mot · GO02So212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So212av , ()Förändringar av socialtjänstenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en tydlig lagstiftning som reglerar utredningsförfarandet isocialtjänsten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om legitimering av socionomer.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt till medborgarvittne eller stödperson vid kontakt medsocialtjänsten samt vid rättsliga förhandlingar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta sociala förtroendenämnder.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en social ansvarsnämnd.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en kommitté för att utveckla socialtjänsten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att byta socialsekreterare.InledningI debatt under rubriken slog generaldirektör om: Vården för de svagaste inom är inte säker. Det ärett tänkvärt debattinlägg som gör och som alla politiker medansvar för sociala frågor borde ha liggande på sina skrivbord som enpåminnelse om svagheterna och bristen på säkerhet i socialtjänsten.Wigzell gör jämförelser mellan hälso- och sjukvården och socialtjänstenoch konstaterar bland annat att det finns ett stort intresse försjukvårdsfrågor,medan det är en stor frånvaro av både politiskt engagemang ochprofessionalitet inom socialtjänsten.Enligt behövs det många förändringar innan vi får en socialtjänstvärd klienternas förtroende och respekt. och åttamånader är situationen i stort oförändrad.Ökat inflytandeUnder har utvecklingen inom hälso- och sjukvårdenmedfört stora positiva förändringar för patienterna. Deras ställning harstärkts. De har fått ökat inflytande över sin egen behandling, rätt tillinformation och möjlighet till en förnyad medicinsk bedömning när det ärfrågan om särskilt allvarliga sjukdomar. Patienten kan utan störresvårighet få ut de handlingar som berör honom/henne. Om patienten ärmissnöjd med behandlingen eller informationen har patienten rätta attklaga och kan då vända sig till patientnämnd.Patientnämndens uppgift är att försöka reda ut orsaken till missnöjet ochse om det går att rätta till på något sätt. Patienten kan också vända sig tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd om han/hon anser att någon somtillhör hälso- och sjukvårdspersonalen har gjort sig skyldig till fel ellerförsummelse i sin yrkesutövning och vill att den personen skall tilldelasdisciplinär påföljd. För många arbetsuppgifter inom vården krävs docklegitimation och rättssäkerheten inom vårdsektorn är hög.Socialtjänstens arbetsuppgifter är att ge hjälp och stöd till människor somav olika orsaker hamnat i en svår situation. Det kan vara ekonomiskaproblem, missbruk, barn och ungdomar som utsätts för våld eller sexuellaövergrepp. Det kan också vara sjukdom som orsakar behov av socialasamhällsinsatser. ingripande och insatser eller uteblivnasådana påverkar många människors hela liv. har en makt i sittyrkesutövande som går utöver allt annat. Dess agerande och beslut kan hjälpaeller totalt ödelägga en människas liv.Under en lång tid har det funnits en återkommande kritik motsocialtjänsten. Kritik som kommit från klienter, , länsstyrelser,enskilda socialsekreterare, lärare på , barn som varitomhändertagna och anhöriga. Det har funnits så mycket kritik attförtroendet för allvarligt skadats. Det har handlat om dåligautredningar, bristande eller utebliven information, att människor upplevt totalmaktlöshet inför , rädsla för att söka hjälp eftersom man inte vetom man kommer att bli hjälpt eller stjälpt. Skrämmande är att det hos mångamänniskor växt fram ett hat mot den instans som skall stå för stöd och hjälptill människor i en svår situation. Kritiken har olyckligt nog också skadat allade duktiga socialsekreterare och chefer som på ett seriöst sätt arbetar med sinaklienter. Dessutom påverkat detta på ett negativt sätt dem som arbetar för enförändring inom för att ge klienten och anhöriga inflytande ochmöjlighet att påverka beslut och behandlingar.RättssäkerhetNär till exempel barn far illa i hemmet är det samhällets skyldighet attingripa. Givetvis måste ett sådant ingripande ske med stor försiktighet ochpå ett rättssäkert sätt. Ett felaktigt ingripande kan skapa livslångakonsekvenser och misstro gentemot . Barnets, familjen ochde anhöriga och omgivningens tro på rättssamhället kan för alltid gåförlorad. Som vi ser det får ett tvångsomhändertagande och placering ijourhem endast ske när annan hjälp och stödåtgärder inte räcker till.Vi har fått många signaler om socialtjänstutredningar som görs på ettoacceptabelt sätt, där utredaren tar upp det som talar mot klienten ochutelämnar det som talar till klientens fördel. har en makt som imånga fall överstiger polisens maktbefogenheter. Det är därför viktigt attsocialtjänsten på samma sätt som polisen har en lagstiftning som reglerar huren utredning skall gå till och vad den skall innehålla. Det måste vara myckethög kvalitet på de utredningar som så drastiskt kan förändra människors helaliv.Vi är övertygade om att det har blivit en förbättring på det här området.Allt fler kommuner har givit de berörda ett inflytande genom att de införtfamiljerådslag som arbetsmetod och det är många inom sompåbörjat ett förändringsarbete genom att ta vara på de resurser som finns hosfamilj och släkt i stället för att bara fokusera på bristerna. Men det räckerinte,ingen skall behöva drabbas av en dålig utredning - vi fortsätter att kräva enlagstiftning som reglerar utredningsförfarandet inom socialtjänsten.Legitimering av socionomerSocionomer utför ett viktigt och ansvarsfullt arbete och handhar mångagånger ärenden som kräver specialkompetens. Det behövs en legitimationsom visar att de är kompetenta för det arbetet.Socionomutbildningen är lång med både teoriavsnitt samt praktikmed varierande längd beroende på utbildningsort. Efter utbildningen kan honeller han få utföra vilket socialt arbete som helst som anställningen gäller.Som det är arbetar många nyutexaminerade socionomer medsvåra och uppslitande familjedramer som vardag. I en del kommuner arbetarde även utan handledning. Vi menar inte att det alltid är svårt att vara en ungsocialsekreterare, men vi vill framhålla tyngden i dessa ärenden och derashandläggning.Ett sätt att komma tillrätta med svårigheterna, höja kvaliteten och skapa ettstörre förtroende för socialsekreterarna är att införa en socionomlegitimation.Det säkerställer att den som arbetar med mycket svåra ärenden har engrundläggande utbildning och erfarenhet av socialt arbete. Det är av ytterstavikt för både klientens tillit och rättssäkerhet i kontakten med ,men också för den enskilde handläggaren att uppleva säkerhet i sinyrkesutövning. Då de handhar en myndighetsutövning är också enlegitimation ett ansvariga politikerna.Akademikerförbundet har inrättat ett system för auktorisation, öppetför samtliga socionomer oberoende av facklig tillhörighet att söka. Detbygger på tanken om behov av någon form av garanti för att socionomer skaha formell eller teoretisk kompetens, praktisk erfarenhet och lämplighet förarbetet i direkt patient- eller klientarbete. Detta är däremot inte tillräckligtenligt mening utan det behövs en statlig legitimering.Det är inte uppgift att utforma kraven för en sådanlegitimation men vi vill att regeringen återkommer med förslag angåendedetta.Medborgarvittne/stödpersonDen som kallas till ett sammanträde hos en socialförvaltning och ställsinför en grupp socialtjänstemän känner sig liten, svag ochutlämnad. Många har tydligt uttryckt känslan av underläge. Därför måsteden som är kallad till ett sammanträde hos socialförvaltningen, länsrätteller kammarrätt alltid ha rätt att förutom advokat ha stöd av ettmedborgarvittne eller annan stödperson.I en fråga till socialministern om han avser att verka för allas rätt tillstödperson/medborgarvittne vid kontakten med samt vidrättsliga förhandlingar blir svaret från socialministern att det inte finnslagbestämmelser som hindrar en person att ha en stödperson närvarande vidmöten hos eller när ett ärende behandlas av underförutsättning att samtalet handlar enbart om klienten. Socialministern nämnerockså klientens möjligheter till offentligt biträde.I anser vi att en klient det skall ha rätt till ett medborgarvittneeller stödperson, det måste tydligt framgå av lagstiftningen. förekommerdet att den som kallats till en förhandling önskar en stödperson/medborgar-vittne men stödpersonen avvisas för att begär lyckta dörrar. Detär olyckligt om samhället förvägrar den som behöver en stödperson en sådanmöjlighet. Det skapar otvivelaktigt frågor om vem de lyckta dörrarna skallskydda.Social förtroendenämndFör många är mötet med svårt. Här precis som på mångaandra områden i samhället kan det uppstå problem i kontakten mellan denenskilde och tjänstemannen. Det är inte ovanligt att den som söker hjälpeller blir kallad till känner sig kränkt och/eller utelämnad.Många gånger upplever den som söker hjälp att denne har fått ett dåligtbemötande. De kan vara missnöjda dels med den hjälp de får och vad somerbjuds, dels att de anser att något utelämnats. Det kan till exempeluppstått en allvarlig konflikt vid ett omhändertagande av barn.Inom vården har det länge funnits förtroendenämnder, numerapatientnämnder. Vi anser att det även behövs liknande nämnder när det gällersocialtjänstfrågor. Det är ett allvarligt fel när socialtjänstemännen måste låsain sig av rädsla för sina klienter och klienterna uppleversocialtjänsten som ett hot i stället för en möjlighet till hjälp. Om den somsöker stöd och hjälp hos eller blivit föremål för socialtjänstensingripande och är missnöjd med behandlingen eller informationen skall haneller hon ha rätt att klaga. Det måste vara enkelt att framföra sina klagomåloch att inhämta information för den som söker hjälp och för den som blivitföremål för ett ingripande.Det kan även vara så att den som skall besöka vill informerasig om ett ärendes gång och om sina rättigheter före besöket. De hjälpsökandeeller de som av någon annan anledning har en kontakt med haridag ingen instans dit de enkelt kan vända sig för att få information om sinarättigheter eller för att framföra sina klagomål. Det saknas en säkerhetsventilidet sociala systemet. Vi är övertygade om att det behövs en nämnd som kanförbättra kontakten/förhållandet mellan de hjälpsökande/klienten ochpersonalen inom . En social förtroendenämnd skulle med allsäkerhet fungera som en viktig säkerhetsventil. Den skulle i många fall ocksåunderlätta för tjänstemännen vid socialkontoren, samt ge de berördamöjligheten att bli hörda på ett mycket bättre sätt . Vi föreslår attriksdagen ger regeringen i uppdrag att återkomma till med ettförslag om att inrätta sociala förtroendenämnder.AnsvarsnämndInom det sociala området behövs det i likhet med inom Hälso- ochsjukvården även en ansvarsnämnd, dit den som anser att någon inomsocialtjänsten har gjort sig skyldig till fel eller försummelse i sinyrkesutövning kan vända sig med sin anmälan. Vi anser att det skallinrättas en social ansvarsnämnd.Kommitté för att utveckla socialtjänstenDet behövs omfattande förändringar för att utveckla , så attkvaliteten förbättras och inflytandet ökar för alla som berörs avsocialtjänstens tjänsteutövning. Vi föreslår att regeringen tillsätteren tvärpolitisk kommitté med uppdrag att utveckla socialtjänsten.Rätt att byta socialsekreterareEn förtroendeingivande kontakt mellan socialsekreterare och de som ärföremål för ingripande eller i behov av stödoch hjälp är nödvändig för att resultatet av en insats skall bli godtagbartför alla parter. Det skall därför vara en rättighet att få bytasocialsekreterare för den som inte känner förtroende för densocialsekreterare som man tilldelats.Stockholm den 22 september 2000Thomas ()()()()()