mot · GO02MJ711 · 2000-10-05 00:00:00 — Dessutomtill en mycket lägre kostnad vilket gör att medel frigörs till andra angelägnamiljösatsningar. Strategin med SUCCESS innebär bland annatkunskapsuppbyggnad och att skapandet av gedigna nationella nätverkstimuleras. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och storamiljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet samt bransch-och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas, komplementära kompetensersom kan agera på utlandsmarknaden. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en samlad strategi för miljöexport i linje med vadsom presenterats av . Detta bör besluta.De förslag på insatser för en internationalisering av ett svensktmiljöanpassat näringsliv som presenterade i sittslutbetänkande (SOU 1998:118) kostnadsberäknades till 64 miljoner kronor.Effekterna på näringsliv och sysselsättning av en sådan satsning är med allsäkerhet mångdubbelt större än de bestående effekterna av de lokalainvesteringsprogrammen. Detta till en hundradel av det som regeringen totaltavser att betala ut i bidrag till lokala investeringsprogram. I budgeten satsades endast för attunderlätta svenska företags export av varor och tjänster med högmiljöprestanda. avsatte mer än regeringen. Iårets budget avsatte regeringen inga medel för att underlätta svenska företagsexport av varor och tjänster med hög miljöprestanda. anser atten fortsatt satsning är befogad och vi avsätter därför 30 miljoner kronorvardera . Medlen kan omfördelas från ramanslagetför stöd till lokala investeringsprogram. Med en sådan satsning kan hela densamlade strategi som presenterades av i SustainableSweden - a SUCCESS story (SOU 1998:118) genomföras i sin helhet ochsäkerställa ett jämnt tillflöde av nya miljöanpassade företag, lösningar ochnya teknologier.Regeringen skriver och talar ofta om att ska ställas om till ettekologiskt hållbart samhälle. Regeringens huvudspår till ett ekologiskthållbart samhälle går av allt att döma via de lokala investeringsprogrammen.Det är fel väg. () konstaterar i en uppföljning ochutvärdering av de lokala investeringsprogrammen (RRV 1999:37) att delokala investeringsprogrammen har bidragit till att miljöprofilen förstärkts iflera, ofta redan planerade, projekt. Redan planerade miljöåtgärder inom dekommunala förvaltningarna har ofta tidigarelagts. RRV bedömer att deförväntade miljöeffekterna i många fall har överskattats. Resultatet av delokala investeringsprogrammen har med andra ord varit klent. De lokalainvesteringsprogrammen har använt sig av befintlig teknik.Detta i en situation när det är ny teknik och nytänkande som behövs för attkunna avmaterialisera och resurseffektivisera kretsloppen genom att tänka ifunktioner. Politiken bör skapa sådana förutsättningar för marknadsekonominatt den leder till god hushållning och stimulerar miljöansvar.Vägen till det ekologiskt hållbara handlar om att utveckla ettmodernt samhälle som utnyttjar högteknologiska lösningar för att nå enhållbar tillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge den ekonomiskautvecklingen en hållbar inriktning. Dit kommer man i första hand inte genomstatligt styrda program, utan genom ett livskraftigt näringsliv och en välfungerande marknadsekonomi. Att forma en tydlig vision och gemensamfärdriktning är viktigt för att villkoren för företagande och investeringar skabli långsiktiga och inbjuda till satsningar på nya, kretsloppsanpassade,lösningar.Globala miljöhotPå många håll i världen är inte längre hotbilden andraländers militära medel. Det är istället olika sortersmiljöförstöring och rovdrift på knappa resurser som kanskapa såväl mellanstatliga som inomstatliga konflikter. Demest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar ochuttunningen av ozonskiktet. Vattenbrist är ett annat hot somkan skapa grogrund för uppslitande konflikter.Skogsskövling och jordförstöring förstör levnadsrummet förmänniskor, djur och växter. Att ta steget in utanatt arbeta för en lösning på dessa problem är förödande.Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för att fredoch säkerhet ska bli varaktiga tillstånd. Internationelltsamarbete är av yttersta vikt för att komma till rätta meddessa problem. måste spela en aktiv roll i dettasamarbete och aktivt arbeta med frågorna i internationellaorgan som EU och FN.KlimatförändringarKlimatfrågan är en av de absolut viktigaste frågorna påmiljöområdet. Mänsklighetens påverkan på den naturligaväxthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser för både nulevande och kommande generationer. Främst drabbasutvecklingsländerna som redan har en hårtansträngd ekologi. Flera länder riskerar bokstavligen attförsvinna när havsnivån höjs och lägger landmassor undersig. Torra områden riskerar att bli ännu torrare närmedeltemperaturerna stiger. Vindar och havsströmmar kankomma att förändras med de konsekvenser det medför påklimatet. Klimatförändringar kan också betyda att växt- ochdjurliv blir utsatt för bestående skador.De ekonomiska konsekvenserna av de globala förändringarna i klimatet,till följd av stormar, översvämningar och andra naturkatastrofer, är betydande.1998 uppgick kostnaderna för väderrelaterade skador till 800 miljarderkronor. Som jämförelse kan noteras att den svenska statsbudgeten omsatte ca700 miljarder kronor under samma år.Koldioxid är den viktigaste växthusgasen. Även metan, dikväveoxid ochfreoner förstärker den naturliga växthuseffekten. Att minska utsläppen avväxthusgaser är det viktigaste steget vi kan ta. Olika sätt att binda denfrigjorda koldioxiden kan också vara ett bra sätt att minska mängdenkoldioxid i atmosfären. Jord- och skogsbruksgrödor har en viktig roll att fyllasom koldioxidsänkor. Mot bakgrund av detta är det oroande att skövlingen avjordens regnskogar fortsätter som snabbväxande eukalyptusträdplanteras och introduceras på platser där de inte funnits tidigare. Samtidigtfårdetta förödande effekter för den biologiska mångfalden. Den diskussion somnu pågår i internationella fora om möjligheterna att genom koldioxidsänkoroch förbättringar i andra länder kunna tillgodoräkna sig ökad upptagning ochminskade utsläpp måste bevakas mycket noga. Det är inte acceptabelt attländer som redan har höga utsläpp gör alla sina förbättringar utomlands.Kritiker till detta synsätt brukar säga att om det vore möjligt attkostnadseffektivt minska utsläppen ytterligare i västvärlden så skulle dettaredan ha skett. Det resonemanget kan jämföras med att inte plocka upp entusenlapp från marken bara för att om den var riktig så skulle någon annanredan ha plockat upp den. Enkelt uttryckt så måste man städa framför egendörr.Vi måste lämna fossilsamhället bakom oss. Energiproduktion ochtransporter står tillsammans för av de svenska utsläppen avväxthusgaser. Ett hållbart energi- och transportsystem måste mednödvändighet bygga på förnyelsebara energislag.Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en mäktig utmaning,men det är nödvändigt att lösa detta problem. Resurseffektiviteten måste ökaför att utsläppen av växthusgaser ska kunna reduceras. För att kunna minskautsläppen av växthusgaser krävs att alla tar sitt ansvar. Det främsta ansvaretligger dock hos industriländerna. Inom ramen för Kyotoprotokollet från 1997har EU-länderna åtagit sig att minska sina utsläppav växthusgaser jämfört med nivå. Jämfört med denprognostiserade förbrukningen, om inga åtgärder vidtas, innebär detta ipraktiken en minskning på . Inom EU-ramen får öka sinautsläpp . anser att ska minska, inte öka,utsläppen under perioden.Ett av de medel som ser som effektivt för att nå deåtaganden EU tagit på sig är att inrätta ett system för handel medutsläppsrättigheter. Även den svenska har sett handel medutsläppsrättigheter som ett medel att minska utsläppen av växthusgaser.Centerpartiet är positivt till att ett system med utsläppsrättigheter införs.Sverige måste ta täten och driva på världssamfundet när det gällerklimatfrågorna. Alla delar av samhället måste vara engagerade i arbetet medatt minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen har inte tagit till sig dettasynsätt utan tror att enbart statliga beslut räcker för att komma till rätta medde problem som uppstått och kommer att uppstå. Människor och företagmåste bli medvetna om de problem som utsläppen av växthusgaser gerupphov till, i annat fall kan vi aldrig få förståelse för de beslut som fattaspådetta område. Det är nödvändigt att mycket av arbetet med att minskautsläppen av växthusgaser sker så nära människor som möjligt. Den lokalanivån spelar därför en stor roll i arbetet med att minska utsläppen. Arbetetmed de så kallade utmanarkommunerna är därför mycket positivt.Klimatpolitiska programKlimatkommittén har föreslagit att det inrättasklimatpolitiska program för att stödja det lokala arbetet medatt minska utsläppen av växthusgaser. Dessa program skullekunna stimulera det viktiga lokala arbetet med att minskautsläppen av växthusgaser. Att arbeta lokalt med denna frågahar den stora fördelen att det kan bli mycket greppbart förmänniskor. Kopplingen mellan livsstil och levnadsmönsteroch påverkan på miljön kan tydliggöras. Centerpartietavsätter därför medel under utgiftsområde 20 Allmän natur-och miljövård för inrättandet av klimatpolitiska program.Handel med utsläppsrättigheterUtsläppsrättigheter kan ses som en utveckling avadministrativa styrmedel inom miljöpolitiken. harutsläppsrättigheter använts (i bland annat ) föravgränsade branscher och på stora miljöskadliga utsläpp avavgränsad karaktär. Handel med utsläppsrättigheter kan varaett effektivt instrument för att minska utsläppen avväxthusgaser med hjälp av marknadsmekanismer. Dessutomkan det vara ett bra komplement till de administrativastyrmedlen. efterspråkar initiativ frånregeringen på detta område. Att inte nyttja kraften imarknadsekonomin för att komma till rätta med utsläppen avväxthusgaser vore olyckligt. ser flera fördelarmed utsläppsrättigheter, varav den främsta är att systemetförenar ekonomiskt och miljömässigt effektiva lösningar.Utsläppsrättigheter sker genom att myndigheten gör en bedömning av hurmycket utsläpp en viss recipient tål. Den beräknade mängden utsläpp tilldelassedan olika förorenare. Det finns i huvudsak två metoder förutsläppsrättigheter. Dels den "mjuka metoden", som innebär att myndighetenger utsläppsrätter till dem som reducerar sina utsläpp till en viss nivå, delsden"hårda metoden", som innebär att myndigheten säljer rättigheter tillförorenaren, vid ett eller flera återkommande tillfällen. Företaget ges ävenmöjligheten att sälja dessa rättigheter vidare.Systemet innebär flera fördelar men även nackdelar, om det införs påområden som inte lämpar sig för det. Utsläppsrättigheter kan medföra attreningen av miljöskadliga ämnen sker där det kostar minst. I ett system medhandel av utsläppsrättigheter ska det även finnas inbyggt, att den totalamängden utsläpp ska minska . En väl fungerande marknad, vilketbland mycket annat innebär låga transaktionskostnader, är en förutsättning fören fungerande handel. måste vara pådrivande för att inrätta ett systemför handel med utsläppsrättigheter. Vad som ovan anförts om handel medutsläppsrättigheter bör ges regeringen till känna.Ozonskiktets uttunningAllt liv på jorden är beroende av det skyddande ozonskiktetsom filtrerar bort skadlig UV-strålning från solen. Viktigasteg har tagits i det globala arbetet med att begränsautsläppen av ozonnedbrytande ämnen, bl a i form avMontrealprotokollet. Mycket arbete återstår dock. Företagenhar ett stort ansvar att inte sälja produkter som är förbjudna iindustrivärlden till utvecklingsländerna. Att minska utsläppoch läckage vid skrotning av produkter innehållandeozonnedbrytande ämnen är en annan stor utmaning.Internationellt samarbete är av yttersta vikt för att komma tillrätta med de problem mänskligheten har skapat.Montrealprotokollet, som undertecknades 1988, visar på deninneboende kraft som finns i globalt samarbete. Deersättningskomponenter som används istället för de ämnensom förbjöds fungerar i många stycken lika bra eller bättreän sina företrädare. Dessutom ofta till en lägre kostnad.Hotet är dock inte avvärjt vilket sommarens och den tidiga höstensrapporter om storleken på ozonhålet över visar. Sambandet mellanutsläpp av växthusgaser och ozonskiktets uttunning visar också på dekomplexa samband som finns och att problemet är långt ifrån löst. Fortsattinternationellt samarbete är nödvändigt för att ozonskiktet ska ha en chans attåterhämta sig.Tryggad vattenförsörjningRent vatten är en grundförutsättning för mänskligt liv. Atttrygga vattenförsörjningen för jordens befolkning måstedärför vara ett prioriterat område. Världens fattiga länder harde största problemen med att trygga sin vattenförsörjning.Vattenbrist kan på många håll i världen leda till uppslitandekonflikter mellan människor, regioner och länder. En sådanutveckling måste stävjas genom olika former av samarbeteoch bistånd. Vad som ovan anförts om tryggadvattenförsörjning bör ges regeringen till känna.Ekonomiska styrmedelAtt nyttja ekonomiska styrmedel kan vara effektivt för attkomma till rätta med miljöproblem. Väl utformadeekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissatekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerarkreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljönoch effektivisera resursanvändningen genom ständigaförbättringar. Marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. För att skapaen sådan god marknad är det viktigt att också se överexisterande subventioner och stöd från stat och kommun såatt inte dessa motverkar en hållbar utveckling.Miljardsubventionerna till kolgruvor är kanske dettydligaste exemplet på hur stöd av detta slag snedvriderekonomin och motverkar viktiga miljömål. Skatteväxlingkan rätt utformad vara ett av verktygen för att nå ett hållbartsamhälle. Principen om att förorenaren ska betala (PPP) ären mycket viktigt princip. Subventioner av miljöstörandeaktiviteter drabbar i förlängningen kommande generationer.Att den som förorenar också ska betala är tyvärr inte envedertagen princip i praktiken, varför efterlevnaden inomEU måste bli bättre.SkatteväxlingEkonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifterger som en sidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebäratt staten kan sänka andra skatter och avgifter som ärstörande för samhällsekonomin. Begreppet grönskatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxlinginnebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter påmiljöförstöring och användning av ändliga naturresurser.Centerpartiet vill se en äkta grön skatteväxling i Sverigevilket förutsätter raka rör mellan höjda miljöskatter ochsänkta arbetsgivaravgifter.Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ettbättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonominsdynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock intepå alla områden varför skatteväxling är ett bra instrument för attminska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. I Sverigefinns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan förindustrin. När ett system med utsläppsrättigheter är infört måste nedsättningenupphöra för att göra handeln enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste därförutformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta innebär attden nedsättning som finns successivt måste minska.Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt som gör att en framtidahandel med utsläppsrättigheter underlättas. Det har regeringen ochsamarbetspartierna inte klarat av. Istället förstärker man den befintligaskillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görsför att successivt fasa ut de nedsättningar som finns och förbereda förett sy-stem för handel med utsläppsrättigheter. Dessa steg måste tas.I med hög arbetslöshet, trots högkonjunktur och uppenbaramiljöproblem, anser att den självklara strategin är att sänkaskatten på arbete och öka skatten på miljöförstöring och användning avändliga naturresurser. På så vis kan fler människor få jobb som vistimulerar en effektivare resursanvändning och kretsloppsanpassadproduktion. Vad som ovan anförts om grön skatteväxling bör ges regeringentill känna.Hållbart EuropaInternationellt samarbete på miljöområdet är, som tidigarenämnts i denna motion, avgörande viktigt. Utöver att gå föreoch skapa en nordisk miljöunion måste vara enpådrivare i EU vad gäller miljöfrågorna. Det svenskaordförandeskapet tillsammans med detfaktum att miljökommissionären är svensk borde ge Sverigegoda förutsättningar att ta täten och verkligen få uppmiljöfrågorna på EU-agendan. Mycket tyder dock på attförberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i EU inteär tillfredsställande. Kraften kommer att läggas på att se tillatt arrangemanget , inte på att har chansen attta upp de frågor vi anser är viktiga. Det är olyckligt att så ärfallet. Ordförandeskapet skulle kunna vara en viktig del iarbetet med miljöfrågorna i EU. Tyvärr klarar regeringeninte av att vara den aktör som på allvar driver miljöfrågorna iEU, trots de mycket goda förutsättningarna. Centerpartietbejakar EU-samarbetet och vill nyttja det för att nå enhållbar utveckling av Europa.Regeringen är alltför passiv vad gäller miljösamarbetet i EU, inte bara vadgäller ordförandeskapet. Denna förlamning måste brytas. Att regeringen intekan eller klarar av att sätta miljöarbetet högt på dagordningen är olyckligt.Regeringen måste våga ta stegen för att verkligen driva på EU i miljövänligriktning. Vi måste ha en tydlig miljöstyrning på EU-området då nationellakonkurrensvillkor allt mer ersätts av internationell konkurrens på dengemensamma marknaden. Olika konkurrensvillkor på grund av olikamiljöregler och miljöskatter kan fungera som en drivkraft men också som etthinder. Ett exempel på ett sådant område där olika regler är ett hinder är detsvenska jordbrukets konkurrenssituation. Gemensamma miljöskatter är ett avverktygen för att komma till rätta med detta problem. måste våga tastegen och säga att vi behöver miniminivåer för miljöskatterna i EU. Dettavore bra för miljön och det är ett bra sätt för att skapa likvärdigakonkurrensvillkor inom EU. , som bejakar EU-samarbetet, vill sedessa miniminivåer för miljöskatter i EU förverkligade. bör drivafrågan om miniminivåer för miljöskatter i EU. Vad som ovan anförts omminiminivåer för miljöskatter i EU bör ges regeringen till känna.För att nå en hållbar utveckling i och EU måste den inremarknaden utvecklas i miljövänligare riktning. Det första steget i detta arbeteär att miljö- och kretsloppsanpassa varu- och produktflödena. Fortsättningenmåste vara att stärka funktionstänkandet på EU-nivå. Dessa frågor måste varaprioriterade och drivas av . har arbetat för attregeringen ska ta initiativ till att göra miljö- och kretsloppsanpassning avvaru- och produktflöden samt funktionstänkande till huvudfrågor vid nästaregeringskonferens. Så blir inte fallet. måste med kraft driva dennafråga i fortsättningen. avstår dock från att lägga ettsådant yrkande.En viktig del i EU:s framtida miljöarbete blir det 6:emiljöhandlingsprogram, som presenterar under hösten2000. Programmet läggs fram i när avståndet mellan EU:s miljölagaroch deras implementering i medlemsländerna är större än någonsin, samtidigtsom Amsterdamfördragets skrivningar om en integrerering av miljöfrågornainom EU:s alla politikområden fortfarande inte fått tillräckligt starktgenomslag. Därför är det av yttersta vikt att programmet inriktas mot attkomplettera de tidigare handlingsprogrammen och försöker fylla igen deluckor som finns i EU:s miljölagstiftning. Det 6:e miljöhandlingsprogrammetmåste också ta hänsyn till att EU får flera nyamedlemsländer. För såväl utvidgningsprocessens som miljöns skull är detviktigt att programmet berör de särskilda problem som kan uppstå föransökarländerna i samband med EU-medlemskapet. Som blivandeordförandeland kommer att kunna agera motor för att inledatillämpningen av det 6:e miljöhandlingsprogrammet i EU. Regeringen har ettsärskilt ansvar för att tillse att detta sker. Vad som anförts om innehållet ochhanteringen av EU:s 6:e miljöhandlingsprogram bör ges regeringen tillkänna.Det är viktigt att EU:s politik inte stödjer aktiviteter inom olikapolitikområden som man i miljöpolitiska sammanhang vill bekämpa.Miljökonsekvensbeskrivningar måste genomsyra EU:s verksamhet. Det ärhelt enkelt dags att miljöpröva EU:s ekonomi. Att redan från början väga inde miljömässiga effekterna gör att beslut som är negativa för miljön kanundvikas eller att miljöeffekterna minimeras. bör vara pådrivande föratt EU:s ekonomi miljöprövas. Detta bör ges regeringen till känna.Utvidgningen av EU till är viktig för miljön. Genom att ställamiljökrav på ansökarländerna har och kommer deras miljöpåverkan attminska. Detta är mycket positivt. EU ska ställa hårda miljökrav påansökarländerna. Kraven får dock inte bli så hårda att ansökarländernaupplever dem som omöjliga att uppnå. Det är bättre att få in länderna i EUoch där arbeta gemensamt för att minska deras miljöpåverkan än att isoleradem utanför EU genom alltför hårda krav. bör vara pådrivande pådetta område. Vad som ovan anförts om miljökrav vid utvidgningen av EUbör ges regeringen till känna.Nordisk miljöunionMiljöproblemens gränsöverskridande karaktär gör attsamarbete över nationsgränserna är ett absolut måste. Dentyska utrikesministern har pratat om attvissa länder ska kunna gå före när det gäller den europeiskaintegrationen. För del handlar detta främst om frågorrörande ekonomi och handel. anser att Sverigebör ta den tyska utrikesministern på orden och tillsammansmed de övriga nordiska länderna gå före och bilda ennordisk miljöunion. I finns en likartad syn påmiljöfrågorna, vilket gör att förutsättningarna för att bilda enmiljöunion är extra goda. Bildandet av en nordiskmiljöunion skulle kunna tjäna som ett viktigt exempel på hurnationsgränser inte stoppar miljöarbetet. Utöver att tjänasom ett gott exempel skulle detta kunna innebära storaaffärsmöjligheter för svenska och nordiska företag. Genomatt stimulera innovation och ligga i fronten för enframåtsyftande lagstiftning kan visa att det ärekonomiskt sunt både för företag och samhälle att skyddamiljön. Vad som ovan anförts om bildandet av en nordiskmiljöunion bör ges regeringen till känna.En av de viktigaste frågorna för denna nordiska miljöunion är att arbetamed klimatfrågorna. Miljöunionen skulle som en av sina första och viktigasteuppgifter ha att införa ett system med handel av utsläppsrättigheter i Nordenoch eventuellt i . skulle sedan detta kunna utvidgas till attgälla hela EU. Det är viktigt att handelssystemet utformas på ett sådant sättattteknikutvecklingen stimuleras och inte bromsas. Vad som ovan anförts omhandel med utsläppsrättigheter i en nordisk miljöunion bör ges regeringen tillkänna.Sunda och säkralivsmedelSunda och säkra livsmedel är oerhört viktigt för människorshälsa, framför allt för våra barn. När livsmedelskvalitetdiskuteras måste barnens perspektiv bli tydligt. Barnens matfrån tidiga år får aldrig bli en experimentverkstad. Nyametoder och nya ämnen i maten kan i vissa fall få effekterinom en livstid. Amerikanska myndigheter hävdar atthormonkött är ofarligt, medan EU redovisar högrecancerrisker och t ex för tidig pubertet. I en rapport påvisasatt genmodifierad majs skadar fjärilars fortplantning. Dettaär måhända bara ännu ett skäl för att agera försiktigt pådessa områden. Majs är vanlig i småbarnsmat och visstmåste föräldrarna få känna sig säkra på att den är hälsosam.Likaså måste vi vara säkra på att hormonkött inte söker sigin i burkarna med barnmat. Konsumenterna ska tillförsäkraslivsmedel av hög kvalitet, framställda på ett etiskt ochekologiskt riktigt sätt.Eftersom regler och beslut inom EU har mycket stor betydelse för vårlivsmedelskvalitet, måste och svenskaEuropaparlamentariker driva frågor som rör livsmedelskvalitet. Vi måstegemensamt se till att EU sätter barnens hälsa i förgrunden för sinlivsmedelspolitik.Gentekniken är en mycket viktig fråga på livsmedelsområdet.