mot · GO02K268 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K268av , ()Ett förbättrat valsystemFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i vallagenså att personvalsspärren i valet till blir i likhet med övrigaval.2. begär att regeringen tillsätter en utredning ommandatfördelningstekniken vid val till med syfte att fatta ettförsta beslut under mandatperioden 2002-2006.3. begär att regeringen lägger fram lagförslag så attutjämningsmandat införs i valkretsindelade kommuner inför valet 2002.SamhällsgemenskapEn verklig samhällsgemenskap kan inte skapas utandemokrati och en verklig demokrati kan byggas upp när denleds utifrån målet om en samhällsgemenskap. Demokratihandlar inte om majoritetsstyrelse utan om något vida mer.Helt grundläggande är människovärdesprincipen och därmedockså hänsyn till minoriteter.Den danske statsrättsprofessorn , som ju är en av efterkrigstidensmest framstående analytiker av demokratin, har definierat demokratin påföljande sätt:"Idealtypen är den statsform i vilken de politiska funktionerna medmaximal intensitet, effektivitet och extensitet utövas av folket påparlamentarisk nivå. "Med intensitet avses omfånget av den personkrets som får tillstånd att deltai omröstningar och val. I praktiken handlar det om rösträtten och dessverkningar. Effektiviteten handlar om den verkningsgrad varmed folketförmår göra sina synpunkter gällande. I den mån folket verkar genom sinarepresentanter beror effektiviteten på styrkan av den kontroll som folket kanutöva över sina representanter, vilket bl a är beroende av valperiodernas längdoch valsystemens övriga konstruktion. Extensiteten handlar om omfattningenvari det folkliga inflytandet och kontrollen består, dvs. graden av verkligstyrelse.Sverige har utvecklat en demokratisk tradition. Varjedemokrati riskerar dock att fastna i olika former. Varje maktstruktur tycks haen inneboende tendens att söka konservera den egna maktstrukturen. Även iSverige har sådana tendenser utvecklat sig. En levande demokrati förutsätteren politisk öppenhet och en förmåga att låta nya opinioner bland folket ta signya uttryck. Rent historiskt har det varit så att nya grupper som vuxit fram harinneburit en vitaliserad demokrati. Det är därför viktigt att debatten ochinitia-tiven kring vår författning hålls levande. Valsystemet är en viktig komponenti en god författning.1993 gjordes en överenskommelse mellan de dåvarande regeringspartiernaoch Socialdemokraterna som innefattade fyraåriga mandatperioder medbibehållen gemensam valdag och införande av personvalsinslag.Överenskommelsen gäller till och med valet . I överenskommelsen lågspärrnivåerna på personvalssidan, i riksdagsvalet och iövriga val. En översyn av dessa personvalsspärrar efter valet låg inomdenna ram. En sådan har genomförts utan att partierna kommit överens omatt sänka personvalsspärren i riksdagsvalet.Författningsutredningen har fått tilläggsdirektiv angående vissa val-systemsfrågor, t ex skilda valdagar. De berörs ej i denna motion.Personvalsspärren tillriksdagsvalRådet för utvärdering av val har granskat detsvenska personvalssystemet. Av denna kan man draslutsatsen att det inte finns något som motiverar skillnader ispärrnivå mellan de olika valen. Det finns därför skäl attjustera ner spärrnivån i riksdagsvalet till , i likhetmed de övriga valen. En sådan sänkning ökar dessutommöjligheten för ett faktiskt personval i de större valkretsarna.Riksdagen bör begära förslag till ändring av vallagen så attsamtliga val kan få en personvalsspärr på 5 procent.MandatfördelningsteknikenRiksdagenI kravet på demokratins intensitet och effektivitet ligger attväljarnas inställning till de politiska partierna skall ges ettrimligt genomslag i parlamentets sammansättning. I principbör gälla att varje röst skall ha lika värde för utdelning avmandat. I har man delvis beskurit denna principgenom mandatfördelningsspärrar i valet till . Envalsedelsbeteckning måste uppnå av giltigavalsedlar i hela riket för att få delta i fördelningen avmandaten. Det enda undantaget är om envalsedelsbeteckning uppnår i en enskildvalkrets. Då kan riksdagsmandat erhållas där.Dessa mandatfördelningsspärrar brukar motiveras utifrån behovet avstabila regeringsmajoriteter. Syftet sägs vara att undvika partisplittring. Iochför sig finns det skäl som talar för att det vore bra med stabilaregeringsmajoriteter, men sådana hör till sällsyntheterna i , trots dettavalsystem.Det normala har alltsedan 1970 års val varit att har enminoritetsregering. Majoritetsregeringar tillhör undantagen. Det finns helleringa garantier för att stabila regeringsunderlag etableras bara för att detfinnsen kraftig mandatfördelningsspärr.Mandatfördelningsspärrarna är heller inte någon garanti för att inte ett stortantal partier skall kunna etableras i riksdagen.Mandatfördelningsspärren på har tämligen abrupta effekter.Valsedelsbeteckningar som samlar strax över 200 000 röster blir helt utanmandat medan beteckningar som samlar strax över 220 000 röster får minst14-15 mandat. Dessa tröskel- eller falluckeeffekter är helt orimliga. I vissafall kan det leda till att en mycket stor del av svenska folket saknarrepresentation i landets parlament. Demokratins intensitet och effektivitet blirlidande i en sådan situation.Man kan ha förståelse för att valsystemet inte alltför mycket skalluppmuntra till partibildningar utifrån opportunistiska vindar, men ärdet viktigt att valsystemet heller inte diskriminerar nya politiska rörelsergenom helt orimliga tröskeleffekter. Det måste finnas dynamik och möjlighettill vitalisering i det demokratiska systemet.Det finns självklart olika tekniska lösningar för att göra det svenskavalsystemet mer representativt för väljaropinionen. I debatten framställs gärnaen handlingsduglig riksdag som motpol till en vitaliserad demokrati öppen förnya politiska opinioner. Men det behöver inte vara motstridiga krav om manavstår från en absolut millimeterrättvisa när det gäller riksproportionaliteten.Och det har man ju redan gjort genom nuvarande system. Om en absolutmillimeterrättvisa skulle gälla skulle ju de mandat som inte fördelas tillpartibeteckningar egentligen vara obesatta i . Redannu förekommer alltså en viss överrepresentation för partierna i riksdagen.Systemet med 4-procentsspärren vid fördelning av mandaten böravvecklas. Det bör också påpekas att man skulle slippa alltför kraftigamarginaleffekter i mandatfördelningen om nuvarande riksspärr på 4 procentersattes med en intrappningsskala. För partier är det ju viktigare att ha någonrepresentation i parlamentet än att stå utanför helt i ett system med kraftiginitialspärr.Det är sant att små partigrupper i sig får svårt att greppa helariksdagsarbetet och utskotten kan knappast ha högre ledamotstal än 17. Mendet bör inte vara ett avgörande skäl mot en differentierad representation; ävenett parti som erhållit ett lokalt mandat genom att passera 12-procentsspärren ivalkrets har ju rätt till representation trots att man inte kan fåutskottsrepresentation.En intrappningsskala i ett valsystem kan möjligen vara svår att konstrueramen är fullt möjlig. Men även andra lösningar bör kunna övervägas för attgöra valsystemet smidigare och leda till en ökning av demokratins intensitetoch effektivitet. Kompromissen vars grundläggande syfte varatt hålla innanför och utanför äridag obsolet. Valresultatet 1998 indikerar ju också att tre partier riskerar attakut hamna strax under spärren. Ett skräckscenario för svensk demokrati ochpolitik vore ju om av väljarkåren (de röstande) skulle bli utanrepresentation i riksdag.Riksdagen bör begära att regeringen tillsätter en utredning som bör arbetautifrån perspektivet att eventuella förändringar om 4-procentsspärren skallkunna beslutas i samband med valet och träda ikraft först (såvidainte nyval inträffar under den senare mandatperioden). En sådan utredningskulle också i sitt uppdrag kunna göra analyser kring antaletriksdagsledamöter.KommunfullmäktigeNuvarande system i de större kommunerna inbjuder gärnatill manipulation med valkretsindelningar och/eller antaletmandat i kommunfullmäktige. Ett alternativ till dennuvarande situationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. bör begära ettförslag från regeringen om utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner så att de kan träda ikraft införvalet 2002.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()