mot · GO02Sk321 · 2000-10-05 00:00:00 — Det måste vara möjligt att förenaförvärvsarbete med mer tid för barnen. Föräldrar ska intepressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete och därförbör barnomsorgskostnaderna vara avdragsgilla gentemotförvärvsinkomsten. Avdraget får göras motkommunalskatten. Kommunerna ersätts för inkomstbortfalletenligt finansieringsprincipen. För att få göra avdrag måsteman kunna styrka sin barnomsorgskostnad. Det leder till attmånga av de föräldrar som är hänvisade till "svart"barnomsorg motiveras att redovisa barnomsorgskostnaden.Centerpartiet anser att avdragsrätten bör uppgår till50 per barn och år och införas från och med2002. bör besluta att införa en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad i motionenanförts.Höjt reseavdragGenom aktiva arbete och påverkan höjdesreseavdraget 1997. haremellertid kostnaderna framförallt för drivmedel ökatkraftigt. Därför är det nödvändigt att höja avdragsrätten förarbetsresor med bil ytterligare. anser attavdragsrätten bör höjas från per mil till 20 kronorper mil. En höjd avdragsrätt gör att människor har en fortsattmöjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter därarbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar ävenden regionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrardärmed till ett större arbetskraftsutbud även i mindre orter.Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa yrken minskasdärmed. anser dessutom att reseavdraget skaomfatta resor till och från barnomsorg. börbesluta att höja reseavdraget till per mil.Riksdagen bör besluta att inkludera resor till och frånbarnomsorg i reseavdraget.LandsbygdsavdragAtt bo på landsbygden innebär väldigt ofta extra kostnader.Långa avstånd och avsaknaden av alternativatransportmöjligheter gör bilen till en nödvändighet. För attkompensera resor till och från arbete har möjligheten attgöra ett reseavdrag funnits . Men för deboende på landsbygd kompenserar inte reseavdraget för demånga mil som körs vid resor till och från affären ochservice, för att skjutsa barn till och från idrott ellerföreningsliv. Många av dessa saker är viktiga för både barn,ungdomar och föräldrar.Boende långt ifrån de områden där större infrastrukturinvesteringar skerkan inte dra nytta av dessa större satsningar på bl.a. kollektivtrafik. Det ärinterimligt att de som bidrar till finansieringen inte själva kan dra fördel av devinster som skapas. Att bo på landsbygden innebär att man måste ha bil;oftast behöver hushållet dessutom två. Kostnader som uppstår på grund avlånga avstånd måste därför kompenseras. anser därför att ettlandsbygdsavdrag ska införas. Landsbygdsavdragets närmare utformning börutredas med sikte på ett införande från år 2002.Riksdagen bör besluta om att ge regeringen i uppdrag att utreda ettlandsbygdsavdrag med sikte på införande år 2002.BokmomsGenom det skrivna ordet kan tankar, känslor, erfarenheteroch idéer delas och spridas. Det ger oss kunskap och sätter igång fantasin. Språket bevaras och utvecklas av en näratillgång till litteraturens område.Idag har en bokmoms på . anser att momsen påböcker bör sänkas till . En sänkt skatt på böckerskulle gynna läsandet i alla åldrar genom att böckerna blir billigare. Vad somovan anförts om sänkt bokmoms bör ges regeringen till känna.FastighetsskattSmåhusEfter en överenskommelse mellan och densocialdemokratiska regeringen beslutade om attfrån och med 1997 "frysa" taxeringsvärden i helalandet. Om inget annat beslut fattas upphör denna frysningatt gälla från och med årsskiftet. Regeringens budget byggerockså på att så kommer att ske. Regeringen kompenserarkollektivet av småhusägare genom att sänka skattesatsen ochgöra förändringar i förmögenhetsskatten, men dessa åtgärderär en klen tröst för de människor vars boendekostnadkommer att öka dramatiskt som en följd av kraftigt höjdataxeringsvärden.Vid sidan av det allvarliga i att många människor drabbas av kraftigt höjdaboendekostnader är det synnerligen allvarligt att regeringen verkar blunda föratt de uppenbara orimligheter i fastighetstaxeringen, som låg till grund förbeslutet att frysa taxeringsvädena, på intet sätt har förändrats. Det ärfortfarande moderatledarens allt för dåligt underbyggda förslag till årligjustering av taxeringsvärdena för fastigheter som kommer att gälla. Då liksomnu kommer justeringen av taxeringsvärdena exempelvis innebära att personersom förvärvat fritidsfastigheter till överpris i attraktiva områden gynnas,medan den bofasta befolkningen i dessa attraktiva områden missgynnas.Centerpartiet anser att det enda rimliga beslutet är att förlänga nuvarandefrysning av taxeringsvärdena till nästa allmänna fastighetstaxering, som skallske 2003.Centerpartiet anser att skattesatsen för småhus bör sänkas från 1,5 till 1,2procent. I kombination med frysta taxeringsvärden innebär det att allasmåhusägare får sänkt fastighetsskatt. För en villa med ett taxeringsvärde på1 blir det en skattesänkning med jämfört mednuvarande skatt. bör besluta om att förlänga nuvarande frysning avtaxeringsvärdena för småhus och sänka skattesatsen från 1,5 till 1,2procent.Parallellt med de generella skattesänkningarna är det viktigt att ta hänsyntill den höga fastighetsskatt som drabbar människor som bor permanent iområden som är attraktiva för fritidsboende. För att avhjälpa den speciellasituation som råder i de attraktiva områdena längs kusten med ständigtstigande fastighetspriser anser att taxeringen av fastigheter förfastboende och fritidsboende bör skiljas åt. Då slår inte högt upptrissadeförvärv av fritidsfastigheter igenom på de fastboende och det är möjligt förmänniskor att bo kvar i sina hem. bör besluta om att vid nästaallmänna fastighetstaxering skilja på taxeringen av fastigheter för fastboendeoch fritidsboende.Vid nästa allmänna fastighetstaxering 2003 anser atttaxeringsvärdena åter bör knytas till aktuella marknadsvärden, somfastighetsskatten omvandlas till en schablonintäkt. Schablonintäkten beskattassedan som inkomst av kapital. anser att nivån påschablonintäkten ska sättas så att det genomsnittliga skatteuttaget inte ökarnär taxeringsvärdena ökar. Från denna nivå vill sedan fortsättaatt successivt sänka skatteuttaget på småhus.För att undvika de värsta effekterna av höjda taxeringsvärden föreslårregeringen att det införs en begränsningsregel för fastighetsskatten. Regelninnebär att uttaget av fastighetsskatt avseende permanentbostaden under vissaförutsättningar begränsas så att skatteuttaget inte överstiger en viss andel avhushållsinkomsten. Enligt förslaget är hushållsbegreppet utformat så att denpersonkrets som omfattas är densamma som i förmögenhetsbeskattningenssambeskattning. anser att redan sambeskattning avförmögenheter är omodernt och ojämställt och avvisar därför bestämdhetdenna nya form av sambeskattning. bör besluta om att avvisaförslaget till begränsningsregel för fastighetsskatten.HyreshusRegeringen föreslår i budgetpropositionen även attnuvarande frysning av taxeringsvärdena på bostadshyreshusska upphöra samt att skattesatsen på bostadshyreshus sänksfrån av taxeringsvärdet. Skälen tillsänkningen av skattesatsen är att regeringen inte anser att deskatteeffekter som återställda taxeringsvärden skulle geupphov till är acceptabla. I propositionen anges att fulltåterställda taxeringsvärden skulle resultera i en mycketkraftig höjning av taxeringsvärdena. Regeringen anger dengenomsnittliga ökningen av taxeringsvärdena förbostadshyreshus för landet som helhet till . Det ärdock oklart huruvida regeringen därmed avser bådeeffekterna av den allmänna fastighetstaxeringen och denytterligare uppräkning av taxeringsvärdena som följer avomräkningsförfarandet. Enligt finns det material som tyder på attenbart den allmänna fastighetstaxeringen resulterar i höjdataxeringsvärden med i genomsnitt åtminstone 40 procent.Därtill ska alltså läggas omräkningstalen för 2001.RSV:s preliminära bedömningar av omräkningstalen för tyder påen ytterligare ökning av taxeringsvärdena med istorstadsregionernas tillväxtområden och i övriga landet. Ensådan omräkning skulle leda till ett betydligt större uttag av fastighetsskattpåhyreshus än vad som framgår av budgetpropositionen. Betydligt flerhyreshus skulle få större skattehöjningar än vad som anges och betydligt färreskulle få skattesänkningar. Detta drabbar hårdast de områden där behovet avnybyggnation är störst. Då de sammantagna effekterna av den allmännafastighetstaxeringen och omräkningsförfarandet innebär oacceptablaskattehöjningar anser att taxeringsvärdena på bostadshyreshusbör frysas på dagens nivå. Därutöver anser vi att skattesatsen förbostadshyreshus bör sänkas till . bör besluta om attförlänga frysningen av taxeringsvärdena på bostadshyreshus samt att sänkaskattesatsen till 1,1 %.FörmögenhetsbeskattningFörmögenhetsskatten utgör en tung utgiftspost för mångasmåhusägare. av denna förmögenhetsskatttas ut på värdet av människors egna hem. Detta är orimligt.Den internationella rörligheten för kapitalet har ökat ochdärför har det varit nödvändigt att befria huvudägare iaktiebolag från förmögenhetsskatt med hänvisning till attderas kapital är låst i deras stora företag, som fyller en viktigfunktion för svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad.En situation där verkligt förmögna människor befrias frånförmögenhetsskatt och mindre förmögna människor belastasmed förmögenhetsskatt, är naturligtvis inte acceptabelt urrättvisesynpunkt. anser därför attförmögenhetsskatten successivt bör fasas ut ur det svenskaskattesystemet. Ett första steg bör tas genomatt slopa sambeskattningen. Det innebär att äkta makar ochde som skattemässigt jämställs med dem inte längre skullebehöva lägga ihop sina förmögenheter vid beskattning. Ettäkta par skulle därmed kunna ha en förmögenhet på vardera900 utan att betala förmögenhetsskatt. Riksdagenbör besluta att avskaffa sambeskattningen fr.o.m. 2001.Centerpartiet anser att nästa steg för att fasa ut fastighetsskatten bör tas2003. Förmögenhetsskatten bör då halveras genom att skattesatsen sätts till0,7 procent.Bättre villkor förföretagandeSänkta arbetsgivaravgifterSverige har bland världens högsta skatter på arbetskraft, bl asom en följd av höga arbetsgivaravgifter. hartidigare aktivt medverkat till att sänka arbetsgivaravgifterna.Vi har ambitionen att fortsätta den linjen. Företagsklimatet iSverige behöver bli bättre. Skatter och avgifter på arbetemåste sänkas för att ge människor chansen att utveckla sinaidéer i företag, vilket skapar fler jobb. Det bör ske genom atten skatteväxling genomförs, med sänkta skatter påarbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksamheter.Det ger förutsättningar för ökad sysselsättning generellt sett,vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med en högandel arbetskraftskostnader.Från och med den 1 januari 1997 är det möjligt att göra en viss nedsättningav socialavgiften. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter fåren arbetsgivare göra avdrag från arbetsgivaravgifterna avavgiftsunderlaget upp till en årlig lönesumma på . Föregenföretagare är motsvarande gräns för lönesumman . Dennareduktion är ett resultat av enträgna arbete. anseratt arbetsgivaravgifterna bör fortsätta att sänkas enligt samma modell genomatt reduktionen utökas till för såväl arbetsgivaravgifter somegenavgifter . Genom att sänka arbetsgivaravgifterna pådetta sätt främjas de mindre företagen, där anställningspotentialen är högst, iförhållande till de större. bör besluta i enlighet med Centerpartietsförslag till sänkta arbetsgivaravgifter.Centerpartiet anser att arbetsgivaravgiften successivt bör fortsätta attsänkas enligt den beskrivna modellen. bör den högstalönesumma, som nedsättningen av arbetsgivaravgiften räknas mot, sättas tilltvå miljoner. För egenföretagare bör motsvarande gräns då sättas till 300 000kronor.För att arbetsgivaravgiftssänkningen även skall kunna tillgodoräknas avföretag som har stora säsongsvariationer är det avgörande att lönesummanberäknas och inte uppdelas . Detta förfarandemissgynnar företagare inom bland annat turism och trädgårdsnäring som ärmycket säsongsberoende. Hanteringen begränsar framför allt ungdomarsmöjligheter till tillfälliga arbeten då det ofta är de som söker säsongsarbeten.Reglerna måste ändras så att avgifterna beräknas på den årligalönesumman, och inte som på en lönesumma. börbesluta att arbetsgivaravgiftsreduktionen beräknas på den årliga lönesumman.Förmånligare beskattning avfåmansföretagSverige behöver fler entreprenörer. Många av de potentiellatillväxtföretagen som kan ge ökad framtida sysselsättningåterfinns i kategorin fåmansbolag. Företag som drivs avkvinnor tillhör till övervägande del denna grupp och är oftatjänsteföretag. Bättre förutsättningar för mindre företagstärker också möjligheterna till ökat företagande blandkvinnor. De så kallade fåmansföretagen utgör en stor ochbetydelsefull andel av småföretagen.De kvarstående särreglerna för fåmansföretagen, de så kallade 3:12-reglerna, gäller beskattning av utdelningar och reavinster. Med nuvaranderegler beskattas en stor del av dessa inte som inkomst av kapital utan sominkomst av tjänst med den avsevärt högre skatt som inkomstbeskattningeninnebär. Detta innebär en straffbeskattning av investeringar i eget företag ijämförelse med investeringar i främmande företag eftersom såväl utdelningarsom reavinster kapitalinkomstbeskattas.Det pågår en utredning som har till uppgift att se över 3:12-reglerna medinriktning på att förbättra de skattemässiga villkoren för expansion ochinvesteringar. Denna utredning bör genom tilläggsdirektiv få till uppgift attäven beräkna effekterna av att de särskilda reglerna för beskattning avutdelning och reavinst i fåmansbolag helt slopas. bör begära attregeringen lägger fram kompletterande direktiv till utredningen om reglernaför beskattning av ägare i fåmansföretag m.m. (1999:72) i enlighet med vadsom anförts i motionen.Lyft av jordbrukets ryggsäckRegeringen och samarbetspartierna är mycket motsträvigamot att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för svensklantbruksnäring. I tider då svenskt lantbruk agerar på sammamarknad som konkurrenter som har lägre kostnader är dettadjupt olyckligt. När utredningen presenterades och tydligt visade de konkretakonkurrensnackdelar som svenskt jordbruk har i förhållandetill och , fanns det hopp om att regeringenskulle agera. Så blev inte fallet. De grundläggande motivenför att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft,som låg till grund för utredningens förslag, är lika starkaidag som . Det handlar om att stärkakonkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändigaframtidsinvesteringar i produktionskapacitet,produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet ijordbruket är helt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov,men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnaseget arbete och eget kapital.Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungitjordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivitmycket mer än vackra ord. Likställandet av el- och eldningsoljebeskattningenmed industrins nivåer som utlovades blev tyvärr en halvmessyr.Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanförnedsättningen. Detta som dessa småbrukare finns i redan svagabygder. Regeringen föreslår i budgeten en skattehöjning på dieseln med 10öre/liter, utöver de /liter som utgör en indexuppräkning. För mångajordbrukare innebär dieselskattehöjningarna att man ytterligare förlorar ikonkurrenskraft i förhållande till sina kollegor i och Danmark.Svenska jordbruksmaskiner betalar en "vägtrafikavgift" om /literdiesel. Det är inte rimligt. Precis som dieselkostnaderna är en tung börda ärhandelsgödselkostnaderna betungande i jämförelse med konkurrentländerna.Till stor del kan denna problematik lösas genom att skatten på handelsgödselåterförs till näringen. Jordbrukets särskattebörda måste lindras, inte höjas. ICenterpartiets ekonomisk-politiska motion läggs konkreta och finansieradeförslag för att lyfta av ryggsäcken. Det svenska jordbrukets ryggsäck måstelyftas av, inte tyngas av ytterligare bördor. bör besluta att återföramotsvarande belopp, , till svenskt jordbruk för att stärkakonkurrenskraften.Centerpartiet säger nej till den av regeringen föreslagna höjningen avdieselskatten. Så länge det inte finns alternativa bränslen att tillgå itillräckligmängd och till konkurrenskraftiga priser är det inte rimligt att höjadieselskatten. Höjd dieselskatt innebär att betydelsefulla näringar som åkerier,rederier och jordbruk får sämre möjligheter att konkurrera på lika villkor somsina europeiska konkurrenter. bör avslå den av regeringenföreslagna höjningen av dieselskatten.Skattereduktion för hushållsnäratjänsterSverige har den industrialiserade världens högsta skatteuttagpå arbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på enligt . I är motsvarande . I utgörs mellan 60 och drygt 70 procentav kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter.De stora skattekilarna, dvs. skillnaden mellan köparens prisoch säljarens ersättning efter skatt, bromsar framväxten avmoderna tjänsteföretag och fler jobb i tjänstesektorn. Isynnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad tillprivatpersoner som betalar med redan beskattade medel.För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejältgenom att skattekilen minskas eller slopas helt. föreslår därföratt en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten ochhushållstjänster som utförs i hemmet införs. Förslaget kan beskrivas som enutvidgning av det så kallade ROT-systemet, dvs. den skattereduktion somtidigare tillämpades för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad.De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skallberättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ett antalhushålls-tjänster där det är lätt att "göra det själv" och där någon vit marknad knappastförekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslagetomfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, sommålning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremot uteslutsoffentligt subventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorg, ochandra tjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvis advokat- ocharkitekttjänster.Vi anser det nödvändigt med en begränsning av den maximalaskattereduktionen. Vi föreslår att den skall vara per hushåll ochår. Det innebär att hushållet kan köpa tjänster för och fåskattereduktion för dessa. bör besluta i enlighet med Centerpartietsförslag till sänkt skatt på hushållsnära tjänster.Sänkt skatt på arbete i sjöfartenSvensk sjöfart i allmänhet och färjor och flygbåtar isynnerhet har genom förändringar i vår omvärld under detsenaste året utsatts för stora yttre påfrestningar. Det finns fogatt tala om att svensk sjöfart är hotad. Genom att det danskaFolketinget beslutade att inrätta ett dansktinternationellt skeppsregister (), har konkurrensvillkorenför svensk sjöfart allvarligt rubbats.Det är närmast en självklarhet att svensk sjöfart, som är en vital del av vårttransportsystem och näringsliv, behöver likvärdiga villkor som sinakonkurrenter för att kunna hävda sig. Detta kan åstadkommas antingen genomatt vidtar motsvarande åtgärder som andra länder eller attgemensamma regler inrättas. Men då det är en lång process som återstårför att få gemensamma regler måste staten ta sitt ansvar för att stärka svensktsjöfart.Risken för en massiv utflaggning är påtaglig om inget görs. Regeringenaviserar i budgetpropositionen att förändringar för svensk sjöfart är på gång,men inte , utan . Då riskerar det tyvärr att vara försent. Svensksjöfartbehöver långsiktiga och stabila spelregler. Ett sätt att garantera sjöfartensfortlevnad är att likt danskarna införa ett nettostöd. Den danska processen frånbeslut om att införa ett nettostöd till ikraftträdande var mycket snabb vilketvisar att detta går att genomföra . anser därför attettnettostöd kan och bör införas redan från den 1 januari 2001.Det nuvarande sjöfartsstödet är en så kallad "bruttomodell" som utgår tillarbetsgivare (redare) för inbetald skatt och för arbetsgivarens kostnader försociala avgifter. Återbetalningen är högst per kalenderår ochårsarbetskraft. En "nettomodell" innebär att personal som arbetar ombord påfartygen befrias från inkomstskatt och sociala avgifter. Med en nettomodellbehöver inget sjöfartsstöd utgå, vilket frigör pengar som finns avsatta försjöfarten i budgetpropositionen.Riksdagen bör besluta om att införa ett nettostödsystem, befriat fråninkomstskatt och sociala avgifter för svensk sjöfart.Kompensation förförlängtarbetsgivarinträde ioffentlig sektorSjukfrånvaron är speciellt hög inom offentlig sektor. Deoffentliga arbetsgivarna har, generellt sett, uppenbarasvårigheter att skapa en arbetsmiljö som förebygger stressoch minskar ohälsa. Den höga sjukfrånvaron innebär attarbetsgivaren skjuter över kostnaderna från den egnaverksamheten till staten. är det på den lokalaarbetsplatsen som det finns möjlighet att förebygga ohälsa.En bra arbetsgivare förhindrar stress och ohälsa och därförska bra och lyhörda arbetsgivare premieras.Centerpartiet föreslår i sin budgetmotion att arbetsgivarinträdet för denoffentliga sektorn förlängs . För att kompensera den ökadekostnaden sänks arbetsgivaravgifterna för den offentliga sektorn med 0,7procentenheter. De offentliga arbetsgivarna får härigenom ett incitament attförbättra arbetsplatsens utformning, ge de anställda större inflytande i arbetetoch att satsa på förebyggande insatser. bör besluta att sänkaarbetsgivaravgiften för offentlig sektor för att kompensera ettförlängt arbetsgivarinträde i sjukförsäkringen.Ekonomiska styrmedelför en bättre miljöAtt nyttja ekonomiska styrmedel kan vara effektivt för attkomma tillrätta med miljöproblem. Väl utformadeekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissatekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerarkreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljönoch effektivisera resursanvändningen genom ständigaförbättringar. Marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst.Ekonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifter ger som ensidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänka andraskatter och avgifter som är störande för samhällsekonomin. Begreppet grönskatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxling innebär sänktskatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning avändliga naturresurser.Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ettbättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonominsdynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock intepå alla områden varför skatteväxling är ett bra instrument för attminska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. I Sverigefinns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan förindustrin. När ett system med utsläppsrättigheter är infört måste nedsättningenupphöra för att göra handeln enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste därförutformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta innebär attden nedsättning som finns successivt måste minska.Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt som gör att en framtidahandel med utsläppsrättigheter underlättas. Det har regeringen ochsamarbetspartierna inte klarat av. Istället förstärker man den befintligaskillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görsför att successivt fasa ut de nedsättningar som finns och förbereda förett system för handel med utsläppsrättigheter. tar i sittbudgetalternativ steg i riktning mot att jämna ut skillnaden i miljöbeskattningmellan hushåll och industri. Vad som ovan anförts om skatteväxling ochhandel med utsläppsrättigheter bör ges regeringen till känna.Minskad nedsättning avkoldioxidskatten för industrinFör andra skattepliktiga bränslen än bensin och högbeskattatbränsle som förbrukas i industriella tillverkningsprocesserreduceras koldioxidskatten till hälften av den generella nivånpå koldioxidskatten.