mot · GN02Ub33 · 2000-06-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub33av , ()med anledning av prop. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning1 InledningDet finns inget vackrare yrke, inte heller något viktigare för landet änlärarens yrke. Åt honom anförtros det dyrbaraste vi har: våra barn. Man kanaldrig tillräckligt säga hur mycket landets framtid beror påkvalitén hos dess lärare. Det är därför man först måste tillskriva dem denaktning som de förtjänar: ett land som sänker halten på sina undervisarebegår självmord. (, tidigare utbildningsminister iFrankrike)Läraryrket handlar om att stödja människors utveckling, att med kunskapi fokus skapa ett lärandeklimat där alla elever känner lust att lära. Fördetta krävs en fast hand, ett varmt hjärta och en vilja att locka fram detbästa hos varje elev. Detta är kärnan i den kristdemokratiska synen påläraryrket och utgångspunkten när vi formar vårt förslag till nylärarutbildning.All utbildning måste ske med lyhördhet för de krav som det kommandeyrkeslivet ställer. En lärarutbildning måste på detta sätt förbereda för deuppgifter som uttrycks i läroplaner och kursplaner. I detta ligger ettsjälvklartkrav på traditionella ämneskunskaper, även om den traditionella lärarrollenhar förändrats. Dagens skola ställer delvis nya krav. En stor del av kunskaps-inhämtningen sker t ex utanför skolans ramar och lärarollen handlar inte baraom att förmedla kunskaper, utan om att lära elever relatera till och värderakunskaper, att strukturera och ge sammanhang. Läroplanen kräver också attalla lärare engagerar sig i skolans värdegrundsarbete och för att förverkligaden målstyrda skolan krävs ett aktivt engagemang i den lokala utformningenav skolans styrdokument.Vi vill medverka till att skapa en lärarutbildning som på bästa sätt för-bereder studenterna för den värld där de skall verka. Vi tror också på lång-siktigt hållbara lösningar. Den som ger sig in i en utbildning skall känna att inte politiska maktskiften på ett drastiskt sätt förändrarutbildnings-villkoren och möjligheten att få arbete. En förutsättning för detta är att dennya lärarutbildningen utformas i bredast möjliga majoritet. Vi har därför valtatt bidra med konkreta förbättringar och följer i våra förändringsförslag ihuvudsak strukturen i propositionen.2 En samlad lärarexamen med en ny strukturI propositionen föreslås att det inrättas en samlad lärarexamen med en nystruktur bestående av tre integrerade utbildningsområden. Detta innebäratt den nya lärarutbildningen kommer att omfatta mellan 120 och 220poäng, beroende på vad och hur den enskilde studenten väljer att läsa.Kristdemokraterna ställer sig i grunden positiva till att man i förslaget tillny lärarutbildning fokuserar på och vill förstärka det som skulle kunnakallas lärarvetenskap, alternativt utbildningsvetenskap. Vi har på olika sättmarkerat att lärarna är skolans viktigaste resurs och att vi är beredda attstödja åtgärder som vidtas för att stärka statusen i yrket. Vi menar att en nylärarutbildning, med rätt utformning, kan bidra till en uppvärdering av vadsom är att betrakta som lärarprofession.Den flexibla utbildning som propositionen föreslår har flera fördelar ochkan på ett positivt sätt medverka till att möta elevers olika behov. Vi villdock redan inledningsvis markera att en flexibel lärarutbildning inte innebäratt ämneskompetensen kan väljas bort.2.1 Allmänt utbildningsområdeDen nya lärarutbildningen föreslås innehålla ett allmäntutbildningsområde som skall omfatta 60 poäng. I detta skall ingå förläraryrket centrala kunskapsområden och tvärvetenskapligaämnesstudier. 10 poäng skall vara verksamhetsförlagda. Området skallorganiseras så att olika inriktningar möts under utbildningen och bör,enligt propositionen, spridas ut för att möjliggöra kontinuerlig reflektion.a) Våra utgångspunkterFör att ta ställning i frågan om ett gemensamt utbildningsblock för allalärare måste man först göra klart vilken innebörd man lägger i ordetlärarprofession. Är lärarkunskapen i sig en kunskap som går att studera,eller skall fokus ligga på undervisningsämnen och kunskap iuniversitetsämnen? Frågan gäller således om lärarutbildningen är enyrkesutbildning, en högskoleutbildning eller möjligen både och. Vimenar det senare.Att utbilda sig till lärare handlar, som Lärarutbildningskommitténpoängterar, om att utbilda sig för det framtida samhällets behov. Att utbildaär därmed en vetenskap i sig och en attraktiv lärarutbildning måste ta sinutgångspunkt i denna insikt. Läraren som den reflekterande praktikern måstekunna identifiera vilken slags kunskap som behövs för att själv kunnautveckla, förändra och anpassa både sin kunskap och sitt handlande på ettmeningsfullt sätt. Vi stöder därför utgångspunkten att det finns en kärna iläraryrket som behöver fokuseras. Detta anser vi angeläget också ur perspek-tivet att höja statusen i läraryrket. Om basutbildningen dessutom följs uppmed möjlighet till forskarutbildning fullföljs ambitionen att skapa en lärar-utbildning som fokuserar på uppgiften att göra morgondagens skola ännubättre.Vi tar således ställning för att det införs ett allmänt utbildningsområde iden nya lärarutbildningen. Frågan är hur omfattande denna del av ut-bildningen skall vara. Eftersom vår utgångspunkt är att ämneskunskapernaskall tillgodoses ser vi, under förutsättning att denna vaghet i propositionenåtgärdas, ingen risk för att det allmänna utbildningsområdet inkräktar påämneskunskaperna. Vår bedömning är att den nya förstärkta lärar-utbildningen kommer att öka lärarkompetensen och på detta sätt bli ettviktigt instrument för att komma till rätta med många av skolans problem. Vianser att den kommer att förstärka beredskapen att kunna möta alla eleversolika behov.Vi återkommer nedan till längden på olika lärarutbildningar. Vad som talarför att det allmänna utbildningsområdet bör motsvara 60 poäng är att det dåskulle motsvara ämnesutbildningarnas krav när det gäller forskarbehörighet.Vi stöder förslaget om ett examensarbete på 10 poäng och menar att detta ären viktig del för att höja statusen på utbildningen. Examensarbetet bör kunnaskrivas inom såväl det allmänna området som inom inriktning ellerspecialisering.b) En flexibel utbildningDen lärarutbildning som föreslås av såväl somregeringen är anpassad för en kategori studerande; de som redan närstudierna påbörjas bestämt att bli lärare. Att de 60 poängen varvas iutbildningen och också fylls med verksamhetsförlagd tid är godautgångspunkter för dem som valt den sammanhållna lärarutbildningen.För dem som först efter sin ämnesexamen beslutar sig för att läsa in enyrkesexamen är det nya förslaget till lärarutbildning ett föga attraktivtalternativ. Med våra korrigeringar och förtydliganden kan den flexiblalärarutbildningen anpassas även till denna kategori studerande.Regeringen föreslår att det allmänna utbildningsområdet organiseras så attdet fördelas över av lärarutbildningen. Vi anser att det all-männa utbildningsområdet bör utformas så att det kan läsas som akademisktämne och vara öppet för alla studerande. Det skall således vara möjligt attläsa denna del av utbildningen i följd. Det bör också finnas möjlighet attkoncentrera dessa studier till . Denna möjlighet bör även ges yrkes-verksamma obehöriga lärare.c) InnehålletDet allmänna utbildningsområdet bör innehålla moment som är gemen-samma för alla lärare. Propositionen redogör för ett antal exempel påsådant basinnehåll. Vi menar att en sådan uppräkning hade behövtfokusera på mer av det som krävs för att arbeta med den målstyrdaskolan som arbetsplats. Ett lokalt ansvarstagande kräver t ex kunskaper iläroplansteori och förmåga att analysera den pedagogiska verksamhetenur ett organisationsperspektiv. För att kunna fullgöra sitt uppdrag krävsen insikt om hur lärarrollen i en decentraliserad skola skiljer sig från deni en centralstyrd.I den genomgång som görs av samhällets grundläggande värden bordepropositionen också medverka till klarhet när det gäller vari skolans värde-grund består. I stället för att som vore önskvärt lyfta fram lärarnas fostrandeuppgift, att vi alla har ett ansvar för en normöverföring utifrån det arv somförvaltats inom tradition och västerländsk humanism, bidrar proposi-tionen till en otydlighet när det gäller vilken värdegrund som avses. I dagensskola finns stora kunskapsbrister när det gäller hur värdegrunden kan om-sättas i praktiskt handlande. Exemplen borde därför ha en klarare kopplingtill läroplanen och på ett bättre sätt visa hur detta moment inom utbildningenkan se ut.Vidare anser vi att propositionen på ett tydligare sätt borde ha lyft framvikten av att kunna hantera föräldrakontakten på ett tillfredsställande sätt. examensmål som lyfts fram av , och somockså finns redovisade i propositionen, betonas vikten av att kunna bedömaoch värdera elevers utveckling och lärande samt informera och samarbetamed föräldrar/vårdnadshavare. Att föra utvecklingssamtal och i samverkanmed föräldrar kunna bidra till elevers personliga utveckling är uppgifter somkräver god insikt och handlingsberedskap. Förberedelser för dennadimension av läraryrket måste således ingå i det allmänna utbildnings-området.d) OrganiseringMed motiveringen att skapa ett naturligt samarbete mellan lärare medolika kompetens föreslår regeringen att studenter med olika inriktningaroch specialiseringar skall mötas i denna del av utbildningen. Vi villframhålla hur viktigt det är att studenterna är säkra i den egnaämneskompetensen för att syftet att en ömsesidig förståelse och respektför varandras yrkeskunskaper skall uppnås.2.2 InriktningDet andra utbildningsområdet inom den nya lärarutbildningen skallomfatta minst 40 poäng och kallas inriktning. Detta kan svara mot ämneneller ämnesområden som knyter an till den framtida yrkesrollen. Ocksåhär föreslås 10 poäng verksamhetsförlagd tid.Grunden för all lärargärning är kunskap. Vi anser att propositionen kundeha varit tydligare i att lyfta fram att det finns utrymme för gedigna ämnes-kunskaper inom ramen för den nya lärarutbildningen och att det är viktigt attlärosätena tillgodoser ämneskraven i den lokala utformningen av lärar-utbildningen. Att som endast ange behörighetskraven i samhällskunskapoch svenska är oacceptabelt. Det skapar en otydlighet om vad som gällerinom andra ämnen.Med stöd i tydliga skrivningar om vikten av ämneskompetens, kan varjelärosäte utforma den kursomfattning som krävs för en kvalitativ lärar-utbildning, oavsett inriktning. Regeringen väljer i stället att ge sig in i envagprecisering av vissa ämneskrav. Om regeringen med detta vill betona viktenav ämneskompetens borde man ha fullföljt ambitionen och omfattat flerämnen. Den som är beredd att investera i en lärarutbildning, liksom vi somhar att ta ansvar för den nya utbildningens utformning, har rätt att kräva entydlighet när det gäller krav på ämneskunskaper.2.3 SpecialiseringDen nya lärarutbildningen skall, enligt förslaget, också omfatta ett utbild-ningsområde med specialiseringar om minst 20 poäng för t exfördjupning. I detta kan t ex ämnesfördjupning av en inriktning eller enfristående breddning ingå.Vår förhoppning är att detta utbildningsområde kommer att göra morgon-dagens lärarkår bättre utrustade för att möta de olika utmaningar som skolankommer att ställas inför. Vi menar att ämnesfördjupning måste kunna räknassom en form av specialisering. Vi vill också särskilt betona hur angelägetdet är att verksamma lärare kan ta del av dessa kurser i sin kompetens-utveckling. Att kurserna också ges på deltid och som distansundervisning ärdärför av yttersta vikt.2.4 Verksamhetsförlagd tidEn av de stora förtjänsterna i det nya förslaget till lärarutbildning är denstarka betoningen . Vi menar att enyrkesutbildning på detta sätt måste vara kopplad till den verksamhetstudenterna utbildas för om den skall förbereda för ett kommandeyrkesliv. Vi anser också att studenten redan under första terminen skallges tillfälle att möta den verksamhet för vilken man utbildas. Detta gördet möjligt för den som av olika anledningar inte känner sig lämpad attverka i skolan att tidigt avbryta sina studier. Det gör också att denteoretiska utbildningen kan relateras till konkret verksamhet under störredelen av utbildningen.Den starka betoningen på samspelet mellan lärarutbildningen och praktik-skolan är viktig, liksom samarbetet med kommuner. Vi vill här särskiltmarkera vikten av att även skolor i kommuner som inte själva inrymmernågon lärarutbildning får möjlighet att delta i lärarutbildande verksamhet. Vitror att detta på ett positivt sätt skulle gynna utbildningskvaliteten i helalandet. Genom en fortlöpande kontakt med lärarutbildningen hålls denpedagogiska diskussionen levande. De delar av landet som står utankontakt med lärarhögskolor har också möjlighet att bidra till att flerstuderande får stimulerande praktikplatser. Alla som tar emot lärarstuderandebör också erbjudas handledarutbildning.Vi vill i anslutning till diskussionen om praktikplatser också lyfta fram hurviktigt det är att praktiken inte med nödvändighet behöver ske i traditionellaformer. Ett gott samarbete med myndigheter och näringsliv kan t e x möjlig-göra utmärkta praktikerfarenheter. Vidare vill vi också lyfta fram den inter-nationella aspekten på lärarutbildningen som vi tycker saknas i proposi-tionen. Detta gäller inte minst möjligheterna att tillbringa delar av sin verk-samhetsförlagda tid utomlands. Målet måste vara att så många som möjligtockså av de lärarstuderande får med sig internationella erfarenheter genomsin utbildning.2.5 Den samlade lärarutbildningenPropositionen föreslår att det endast skall finns en ingång till lärar-utbildningen och att studenten först under utbildningens gång väljer in-riktning. Att på detta sätt få tillfälle att prova lämplighet och intresse föryrket är en positiv ambition som vi stöder. Vi delar också uppfattningenatt de som bäst vet att utforma utbildningarna för att svara motverksamhetens behov är de enskilda lärosätena. Att en utbildning på dettasätt är flexibel betyder inte att ämnesinnehållet kan tunnas ut. Det måstedärför som tidigare påpekats redan på förhand markeras hur mycket avkurserna inom de olika utbildningsvägarna som skall varaämnesinriktade. I detta sammanhang vill vi också markera vikten avuniversitet och högskolor erbjuder studievägledning av högsta klass.Förskollärar- och fritidspedagogutbildningPrecis som många andra som tagit del av förslaget till ny lärarutbildninghar vi ställt frågan om det är rimligt att det för lärare/pedagoger iförskola, förskoleklass, , fritidshem samt förundervisning i modersmål skall krävas studier av samma omfattning, dvs140 poäng.Vikten av omsorg har fått stå tillbaka när barnomsorgen övergått till attligga under utbildningsväsendet. Vi menar att en allt för stark betoning avförskolans pedagogiska verksamhet inte får ske på bekostnad av barnetsbehov av omsorg och omvårdnad samt den fria lekens betydelse för barnetsutveckling. Det är viktigt att förskolan utvecklas så att en hög kvalitet kansäkerställas. Vi anser att det viktigaste i barnens uppväxt är näraoch trygga relationer med förälder/vårdnadshavare. Förskolan kan i dettaavseende aldrig bli annat än ett komplement till familjen. De flesta föräldrarkan själva tillgodose barns behov av god omsorg, möjlighet till lek ochstimulans av nyfikenhet och lärande. Den som av olika anledningar väljerförskola, där grupperna oftast är större och ställer andra krav på utbildning iomsorg och pedagogik, skall känna tilltro till att förskolan på bästa sätttill-godoser barnens behov.En förskollärarutbildning måste vara av god kvalitet för att kunna uppfylladessa behov. Eftersom verksamhet som riktar sig till barn i åldern 1 till 5 årställer andra krav än den i förskoleklass och i arbete med barn vill vi betona hur viktigt det är att förskollärarutbildningen skermedklar inriktning mot respektive målgrupp. I detta sammanhang vill vi ocksålyfta fram yrkesgruppen barnskötare. Vi anser att det är viktigt med olikayrkeskompetenser för att kvalitetsmålen skall uppfyllas i den framtida för-skolan.En högskoleutbildning om 120 poäng inrymmer väl de utbildningsmomentsom krävs för förskollärare och fritidspedagoger. För att arbeta i arbetslagmed en inriktning mot ställs delvis andra krav och därför kan envidareutbildning i ämnen och/eller specialpedagogik vara värdefull. Därförbör alla kommuner verka för att förskollärare erbjuds goda möjligheter tillfortbildning. Vi menar vidare att längden på förskollärar- och fritidspedagog-utbildningen måste vara rimlig ur rekryteringssynpunkt. Vi avvisar därförkravet på 140 poäng som grund för förskollärar- och fritidspedagogexamen.Andra utbildningars längdPrecis som vi för förskollärar- och fritidspedagogutbildningen ser en riskför stora avhopp om utbildningen blir för lång noterar vi att den långa gymnasielärarutbildningen med den förlängning som föreslåskan komma att innebära avhopp i takt med att lärarbristen tilltar. Det äroerhört angeläget att det kommer till stånd en diskussion om den korrektaavstämningen mellan utbildningens längd och t ex lönenivåerna för ut-examinerade lärare och pedagoger. Längden på utbildningen måste svaramot den kvalitet som verksamheten kräver och får inte blikontraproduktiv genom sin utformning.Eftersom risk alltid kommer att finnas för avhopp föreslår vi dels att detutformas ett system för hur etappvis inläsning av lärarexamen skall kunnaske, dels att det införs en lärarlegitimation som i sin tur blir moroten för attfärdigutbilda sig. Vi menar att detta skulle kunna ske i samarbete med de tvålärarorganisationerna och då också vara startpunkten för en diskussion omvilka kriterier som skall ligga till grund för olika lönesättning.Uppföljningar och utvärderingar måste noggrant beakta om längden på deolika utbildningarna är de optimala. I händelse att de kortas måstede studerande som genomgår den långa utbildningsvägen på något sättkompenseras för detta.3 Specifika ämnes- och kompetensprofilerUnder denna rubrik behandlar propositionen skolans befintliga behov avlärare med olika ämnes- och kompetensprofiler. Vi har tidigare kritiseratatt de enda teoretiska ämnen som omnämns med ämneskunskapskrav ärsam-hällskunskap och svenska. Denna uppfattning förstärks i och med debristande preciseringarna i detta avsnitt.ModersmålslärareFör modersmålslärare är regeringen tydlig när det gällerutbildningskraven. Förutom det allmänna utbildningsområdet skall detkrävas en inriktning mot undervisning i modersmål om 60 poäng samt enspecialisering om 20 poäng. Modersmålsläraren skall behärska bådemodersmålet och svenska i tal och skrift samt vara väl förtrogen medfaktorer som påverkar den tvåspråkiga utvecklingen hos barn ochungdomar. Sammantaget skall således utbildningen omfatta 140 poäng.Även om preciseringen är föredömlig när det gäller tydlighet ställer vioss tveksamma till om detta är den optimala längden för utbildningen.Om den är väl avstämd mot verksamhetens behov och hur lång periodmålgruppen för lärarutbildningen är beredd att avsätta för studier måstebli föremål för noggranna utvärderingar.TeckenspråkslärarutbildningNär det gäller teckenspråkslärarutbildningen anser vi att regeringenborde ha tagit med denna inom ramen för den nya lärarutbildningen. Istället väljer man att ge ett oklart uppdrag attpröva frågan om huruvida särskilda uppdrag att anordna sådan utbildningbehövs. Regeringen borde ha inhämtat nödvändig kunskap om dettainnan propositionen presenterades. Vi anser att utbildningen tillteckenspråkslärare skall ske med samma utgångspunkt som för andraspråklärare.EttämneslärarutbildningarVidare anser regeringen att den nya lärarutbildningen kan inrymma ett-ämneslärarutbildningar som t ex musik-, slöjd- och hemkunskapslärare.Man menar att en djup och/eller smal utbildning skall kunna ges medhänsyn till den undervisning utbildningen syftar till. Vi anser attpropositionen inte tillräckligt beaktat de särskilda aspekter som t exmåste läggas på utbildning av musiklärare. Anställningsbarheten ärsjälvfallet viktig, men andra aspekter som att dagens musiklärarexamen isig inrymmer olika inriktningar, där bara den ena utbildar med fokus pågrund- och gymnasieskola, finns inte beaktade i propositionen.Det är av stor vikt att musikläraren i barn- och ungdomsskolan är en läraremed samma förutsättningar, bakgrund och status som övriga lärare i skolan.Musiklärarutbildning skall därför ske i nära samverkan med övrig lärar-utbildning. Utbildningen bör emellertid även ske i symbios medövriga musiklärar- och musikerutbildningar. För att fungera som musiklärarekrävs långt drivna musikaliska färdigheter.Regeringen visar ingen insikt om att en stor del av musiklärarutbildningensker med inriktning mot musik-/kulturskola och annan frivilligmusikundervisning (studieförbund, kyrka, egen företagsamhet) eller kyrko-musik. I stället för att lyfta fram det unika och specifika i denna och andratypiska ettämnesutbildningar och skapa utrymme för denna fördjupadeämneskompetens, väljer regeringen att betona problemet med anställnings-barhet. Vi menar att hanteringen visar prov på bristande kunskap om såvälutbildningens som yrkesverksamhetens karaktär och mångfald och anser attregeringen bör återkomma med förnyat förslag om lärarutbildning i s kettämnesutbildningar.VuxenpedagogikRegeringen menar att behovet av vuxenpedagogik kan tillgodoses inomramen för lärarutbildningen och att det därför inte föreligger något skälatt inrätta en särskild vuxenpedagogisk examen. Man utgår vidare från attLärarutbildningskommitténs förslag att det skall finnas särskildaspecialiseringar att välja för dem som avser att undervisa vuxna.Vuxenpedagogik skall också kunna ingå i det allmännautbildningsområdet. har drivit kravet på en separatutbildning inom vuxenpedagogik, eftersom undervisningen av dennamålgrupp måste ske med delvis andra förutsättningar än för undervisningav barn och ungdomar. Vi menar fortfarande att det unika inomvuxenpedagogiken måste fokuseras och att det finns en risk att ansvaretför denna flyter ut genom otydligheten i propositionen. Vi föreslår istället att lärosätena bör få i uppgift att utforma en inriktning motvuxenlärare.4 Lärare i yrkesämnenDen nya lärarutbildningen föreslås också omfatta lärare i karaktärsämneni gymnasieskolans program med yrkesämnen. För lärarexamen föreslåskrav på studier om minst 60 poäng inom en för yrkesområdet relevanthögskoleutbildning, samt det allmänna utbildningsområdet som läses avalla. Detta innebär att den sammanlagda utbildningstiden kommer attomfatta 120 poäng.Det råder brist på ett stort antal yrkeslärare och därför bör det nogaövervägas om den nya lärarutbildningen utformas så att fler kommer att väljadenna bana. Vi menar att det är angeläget att yrkeslärarna besitter högkompetens inom sina undervisningsområden. Precis som när det gällergruppen ämnesstuderande som väljer att komplettera med en yrkesutbildningi efterhand, får det inte heller för yrkesutbildade som kan tänka sig att blilärare bli ett oöverstigligt hinder att gå igenom utbildningen. Vi föreslårdärför att utbildningen koncentreras på motsvarande sätt som för ämnes-studerande, alternativt läses enligt förslaget om etappindelning.Vi vill också betona vikten av att det utvecklas goda möjligheter tillvalidering och att regeringen inte skjuter denna fråga ytterligare påframtiden. För är det också angeläget att regeringen påallvar inser vikten av den praktiska kunskapen och inrättar en renodladlärlingsutbildning, med uppföljning av en yrkeshögskola. Vi menar att dettaskulle vara ett viktigt steg också för att kunna attrahera fler till att viljablilärare i yrkesämnen.Generellt visar propositionen brister när det gäller hur man inom ramen förlärarutbildningen skall få kunskap i entreprenörskap och hur samverkan medarbetslivet kan åstadkommas. Detta är särskilt påtagligt när det gäller delärare som skall verka i yrkesämnen.5 Lärares kompetensutvecklingRegeringen föreslår att varje kommun och landsting skall ansvara för attmöjligheter till kompetensutveckling ges för den personal som har handom utbildningen.