mot · GO02Fi210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi210av , ()Ekonomisk politik för ökad livskvalitet1 SammanfattningUtgångspunkterAlla människors lika rätt och värde är grunden för politik.Politiken måste möjliggöra för var och en att växa som människa ochförverkliga sina drömmar. Att kunna överblicka och påverka, att ha såstor kontroll som möjligt över sin egen tillvaro är en förutsättning förvälbefinnande, kreativitet och livskvalitet. Skapande och kreativitet ärgrunden för ekonomiskt välstånd och en förutsättning för att individer,oberoende av ursprung, kön, social bakgrund eller boendeort ska kunnaväxa och utvecklas.Centerpartiet utgår från att varje människa har förmåga att förvalta sinamöjligheter och kan ta ansvar. Grundläggande för individen är frihet fråntvång och att själv få fatta sina beslut och ta ansvar för dem. Grundläggandeför staten är att skapa jämlika villkor, genom till exempel rätt tillutbildning,ekonomisk trygghet och social omsorg.Regeringen har misslyckatsTack vare medverkan så är statensfinanser nu i balans. Vi befinner oss dessutom i en stark högkonjunkturoch regeringens statsbudget är större än . Trotsdetta lyckas inte regeringen prestera några förslag som på allvar möterdagens problem eller framtidens viktiga utmaningar. Regeringens såkallade "reformbudget" saknar verkliga reformer och angriper inte deunderliggande problemen utan är till stora delar en återgång till en politiksom redan tidigare visat sig ohållbar.Regeringens budget når inte på något sätt upp till dessa krav. Vi har etthögt och växande materiellt välstånd som många människor kännerutanförskap och vanmakt i vardagen. Alltför många upplever sig stå utanförden nya tidens möjligheter och saknar redskapen att forma en tillvaro medlivskvalitet för sig själv och sina närmaste.Detta innebär att vi med regeringens politik forfarande kommer att ha kvarde regionala obalanserna, den höga arbetslösheten och den högasjukfrånvaron. Klyftorna kommer att fortsätta att öka mellan låg-, medel- ochhöginkomsttagare, mellan dem som bor i storstadsregionerna och dem sombor på mindre orter och på landsbygden, mellan dem som omfattas av deinkomstrelaterade sociala skyddsnäten och dem som står utanför. Hålen ivägarna kommer att bli värre och alltför många kommer fortfarande att varaarbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade somväxtkraften begränsas av en växande brist på arbetskraft med rätt kompetens.Centerpartiets alternativSamhället befinner sig i snabb förändring vilket påverkar människorsvardag och verklighet. Denna förändring präglas framför allt av trefaktorer: En fortsatt snabb teknisk utveckling, en mer individuell strävanefter självförverkligande och en ökad globalisering. Detta ställer politikeni början av detta sekel inför nya utmaningar och krav jämfört med denverklighet som präglade 1900-talet.Centerpartiets alternativ till regeringens budget tar sikte på att i den nyatiden skapa rättvisa och lika möjligheter för människor i hela landet. Vi harframtidstro och vi känner stolthet över vårt land. Med en politik som tar tillvara alla människors inneboende möjligheter och tillväxtpotentialen i helaSverige så kan vi skapa en positiv utveckling där alla är delaktiga.Centerpartiet vill låta människor få tillbaka den makt som tagits ifrån demav professionella politiker, myndigheter och koncernledningar, i ett allt mercentraliserat och komplicerat samhälle. En konsekventdecentraliseringspolitik tar fasta på att makten ska flyttas dit där den hörhemma - till människorna, enskilt och i gemenskap med andra. Vi vill medvårt budgetalternativ öka människors inflytande så att de själva kan bestämmaöver hur de ska forma sina liv för att skapa trygghet och livskvalitet.I denna motion föreslås således framtidsinriktade reformer för attåstadkomma:- Ökat självbestämmande för att ge människor makt över sitt eget liv.- Ökad livskvalitet genom bättre miljö och hälsa.- Trygghet och lika möjligheter för alla, i alla delar av Sverige.Det innebär bland annat reformer på följande områden:- Skolan - ökade resurser och satsning på kunskapsmålen.- Högre utbildning - bättre studiemedelssystem för lika möjligheter tillhögre utbildning.- Skatterna - skattesänkningar som ger incitament till arbete och minskatbidragsberoende så att människor får trygghet och makt över sin egenvardag.- Företagande - ett kreativt företagsklimat där företagare vågar utvecklasoch nyanställa.- Arbetsmarknaden - en dynamisk arbetsmarknad och en flexibelarbetsmarknadspolitik, flexiblare arbetstider och ökade instatser förrehabilitering.- Regionalpolitiken - en utvecklingspolitik för livskraft i hela landet.- Kommunikationer - för lika villkor och rättvisa i hela landet, satsning påvägar, järnvägar och sjöfarten. Bredband för den digitala allemansrätten.- Vården och omsorgen - Bättre hälsa, rehabilitering och livskvalitet.- Familjepolitiken - valfrihet, mer tid för barnen och mera pengar tillfamiljen.- Rättstryggheten - ett fungerande rättsväsende ger ökad livskvalitet.- Internationell rättvisa - ökat bistånd och insatser för globalt miljöansvar.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar att godkänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad i motionen anförs.2. beslutar att fastställa utgiftstaket för staten inklusive ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 781 miljarder kronor2001, 2002 och 2003.3. beslutar att godkänna beräkningen av statsbudgetensinkomster för (tabell rubrik 7.4).4. beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförs (tabell rubrik 11).5. beslutar att godkänna den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2002 och 2003 som riktlinjerför regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförs (tabell rubrik11).6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den långsiktiga inriktningen av den ekonomiska politiken.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av övergångsarbetsmarknader.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av ett system med avskrivning av studieskulderfrån halvårsskiftet 2001.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjt pensionstillskott med 3 000 kr.310. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett familjepolitiskt paket från år 2002.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om specialdestineringar i statsbidragssystemet.12.1 Yrkande 7 hänvisat till AU.2 Yrkande 8 hänvisat till UbU.3 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till SfU.5 Ett samhälle i förändringVi är på väg att lämna det traditionella industrisamhället och övergår tillett samhälle i en global ekonomi och där människor är delaktiga i lokalaoch globala nätverk. Det som är nära kommer att bli än mera viktigt,som nationella gränser minskar i betydelse. Globaliseringen, ifråga om ekonomi, kultur, värderingar och kunskap, kommer att förstärkaoch fördjupa ett ömsesidigt beroenden över hela världen. är påväg att bli en pluralistisk och mångkulturell nation. Avvikelser blirnormalt och bildar den mångfald som kommer att bli nationens tillgång.I industrisamhället accelererade kunskaper, utveckling av kunskap ochtekniska innovationer. Den tekniska utvecklingen med ständigakommunikationer och utbyten av tankar och information kommer att bli minstlika påtaglig i det framväxande nätverkssamhället. Globaliseringen, dentekniska utvecklingen och individualiseringen utgör tillsammans grunden fördet vi kallar nätverkssamhället och en efterfrågestyrd ekonomi.Samhällsförändringen är i sig inte politiskt betingad men kommer lika fullt attpåverka politiken och utmana befintliga institutioner och välfärdssystem.Redan idag har vi som konsumenter tillgång till ett stort utbud av varor ochtjänster och vi kommer att ställa höga krav på stor valfrihet även när detgällersamhällstjänster. De politiska insatserna för att tillgodose valfriheten måsteske utifrån stor respekt för den enskilda människan. Det offentliga ansvaretför vår offentliga service finansiering och kvalitet måste förenas med enmångfald utförare och producenter.5.1 Den svenska ekonominSvensk ekonomi är inne i en stark och bred konjunkturuppgång medstigande sysselsättning. Regeringen beräknar att ekonomin växer med 3,9procent och . Den starka ekonomin är en direktföljd av 1990-talets övergång till låginflationspolitik, avregleringar ochbudgetsanering och i detta arbete har tagit ett stort politisktansvar.Centerpartiet anser att regeringen gör rätt i sin försiktiga bedömning.Tillväxten kan mycket väl bli några tiondels procent högre, och det är bättremed en försiktig bedömning som överträffas än en budget som bygger påtillväxtförväntningar som inte uppnås. Trots den höga tillväxten är inflationenlåg. Konsumentprisindex steg med ochförväntas under innevarande år stiga . Den låga inflationeninnebär höjda reallöner trots måttliga nominella löneökningar.Investeringar, konsumtion och handel bidrar positivt till den ökadebruttonationalprodukten och den största delen av tillväxtökningen följer av enhög inhemsk efterfrågan. Hushållen ökar sin konsumtion och förväntningarnapå den ekonomiska utvecklingen är fortsatt optimistiska. Ännu syns ingatecken på en bristsituation på den totala arbetsmarknaden, även om den ärfullt synlig och ökar inom allt fler branscher. Fortsätter denna utveckling såleder det till en allt stramare arbetsmarknad med tilltagandematchningsproblem, vilket bromsar tillväxten. Därför måste vi rusta för välfungerande arbetsmarknader och utbildningssystem så att vi når en fortsattgod utveckling av svensk ekonomi.Lönebildningen är avgörande för en fortsatt god sysselsättningsutvecklingoch en förutsättning för skattesänkningar och lönebildningen har ännu inteanpassats fullt ut till de nya krav som ställs i dagens ekonomi. Men den godatillväxt vi ser fram emot är inte uthållig eftersom den i huvudsak grundas påresultatet av ett höjt kapacitetsutnyttjande i ekonomin. För den långsiktigatillväxtens skull och för att skapa incitament för utbildning, arbete,företagande och sparande måste skattetrycket sänkas.5.2 Internationell ekonomiEkonomierna i olika länder påverkar varandra ömsesidigt och detta ärsärskilt påtagligt för en liten öppen ekonomi som den svenska. för handel och utveckling, , presenterade sinårliga rapport om de globala investeringarna som visar att ärbland de länder som har de största in- och utflödena avdirektinvesteringar. Det innebär att svenska företag mycket aktivt deltar iden pågående globaliseringsprocessen.Den ekonomiska och tekniska utvecklingstakten har varit mycket högre iden rika delen av världen och avståndet mellan rika och fattiga har ökat.Globaliseringen har lett till stora välståndsökningar parallellt med storavälståndsminskningar i andra delar av världen. Ett starkare internationellt,politiskt, ekonomiskt och etiskt ramverk som prioriterar både ekonomisk ochmänsklig utveckling behöver därför utvecklas.För inte var det oro i såväl världsekonomin som i densvenska ekonomin, och är situationen en helt annan. Den senaste 12-månadersperioden visar en ovanligt stark tillväxt i världsekonomin och denförväntas växa under innevarande år. Första halvåret i åröverträffade sannolikt med ochvärldshandeln har ökat med mellan dessa perioder. Dettagör att marknadstillväxten för svensk export kan förväntas bli lika starksom under högkonjunkturåren på 1990-talet.Det finns indikatorer på att tillväxten i den amerikanska ekonomin relativtsnart kommer att mattas av. En förväntad mjuklandning i medför atttillväxten på svenska exportmarknader dämpas och därmed kulminerarökningstakten för exporten . Det största kortsiktiga hotet motvärldsekonomin är att den amerikanska ekonomin gör en kraftigkraschlandning istället för att mjuklanda.5.3 EMUValutaunionen påverkar i hög grad både ekonomiskt ochpolitiskt, även då vi står utanför. För tillväxten och stabiliteten i hela EUär det viktigt att projektet blir en framgång. I en internationaliseradekonomi är förmågan till omvandling och förändring central. Stelastrukturer måste monteras ner och tillväxthämmande hinder rivas. För attSverige, som en liten, öppen ekonomi med stort omvärldsberoende, skakunna leda utvecklingen inom såväl kända som nya branscher krävs enöppenhet inför omvärlden och en beredskap till förändring.Med sunda statsfinanser, fortsatt rörlig, men stabil, växelkurs och ettinflationsmål, en självständig centralbank, fortsatt reformering avarbetsmarknaden och ett gynnsamt företagsklimat skapar vi godaförutsättningar för tillväxt och hållbar utveckling i . kan ståstarkt utanför EMU om vi bedriver en trovärdig ekonomisk politik.Sverige har i Stabilitets- och tillväxtpakten inom EU åtagit sig att ha ettmedelfristigt mål för de offentliga finanserna nära balans eller i överskott.Varje medlemsstat får själv bestämma det exakta budgetmålet och syftet är attsäkerställa en varaktig budgetdisciplin i den tredje etappen av EMU. Attåtagandena efterlevs är av stor betydelse för den ekonomiska politikenstrovärdighet och möjliggör för medlemsländerna att hanteranormala konjunktursvängningar utan att riskera alltför stora budgetunderskott.Centerpartiet anser att vi måste föra ett nyanserat samtal om relationtill EMU. Lika väl som ett svenskt deltagande innebär positiva möjligheter såinnebär det också uppenbara risker. avvisar emellertid ettsvenskt medlemskap i tredje etapp, eftersom nackdelarna med ettsvenskt inträde överväger fördelarna.Centerpartiet anser att den ekonomiska och monetära unionen i första handär ett politiskt projekt och ett av EU:s mest tydliga överstatliga projekt,vilketinnebär mindre ekonomiskt inflytande och minskad ekonomisk flexibilitet förmedlemsstaterna.Frågan om priset för en självständig valuta blir ett politiskt utanförskapförtjänas att tas på allvar. ska inte eftersträva makt för maktens egenskull, utan bygga allianser på strategiskt viktiga områden, där vi ser nyttanoch behovet av ett stärkt europeiskt samarbete. Dit hör bl a miljöpolitiken, engemensam europeisk säkerhetsordning och gemensamma regler för den inremarknaden. Inget talar för att framtida inflytande på dessa områdenkommer att vara avhängigt av ett svenskt medlemskap i kommer noga att följa utvecklingen av valutaunionen ochåterkommande pröva giltigheten i argumenten för och mot ett inträde.Sveriges långsiktiga relationer till EMU får värderas utifrån vunnaerfarenheter. Förutom utvecklingen inom EMU kommer relation tillEMU att påverkas av hur agerar, av folkomröstningsresultatet iDanmark samt av hur EU:s utvidgningsprocess fortskrider. , somockså stått utanför, uppfyller numera samtliga konvergenskriterier ochväntas införa den gemensamma valutan från och med den 1 januari 2001.6 En regeringspolitik i stagnationDen svenska välfärden utlovar långtgående trygghet, men trots godaambitioner att åstadkomma generell välfärd för alla så befinner sig storagrupper utanför systemen. Från genomförd forskning kankonstateras att de inkomstrelaterade socialförsäkringssystemen bidragittill ökade klyftor mellan dem som är inom systemen och dem som stårutanför. accepterar inte att starka intressegruppers rättighetertillåts begränsa svagare gruppers lika rättigheter. En fortsatt utveckling idenna riktning medför en generellt minskad välfärd och begränsarlivskvaliteten och ökar otryggheten och utanförskapet.I regeringens budgetproposition finns inga ansatser att reformeratrygghetssystemen trots att nuvarande system är oförmögna att ge ekonomiskgrundtrygghet åt alla. De begränsar den personliga friheten och det personligaansvaret, och de skapar ekonomiska obalanser istället för en solidarisk rättvisfördelning av välfärden. I regeringens budget får den enskilde individen ståtillbaka för fortsatt lappning och lagning på de kollektiva systemen somgrundlades på 1940- och 1950-talen.6.1 Underliggande underskottVår nuvarande kraftiga högkonjunktur ger goda förutsättningar för starkastatsfinanser men trots tillströmningen av skattemedel så ärstatsfinanserna svaga. Dels för att regeringen inte har ordentlig kontroll påutgifterna, dels för att statsfinanserna påverkas av tillfälliga ellerengångsvisa händelser och transaktioner av extraordinär karaktär.Statsbudgeten har under större delen av uppvisat såväl faktiskasom underliggande underskott. och genomgickstatens finanser en remarkabel förbättring. 1998 visades för första gångenunder ett faktiskt överskott. 1999 var både det faktiska och detunderliggande saldot positiva men har den positiva trenden vänt neråt.Enligt finansplanen beräknas det underliggande saldot för bli ettunderskott på , och en ny och tydlig negativ trend ärsynlig. till 2003 räknar regeringen medunderliggande underskott i statsbudgeten. Det är uppenbart att de partier somregeringen nu samarbetar med inte har samma ansvarskänsla församhällsekonomin som har.6.2 Utgiftsorientering istället för framtidsreformerDet är när tillväxten är god som vi har möjligheter att hantera destrukturella problemen och genomföra reformer. Vi behöver reformer såatt människor kan återgå till fasta arbeten istället för långtidssjukskrivningeller långtidsarbetslöshet. Vi behöver reformer för en grundläggandeskola och utbildning, och reformer som minskar de sociala och regionalaklyftorna mellan människor och regioner i landet. Regeringensbudgetproposition saknar reformer som angriper strukturella problem ochregeringen har istället valt att göra budgeten expansiv och inriktad påökade utgifter. Detta märks särskilt tydligt när man studerar utgiftstakensutveckling.Under åren 1998 till 2000, de år som centerpolitiken påverkade taken förstatens utgifter, ökade utgifterna med sammanlagt ochkonsumentprisindex . Generellt följdeutvecklingen av taken för statens utgifter väl förändringarna ikonsumentpriserna då hade inflytande. till2003 tillåter regeringen i samförstånd med (v) och (mp) att ramen för statensutgifter får öka , vilket är långt över vad KPI förväntas ökaoch det innebär att statens utgifter ökar.7 Skapa lika möjligheter och trygghet iförändringenCenterpartiet anser att politiken ska ge större möjligheter tillsjälvbestämmande. Om alla ska ha lika möjligheter till livskvalitet,trygghet och harmoni i sin vardag, så måste samhället i högre grad äntidigare anpassas efter individen. Statens åtagande gentemot sinamedborgare ska vara att på bästa sätt sörja för de tjänster som är grundenför lika möjligheter och rättvisa. Politiken måste visa förtroende för denenskilde individens förmåga att själv och tillsammans med andra kunnasörja för familjen och det lokala närområdet.Centerpartiets politik bygger på övertygelsen att människor vill och förmårta ansvar för såväl sig själva som för andra. Människans grundläggande frihetatt förverkliga sina drömmar och utveckla sina förutsättningar, får inteinskränkas av annat än av omsorg om andras lika möjligheter. Klyftornamellan olika grupper i samhället blir särskilt tydliga i högkonjunktur om intealla får del av tillväxten. I ett utanförskap växer värderingar som egoism,intolerans och främlingskap fram. I brytningstider mellan gammalt och nytt,måste politiken ge alla människor möjlighet att vara med och påverka. Yttersthandlar det om makt över sin egen vardag och rättvisa möjligheter att få växaoch utvecklas.Makt över vardagen handlar också om att ha kontroll över sin tid, sittsociala kapital och sin ekonomi. Medbestämmande, inflytande och belöningsom motsvarar ansträngningen i arbetslivet minskar risken för stressrelateradesjukdomar. Vi ska uppmuntra familjen och föräldraskapet och ge dem maktoch möjligheter att att själva bestämma över de ekonomiska förutsättningarsom samhället ger i det familjepolitiska stödet.7.1 Kunskap är maktKunskap ger makt att förändra och möjligheter att fullt ut varamedborgare. Kunskap får aldrig bli ett privilegium för få utan är enrättighet för alla. Utbildning är nyckeln till allas lika möjligheter, ochvägen till social utjämning är en förstklassig utbildning, tillgänglig föralla. vill investera på alla nivåer från förskola till högreutbildning och forskning. Vi måste lära nytt och att användaoch utveckla kunskapen för att lösa nya problem i ett livslångt lärande.Utmaningen ligger i att skapa lösningar för hela befolkningen och att helalandet får tillgång till utbildning.7.2 En hållbar ekonomisk utvecklingCenterpartiet anser att den ekonomiska politiken ska syfta till en socialt,ekonomiskt och ekologiskt hållbar tillväxt inom ramen förmarknadsekonomin. Grunden för en hållbar utveckling ligger i stabilaspelregler för hur ekonomin ska fungera, i väl fungerande institutionersamt i skydd för ägande- och avtalsrätten. En hållbar utveckling innebäratt kostnader inte får övervältras på kommande generationer.En fungerande marknad är en av förutsättningarna för att vi ska kunnafinansiera vår gemensamma välfärd. Fri konkurrens, goda villkor förnyföretagande, tydliga och stabila regler för företag är ledord för att skapa endynamisk ekonomi. Vårt gemensamma välstånd bygger på att människor ochföretag tillåts få växa och utvecklas i samverkan.Centerpartiet vill värna det sociala kapital som finns i relationer mellanmänniskor i och utanför företagen. Detta kapital är nätverket mellanmänniskor, i motsats till de hierarkiska kontakterna mellan organisationerstoppar. Det sociala kapitalet är avgörande för att skapa framgångsrikaregioner, både i och utomlands. Det bundna sociala kapitalet måstesläppas loss genom att vi öppnar upp våra offentliga förvaltningar ochmyndigheter mot omvärlden och mot lokalsamhället.Våra skatter ska i första hand betala våra gemensamma angelägenheter,och de ska främja samhällsekonomisk effektivitet och en hållbar utveckling.Skatt ska tas ut efter bärkraft, och skattesystemet ska utformas så att detstimulerar till egen försörjning och eget sparande. anser detmöjligt att begränsa skatteuttaget med fortsatt höga välfärdsambitioner om vihar en god hushållning. Människors arbete, boende och sparande är särskiltangelägna områden för skattesänkningar. I högre grad än tidigare bör skatt tasut på miljöförstörande verksamheter och råvaruutvinning, och det ska ocksåeftersträvas i internationella överenskommelser.Genom en ökad konkurrens når vi en bättre resursanvändning, och vi kanta till vara den skaparkraft som finns hos människorna. Att främjainitiativförmåga och skaparglädje är ett starkt argument för en marknad medfärre regleringar, och vi ser en stor drivkraft i privatisering av offentligverksamhet. Att överlåta utförandet av verksamheter till andra aktörer ochsamtidigt behålla skattefinansieringen av dem, ger utrymme för ökadmångfald. Vad som gör företagsamma områden framgångsrika är att detfunnits incitament och kreativitet, att risktagandet har uppmuntrats och attinitiativen har visat resultat.Ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande är avstor vikt för att nya och miljömässigt sett bättre produkter ska kunnaframställas. De spelregler som finns ska vara inriktade på att främja öppenhetoch initiativkraft och ge oss möjligheter att fasa ut miljöfarliga produkter såatt våra företag kan ta täten på den nationella och globala marknaden. Vimåste med alla politiska medel - lagstiftning, miljöskatter och andraekonomiska incitament - underlätta och påskynda omställningen till ettsamhälle som står mer i samklang med de förutsättningar som naturen ställerpå allt levande. Marknadsekonomin måste verka inom naturens ramar för attvara effektiv. För detta behövs styrmedel.7.3 Statsfinanser med låg konjunkturkänslighetDe svenska statsfinanserna är fortfarande bland de mestkonjunkturkänsliga inom och konjunktursvängningar får därfördramatiska effekter på statsfinanserna. Ett överskott kan förvandlas tillunderskott när konjunkturen vänder. Enligt en OECD-studie blir effektenpå statsfinanserna av ett BNP-fall på att finanserna försämrasmed . bedömning av motsvarandesituation är att BNP-förändringen slår igenom .