ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So441 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So441av Staaf-Igelström, ()Maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldreomsorgenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldre- ochhandikappomsorgen.Maxtaxa inom äldreomsorgenDen svenska ekonomin fortsätter att utvecklas mycket gynnsamt ochtillväxten bedöms öka både och . Arbetslösheten sjunker isnabb takt och målet att den öppna arbetslösheten ska ligga på fyraprocent har så gott som uppnåtts. Grunden för en offensiv ochframtidsinriktad politik är just en stark ekonomi och detta märks på ettpositivt sätt i årets budgetproposition.Riksdagen har fastställt nationella mål för äldrepolitiken. Målen är att äldreska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag.De ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. De äldre skasjälvklart bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Vianser att det är mycket bra mål och att dessa bidrar till att stärka denenskildesinflytande över sin egen livssituation.När det gäller situationen för dagens pensionärer så har det stora flertaletdet mycket bra och de når upp till det nationella målet för äldrepolitiken. Mentyvärr finns det grupper inom pensionärskollektivet som inte har det så braoch som inte når upp till det nationella målet. Vi tänker då främst på depensionärer som har de lägsta pensionerna. I årets budgetproposition så tassteg i rätt riktning för denna grupp genom höjning av bostadstillägget och attden tillfälliga höjningen av pensionstillskottet bibehålls samt attförbättringari tandvården för de äldre sker.Detta är som sagt steg i rätt riktning men vi anser att ytterligare steg måstetas. Det gäller bland annat att ekonomiska förbättringar måste ske för depensionärer som har den lägsta inkomsten, och vidare så saknar vi ett förslagom så kallad maxtaxa.Det är alldeles för stora skillnader i avgift mellan kommunerna ochdet finns alldeles för många taxekonstruktioner inom äldre- ochhandikappomsorgen. Vidare anser vi att det är tveksamt om den nivå påförbehållsbeloppet som många kommuner har bestämt ger våra äldre ochhandikappade en skälig levnadsnivå utifrån socialtjänstlagens bestämmelser.En grupp som ofta glöms bort i dessa sammanhang är yngre handikappade,under , som ofta har ett större behov av hjälp och stöd för att kunnaumgås med sina jämnåriga än man har som ålderspensionär. Behovet av att hakvar pengar till övriga utgifter efter att avgifterna betalats är också oftaststörre för denna grupp. Därför finns det anledning att diskutera om det inteborde finnas olika nivåer på förbehållsbeloppen. Utifrån detta så anser vi atten så kallad maxtaxa och miniminivåer för förbehållsbeloppen bör införas.Stockholm den 3 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()
mot · GO02So442 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So442av , ()Sociala arbetskooperativFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening behovet av ennationell policy om meningsfull sysselsättning för arbetshandikappade.MotiveringMedlemmarna i ett socialt arbetskooperativ är oftast de som står allralängst ifrån arbetsmarknaden. De har ofta hamnat mellan stolarna hosolika offentliga aktörer. är ofta inte något alternativ. Inte ens hosAMI är de aktuella eftersom de ej anses stå tillarbetsmarknadens förfogande.Ett socialt arbetskooperativ kännetecknas bl.a. av följande- en egen juridisk person- demokratiskt styrt- erhåller någon form av ekonomiskt stöd från offentlig sektor- för och med människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden- de måste själva vara i majoritet i föreningen- i någon grad producera varor och/eller tjänster på en marknadSjälvklart ska man ha en lön för det arbete man gör i kooperativet. Tyvärrär det inte så enkelt. De människor som arbetar i ett socialtarbetskooperativ kan ofta inte arbeta heltid. De som kan det har ofta enreducerad arbetskapacitet. Den naturliga ersättningen vore då ettlönebidrag. Ett lönebidrag ska kontinuerligt omprövas och helst minskamed tiden för att sen upphöra. De människor som arbetar i ett socialtarbetskooperativ har oftast ingen möjlighet att få arbete någonannanstans. Möjligheten att öka sin arbetstid eller utföra andraarbetsuppgifter är också starkt begränsad. Den försörjningskälla som ipraktiken ofta återstår är sjukbidrag. Det är olyckligt att ersättning för ettutfört arbete ska tas från socialförsäkringssystemet. Det är av stortpedagogiskt värde ur självförtroendesynpunkt att kunna få utföra ettarbete trots funktionshinder.En utredning om möjligheten att erhålla en lön istället för ett sjukbidragför dem som arbetar i sociala arbetskooperativ bör tillsättas.Ansvaret för meningsfull sysselsättning för funktionshindrade åliggerenligt SoL 21 a § kommunerna. Kommunerna tolkar lagen på mycket olikasätt. Det är otillfredsställande både ur välfärds- och likställighetssynpunkt.Ennationell policy för hur kommunerna aktivt ska ta ansvar för meningsfullsysselsättning för arbetshandikappade behöver också tas fram.Stockholm den 3 oktober 2000Laila ()()()()
mot · GO02So443 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So443av , ()Stöd till adoptivfamiljerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheten att organisera ett stödtill familjer som adopterar barn enligt vad i motionen anförs om dessafamiljers behov av att bearbeta de relationsproblem som kan uppstå efteradoptioner.MotiveringSamhällets stöd till adoptivbarn och adoptivföräldrar måste utökas. I daginskränker sig samhällets engagemang till en förhandsgranskning avmänniskor som önskar adoptera barn. När en adoption väl är genomfördlämnas barn och föräldrar på egen hand.Min uppfattning är att ingen förälder som inte är absolut tvungen lämnarbort sitt barn. Att tvingas lämna bort och avstå från sitt barn kan skapalivslånga trauman för båda parter.Även om adoptivföräldrar är väl insatta i både sin och det adopteradebarnets särskilda situation så finns det ändå ett behov av råd, stöd och biståndför dessa familjer. Många adoptivföräldrar har också en egen historia avmångårig barnlöshet som kan påverka familjen som grupp och i relation tillbarnet. Många adoptivföräldrar är kunniga och kloka och kan på ett bra sättsvara upp mot barnets behov. Det tidiga traumat kan dock vara så starkt attföräldrars kärlek och klokskap ändå inte räcker för att tillfredsställa barnetsbehov.Många adoptivbarn vill i olika åldrar söka sina sina rötter och sin identitet.Denna process kan ibland vara svårare än för biologiska barn. Det finns över40 000 utländska adoptivbarn i . Till detta får läggas ett antalsvenskadopterade. Många adoptivfamiljer försöker, liksom biologiskafamiljer, att reda ut sina problem själva. För en del blir problemen till sistsåstora att samhället måste ingripa med rätt stora insatser. Både för föräldrarnaoch barnet kan vägen tillbaka till varandra och till att bli en fungerandefamiljvara lång och svår. Ett gott stöd är viktigt också p.g.a. olika oönskadeattityder från omgivningen som, för både vuxna och barn, kan vara svåra atthantera. Det skulle bespara barn och föräldrar mycket lidande om samhälletkunde erbjuda kontinuerligt stöd till adoptivfamiljer. Det behövs därför görasen utredning över hur samhället kan stödja adopotionsfamiljerna. Enutredning skulle också kunna pröva om ett sådant stöd kan organiseras adoptioner ().Stockholm den 1 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02So445 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So445av , ()Vårdpersonalens kompetensFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta till vara vårdpersonalens kompetens.MotiveringKommissionen för vård och omsorg avlämnade sinslutrapport Den ljusnande framtid är vård. Av rapporten framgår attkommuner och landsting har stora rekryteringsbehov , särskilt vad gäller omvårdnadspersonal och sjuksköterskor.I överenskommelsen mellan om ensärskild satsning på vård och omsorg nämndessärskilt att en grundläggande förutsättning för en god kvalitet ochtillgänglighet i vården och omsorgen är att personalsituationen förbättras.Förnyelsearbetet måste leda till att arbete inom vård och omsorg blirattraktivt, bl.a. genom förändrad arbetsorganisation och ökat inflytande överdet egna arbetet.Problemet är att många som arbetar inom vården inte känner att deraskompetens tas till vara. har också olika tolkningar avSocialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd, angående delegeringar, gjortatt t.ex. undersköterskor fråntagits arbetsuppgifter från den ena dagen till denandra. De uppfattar att arbetsuppgifter ofta tas ifrån dem med hänvisning tillregelverket, helt utan grund. Vid enkäter som har gjorts blandundersköterskor visar det sig att många har delegering på t.ex. bäddning,blodtryck, puls- och temperaturtagning, som ingår i deras utbildning och intekräver delegering, det är i stället en arbetsledarfråga. Däremot behövsdelegering för blodgruppering, katetersättning, sondmatning och sondningsamt läkemedelshantering. Det skall då alltid framgå klart och tydligt vilkenarbetsuppgift som delegeras, vem som delegerar och till vem.Många av dem som arbetar inom sjukvården har lång erfarenhet.Mångårig arbetslivserfarenhet inom vården har gett en storförtrogenhetskunskap. Dagens arbetsliv bygger på ett livslångt lärande ochleder till att man får en ökad kompetens inom sitt yrke. På många hållanvänds ett teambaserat arbetssätt som består t.ex. av läkare, sjuksköterska,undersköterska, arbetsterapeut, sjukgymnast, sekreterare och tillgång tillkurator. Detta arbetssätt är väl utvecklat inom den lasarettsanslutnahemsjukvården i och . Där värnar alla yrkesgrupper om dettasamarbete eftersom de anser att det bygger på både formell och reellkompetens och kunskap, närhet, flexibilitet och helhetssyn. Detta inger i sintur trygghet, trovärdighet och inte minst en god och säker vård för patienten.För att kunna rekrytera personal till vården , men också för attfå behålla den kompetenta personal som finns i vården och som har långyrkeserfarenhet, krävs att vi värdesätter den kompetens de besitter, bådetekniskt, medicinskt och omvårdnadsmässigt. Detta kan exempelvis skegenom ett kompetensbevis, som visar de kunskaper och färdigheter sompersonen i fråga har förvärvat genom mångårig yrkeserfarenhet och som kanligga till grund för delegationsbeslut.Stockholm den 3 oktober 2000Sonia ()()
mot · GO02So447 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So447av , ()Översyn av tandvårdsförsäkringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tandvårdsstöd.MotiveringSedan tandvårdsstödet infördes i vårt land 1974 har tandhälsan hela tidenförbättrats hos svenska folket. Tyvärr har tandvårdsstödet försämratsunder senare år när vi varit tvungna till åtstramningar. Det innebär attkostnaden för den enskilde har stigit avsevärt och är så hög att alltförmånga prioriterar bort tandläkarbesöken. En alarmerande rapport omungdomars tandhälsa presenterades . Svenska folketstandstatus är på väg att åter bli en klassfråga!I regeringens budget föreslås att tillförsanslaget sjukdomsförmåner. Det skall förbättra skyddet mot högabehandlingskostnader, varvid de äldre bör prioriteras. Det är bra, men intetillräckligt. Det man skulle vilja är att tandreparationer kundeingåi det försäkringsskydd som gäller för övrig sjukvård. Dit är emellertid vägenmycket lång, eftersom man då pratar om mycket stora ekonomiska åtagandenför samhället.I nuläget bör därför regeringen utvärdera den tandvårdsreform somträdde i kraft . Finner man vid en sådan utvärdering atttandvårdstödet behöver kompletteras bör sådana förslag föreläggas riksdagenså fort landets ekonomi tillåter.Stockholm den 3 oktober 2000Märta ()()
mot · GO02So448 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So448av , ()Vemyra ungdomshemFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Vemyra ungdomshem bör få ökade resurser till fleraelevplatser och fler anställda.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skaffa fram nya arbetstillfällen till , somkompensation för försvarsnedläggningen.13.1 Yrkande 2 hänvisat till NU.Bakgrund och behovPå Vemyra fanns 1997 i organisationsplanen 67 heltidstjänster, som 1998blev neddraget till 53. har det skett ännu fler neddragningar och detfinns endast 38 årsarbetare på ungdomshemmet.I finns ett dokumenterat behov av ytterligarebehandlingsplatser för de ungdomar som Vemyra är anpassat för. Undervåren och gjordes en omfattande utbyggnad på institutionen,vilket skapat goda förutsättningar för en ändamålsenlig vård på trelokalmässigt förnämliga avdelningar med sex platser vardera. Det skullekunna innebära en ökning av antalet behandlingsplatser från nuvarande 13 till18 och ge kommunen minst 10 nya arbetstillfällen.Vemyras framtid?Idag har () sagt att man ska göranedskärningar vid Vemyra ungdomshem. Antalet platser skars ner från15 till 13. Det verkar märkligt för som beslut förbereds ochgenomförs som leder till nedskärningar () bygger man om för2,på Vemyra. Där byggdes metallverkstaden om till enny fräsch avdelning med sex platser - en avdelning som kommer att ståtom, till följd av beslut om minskning av behandlingsplatser från och med00 08 01. Det verkar vara slöseri med resurser.Beslutet är också anmärkningsvärt med tanke på att regeringen har lovatatt skaffa fram ersättningsjobb till till följd avförsvarsnedläggningen. Det borde då vara rimligt att SIS skulle låta Vemyraungdomshem få utökad verksamhet och öka antalet till 18 platser. Några nyainvesteringskostnader skulle detta inte medföra eftersom man redan gjortdessa. Det skulle i stället leda till att kommun kunde få ett antalnyaarbetstillfällen. Kvalificerad personal bör vara ganska lätt att få tag på,eftersom det finns många som arbetat vid regementena i , som borkvar i kommunen. En del av dessa skulle med säkerhet kunna tänka sig enyrkesomställning för att få en anställning vid Vemyra ungdomshem.Enligt min mening har kommun nu ett unikt tillfälle att få ettantal (ca 10) långsiktigt stabila arbetstillfällen inom en sektor där samhälletkräver en expansion. I finns arbetskraften, som med adekvatutbildning skulle kunna gå in och göra en bra arbetsinsats vid Vemyraungdomshem.Ytterligare arbetstillfällen skulle kunna komma kommun till delgenom att inrätta en ny avdelning för LSU-dömda. (LSU= lagen om särskildutskrivning) En sådan etablering kan ge minst 20 nya arbetstillfällen.Regeringen bör nu agera för att dessa arbetstillfällen kommer till föratt kompensera Sollefteåborna för det de förlorade vid försvarsnedläggningen.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()
mot · GO02So453 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So453av Husmark , ()Åtgärder mot självmordFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de av WHO utarbetade riktlinjerna omsätts till svenskaförhållanden.2. tillkännager för regeringen som sin mening att dessa riktlinjerinförs i kursplanen vad gäller elevens utbildning såväl som lärarens ienlighet med vad som anförs motionen.13.1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. "Live your life"Om suicidprevention och insatserför att förhindra psykisk ohälsahos barn och ungdomSedan början av 1990 talet har självmorden minskat blandvuxna men inte bland barn och ungdomar. Fleraenkätundersökningar i svenska skolor visar att avpojkarna och av flickorna har försökt ta sitt liv.Omgivningen, d.v.s. föräldrar, syskon, lärare,elevvårdspersonal och kamrater vet sällan hur de skallbemöta ungdomar som mår dåligt.Världshälsoorganisationen () har utarbetat ett dokument, "PreventingSuicide: a resource for teachers and other school staff, 2000", med riktlinjerkring hur självmordsprevention kan genomföras i skolorna. Ett omfattandeoch dokumenterat förarbete har legat till grund för utarbetandet av WHO:sriktlinjer som en del av WHO:s världsomfattande självmordspreventivasatsning.Dokumentet innehåller såväl information om hur suicidrisk tidigt kanupptäckas bland ungdomar som konkreta handlingsplaner för lärare ochelevvårdspersonal.WHO:s riktlinjer ger struktur för hur vuxna kan handskas med dessaångestladdade frågor.Den svenska organisationen centrum för suicidforskning ochprevention av psykisk ohälsa vid har varitsamordnande och ansvarig för detta arbete. är centret ett WHOCollaborating Center. Det nationella ansvaret tillkom genom ettriksdagsbeslut 1993.Riktlinjerna bör omsättas till svenska förhållanden, förslagsvisgenom att Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykiskohälsa får fortsatt förtroende att införliva riktlinjerna i skolväsendet samtattfölja upp och utvärdera denna process.För närvarande utarbetar också centret metoder för att förebygga suicidalabeteenden bland ungdomar. Metoden riktar sig till högstadie- ochgymnasieelever. Viktiga komponenter i detta arbete är att kamratstödet ökaroch att det social nätverket stärks. Samt att lärare får kunskap omsjälvmordspreventiva metoder. Det har i många enkäter visat sig att endast ettfåtal elever med problem vänder sig till någon vuxen för stöd och hjälp när dehar problem.Många vuxna vågar inte heller ta ordet "självmord" i sin mun av rädsla attprovocera fram ett självmord.WHO:s riktlinjer ger en struktur för hur vuxna kan handskas medångestladdade frågor och förhindra självmordshandlingar.Stockholm den 2 oktober 2000Cristina Husmark ()()()()()()
mot · GO02So454 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So454av , ()Barnens bästaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behov av utbildning om barns utvecklingför dem som handlägger barns vård och umgänge medföräldrar likväl som behovet av utbildning för blivandeföräldrar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att vårdbidraget skall följa barnet omföräldrarna separerar.13.1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.MotiveringFör beslutade riksdag attratificera . har senarebeslutat att skall genomsyra all svensklagstiftning, barnens bästa skall alltid sättas främst.Föräldrabalksreformen innebär bl.a. att föräldrarna i regel skallha gemensam vårdnad om barnet vid separation. Dessutom kan en domstolbesluta om gemensam vårdnad även om en av föräldrarna motsätter sig ensådan ordning, under förutsättning att det är bäst för barnet. Domstolen kanockså besluta om boende och umgänge i de fall där föräldrarna har gemensamvårdnad om barnet och avgöra vem av föräldrarna som barnet skall botillsammans med. Barnet har rätt till umgänge med den förälder som det intebor tillsammans med, och föräldrarna har ett gemensamt ansvar för att barnetsbehov av umgänge tillgodoses. För att besluten i domstolen verkligen skall blitill barnets bästa är det viktigt att alla som handlägger dessa frågor inomdomstolsväsendet får en gedigen utbildning om barns utveckling och behov.Intentionerna i är de allra bästa, det skall vara det som ärbäst för barnet som gäller. Verkligheten är dock mer komplicerad än så.Föräldrar som inte kommer överens försvårar för varandra vad gällerhämtningstider, hämtningsplatser med mera. Då kommer barnet verkligen ikläm och det blir verkligen inte barnets bästa. har här en viktiguppgift som samtalspartner, medlare och den som jämkar ihop via avtal omvård, boende och umgänge. Det behövs mycket utbildning för att klara av denuppgiften och det behövs också utbildning för föräldrarna om deras ansvar,helst redan innan de blir föräldrar. Föräldrautbildning borde ingå som del iexempelvis hemkunskap i det livslånga lärandet. Mödravård ochbarnavårdscentraler har också en viktig uppgift i att föra samtal om barnsbehov med föräldrar.Familjer med barn som innehar vårdbidrag är extra utsatta. Vid föräldrarsseparation förändras grunden för vårdbidraget och detta måste sökas på nytt.Handläggningstiden uppgår i vissa fall , vilket kan ge svåraförsörjningsproblem för den förälder som skall få bidraget. Utbetalningen kanockså föra med sig problem när den sker retroaktivt om föräldern studerar.Det kan bli "för hög inkomst" den termin som pengarna betalas ut. Förbarnets bästa bör vårdbidraget automatiskt följa barnet.Stockholm den 4 oktober 2000Christina ()()
mot · GO02So459 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So459av , ()LSSFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tryggheten och valfriheten i enlighet med LSS syfte.MotiveringMålen och den allmänna inriktningen för samtliga LSS insatser (1993:387lag om stöd och service till vissa funktionshindrade) är att den enskildeskall ha inflytande över de insatser som ges och att dessa skall anpassastill den enskildes behov. En djupt förankrad grundsyn som har följt desenaste årtiondenas samhälls- och omsorgsutveckling är att personer medutvecklingsstörning och deras anhöriga skall ha inflytande och valfrihetgällande stöd och service.På flera håll i landet konkurrensutsätts och anbudsupphandlas verksamhetoch drift i såväl gruppbostäder, daglig verksamhet och kortidshem. I vissakommuner går den utvecklingen väldigt snabbt . Växande vårdbolagmed vinstintressen riskerar att utarma innehållet i begreppen valfrihet -inflytande - alternativ. Det är kommunernas ansvar att ange tydliga mål ochatt ha en bra tillsyn över att kvaliteten upprätthålls. Beställarkompetensen harbrister på många håll. Oron är mycket stor bland dem verksamheten är till för.Utgångspunkten måste vara att en gruppbostad betraktas som denenskildes hem, där den enskilde garanteras den rättstryggheten att kunnatacka nej till att få sitt personliga stöd konkurrensutsatt. Enligt vår meningskall inte personalstödet anbudsupphandlas om inte den enskilde önskar detoch alltså gett sitt tillstånd.För att valfrihet och inflytande skall råda måste den enskilde kunna tackanej om han eller hon är nöjd med den insats man har. Trygghet ochkontinuitet i den egna bostaden är viktigt för alla människor. För människormed utvecklingsstörning eller andra funktionshinder inom LSS personkretshotas den tryggheten i grunden med rådande utveckling ochregelverk. Vi menar att åtgärder måste vidtas för att säkerställa tryggheten,respekten och valfriheten enligt LSS syfte.Stockholm den 5 oktober 2000Barbro ()()Per ()()
mot · GO02So460 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So460av , ()TandvårdsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tandvårdsförsäkringen.TandvårdsförsäkringenEn ny tandvårdsförsäkring gäller . För flera grupper, särskiltför barn och ungdom liksom för långvarigt sjuka, funktionshindrade ochgamla som bor på institution, har den nya försäkringen inneburitförbättringar.Men för många människor är prisökningen för tandvårdsinsatser alltförhög. Patienter i behov av den mest högkvalitativa tandvården, protetik, hardrabbats av de största kostnadsökningarna. Det är t.ex. pensionärer medgamla protetiska konstruktioner, som behöver göras om eller harunderhållsbehov.Rapporter visar att en ökande andel av landets befolkning avstår fråntandläkarbesök på grund av att det är för dyrt. Det är en allvarlig utvecklingsom inte bara skadar tandhälsan utan är ett hot mot hela folkhälsan.I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare medel tilltandvården, vilket är bra och kommer att innebära vissa förbättringar för t.ex.pensionärer.Enligt vår mening bör dock målet vara att tandvården i sin helhet omfattasav hälso- och sjukvårdens avgiftssystem.Stockholm den 5 oktober 2000Barbro ()()Per ()()