mot · GO02Fi609 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi609av , Per (-kd)KommunkontosystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheterna att inomramen för nuvarande EG-regler om mervärdesskatteplikt skattebeläggaprivata näringsdrivande rättssubjekt inom vård, skola och omsorg, vilketger avdragsrätt för ingående skatt.MotiveringKommunkontosystemets huvuduppgift är att skapa konkurrensneutralitetmellan externt upphandlad verksamhet och kommunernasegenregiverksamhet. Systemet ersätter den mervärdesskatt somprimärkommuner och landsting erlägger som en del av priset vidupphandling av externa tjänster.Omfattningen av och landstingskommunal verksamhet genomprivata entreprenörer ökar . var ökningenenbart i den primärkommunala sektorn eller c:a 6,4 mdr kr enligt SCB.Den totala omfattningen av privat drift på kommunalt ochlandstingskommunalt uppdrag torde f.n. uppgå till omkring 30 mdr kr. Detstår därför klart att skattereglerna inom den del av näringslivet som betjänardet allmänna kommer att få en allt större betydelse för ekonominsfunktionssätt. Särskilt den för sysselsättningen så viktiga tjänstesektornberörs.Utredningen 1999:133 Kommunkontosystemet och rättvisan -momsen, kommunerna och konkurrensen hade som särskild uppgift attundersöka förekomsten och omfattningen av konkurrenssnedvridande effekterav kommunkontosystemet. Utredningen uppmärksammade därvid attfrånvaron av mervärdesskatteplikt inom bl.a. vård, omsorg och skolaallvarligt störde marknadens funktionssätt och missgynnade privataleverantörer av sådana tjänster. Enligt vår mening är det angeläget attmervärdesskatteplikten blir så likformig som möjligt, oavsett om tjänsternaerbjuds genom det allmänna eller av näringsdrivande rättssubjekt. Under allaomständigheter får reglerna inte vara så utformade att de missgynnarnäringsverksamhet. Utredningen anvisar också som huvudalternativ attregeringen skall verka för en ändring av . En sådan ändring skulle ge möjlighet att mervärdess-kattebelägga nu skattebefriade områden, vilket innebär avdragsrätt föringående skatt. Regeringen har i propositionen endast utlovat att återkommamed ett uppdrag om att analysera systemets effekter när det gällerkonkurrensneutraliteten. Detta är uppenbart otillräckligt. Som visats underremissbehandlingen kan det finnas möjligheter redan med nu gällandegemenskapsrätt på mervärdesskatteområdet att skattebelägga i vart fall vissaprivata rättssubjekt inom tjänstesektorn. En statlig utredning bör därförtillsättas med enda uppgift att utreda möjligheterna att inomnuvarande rättsliga ramar mervärdesskattebelägga ovan berörd verksamhet.Exempel på konkurrenssnedvridningStädtjänsterInom vårdsektorn ställs stora krav på att städningen sköts på ett rationelltoch effektivt sätt. Privata entreprenörer anlitas därför ofta av mångavårdinstitutioner. Städning är en tjänst som är belagd med 25 procentmervärdesskatt. Den institution som anlitar en städentreprenör får såledesbetala skatten på städföretagets faktura. Mervärdesskatten som företagetfakturerat och som institutionen betalat till städföretaget inbetalas avföretaget till staten. Städföretaget har avdragsrätt för den mervärdesskattsom företaget i sin tur betalar på inköp till den egna verksamheten.Kommunala vårdinstitutioner bedriver verksamhet som är undantagen frånmervärdesskatt. Det betyder att sådana institutioner inte kan kvittamervärdesskatten på sina inköp mot någon mervärdesskatt som tas ut avkunder. Formellt utgör därför skatten en kostnad i den offentligavårdverksamheten. För att motverka att offentliga institutioner väljer attanställa egen personal för att utföra städning och andra funktioner inomvården, i stället för att upphandla dessa, utgår ett särskilt bidrag inom ramenför kommunkontosystemet. Den offentliga vårdinstitutionen får kompensationkrona för krona för den mervärdesskatt som betalas till underleverantörerna.Mervärdesskatten utgör därmed inte någon extra kostnad för det offentliga.För att effektivisera den offentliga vården har många kommuner och ettantal landsting valt att bedriva verksamhet i aktiebolagsform. På samma sättsom vård bedriven i offentlig regi är vård bedriven i aktiebolagsformundantagen från mervärdesskatt. Till skillnad från vård bedriven direkt av detoffentliga har inte ett aktiebolag som bedriver vård rätt att få kompensationför sina mervärdesskattekostnader genom kommunkontosystemet. Dettagäller även om aktiebolaget ägs till av det allmänna. Effekten avdetta blir att ett städföretag som erbjuder sina tjänster till vård som bedrivsibolagsform eller som enskild näringsidkare inte kan konkurrera på likavillkor.Nedanstående exempel belyser vilka avvägningar vård i privat regi kanställas inför.Vårdbolaget X har övertagit verksamheten från landstingetavseende driften av en vårdanläggning. Avtalet med är anpassattill mervärdesskattereglerna och vårdbolaget har förhandlat sig till enersättning från som skall täcka vårdbolagets merkostnader för attmervärdesskatten inte är avdragsgill.Företaget måste beräkna bl a lokalunderhållskostnader. Enligt budget skallstädningen kunna hanteras av fem anställda städare och en arbetsledare. Sam-manlagt utgör den budgeterade lönekostnaden inklusive socialakostnader. Ett alternativ är att anlita en städentreprenör varför offerterinhämtas från två lokala städentreprenörer. Den ena entreprenören lämnar enoffert på exklusive mervärdesskatt och den andre är något dyrareoch vill ha exklusive mervärdesskatt. För ekonomichefenbetyder det att han har att kalkylera med tre olika priser för att utvärdera vadsom är det billigaste alternativet. Enligt den egna budgeten skulle städningenutförd med egna anställda kosta . Offerten från den första städ-entreprenören innebär däremot en årlig kostnad på eftersommervärdesskatt tillkommer på entreprenörens faktura. Dennamervärdesskatt är inte avdragsgill för vårdbolaget. Kostnader för det andraanbudet blir på motsvarande sätt hela 1 437 500 kr.Tabell 1: (Nettokostnad Moms Bruttokostnad )Genom skatteeffekten blir alternativet att upphandla tjänsterna olönsamt,trots att fristående entreprenörer kan besitta större kompetens änvårdbolagets egen personal vad gäller arbetets organisation och rationellautförande, och därför kan erbjuda en lägre nettokostnad.VårdföretagVård bedriven i offentlig eller privat regi är som konstaterats ovanundantagen från mervärdesskatt. Den offentligt bedrivna vården har rätttill kompensation krona för krona för den mervärdesskatt som belöper påupphandling till vårdverksamheten. Vårdverksamhet bedriven påprivaträttslig grund som enskild firma, i aktiebolags- ellerhandelbolagsform saknar emellertid sådan rätt till kompensation.Konkurrenssnedvridningen är uppenbar när offentlig verksamhetkonkurrerar med privat verksamhet om samma kunder.Exempel. Ett företag har avtal med sina anställda om att bekosta en årlighälsokontroll. Upphandlingen av tjänsterna sker från en offentligvårdinstitution som mot särskild avgift utför hälsokontrollerna. Företagetbetalar ingen mervärdesskatt på de utförda tjänsterna. Vårdinstitutionen hargenom kompensationssystemet ingen merkostnad för mervärdesskatten påden utrustning och de förbrukningsvaror som köps in till verksamheten.Företaget finner kostnaderna för de personalvårdande insatserna väl högavarför alternativa lösningar efterfrågas. Offerter tas in från ett antal privataentreprenörer.Ett privat vårdföretag lämnar en offert för att ta över hälsokontrollerna.Det privata vårdföretagets offert visar emellertid att priset är fyra procenthögre än vad den offentliga institutionen tar ut för samma tjänst. Vidförhandlingarna framkommer att skillnaden i pris endast beror på att denoffentliga vården, till skillnad mot den privata, inte behöver ta hänsyn tillmervärdesskatten på inköp av varor och tjänster till verksamheten. Normaltanses personalintensiva företag som vårdföretag ha enmervärdesskattebelastning som uppgår till av kostnadsmassan.Trots att den privata entreprenören egentligen var billigare i sittanbud gör skattereglerna att hans pris hamnade högre iförhållande till den offentliga vårdgivaren.RestaurangverksamhetServering är en mervärdesskattepliktig tjänst som belastas med 25procents mervärdesskatt. I fall där restaurangverksamhet innebär attfärdiglagad mat tillhandahålls i kantiner utan serveringstjänst anses i regellivsmedelsförsäljning föreligga, vilken belastas med den reduceradeskattesatsen på 12 procent.Restaurangföretag som utför leveranser direkt till offentlig vård harnormalt inga problem med att kunderna belastas med mervärdesskatt eftersomdet offentliga kan kompensera sig för mervärdesskattekostnaden.Restaurangföretag som levererar varor och tjänster till vård bedriven iprivaträttslig form har dock nackdelar till följd av skatteeffekten.Problemställningen är identisk med vad som beskrivits för städentreprenörerovan. Ytterligare problem finns dock bland de större vårdentreprenörerna.Exempel. Vårdentreprenören Y AB bedriver en omfattande verksamhetmed inriktning på äldreomsorg med kommuner som uppdragsgivare. Förutomden renodlade omsorgen ingår i bolagets åtaganden att hålla lokalerna städadeoch sköta övrigt inre underhåll samt att leverera mat till de boende. Eftersomdessa tjänster ingår i vården är de inte belagda med mervärdesskatt.Avdragsrätt saknas för den mervärdesskatt som belastar inköp till verksam-heten.För att rationellt kunna driva måltidsverksamheten överväger Y AB att justdenna del av verksamheten skall bedrivas i ett särskilt dotterbolag. Attbedriva en verksamhet genom att strukturera denna i olika dotterbolag harerfarenhetsmässigt visat sig vara en effektiv organisationsform. Genom ensådan organisation budgeteras med en årlig besparing på . Dentidigare kostnaden på kan således minska till 10 000 000 kr.För att dotterbolaget skall få kostnadstäckning för verksamheten måste intern-debitering ske för serveringstjänsterna som tillhandahålls vårdbolaget.Dotterbolaget är mervärdesskattepliktigt och har avdragsrätt förmervärdesskatt som belöper på inköpen till restaurangverksamheten. Genomavdragsrätten för mervärdesskatt beräknas dotterbolagets kostnader minskafrån med ytterligare till . Dotterbolagetmåste således fakturera moderbolaget samt 12 procentsmervärdesskatt() på detta belopp, vilket ger summan 10 528 000 kr.Totalt sett för vårdbolaget (koncernen) blir effekten dock negativ. Genomatt restaurangverksamheten läggs i dotterbolag uppkommer visserligen delsen rationaliseringseffekt som sparar , dels en mervärdesskatteeffekti dotterbolaget som sparar ytterligare . Mervärdesskatten om1 är emellertid en kostnad för Y AB som inte uppkommit omverksamheten bedrivits i en enda juridisk person.Tabell 2: (Avdragsgill mervärdesskatt Uttag mervärdesskatt Totalmåltidskostnad )En uppdelning av verksamheten i olika dotterbolag är inte lönsam. Denrationaliseringseffekt som uppkommer genom omstruktureringen äts upphelt av skatteeffekten och medför därutöver extra kostnader om 28 000 krjämfört med om dotterbolag inte bildats. Detta trots att den reduceradeskattesatsen har använts. Rationaliseringsvinster genominförande av koncernstruktur är således inte möjlig i detta fall.Nödvändiga åtgärderBeträffande förhållandena inom privat verksamhet som inte omfattas avmervärdesskatteplikt menar vi att skall försöka påskynda EU:sarbete med en hel eller delvis modernisering av de gemensammamervärdesskattereglerna. En sådan behövs för att säkra utvecklingen inomtjänstebranscherna, och därmed en långsiktig samhällsekonomisk effekti-vitet. Detta är emellertid inte tillräckligt. Ett arbete med att förändra EU:smervärdesskatteregler kan beräknas ta betydande tid i anspråk. Dekonkurrensproblem som redan föreligger motiverar därför attansträngningar görs för att inom ramen för nuvarande regelverk åtgärdasituationen. Utredningen om kommunkontosystemet har stannat vid atthävda att tandvård, och viss annan vårdverksamhet i privat regi sombedrivs i vinstsyfte (ej närmare angiven), skulle kunna beläggas medmervärdesskatt. Vidare har utredningen hävdat att mervärdesskattepliktigprivat verksamhet - som ett alternativ - skulle kunnaföras in i kommunkontosystemet. Som utredningen påpekat kan dock detsistnämnda ses som ett direkt kringgående av EG-rätten.Utredningen har i sin genomgång av EG-rätten på området pekat påmedlemsstaternas möjligheter att inskränka undantagen frånmervärdesskatteplikten. Dessa möjligheter framgår av det sjätte mervärdes-skattedirektivets artikel 13 A. 2. a). Enligt stadgandet kan medlemsstaternauppställa villkor för att "ett icke offentligrättsligt organ" (d.v.s. ipraktikenföretag) skall vara undantaget från mervärdesskatteplikt beträffande sjukvård,socialt bistånd, skydd av barn och ungdom och undervisning m.m. Villkoren,mellan vilka man kan välja fritt, är att rättssubjektet ifråga är 1.icke-vinstdri-vande, 2. förvaltas på ideell basis, 3. underkastat offentlig priskontroll eller 4.rådande undantag försätter kommersiella företag i underläge. Utredningen haremellertid inte bedömt om tillämpningen av denna bestämmelse skulle kunnaanvändas för att inskränka undantagen från mervärdesskatteplikt.Om det skulle visa sig vara möjligt att mervärdesskattebelägga idagundantagen privat verksamhet skulle de konkurrensnegativa effekterna kunnaundanröjas på flera områden. Detta skulle kunna leda till resultat inom ett parår. Vi menar därför att regeringen bör tillsätta en ny utredning med endauppgift att analysera möjligheterna att i enlighet med det sjätte mervär-desskattedirektivet (77/388/EEG) artikel 13 A. 2. a) uppställa sådana villkorför näringsdrivande rättssubjekt som medför att de skall omfattas av mervär-desskatteplikt. En eventuell framtida mervärdesskattebeläggning måstesjälvfallet ha en sådan nivå och ges en sådan utformning att detfortsättningsvis föreligger full konkurrensneutralitet mellan verksamhet be-driven i privat regi och verksamhet bedriven av det allmänna. En utredningförutsätter därför medverkan från de närmast berörda branscherna.Stockholm den 4 oktober 2000Per ()()