mot · GO02Ub12 · 2000-10-04 00:00:00 — Den högre utbildningen bör genomhela livet vara tillgänglig för alla människor för att möjliggöra ettlivslångt lärande.För att den högre utbildningen skall bli ett naturligt inslag i samhället börtillgängligheten öka. Utbyggnaden av de små och medelstora högskolorna harhär utgjort en viktig del, men en ökad satsning på distansutbildning bör ocksåske. Likaså bör den utbildning som sker på högskoleorten vara utformad så attfunktionshinder inte minskar tillgängligheten. Även nya former avundervisning och lärande bör bejakas hos högskolorna. Flexibelt lärande är ettsamlingsbegrepp för alternativa former av akademiska studier som kan öppnahögskolan för nya grupper i samhället som det skapar möjligheterför de enskilda lärosätena att profilera sig. Flexibelt lärande plockar godaerfarenheter från både distansutbildning och traditionell utbildning.Centerpartiet anser att utvecklingen av flexibelt lärande bör fortsätta i syfteattlocka nya grupper till högskolan.Tillgång till högre utbildning för alla är viktigt av såväl demokratiska skälsom för att utjämna skillnader vad gäller välfärd, inflytande och möjlighetertill delaktighet i samhällslivet. Utbildningen är också betydelsefull förenskilda människors utvecklingsmöjligheter. Det är därför viktigt att alla,oavsett kön, ålder och social eller etnisk bakgrund har tillgång till högreutbildning.5.2 Social snedrekryteringCenterpartiet har medverkat till att öka tillgängligheten genom attmedvetet satsa på de mindre och medelstora högskolorna och den storakvantitativa utbyggnaden. Detta har dock inte eliminerat den socialasnedrekryteringen till den högre utbildningen. Flera undersökningar harvisat att studiemedelssystemet är den enskilt största orsaken till densociala snedrekryteringen. De förändringar som gjorts istudiemedelssystemet är inte tillräckliga.De potentiella studenter som inte söker till högskolan utgör enoutnyttjad resurs. Det är således av stort intresse för samhället att lyckaslockadessa individer till högskolan för att därefter tillse att de kan bedriva sinastudier och komma ut på arbetsmarknaden.5.3 Antagning till högre utbildningEn förändring av antagningsreglerna kan vara ett sätt att bekämpa densociala snedrekryteringen. De viktigaste möjligheterna ligger dock i ettreformerat studiemedelssystem samt information till de grupper somtraditionellt inte söker till högre utbildning. Andra avgörande faktorer förvalet av utbildning är arbetsmarknaden. Antagningssystemet bör dockvara utformat så att fler kompetenser kan tillgodoräknas. kan tillexempel bara arbetslivserfarenhet i kombination medhögskoleprovet tillgodoräknas. Även kortare arbetslivserfarenhet än femår bör kunna ligga till grund för antagning. Att främja direktövergångenfrån gymnasieskolan till högre utbildning har framställts som ett mål frånregeringen. Det är även viktigt att öppna högskolan och antalet ingångar,oavsett ålder.Antalet utbildningsplatser har byggts ut kraftigt. Under desenaste 10 åren har antalet högskoleplatser ökat . Att ändraantagningsreglerna för att fylla platserna på vissa utbildningar får inteanvändas på ett sådant sätt att utbildningskvaliteten äventyras. Alternativaantagningsformer såsom praktisk färdighet och lämplighetsprov är positivt sålänge de anpassas efter respektive utbildning. och högskolorgenomför också intervjuer för att hitta de mest lämpade studenterna.Högskolans antagningsregler bör vara utformade så att det kan uteslutas attdessa missgynnar vissa grupper.Centerpartiet förordar möjligheten att lokalt till viss del styra överantagningen. Det bör dock göras enligt mätbara behörighetskrav och syfta tillatt erhålla rätt kompetens för respektive utbildning samt locka nya grupper.En förändring av antagningssystemet bör genomföras så att det långsiktigtfinns möjlighet att studera eventuella effekter. Likaså bör hänsyn tas till dennya gymnasieskolan och dess utformning. Det kan således vara lämpligt attinföra nya antagningsregler i samband med att den första årskullen frånGymnasieskola 2000 examineras våren 2003.En stor utmaning för högskolan ligger i att locka nya grupper, såsomstuderande med barn. För detta krävs mer än förändrade antagningsreglersåsom tillgång till dagisverksamhet samt att laborationer och exkursioneranpassas för dem som inte har tillgång till barnvakt etc. anserinte att utbildningsplatser bör reserveras för studerande yngre än t ex 21 år.Det som bör avgöra antagningen är individens kompetens och lämplighet, inteålder. Dock är målet om att , och även mer, av en årskull skall gåvidare till högre studier relevant.Centerpartiet anser att utbildningskvaliteten är viktigare än att utökaantalet utbildningsplatser så att fri dimensionering uppnås. Attbehörighetskraven är relevanta för den aktuella utbildningen är viktigt för attinte behörighetskraven skall sänkas i takt med att antalet utbildningsplatserökar. Det skulle riskera att försämra kvaliteten i utbildningen. Detta bör gesregeringen till känna.6 Studiesociala frågor6.1 StudiefinansieringssystemetCenterpartiet förespråkar ett förbättrat studiefinansieringssystem. Vårt mål äratt bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet istudiemedelssystemet. Återbetalningen utformas som ett modifieratannuitetslån och fribeloppet höjs till två basbelopp. Centerpartietsförslag innebär att skuldbördan blir hanterlig för alla studenter och attmöjligheten att undvika lån blir större genom ett höjt fribelopp. Ettstudiefinansieringssystem måste vara hållbart och förutsägbart över tiden,såväl för den enskilde studenten som för staten. Med ett nytt system kanockså den sociala snedrekryteringen minskas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Ett nytt studiefinansieringssystem bör bygga på fyra grundläggandeprinciper: Det ska vara lika för alla, skuldbördan måste lättas efterstudietiden, det måste vara enklare och lättöverskådligare samtsubventionerna i sytemet måste bli tydligare.Centerpartiet anser att möjligheten att kunna få studiemedel ytterligarenågon termin utöver de normala 12 inte bör tas bort helt. Det riskerar attendast leda till ett enormt resursslöseri i form av oavslutade utbildningar ochoutnyttjad kompetens. Många studenter riskerar att inte ha ekonomiskmöjlighet att genomföra längre utbildningar, såsom läkar- ellerapotekarutbildningen om dispensmöjligheten helt försvinner. En skärpning avdispensreglerna gällande antalet studiemedelsterminer skulle vara ett hårt slagmot alla studenter som inte kom in på sin utbildning vid förstaansökningstillfället.6.2 Studiesocial utredningCenterpartiet har ovan beskrivit ett antal studiesociala frågor av stor vikt.Sammanställningen gör inte anspråk på att vara en heltäckandebeskrivning av studenternas verklighet. Någon sådan har inte gjorts underåtminstone det . Trots återkommande krav från blandannat har det inte i riksdagentagits initiativ till en helhetssyn på studenternas sociala situation.Många enskilda frågor som berör studenterna har behandlats av riksdagen.Det kan röra sig om så olika områden som bostäder, familjestöd ocharbetsmarknadspolitik. Många av besluten har varit till studenternas nackdeloch den sammantagna effekten har för många blivit alltför stor. För att få ettunderlag till de framtida studiesociala ställningstaganden som måste göras iriksdagen bör regeringen skyndsamt tillkalla en studiesocial utredning. I ensådan utredning måste också studenterna ges en ordentlig representation.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart ()()()()()()()()