mot · GO02N387 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N387av Saarinen, ()Energipolitiken1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt skatteväxling inom ramen 30 miljarder kronor.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energipolitikens mål.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fullt risk- och miljökostnadsansvar införs i energisektorn.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att precisera och skärpa kärntekniklagen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkter för kärnkraftsavvecklingen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiska styrmedel för kärnkraftsavvecklingen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning om kärnkraftens avveckling.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att krav på det egna kapitalets storlek och/eller på motsvarandeekonomiska garantier uttrycks i lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ömsesidigt nationellt skadeståndsansvar förkärnkraftsindustrin i , 210. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bilaterala riskdelningsavtal för att täcka kärnkraftsindustrinsskadeståndsansvar vid atomolyckor, 211. begär att regeringen utreder en svensk reaktorolyckas totalakostnader i enlighet med vad som anförs i motionen. 212.1 Yrkande 1 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 8-11 hänvisade till LU.4 energipolitik isammanfattningRegeringens energipolitik, som sedan det energipolitiska beslutet våren1997 också är energipolitik, är inte en politik för omställning avenergisystemet, utan en politik som i bästa fall kan leda till stängning avtvå kärnkraftsreaktorer med bibehållen eller förstärkt elbalans till priset avökade koldioxidutsläpp. Det är för övrigt något missvisande att kallaregeringens politik på energiområdet för energipolitik, en bättrebenämning är elpolitik.Miljöpartiet de grönas energipolitik innebär - till skillnad från den avregeringen drivna politiken - en total omställning av energisystemet tillelproduktion med förnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften till år 2010.Vi har i vår energipolitiska motion (1996/97:N27) visat hur minst trekärnkraftsreaktorer avvecklas somkoldioxidutsläppen från energisektorn minskar. Det innebär att vi utöverregeringens förslag vill avveckla ytterligare minst en reaktor. Detta måstebetraktas som helt i enighet med vad linje 2 lovade inför folkomröstningenoch borde därför kunna få majoritetens stöd i . Lägre ambitionsnivåän så kan inte vara rimlig!Den strategi de gröna föreslår för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens och omfattar hela avvecklingen, inte barainledningen. Vår strategi innebär ett aktivt utnyttjande avmarknadsekonomiska styrmedel för huvuddelen av kärnkraftsavvecklingenutifrån grunduppfattningen att alla energislag skall betala sina fullakostnader.Detta borde vara självklart även för gamla partier vars ideologi bygger påtraditionell marknadsekonomi. En avvecklingslag utnyttjas, även i vårtförslag, i inledningen av avvecklingen och som komplement till deekonomiska styrmedlen.Vårt förslag innebär att kärnkraftselen kompenseras med minskadelanvändning genom såväl konvertering från eluppvärmning someffektivisering och hushållning samt genom utbyggnad av ny elproduktionmed förnybara energislag.Vi hävdar att den svenska atomansvarighetslagstiftningen i grunden skallrevideras med inriktning mot att kärnkraftsproducenterna skall betala sinaegna riskkostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelse av enreaktorolycka. Det är orimligt att de som investerar i solvärme, vindkraft ellerbiobränslen skall bekosta sina egna försäkringar fullt ut, medan ägare avkärnkraftverk skall undantas från denna skyldighet. Marknaden, som påståsförsvara kärnkraften, bör själv få bedöma det verkliga marknadsmässigapriset på el från kärnkraften.Sveriges internationella åtaganden på klimatområdet skall ligga fast.Sverige skall driva en nationell politik som gör att dessa åtaganden uppfylls.Ursäkter av typen "men dom andra gör ju inte" kan inte utgöra grund för attsvika internationellt givna löften. Vi accepterar således inte satsningar påfossilgas.Vi anser att den biologiska mångfalden skall skyddas i enlighet med dekonventioner som skrivit under. I linje med detta motsätter vi ossutbyggd vattenkraft på det sätt som regeringen drivit igenom, tvärtom vill vigrundlagsskydda de sista orörda älvarna. Vi ser, vilket redovisas detaljerat ivår energipolitiska motion (1996/97:N27), en god utvecklingspotential förhushållning, effektivisering, biobränslen, stor- och småskalig vindkraft samtäven modern solvärme- och solcellsteknik.5 Energipolitik med grön skatteväxlingHöjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling är det viktigasteenskilda styrmedlet för att främja en omställning av energisystemet.Skatteväxlingen förskjuter, i vissa fall på ett radikalt sätt,konkurrenskraften mellan olika energislag, som den allmänt görenergiförbrukning dyrare och därmed ger incitament till energibesparingoch -effektivisering. Som komplement till skatteväxlingen behövs ocksåandra styrmedel i form av lagstiftning och statliga bidrag tillinvesteringar, forskning, m.m.Ända sedan skattereformen 1991 har inte mycket hänt för att fortsätta dendå inledda miljörelateringen av skattesystemet, inte mycket mer änutredningar och diskussioner. har länge drivit kravet på en grönskatteväxling omfattande . Detta är en mycketviktig komponent i vår politik för omställning av till ett hållbartsamhälle. I budgetsamarbetet med regeringen har skatteväxling varit ett avvåra allra viktigaste krav.Därför tar vi åt oss äran av det definitiva genombrott för grönskatteväxling som budgetpropositionen innebär. Utformningen följertill stor del den uppläggning som länge verkat för. Budgeteninnehåller dels ett konkret förslag till skatteväxling , dels enstrategiför grön skatteväxling med . Vi har fått nöja ossmed en ambitionsnivå som är långt lägre än den som egentligen behövs, menhar å andra brutit ett dödläge och skapat ett genombrott för skatteväxlingen.5.1 Skatteväxling 2001Den gröna skatteväxlingen 2001 omfattar ca i höjdamiljö- och energiskatter och lika mycket i sänkta skatter på arbete.5.1.1 Höjda miljö- och energiskatter- De totala energi- och miljöskatterna får en ökad miljörelatering genomen "miniväxling" där koldioxidskatten höjs och den allmännaenergiskatten sänks. Därutöver görs en extra höjning av koldioxidskatten.Totalt höjs koldioxidskatten från per kg CO2 till . Dessaomläggningar innebär att t.ex. skatten på eldningsolja för hushållen höjsmed per kubikmeter (inkl moms blir höjningen drygt 500kr/m3).- Tillverkningsindustrin undantas från höjningen av koldioxidskatten ochfår därför oförändrad skattebelastning. Bensinen blir inte heller dyrare,genom att det görs en extra sänkning av energiskatten som tar ut höjningenav koldioxidskatten (s och v vågade inte annat).- Energiskatten på dieselolja anpassas så att den totala skattebelastningenökar med per liter (11,inkl den årliga indexuppräkning somgörs av punktskatterna).- Energiskatten på elektricitet höjs med /kWh (dessutom tillkommer0,i indexuppräkning). Inklusive indexuppräkning blir elskatten 2001därmed /kWh. Även momsen på elskatten ökar genom höjningenmed /kWh.5.1.2 Sänkta skatter på arbete, m.m.- Hushållen får sänkt skatt på arbete genom att grundavdraget höjs med1.200 kronor. Det innebär en skattelättnad för alla som betalarinkomstskatt med mellan ca 360 och . Några grupper,som inte betalar inkomstskatt, främst pensionärer med ingen eller låg ATP,får dock inte del av denna skattesänkning. De kompenseras i stället genomatt höjda energiskatter för hushållen höjer konsumentprisindex, som i sintur höjer basbeloppet som styr pensionerna.- Företag och offentlig sektor får sänkt skatt genom attarbetsgivaravgifterna sänks eller knappt 1 miljard kronor.Detta kommer alla företag till del från storföretaget till den lillaegenföretagaren.5.1.3 kommentar till skatteväxlingen 2001Den principiella uppläggningen av skatteväxlingen 2001 är till stor delden förordat. Dock hade vi önskat att även bensinskatten ocheffektskatten på kärnkraftsel skulle höjas, vilket inte vara möjligt att fågehör för i förhandlingarna. är det inte möjligt att helt eller delvisundanta drivmedlen, då dessa hör till de värsta miljöbovarna. Det är ocksåviktigt att undantagen för industrin begränsas (se vidare nedan).Vad som är mycket positivt inför framtida skatteväxlingar är att de allraflesta företag och hushåll får någon form av kompensation för de höjdaenergikostnaderna. Beroende på hur mycket energi man förbrukar, blirkompensationen i vissa fall högre och i andra lägre änenergiskattehöjningarna. Det är också i enlighet med skatteväxlingens idé ommer miljöstyrande inslag i skattesystemet.5.2 Fortsatt skatteväxling inom ramen 30 miljarderkronorSkatteväxlingen 2001 är en bra början. Men fortfarande finns det storaproblem med bland annat den nuvarande energibeskattningen, sombehöver åtgärdas för att miljöstyrningen skall bli så bra sommöjligt. Arbetet med detta kommer att inledas i deenergibeskattningsutredningar som är en följd av budgetuppgörelsen. Vikommer i det följande att redovisa våra utgångspunkter i detta arbete.5.2.1 Slutmål - ett enhetligt systemEnergiskatterna skall bidra till att miljömålen nås. En reformering börleda till ett heltäckande energiskattesystem som rymmer alla former avenergianvändning med så långt möjligt samma skattesatser för allakategorier av förbrukare.Undantag eller nedsättning av beskattningen skall begränsas till ett fåtalområden, där de är nödvändiga med hänsyn till den internationellakonkurrensen, främst den energiintensiva industrin. Härigenom uppnåsbredast möjliga skattebaser. På undantagna områden skall andra medel förmiljöstyrning tillämpas.Energibeskattningen skall främst omfatta följande skatteslag:- En allmän energiskatt var syfte är dels fiskalt, dels syftar till att allmänthushålla med energi som är en knapp resurs. Energiskatten relateras tillenergiinnehållet och skall i princip vara lika för alla energislag. En högreenergiskatt måste dock tas ut för el, av skäl som närmare utvecklas senare.Energiskatten tas ut i konsumentledet.- Miljöstyrande skatter, till exempel koldioxidskatt och effektskatt påkärnkraft, som tas ut i produktionsledet.- Drivmedel belastas dessutom med en trafikskatt för att ta hänsyn tilltrafikens samhällsekonomiska kostnader, t.ex. kostnader för vägväsendet,särskilda miljöeffekter, trängsel och trafikolyckor.5.2.2 Stegvis anpassning - klart senast 2010Anpassningen till en reformerad energibeskattning enligt ovan bör skesuccessivt på ett sådant sätt att marknadens aktörer får en rimligomställningstid och så att den åsyftade miljöstyrningen hela tidenupprätthålls och förstärks. Målet bör vara att alla bitar fallit på plats senast2010. En ungefärlig tidtabell i reformeringen kan se ut enligt följande:- 2001-2002. Koldioxidskatten höjs som energiskatten förfossila bränslen sänks och görs enhetlig för olika bränsleslag.Energiskatten för el höjs. Energiskatten på fjärrvärme läggs om till att tasut i konsumentledet, inledningsvis med reducerad skattesats. Trafikskattenbryts ut från energiskatten för drivmedel.- 2003-2004. Undantagen från energiskatt samt lägre koldioxidskatt förindustrin begränsas till fem till sju särskilt energiintensiva branscher ochtas bort för övriga industribranscher och för jordbruket. Undantagen frånkoldioxidskatt för elproduktion tas bort. Kvotsystem och handel med grönacertifikat för förnybar el införs.- 2001-2008. Trafikskatten för dieselolja anpassas successivt till sammanivå som för bensin. Eventuellt ersätts en del av trafikskatten medkilometerskatt. Fordonsskatterna på dieseldrivna bilar sänks.Beskattningen för traktorer och arbetsredskap ses över. Miljöstyrandevägavgifter i större städer introduceras.- 2006-2010. Full energiskatt introduceras successivt för leveranser avfjärrvärme samt för biobränslen på ett sätt så att inte konkurrenskraftenförsämras.- 2002-2010. Skattesatserna för energiskatten, energiskatten för el,koldioxidskatten och effektskatten på kärnkraftsel höjs kontinuerligt för attöka hushållnings- och miljöstyrande effekter.- 2005-2008. Koldioxidskatten ersätts eller kompletteras eventuellt medhandel med utsläppsrätter.5.2.3 Behov av flexibilitetDet viktigaste syftet med skatteväxlingen är att uppnå en ökadhushållning och miljöstyrning genom att använda priset somstyrinstrument. Priset på en energiresurs bestäms både avproduktionskostnader, marknadsförhållanden och av skattenivån. Desenaste årens utveckling har visat att fluktuationer i produktionskostnaderoch marknadsförhållanden har lett till mycket stora prisvariationer påviktiga energislag. Exempel är de kraftigt fallande elpriserna och likasåkraftiga prisökningar för fossila bränslen.Dessa variationer har lett till störningar av två slag. De sjunkandeelpriserna har lett till att effektivare elanvändning, konvertering tillfjärrvärmeoch utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme blivit mindre lönsamt.Härmed minskar inte behovet av kärnkraftsel i den takt som förväntats, vilketförsvårar avvecklingen, som kärnkraftverken också fått enförsämrad lönsamhet. De höjda priserna på fossila bränslen har bland annatlett till att priset på bensin nått rekordnivåer, snabbare än vad som skulleskettmed någon skatteväxling.Möjligheten är stor att denna typ av stora prisfluktuationer kommer attfortsätta framöver. Det gör att det är nödvändigt att ha beredskap för att fråntid till annan kunna anpassa omställningen och takten i skatteväxlingen tillstörre fluktuationer i marknadspriserna på fossila bränslen och el. Det skullekunna ske genom att takten i ökningen av de olika skatterna kan behövavarieras över åren beroende på marknadsutvecklingen. Någon automatiskindexkoppling bör dock inte finnas, av flera skäl.5.2.4 Höjd skatt på koldioxid - sänkt och enhetlig energiskattFör att genomföra förslaget om en enhetlig energiskatt som omfattar allabränslen, även biobränslen, är det viktigt att koldioxidskatten ärtillräckligt hög så att biobränslenas konkurrenskraft kanupprätthållas. Koldioxidskatten bör också vara hög för att uppnå en ökadklimatstyrande effekt. För att inte de totala skattenivåerna skall öka förkraftigt, kan energiskatten sänkas. Den bör görasenhetlig, i första hand för alla fossila bränslen. Därmed motverkas deneffekt som finns där olika energiskattesatser på kol och naturgasupphäver respektive förstärker effekten av koldioxidskatten gentemot oljapå ett ologiskt sätt.Omläggningen kombineras med att koldioxidskatten höjs utövervad som behövs för att kompensera den sänkta energiskatten. I samband medomläggningen sänks den del av koldioxidskatten som industrin skall betalafrån 50 till 33 procent.5.2.5 Energiskatten på elektricitet höjsEnergiskatten på elektricitet bör av flera skäl särbehandlas och vara högreän energiskatten på bränslen:- För att kompensera för bristande miljöstyrande skatter. Ur striktsystemsynpunkt är det egentligen motiverat att ha större miljöstyrandeskatter i införsel-/produktionsledet på viss elproduktion. Det gäller dels påimport av el, som ofta baseras på kolkraft som är dåligt miljöbeskattad iproduktionslandet, dels på kärnkraftsel där inte alla miljökostnader ärintegrerade i den nuvarande produktionsskatten/effektskatten. EnligtFinansdepartementet är det svårt att skattebelägga elimporten på grund avEU-regler och de nya systemen för elhandel.Som alternativ/komplement bör därför även skatten på elektricitet ikonsumtionsledet höjas, vilket dock förutsätter att förnybar elproduktiongaranteras lönsamhet på annat sätt (se avsnittet om nya styrmedel förförnybar elproduktion).- För att stimulera till elsparande. Dagens låga elpriser har försämratlönsamheten för eleffektivisering och -konvertering. Det har i sin tur letttill att kärnkraftsavvecklingen försvåras. För att upprätthålla tempot iomvandlingen är det därför viktigt att skatten på elektricitet höjs. Somframhållits ovan bör det finnas en flexibilitet i hur skatten på el utvecklasså att tillräckliga hushållningseffekter uppnås oberoende av hur priset på elutvecklas på marknaden.- För att neutralisera energiskatt på fjärrvärme. Föreslagen omläggningav energiskatten på fjärrvärme (följande avsnitt) kan leda till ökadefjärrvärmekostnader även från de fjärrvärmebolag som i huvudsak baserarsin produktion på biobränslen. Detta bör inte leda till att dennafjärrvärmeproduktion får försämrad konkurrenskraft i förhållande tilleluppvärmning.5.2.6 Omläggning av energiskatt för fjärrvärmeFör att upprätthålla principen att energibeskattningen skall tas ut ikonsumentledet, bör skatten på fjärrvärme tas ut vid leverans av värme tillslutkund och inte som i producentledet. Härigenom förenklas ocksåundantagsförfarandet vid leverans av fjärrvärme till kunder som skall haundantag. Vidare blir beskattningen enhetlig vidkraftvärmeproduktion, när koldioxidskatt tas ut även på det bränsle somanvänds till elproduktionen (se avsnittet om successivt höjda skattesatser).Inledningsvis bör halv energiskatt tas ut för fjärrvärmeleveranser. Dettaför att inte försämra konkurrenskraften gentemot eluppvärmning. Fjärrvärmesom i huvudsak produceras med olja kommer att få ungefäroförändrad kostnad, på grund av att hela energiskatten tas bort iproduktionsledet medan inledningsvis bara halva skatten återläggs ikonsumtionsledet. Mellanskillnaden kompenseras av den höjdakoldioxidskatten. Att priset på biobränslebaserad fjärrvärme tillfälligt stigernågot snabbare än för fossilbaserad bedöms inte vara något problem eftersomdet i fjärrvärmeverk där båda produktionssätten är möjliga ändå finns en klarprisfördel för biobränslena. Verk som står i begrepp att investera ianläggningar för biobränslen kan också räkna med att dessas konkurrenskraftföre fossila bränslen kommer att fortsätta att vara tillräckligt stor tack varefortsatta höjningar av koldioxidskatten framöver.5.2.7 Begränsning av undantagen för industrinI dag gäller att hela tillverkningsindustrin slipper betala energiskatt ochbara behöver betala halv koldioxidskatt. Undantagen föreslås begränsastill att bara gälla i vissa energiintensiva branscher, i första hand massa ochpapper, stål och metallverk, gruvor och mineralutvinning, stenkol,petroleumraffinaderier m.m. samt jord- och stenvaruindustri. Eventuelltkan också trä-, trävaru- och möbelindustrin samt den kemiska industrinundantas. De senare är gränsfall som bör studeras vidare. Sannolikt börfortsatt undantag också gälla för växthusnäringen. Det allmännaundantaget för jordbruket som införs 2000 och är kopplat tillindustriundantaget bör logiskt sett försvinna, utom möjligen för särskildverksamhet som kan visas vara särskilt energiintensiv.Motivet för förändringen är att undantagen endast bör omfatta branscherdär undantag är helt nödvändiga med hänsyn till den internationellakonkurrensen, dvs att motsvarande beskattning ännu inte tas ut i andra länder.De undantagna branscherna omfattar av industrins totalaenergiförbrukning, men av antalet företag, antal anställda ochförädlingsvärde i industrin. I den övriga delen av industrin, som omfattar av företagen, de anställda och förädlingsvärdet finns inte samma motivför undantag. Här är det tvärtom viktigt och möjligt att samma miljöstyrandeincitamentseffekter kan uppnås genom energibeskattningen som inom övrigasektorer i samhället. En fortsatt grön skatteväxling kan också omfatta dennadel av industrin utan att de totala kostnaderna väsentligt höjs.Det är viktigt att det finns fortsatta incitament för energieffektiviseringoch miljöförbättring också i den energiintensiva industri som kommer att hafortsatta undantag. Flera medel för detta är tänkbara. En möjlighet är särskildaavtal om energieffektivisering mellan staten och de större energiintensivaföretagen. En annan möjlighet skulle kunna vara att införa ett systemmed utsläppsrätter för denna industri.Begränsningen av undantagen för industrin bör i tiden samordnas medinförande av enhetlig beskattning av kraft- och värmeproduktion, vilken i sintur bör samordnas med införandet av handel med gröna certifikat för förnybarel, vilken planeras påbörjas . För att ge berörd industri föromställning kan slopandet av undantagen lämpligen ske stegvis under två år.Genom att tidigt annonsera begränsningen får berörd industri enomställningstid på tre fyra år.5.2.8 Enhetlig beskattning av kraft- och värmeproduktionI dag gäller att fossila bränslen som används för värmeproduktion i fjärr-eller kraftvärmeverk beskattas med full energiskatt och koldioxidskatt.Bränslen som används för elproduktion i kraftvärmeverk ellerkondenskraftverk är befriade från energiskatt och koldioxidskatt (i ställettas energiskatt ut på den producerade elen). Detta orsakar ett flertalproblem.Ett första steg mot en mer enhetlig beskattning föreslogs ovan i och medatt energiskatten vid värmeproduktion föreslogs flyttas till slutförbrukarledet.I ett andra steg bör sedan samtliga fossila bränslen beläggas med fullkoldioxidskatt, vare sig de används för el- eller värmeproduktion.Full koldioxidbeskattning i elproduktionen kommer sannolikt i de flestafall att innebära att fossilbaserad elproduktion i kraftvärmeverk ochkondenskraftverk inte längre blir lönsam. Med de nya incitament som föreslåsför biobaserad elproduktion (se avsnittet om nya styrmedel för förnybarelproduktion) förväntas effekten bli att fossila bränslen ersätts av biobränsleni kraftvärmeverk. I vissa fall kan detta ske direkt, i andra fall krävs störreellermindre ombyggnader av verken.Fossilbaserad elproduktion i kondenskraft förekommer endast imycket liten omfattning och främst som reservkraft/spetskraft vid fall aveffektbrist i hela elsystemet. utreder nyasätt att hitta marknadsmässiga lösningar för att hantera dessa situationer.Införandet av full koldioxidskatt vid elproduktion bör annonseras tidigtoch genomföras i två steg 2003 och 2004. Därmed ges en förberedelsetid påtre för berörda verksamheter att planera alternativa strategier, iförstahand en övergång till biobränslen.5.2.9 Nya styrmedel för förnybar elproduktionDagens låga elpriser har gjort att förnybar elproduktion har svårt attkonkurrera utan stora statliga stöd. Sådana stöd finns för vindkraften,medan de är betydligt mindre för biobränslebaserad kraftvärme, vilket letttill att utbyggnaden av denna avstannat.Regeringen har i en proposition (1999/2000:134) aviserat ett nyttsystem för att med administrativa och ekonomiska styrmedel möjliggöra ensnabb utbyggnad av förnybar och miljövänlig elproduktion. Systemet byggerpå handel med s.k. gröna certifikat i kombination med ett kvotsystem.Kvotsystemet bygger på att varje aktör som försäljer el i skall åläggasatt i sin försäljning ha en viss procentandel el från förnybar elproduktion.Detta kan aktören säkra genom att inköpa gröna certifikat på marknaden.Certifikaten som representerar en viss energimängd förnybar el får utställasav producenter av förnybar el som uppfyller vissa miljökriterier. I första handhandlar det om vindkraft, biobränslebaserad kraftvärme, viss vattenkraft ochpå också solenergi. Systemet med kvoter och gröna certifikat skallnu utredas och planeras bli infört från 1 januari 2003.Kvoternas storlek bestäms för ett eller i taget av staten så att dehåller ungefär jämn takt med en önskvärd utbyggnad av den förnybaraelproduktionen.Införandet av det nya systemet innebär att merkostnaden för den dyrareförnybara elektriciteten i huvudsak kommer att bäras av alla elkunder i ställetför av staten via subventioner. Genomslaget på elpriset kan inledningsvissannolikt beräknas till storleksordningen /kWh.