag 28:21 kan minskas.Anslaget 28:21 bör därför uppgå till 224.933.000 kronor.Kulturmiljövård ochkulturstödVi anser att den verksamhet som skall finansieras underanslaget 28:27 är mycket värdefull. har densocialdemokratiska regeringen minskat detta anslag, vilket vimoderater har vänt oss emot. Hela Museisverige har delatdenna vår inställning. Det är glädjande att regeringen nu tarsitt förnuft till fånga och anslår en ökning av medel till dettaområde. Vi anser dock inte att det räcker, utan menar attanslaget bör utökas med de kommandetre åren.Anslaget 28:27 kommer med vårt förslag att uppgå till272.038.000 kronor.KulturinstitutionernashyreskostnaderDet är tillfredsställande att regeringen nu synes tahyressituationen för våra kulturinstitutioner på allvar. Denutredning som skall tillsättas måste arbeta skyndsamt ochåterkomma med en redovisning inom det snaraste. Vi villdärför understryka det regeringen själv skriver angåendeutredningens tempo.En bättre museistrukturDet är otillfredsställande att regeringen inte heller läggerfram ett samlat förslag om en ny museistruktur.Ansvarsmuseirollen måste också förtydligas. Det är ocksåanmärkningsvärt att regeringen inte förmår att redovisa enöversyn av strukturen inom museiområdet. Förra åretmeddelade regeringen att den skulle återkomma inför 2001med en redogörelse för en ny museistruktur. Någon sådanredovisas dock inte i budgetpropositionen, vilket äranmärkningsvärt.Vi vill understryka vikten av att samtliga museer som får statliga bidragges i uppdrag att utarbeta gallringsplaner. De medel som avsatts för riktadeinsatser på museiområdet kan med fördel användas för att stimulera dettaarbete. Behovet av kompetensutveckling inom museivärlden är väldokumenterat. De ideella krafternas insatser förtjänar att uppmärksammas ochuppmuntras. Sponsorinsatser kan ytterligare stimuleras med förnuftigtutformade skatteregler.Arbetets museum -bristandehuvudmannaansvarArbetets museum i bedriver en verksamhetliknande den som återfinns hos ett stort antal kulturhistoriskamuseer samt industri- och verksamhetsmuseer. Liksom ettantal andra verksamheter har det skapats på initiativ av olikaintressegrupper. I fallet Arbetets museum dock utan att mansett till att verksamheten har de medel som behövs för attfortleva av egen kraft. Av politiska skäl har sedan detekonomiska ansvaret för verksamheten övertagits av staten.Vi har av principiella skäl vänt oss mot detta och finneringen anledning att frångå vårt tidigare ställningstagande.Om ett dokumentationscentrum av unik karaktär söker stöd för sinverksamhet skall detta självfallet - om det finns ett allmänintresse avverksamheten - prövas på samma meriter som andra för vårt kulturarvvärdefulla verksamheter. Arbetets museum uppfyller enligt vår mening intedessa kriterier. Att då föreslå att anslaget flyttas över till det anslag somavsercentrala museer i stiftelseform, vars stadgar i samtliga fall har fastställts avregeringen, är utmanande och vilseledande. Anslaget 28:29 skall därför uppgåtill 181.578.000 kronor.Stöd till icke-statligakulturlokalerVi föreslår att anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokalerutgår. Regeringen slår fast att villkoret för att statligt stödskall utgå till någon kulturverksamhet skall vara atthuvudmannen är beredd att svara för lokalkostnaden. Att dåsamtidigt ha ett statligt anslag för detta ändamål är ologiskt.Vi anser att möjligheten till handikappanpassning är viktigmen att detta i så fall bör täckas av anslag inom sammautgiftsområde som andra handikappåtgärder. Anslaget 28:32utgår således.Riksutställningar ges nyinriktningVi anser att den nya myndigheten , trots attden tilldelats nya uppgifter, totalt sett bör minska sinverksamhet. Antalet egna produktioner bör minska och manbör i större utsträckning fungera som serviceorganisation tillandra utställningsarrangörer. Efterfrågestyrningen måsteytterligare förstärkas. Anslaget 28:33 bör uppgå till13.046.000 kronor.Ny kulturfondVi har under ett flertal år föreslagit inrättande av enkulturfond med uppgift att stödja nyskapande verksamhetinom kulturområdet som inte på annat sätt uppbär stöd avoffentliga medel. Fondens uppgift är att anvisa medelmotsvarande de resurser som mobiliserats genom bidrag,sponsorinsatser eller på annat sätt. Fonden bör tillföras100 och ett nytt anslag 28:39 skapas.FolkbildningenVi föreslår en besparing på . Aktivainsatser för att öka andelen uppdragsutbildning och annanicke-bidragsberoende utbildning bör kunna göras ävenfortsättningsvis. omFolkbildningsrådets verksamhet som publicerades hösten2000 med titeln innehåller viktiga iakttagelser som bör föranleda attregeringen ser över budgetdialogen med Folkbildningsrådet.Det förslag till kulturfond som presenterats i vår motion kommer också attkunna utnyttjas av folkbildningen.Anslaget 25:1 skall uppgå till 1.363.068.000 kronor.UngdomsfrågorBidraget till den nationella och internationellaungdomsverksamheten bör minskas. I första hand bör deninternationella verksamheten klara sig med snävareekonomiska ramar, men även grundbidragen tillrikstäckande barn- och ungdomsorganisationer bör kunnaminskas. Detta bidrag har funnits länge och ett mål är att fåfler ungdomar i föreningslivet, men de flestaungdomsorganisationer visar en minskning imedlemsantalet. Det finns klara tecken på attungdomsaktiviteter som inte erhåller bidrag drar till sig nyagrupper. En omprövning är alltså nödvändig.Ungdomsstyrelsen får enligt vårt förslag ett mindre anslagatt hantera och myndigheten borde därför också klara sigmed minskade anslag.Anslaget 29:1 skall med detta uppgå till 5.829.000 kronor och anslaget29:2 skall uppgå till 17.889.000 kronor.Idrotts- ochfolkrörelsefrågorVad gäller idrottens finansiering vill vi att denna skall ha enstörre andel av lotterimarknaden för att på så sätt gesmöjlighet att påverka sin egen situation i större utsträckning.Under detta anslagsområde återfinns också Bidrag till allmännasamlingslokaler. Vi förordar att detta anslag upphör. Det är enligt vår meningen uppgift att i förekommande fall bistå med kostnader förallmänna samlingslokaler. Vad gäller bidrag för handikappanpassningkonstaterar vi att det finns möjlighet till stöd genom anslag på andrautgiftsområden. Anslaget 30:2 bör således upphöra.Vi strävar efter likabehandling av de politiska kvinnoförbunden och menaratt anslaget 30:3 därför bör minska med 1.000.000 kronor.Avslutningsvis föreslår vi att stödet till friluftsorganisationerna minskarmed tre miljoner kronor.TV-avgiftenRegeringen föreslår att TV-avgiften från den 1 januari 2001höjs från till . För år 2001tilldelas de tre public service-företagen knappt 5,3 miljarderkronor. Beloppet fördelas på , SverigesRadio och Utbildningsradion enligt en särskild fördelnings-nyckel. Vi avvisar den föreslagna höjningen av TV-avgiften.Stockholm den 5 oktober 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()