mot · GN02N28 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N28av , Per (m)med anledning av prop. 1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken1 Ett konkurrenskraftigt företagsklimatSveriges välstånd är byggt på ett framgångsrikt företagande, som i sig ärden viktigaste drivkraften för att skapa välstånd. Globalisering,liberalisering och informationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för vårt land och för företagen i . Inom IT-området ligger just nu i framkanten bland världens länder. Ettabsolut villkor för att skall kunna utnyttja dessa nya möjligheterär dock att vi förstår nödvändigheten av förändring och att vi underlättarden oundvikliga omvandlingsprocessen.Det är inte bara enskilda företag som är utsatta för en knivskarpkonkurrens. I lika hög grad befinner sig som land i en skarp kon-kurrenssituation. Det nationella näringsklimatet måste därför formas så attSverige klarar av att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarna avvärlden i fråga om goda villkor för företagande och investeringar. Omvärlds-förståelse och förändringsbenägenhet i politiken är då helt avgörande förSveriges framtida konkurrensförmåga och välstånd. Fler företag och mindreoffentlig sektor skulle göra mindre sårbart vid en framtida låg-konjunktur.Det är i detta perspektiv förödande att klamra sig fast vid stela modeller,rigida arbetsmarknadsregler och världens högsta skattetryck. Tillkomsten avjobb på lång sikt bygger på en tillväxt bland de små och medelstora före-tagen. Regeringens ovilja att skapa ett gott klimat för företagande, och dessoförståelse för en företagares verklighet, kan avläsas i det faktum att svensktnyföretagande har minskat. har antaletnyregistrerade företag i minskat . ärminskningen ännu större, . Denna negativa trend måste brytas.Småföretagen anger flera strukturella problem som hinder för expansion.En undersökning genomförd av och Konsultvisar på arbetsrätten, bristen på arbetskraft, bristen på riskkapital, den svagaefterfrågan och "vill ej växa" som de viktigaste tillväxthindren för små-företag. av de företag som ser möjligheter till expansion angerarbetsrätten som det viktigaste hindret för tillväxt. Den arbetsrättsliga lag-stiftningen leder därmed till att företag inte vågar expandera och nyanställa.Det leder till såväl låg produktion i landet som till att många, inte minstungdomar, stängs ute från arbetsmarknaden.Jobbtillväxten kommer knappast att ske i offentliga verksam-heter. Vad behöver är en större och mer dynamisk företagssektor.Mot en bakgrund av hög arbetslöshet och låg marknadsförsörjning, är det engåta varför regeringen inte gör mer för att stimulera tillkomsten av flera ochväxande företag.Ett utmärkt sätt att stimulera nyföretagandet är att öppna för konkurrensinom offentlig sektor. Det skulle i många fall framför allt gynna kvinnorsföretagande. Opinionsläget både bland allmänheten och bland politiker kansägas ha förbättrats och därmed skapat en grogrund för ett ökat nyttjande avprivata driftsformer inom offentlig verksamhet. Inte minst för att upprätthållakonkurrensen är det viktigt med signaler om att det finns goda affärsförut-sättningar inom dessa sektorer. En sådan åtgärd skulle förbättradet lokala näringslivsklimatet.Att göra företagsreglerna färre, enklare och mer stabila är en angelägenreform för företagaren. Dessutom är det så att regler ofrånkomligen skaparbyråkrati. Det drabbar inte enbart företagen utan också deras anställda ochytterst den enskilde medborgaren. Även om det finns en betydande problem-insikt, så återstår väldigt mycket arbete innan man kapat bort regler ochkrångel så att företagsklimatet även i den delen blir gott. Att växla sänktaskatter mot färre bidrag bidrar också till färre regler och mindre krångel.Sverige behöver nu en ny politik för kreativitet och företagsamhet. Denberör skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbild-ningen och forskningen. En politik som kan lösgöra enskilda människorsskaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan lyfta vårt landsvälstånd och trygghet.2 PropositionenRegeringen avser med proposition 1999/2000:71 Vissaorganisationsfrågor inom näringspolitiken genom omorganisationerfrämja företagsutveckling och tillväxt. Rent konkret innebär dettainrättandet av en ny nationell myndighet för företagsutveckling samt enny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering.Dessutom föreslås i en annan proposition (1999/2000:81 Forskning förframtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringen) en nymyndighet för forskning och utveckling. Denna behandlas i denmoderata partimotionen 1999/2000:Ub25.2.1 Nya nationella myndigheterRegeringen skriver fler kloka saker i sin proposition:"Det är angeläget att underlätta för blivande och befintliga företagaregenom ökad samordning och renodling av de företagsfrämjande aktiviteter-na"(sidan 16). "Vad gäller investeringar i ägarkapital i små och medelstora företag är detregeringens målsättning i första hand att underlätta de institutionellaförutsättningarna för att denna verksamhet skall fortsätta att växa och i änstörre utsträckning kunna bedrivas av privata aktörer. Med institutionellaförutsättningar menas bl.a. de regelverk och faktorer som direkt eller indirektpåverkar både näringslivets tillväxt och den privata riskkapitalmarknadensutveckling, t.ex. juridiska hinder, skatteregler, konkurrensvillkor, innova-tionsklimat, kompetensförsörjning etc."(sidan 9). "För en framsynt och framgångsrik närings-, innovations- och regional-politik behövs ett gott och heltäckande kunskapsunderlag" (sidan 20).Dock kan inte regeringen lämna någon övertygande förklaring på varförnya statliga institut måste inrättas för dessa uppgifter. Givetvis måsteregering och myndigheter ha ett fullgott beslutsunderlag och tillse att åtgär-der utvärderas, men det kan man mycket väl erhålla i form av beställare. Ochsamtidigt som vi delar regeringens uppfattning i fråga om investeringarnasaknar vi de konkreta åtgärdsförslag som krävs för att uppnå målsättningen.Likaså instämmer vi gärna i att det krävs sanering och samordning gällandede företagsfrämjande aktiviteterna. Dock innebär propositionen ingenegentlig lösning på problemet, utan innebär mest ett skrap på ytan. Kanskefinns vissa goda intentioner, men detta är inte tillräckligt om det saknaslösningar i form av åtgärder. Nya myndigheter löser inte de grundläggandeproblemen som skiljer dagens från ett land med bra företagsklimat.Men i stället för att ta itu med de konkreta problemen, såsom skattetryck,regelkrångel, arbetsmarknadslagar, utbildningssystem osv., uppvisar rege-ringen en skenbar handlingskraft genom att spela för gallerierna och elda förkråkorna.2.2 Bakomliggande utredningI en av de till propositionen bakomliggande utredningarna, av PeterNygårds och , diskuteras myndigheternas roll ochförutsättningarna för ett bra konkurrensklimat. Den svenskamyndighetsapparaten anses okunnig om företagandets villkor ochbehäftad med en negativ och skeptisk inställning till företagande. Vidarekonstateras att staten gjort företagaren beroende av myndighetsbeslut ialltför många frågor och att staten har fragmenterat och sönderdelat sättetatt hantera både företagarens behov och de många olika regelkraven påföretagen.Vidare nämns problem såsom de diskriminerande skattereglerna (t.ex.fåmanbolagslagstiftningen), de attitydpåverkande skattereglerna (t.ex. de s.k.stoppreglerna och dubbelbeskattningen), de arbetsrättsliga reglerna som göranställningar vanskliga för små och medelstora företag samt den växandemängden administrativa regler som tar oproportionerligt stor del av småföre-tagens tid.Nygårds/drar av detta slutsatsen att regelsystemen på ett avgörandenegativt sätt påverkar både företagandets omfattning och tillväxtens kost-nader. Det anses vara speciellt olyckligt att de många åren av till synes sam-stämmig politisk debatt inte lett fram till någon minskning av regelmängdensomfattning. bedöms av utredarna ligga påtagligt under deteuropeiska snittet inom detta område.Utredarna kritiserar också de svenska konkurrensvillkoren, gråzonenmellan offentlig och privat verksamhet, att skattefinansierad verksamhetdrivs i osund konkurrens med enskild verksamhet, den otillräckligaoffentliga upphandlingen samt de statliga stödens konkurrenspåverkandeeffekter. Utredarnas slutsats är att statens bästa verktyg för att få till stånd ettökat antal och fler växande företag är att effektivisera den offentliga sektorn,avreglera, konkurrensutsätta och upphandla.2.3 Slutsatser - myndighet för företagsutvecklingEn välvillig tolkning av propositionen är att den innebär en början tillvälkommen reträtt av staten från näringspolitikens arena. Å andra sidanfinns ambitionerna kvar till fortsatt politik av det traditionella slaget iform av stöd och selektivt åtgärdstänkande - om än fokuserat till denregionala nivån.Politiska beslut kan i sig aldrig skapa tillväxt. Detta måste vara utgångs-punkten för all politik som har ett tillväxtfrämjande syfte. Viktigare är därföratt målmedvetet arbeta för att förbättra de generella villkoren för före-tagandet inom områden som skatter, arbetsrätt, regelförenklingar, utbildningosv. än att konstruera nya former för selektiva stöd och spridande avkunskap.En annan viktig utgångspunkt är att staten inte ska ägna sig åt något sommarknaden själv kan hantera. I propositionen finns flera exempel på fortsattpolitisk klåfingrighet.Den beskrivna situationen med mångfalden näringspolitiska myndigheteroch aktörer påverkas inte mer än ytterst marginellt genom propositionensförslag.Dessutom är det nuvarande förslaget ologiskt i förhållande till propositio-nens huvudriktning, som ska vara att skapa goda ramvillkor m.m. En myn-dighet av det beskrivna slaget skapar felaktiga förväntningar på stöd, somrimmar illa med kravet på mer entreprenöriella attityder hos befolkningen.Företag som vill ha hjälp bör söka sig till naturliga kontakter med banker,konsulter, kunder, forskare, partner, medarbetare m.fl.Vi avvisar förslaget om en ny nationell myndighet för företagsutveckling.Regeringen bör återkomma till med ett mer heltäckande förslagsom tar sin utgångspunkt i slutsatserna i och .2.4 Slutsatser - ny analysmyndighetDen utvärdering av näringspolitiken som föreslås är ett välkommet ny-vaknande. Det är högst anmärkningsvärt att så mycket skattepengarsatsats utan någon reell utvärdering. Däremot är dethögst oklart varför dessa uppgifter ska ligga på en ny myndighet undernäringsdepartementet. Rimligen borde ansvaret ligga på ett friståendeorgan, som givetvis ska kunna handla upp tjänsterna av andra aktörer.Det råder nämligen ingen brist på väl etablerade analysorgan.Kvalificerade objektiva analyser och utvärderingar görs i dagregelbundet av en mångfald olika analysorgan såsom:Industrins utredningsinstitut (), Sällskapet näringsliv och samhälle(SNS), Invest in (), (), (), forManagement (), World EconomicForum (), , FraserInstitute, Healey and Baker, , , GlobalLeaders of Tomorrow, , IT-analysföretaget gör diverse fackföreningar och andra organisationer, analys-företag, konsultbyråer, tidningar m.fl. undersökande omvärldsanalyser ochutvärderingar inom skiftande områden. Utvärderingar görs också av (), revisorer m.fl.I stället för att inrätta en ny statlig analysmyndighet bör regeringen ta tillsig alla fakta från redan verksamma analysorgan och med detta som underlagvidta lämpliga åtgärder. Vid behov av ytterligare analyser bör regeringenupphandla tjänster från olika aktörer på marknaden.Förslaget i den del som berör STATT avvisas. STATT bör behålla sinställning som oberoende organisation. STATT har ett starkt varumärke sombyggts upp under årtionden.STATT, som bl.a. har som uppgift att "ta hem" teknik och kunskap tillSverige, står traditionellt för teknisk kompetens i organisationen och hosmedarbetarna som har gedigen teknisk bakgrund. STATT har med enblandning av bred tekniktäckning och uppdragsverksamhet fört in nyakunskaper i svenskt näringsliv och samhälle. De tekniska attachéerna har förthem kunskap som har varit till gagn för såväl svenska storföretag som förmånga mindre företag som genom spridningseffekter tillförts möjligheter attta till vara ny värdefull kunskap.Tekniska attachéer med kvalificerad teknisk kunskap och förmåga attknyta förtroendefulla kontakter har skapat nätverk utomlands vad avserteknisk utveckling, företag och "individuals". STATT:s arbete på strategiskaplatser i världen har bidragit till svensk näringslivsutveckling och därmed tillvårt välstånd.Att delvis omforma STATT till en rapportskrivande omvärldsanalys-myndighet för regering och departement innebär att den ursprungligaSTATT-tanken försvinner. Det starka varumärket riskerar attförstöras med regeringens förslag.I stället borde samarbetet mellan STATT och utvecklas. Med tanke påatt både STATT och har till uppgift att "ta hem" - i ena fallet teknik, idet andra investeringar - har de båda organisationerna många berörings-punkter. STATT och har också haft - och har -samarbete, bl.a. i , och Los Angeles.Samarbetet har underlättats av att de båda organisationerna kompletterarvarandra vad avser uppdrag och inriktning. Samarbetet har täckt - och täcker- sådana områden som läkemedel och bioteknik, , mikroelektro-nik och system på kisel.För del är det t.ex. av avgörande betydelse att existerandekluster/kompe-tensblock förstärks med ett inflöde av utländska aktörer. Idessa ansträngningar torde STATT och kunna ha mycket att bidra med isamverkan. Ett närmare samarbete mellan de två organisationerna skullekunna skapa mer av "kritisk massa" vad gäller dels möjligheterna att tillSverige "ta hem" teknik och investeringar, dels önskvärdheten att få vissvolym på utlandskontoren.De naturliga beröringspunkter som finns, det samarbete som äger rum samtden representation som de båda organisationerna har i utlandet motiverar ennärmare analys av hur STATT och skulle kunna fördjupa sitt samarbete- både vad avser verksamhetsområden och utlandsorganisation.Vi avvisar förslaget om ny myndighet för analyser och omvärldsbevakningoch efterfrågar i stället en genomgående analys av vad som gjorts ochbör göras inom näringspolitikens område.3HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:71,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bättre svenskt företagsklimat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en genomgående analys av näringspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördjupat samarbete mellan STATT och ISA.Stockholm den 5 april 2000Per ()()()()()()()()()()