ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So393 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So393av , ()TandvårdsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tandvårdsstödet.MotiveringReformeringen av tandvårdsförsäkringen som trädde i kraftunder var ett steg mot en förbättring av försäkringen.Tandvård i samband med kortare sjukvårdsbehandling ochden så kallade uppsökande vården inklusive nödvändigtandvård hanteras somsjukvården i övrigt. Detta var en början på lösningen avproblemet med att tandvården inte är inkluderad isjukförsäkringen.Men i den del av tandvårdsförsäkringen som administreras avförsäkringskassan är det ekonomiska utrymmet för litet och dessutom harförsäkringen fått en fördelningsprofil som fungerar dåligt. Tandvården hardelats in i två avsnitt, bastandvård och protetik/tandreglering. Försäkringenprioriterar bastandvården beroende på att den betraktas som förebyggande.Den grundläggande bristen med dagens tandvårdsförsäkring är attprotetiken inte betraktas som förebyggande tandvård. Och det är protetik somär kostsamt - så kostsamt att många tvingas avstå från tandvård därför att deinte har råd - och trasiga tänder innebär även andra fysiska problemför den enskilde. Tandvårdsförsäkringens konstruktion kommer att resultera iatt sjukvården ådrar sig större vårdkostnader.Den senaste förändringen av tandvårdsförsäkringen har skett i rätt riktningoch ytterligare medel har anslagits i årets höstbudget för etthögkostnadsskydd vilket i första hand kommer att gynna pensionärer. Mendet långsiktiga målet bör vara att subventionera tandvården på samma sättsom sjukvården i övrigt.Stockholm den 20 september 2000Britt-Marie ()()
mot · GO02So394 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So394av , ()Ofrivillig barnlöshetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av förutsättningar för och tillgång till konstgjordabefruktningar för ofrivilligt barnlösa.MotiveringMed ett högt antal födda barn i var den ekonomiskagrunden en annan , när det föds betydligt färre antalbarn . Det har i debatten framförts som ettproblem för vårt land och vårt samhälle. Man diskuterar detekonomiska stödet för adoption och detta har även höjts.Utifrån detta synsätt kan man på ett likartat sätt se påförutsättningarna för möjligheten att få konstgjordbefruktning vid ofrivillig barnlöshet. De ofrivilligt barnlösaär i behov av extra stöd och de upplever ofta en lägrelivskvalitet. Det handlar både om livskvalitet ochhälsorelaterade behov för dessa eventuellt blivande föräldrar.Frågan om konstgjorda befruktningar har i första hand varit enprioriteringsfråga inom landstingen. Utifrån Prioriteringsdelegationen harman gjort en lista för sjukvård och behandling som landstingen ska följa. Därkommer behandling av konstgjorda befruktningar först som nummer tre avfyra prioriteringsområden.Det finns anledning att se över frågan om förutsättningar för ochtillgången till konstgjorda befruktningar för dem som är ofrivilligt barnlösa.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02So396 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So396av , ()Nollvision vad gäller självmordFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nollvision vad gäller självmord.MotiveringDet är viktigt att förebygga självmord. I begår1.700-1.800 personer självmord . Liksom det ärviktigt att bryta ner frågan och se vilka grupper det handlarom. Då ser vi att frågan om självmord berör även en mindresynlig grupp, de unga flickorna. Men vad är det i de ungaflickornas livssituation som leder till självmord. komen unik undersökning gjord bland problemungdomar påsärskilda ungdomshem. Denna indikerade att gamlaschablonbilder kring självmord kan hindra ett verkningsfulltförebyggande arbete. I denna stora undersökning på 500intervjuer med ungdomar på särskilda ungdomshemframkom att det finns riktigt unga flickor som mår mycketdåligt. Undersökningen visade också att ungdomarna hadestor insikt om sina problem och ofta uttryckte en stark viljaatt få hjälp när de tillfrågades om sina behandlingsbehov.Dessa barn och unga borde få sitt behov av psykiatrisk vårdtillgodosett. Forskningsresultat visar också att ungdomarsdelaktighet kan leda till förbättrade behandlingsresultat.Vidare framkom stora skillnader i både problem och behovhos flickor och pojkar och mellan äldre och yngre. De olikabehoven måste motsvaras av de behandlingar som erbjuds.Självspillingar begravdes utanför kyrkogårdsmuren ochsjälvmord har varit straffbelagt. Självmordsbeteende, självmordstankar,självmordsförsök och självmord är ett problemområde som länge varit såvältabu som skuldbelagt. Och kulturella liksom religiösa attityder mot självmordvarierar från land till land, men är det i , liksom i flera andraländer, inte längre tabu att tala om detta ämne, men skulden finns kvar.Självmord berör inte bara personen själv utan även anhöriga och andra iomgivningen drabbas ofta hårt. Självmord är det yttersta beviset på ett starktpersonligt lidande. Samhället har ett ansvar för att förebygga självmord. Vihar också kunnat se hur samhället under på ett merövergripande sätt intresserat sig för hur självmord ska kunna förebyggas. Föratt gå vidare i detta arbete behövs en systematisk genomgång av varjesjälvmord för att få erfarenheter om vad som ledde fram till självmordet. Närvi vet mer om vad som brustit i stöd kan man dra de slutsatser som kanförbättra metoderna. Självmord kan förebyggas, det måste vara vår absolutamålsättning. behöver en nollvision vad gäller självmord.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02So397 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So397av , ()HemlöshetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansträngningar för att hemlösheten skall elimineras.MotiveringAtt leva utan bostad är att ställas utanför samhället. Kan mangå till jobbet om man inte har någonstans att gå ifrån, kanman umgås med barnen i en trappuppgång, kan man skötasin hygien utan rinnande vatten, kan man bli drogfri om mangår ute och fryser, nej, jag tror inte det är möjligt. Men det ärfå bland de hemlösa själva som är en del av det offentligasamtalet. Få är de hemlösa som kommer direkt till osspolitiker för att lägga fram sina synpunkter i denna för demså viktiga fråga. Hemlöshet en påtaglig fråga som berör bådeden som inte har en bostad och det omgivande samhället. Viser dem, de hemlösa men det räcker inte att se och ge enslant eller vända bort huvudet. Det krävs klara politiskaställningstaganden om att hemlöshet är helt oacceptabelt ivårt samhälle. Det krävs både långsiktiga förändringar iförebyggande syfte och konkreta åtgärder i . Församtidigt som det pågår Goda-exempel-seminarier kanhemlösa fortfarande inte få bostad. Och jag kan inte svara enhemlös att vi väntar på nästa rapport, den hemlöse behöveren bostad . Men frågan om hemlöshet är en fråga förkommunen, för dess socialtjänst. Kommunen har ansvar försvaga grupper, psykiskt sjuka inklusive det yttersta ansvaretför boendet.Mot bakgrund av att kommunerna inte tog sitt ansvar för att avhjälpahemlösheten tilltog förväntningarna på åtgärder på många håll. Regeringenbeslöt att tillkalla en parlamentarisk kommitté ihemlöshetsfrågan. Uppgiften var att i dialog med berörda myndigheter,organisationer och andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapaen bättre situation för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. har även samverkat med "Välfärdsbokslutet" och "Boendesocialaberedningen".Allmänna arvsfonden har avsatt 10 miljonertill stöd för olika initiativ för organisationer som arbetar för att stödjahemlösa. Ett arbete som främst inriktat sig mot psykiatrin. Och ytterligare 10miljoner har avsatts i BP 1998 men då med enbredare inriktning. Bland annat har pengarna avsatts för kommuner somutvecklar nya former för stöd till hemlösa. Vidare har haft iuppdrag att göra en ny kartläggning vad gäller omfattningen av hemlösheten.Den rapporten är klar och har redovisats . Men trots dessaåtgärder och en ökad medvetenhet finns hemlösheten kvar. Grundorsaken tillhemlösheten är inte bristande resurser utan en hårdnande attityd mot depersoner som befinner sig i denna utsatta situation. Nya ansträngningar måstegöras för att hemlösheten ska elimineras.Stockholm den 29 september 2000Carina ()
mot · GO02So398 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So398av , ()Samhällsekonomisk analys av läkemedelskostnadernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en samhällsekonomisk analys avläkemedelskostnaderna.MotiveringMånga anser att läkemedelskostnaderna i är förhöga. Däremot talar man sällan om orsakerna till de ökadekostnaderna. Orsakerna beror dels på att vi blir allt äldre ibefolkningen, dels på att det kommit fram många nya braläkemedel. Allt detta är egentligen saker man bör glädjas åt.För att få bättre underlag för debatt och ställningstaganden är det viktigt attanalysera orsakerna mera i grunden.En samhällsekonomisk analys av de ökade läkemedelskostnaderna ärockså nödvändig, så att kostnaderna inte vältras över på den enskildeläkemedelskonsumenten genom ständiga försämringar avhögkostnadsskyddet. Läkemedel är en del av sjukvården och kostnaderna fördessa bör därför beaktas i sitt sammanhang. Man får heller inte glömma detbeslut om prioriteringar i vården som fattade 1997. Våra läkemedelomfattas av detta. Läkemedel skall ges efter behov och inte efter ekonomiskbärkraft.Statens kostnader för läkemedel måste ställas i relation till de totalasamhällskostnaderna för olika sjukdomar. För kroniskt sjuka, till exempel demed olika reumatiska sjukdomar, är läkemedel en mycket liten del av dentotala kostnaden. är indirekta kostnader, orsakade avproduktionsbortfall på grund av sjukskrivningar och förtidspensioneringar.Idag har flera nya och effektiva läkemedel tagits fram. Kostnaderna fördessa är mycket höga. Men den samhällsekonomiska vinsten av att mångareumatiker kan leva ett nästan normalt liv, utan smärta och plågor, är mycketstor. som kostnader för läkemedelssubventionen ökar, minskarbehovet av sjukhusvård vilket leder till färre sjukskrivningar ochförtidspensioner.Stockholm den 4 oktober 2000Ann-Marie ()()()()
mot · GO02So399 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So399av Wisberg, Carlinge (v)TandhälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om besvärsrätt vid tandsanering.InledningTänder är en viktig del av kroppen. Friska tänder behövs,inte bara för att rätt kunna tillgodogöra sig föda utan det ärockså viktigt för allmänt välbefinnande och för människorssjälvkänsla.Viss forskning har även påvisat betydelsen av en god tandhälsa för attundvika vissa hjärtsjukdomar.Tandhälsan har i stort förbättrats men det finns fortfarande regionalaskillnader och skillnader mellan olika grupper av människor.I en ännu inte publicerad rapport framkommer det att klasskillnader finns itandhälsa hos barn och unga trots att tandvården för dessa är kostnadsfri.I höstbudgeten förstärks tandvårdsförsäkringen. Förstärkningen innebär att100 riktas till patienter med hel- och halvprotes.Inom ramen för budgetöverenskommelsen finns också pengar avsatta för åren2002 och 2003 för att ytterligare bygga ut och förstärkatandvårdsförsäkringen. Långsiktigt måste enligt meningtandvårdsförsäkringen förstärkas ytterligare och ett högkostnadsskyddinföras. Regeringen har lämnat direktiv till en utvärdering av tandvårdsstödet,utredaren skall vid behov föreslå förändringar och särskilt utredaförutsättningar för att förbättra stödet vid höga behandlingskostnader för iförsta hand de äldre. Utredaren skall inledningsvis inrikta sig på förbättringari skyddet mot höga behandlingskostnader och överlämna ett delbetänkandesenast . avvaktar denna utredning och avstårdärför från att i denna motion lyfta fram allmänna krav kringtandvårdsförsäkringen. vill dock lyfta fram en viktig frågagällande tandsanering.Tandsanering1998 beslutade om en tandvårdsreform som träddei kraft . Enligt reformen ansvarar landstingenför den tandvård som behövs av medicinska skäl.I de anvisningar sjukvårdshuvudmännen utfärdat med anledning avreformen finns en regel om en förhandsprövning när det gäller utbyte avtandfyllningar med anledning av avvikande reaktion samt som ett led imedicinsk rehabilitering.Vänsterpartiet anser det märkligt att när en läkare med specialistkompetensi samarbete med en tandläkare gjort bedömningen att byte av tandfyllningarbehöver göras så skall detta underställas ytterligare förhandsprövning.Vänsterpartiet utgår från att den remitterande läkaren och tandläkaren hartillräcklig kompetens. Vi är undrande över att landstingen skall överpröva dengjorda bedömningen.När det gäller tandsanering anser därför att bestämmelsernaom överprövning inte är förenlig med den grundläggande idén omspecialistläkares kompetens att avgöra behandlingsbehovet. Vi föreslår attden förhandsprövning som gäller vid försäkringskassorna även ska gälla vidtandsaneringar. Där finns en besvärsrätt som ger ökad rättssäkerhet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Carlinge Wisberg (v)()()()()()()()()
mot · GO02So403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So403av , ()BilstödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av reglerna för bilstödet och att regeringen beaktarbehoven även efter 2001.MotiveringBilstödet infördes för att handikappade skulle kunna få hjälptill ett liv i delaktighet trots sitt handikapp. Möjligheten attförflytta sig på egna villkor innebär en känsla av delaktighet.Bilstödet har för många inneburit ett mer normaliserat livoch ökad livskvalitet. Reglerna för bilstödet har dockutformats så att endast en avgränsad personkrets kunnatutnyttja stödet. Likaså finns exempel där reglerna medfört attpersoner i samma familj inte kunnat erhålla stöd tillgemensam bil men erbjudits stöd till två separata fordon.Regeringen har i en skrivelse meddelat att en översyn av bilstödet skagöras för att förbättra stödet. Trots detta anslås mindre resurser ibudgetpropositionen . Detta kommer att medföra att ännufärre kommer att kunna erhålla bilstöd, då dessa också ska konkurrera meddem som behöver byta ut sina äldre bilar.Det behövs en översyn av gällande regler för bilstödet och att regeringenbeaktar behoven även efter 2001.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()
mot · GO02So404 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So404av Husmark , ()Begreppen anhörig och närståendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att utöver anhörigi lagtexten även inkludera en till vårdtagaren närstående, som ger vårdoch omsorg, rätt till ekonomisk ersättning och stöd i likhet med övrigaanhörigas rätt.Ändra anhörig tillnärståendeNär det gäller omsorg och vård i hemmet är det ofta en näraanhörig som står för denna viktiga och betydelsefulla insats.Den anhörige kan också i vissa fall få lön/ersättning och stödi detta arbete. I det fall en anhörig inte finns eller inte harmöjlighet att bidra till omsorgen kan det ändå finnas enannan närstående person som vårdtagaren känner förtroendeför och gärna ser som den som ger denna omvårdnad.Det skulle för många kännas tryggt om man också kunde inkludera en tillvårdtagaren närstående i begreppet anhörig för att på detta sätt möjliggöra attvård och omsorg kan ges i det egna hemmet.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02So405 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So405av Husmark , ()SjukdomsdiagnoserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att uppdra åt att utreda kriterierna fördiagnoserna Aspergers syndrom, ADHD/DAMP och andra bokstavs-kombinationer samt att också beakta omvärldens synsätt och forskning ienlighet med vad som anförs i motionen.En rättvis diagnosEn ny typ av sjuklighet har kommit att dominera bilden avbarns hälsa i . Det handlar om MBD, ADHD, DAMPoch Aspergers syndrom m.fl. tillstånd som berör barnetsbeteende, känslor, motorik och sociala kompetens.Det senaste årtiondet har det skett en våldsam expansion inom detta fältoch man måste som lekman klart ifrågasätta riktigheten i att så många barn ivårt land har medicinska åkommor, som antyder medfödda och livslångahjärnstörningar. Neuropsykiatriska experter talar t.o.m. om ett hot motfolkhälsan och att antalet barn med hjärn-dysfunktion uppgår till 120.000barn (betydligt över en hel årskull barn).I dag finns det olika falanger som står i strid med varandra. Inte minst i ettTV program framkom detta med all önskvärd tydlighet.Experterna är oense och barnet står emellan. Ett barn, som tilldelas en felaktigeller illa underbyggd diagnos, har att vandra genom livet med denna vetskapoch detta handikapp. De negativa konsekvenserna är svåra att överblicka. Detkan inte vara rimligt att låta barnet få bli ett slagträd i debatten.Det finns experter som hävdar att barnets problem beror på enpermanent hjärndysfunktion medan andra menar att problemet i de allra flestafall är av en kulturell eller av en psykologisk/pedagogisk art och att detdärmed kan förebyggas.Vad vi kan konstatera är att det finns många medicinska experter, som ärkritiska till den svenska neuropsykiatrins förhållningssätt att likställaADHD/DAMP och Aspergers syndrom med en hjärndysfunktion och att detfinns många kritiska röster och studier från bl.a. , och Tysklandsom instämmer i detta.Efter omfattande forskningar har de flesta länder i avvisat MBDsom ett "kliniskt koncept" till förmån från en "Hyperkinetiskt syndrom", som i stället leder till att högst ca en procent avde ouppmärksammade och överaktiva barnen kan tilldelas en medicinskdiagnos. I valde neuropsykiaterna i stället att ändrabokstavskombinationen från MBD till DAMP utan att för övrigt ändrainnebörden av diagnosen.Medicinska diagnoser behövs. Men innan en diagnos, som antyder enmedfödd och livslång hjärnstörning ("dysfunktion") delas ut, måste läkarenha klara belägg på att diagnosen är rätt ställd. Därför anser jag att enbetydligtnoggrannare genomgång av diagnoskriterierna måste ske och i anslutning tilldetta ett betydligt mer förutsättnings-löst beaktande av omvärldens synsättoch forskning.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02So406 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So406av , ()Rätt till teckenspråkstolkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av tolkservice för döva.Laglig rätt tillteckenspråkstolkFör döva och dövblinda finns tolktjänst som en väg tilldelaktighet och inflytande. Att kunna påverka sin egensituation är mycket avgörande för människor medfunktionshinder. Det är ytterst en fråga om demokrati. Allamänniskor skall kunna delta i samhällslivet på egna villkor.Tyvärr drabbas döva och dövblinda av att inte tolkkan erbjudas. Något som får allvarliga konsekvenser som inte kan delta i arbetslivet fullt ut, i möten, vidsammanträden, läkarbesök eller vid föräldramöten. Mötensom kan vara både avgörande och livsviktiga.Antalet tolkuppdrag har ökat och tyvärr också tolkuppdrag som inte kunnatgenomföras p.g.a. tolkbrist. Bristen på tolkar börjar försvinna eftersom antaletutbildade tolkar ökar. Men trots det så får inte alla döva tolk när de behöver.Det är både brist på tjänster för utbildade tolkar och brist på medel förverksamheten. Landstingen har skyldighet att organisera, finansiera ochtillhandahålla tolkservice. En ny lag som ställer krav på landstingen atttillhandahålla tolktjänster är nödvändig.Stockholm den 3 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02So407 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So407av Feltzing, ()Påtvingad sex och unga flickorFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag attkartlägga unga flickors upplevelser i samband med påtvingad sex ochbestående psykiska men.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett informationsprogram riktat till ungdomar tas fram.MotiveringUnga flickor utsätts för krav på påtvingad "avancerad" sex,som kan innebära att de är skadade efter sexdebuten.Porrfilmerna på kabel-TV och på Internet kommer rakt in itonårsrummen och blir ett krav på flickorna att medverka iallt mer avancerade sexlekar. Hälften av StockholmsUngdomsmottagningar uppgav hösten -98 att flickornakommer till dem med sår och infektioner orsakade av skadorpå könsorganen. De uppvisar sprickor och svullnader runtändtarmen efter analsex och infektioner orsakade av såren.Unga flickor uppger att pojkarna pressar på flickorna och"tjatar" på dem för att de skall gå med på denna typ av sex.De har svårt att värja sig vid denna påtryckning.Det är upprörande att unga flickor blir så utsatta i vårt land. I till exempelThailand, tvingas unga flickor att skada sig själva i underlivet med rakbladoch spikar för att sexköpare skall bli nöjda. De blir skadade för livet bådepsykiskt och fysiskt.Unga flickor som på det här sättet blir pressade att gå med på påtvingad"avancerad" sex går ut i livet med både fysiska och psykiska men.Nyhetsrapporteringen visar hur den öppna förnedringen av unga kvinnoroch tonårstjejer ökar. Trots att unga kvinnor lyfts fram i alla möjligasammanhang, som framgångsrika, så visar nyheterna att de unga kvinnorna ären grupp, som drabbas av ålderns och könets dubbla underordning. Allt yngreflickor försöker leva upp till den moderna hårdpornografins bisarra kvinno-och sexbilder, men flickornas psykiska hälsa påverkas. I en undersökning frånGöteborg uppger var tionde tonårsflicka att hon är deprimerad och vartjugonde säger, att hon har försökt ta sitt liv. Dessutom är det vardag medkönsord, tafsande och andra kränkningar på svenska skolgårdar (seannan mp-motion).En utredning och kartläggning behöver göras över unga flickorsupplevelser i samband med påtvingad sex och bestående psykiska men, vilketbör ges regeringen tillkänna.Ett program för information till skolor bör tas fram, och där inte minst denfaktiska makten över den egna kroppen behöver belysas.Regeringen genomförde 1999 en konferens, kallad motbilder. ochVästra har i samarbete efter denna konferens tagit fram ettskolmaterial, som kan bli ett bra material att användas i skolundervisningen.Materialet heter "Se ditt eget värde, sätt gränser".Stockholm den 4 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)()()