mot · GO02K400 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K400av , Per (m)Mediepolitiken1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om etableringsfrihetens betydelse för tryck- och yttrandefriheten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riktlinjer för statens agerande rörande medier i ett öppetsamhälle.3. beslutar om ändring av målet för mediepolitiken i enlighetmed vad som anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten inte skall reglera formerna för olika programföretagsverksamhet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ägarbegränsningar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om markbundna digitala TV-sändningar.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avgifter för mottagning av licensbetalda program.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varken statliga medel eller statliga bolag skall användas föratt subventionera dekodrar.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av public service-uppdraget.110. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att koncessioner för nya sändningsrättigheter för TV-kanalerskall säljas genom ett auktionsförfarande.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet med nätradio till gagn för språkligaminoriteter.12. beslutar att upphäva den s.k. stopplagen i enlighet med vadsom anförs i motionen.13. beslutar att begränsa must carry-skyldigheten i enlighet medvad som anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelverk för digital radio.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning av Teracom.116. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satellitdistribution av program.117.1 Yrkandena 3, 6, 7, 9, 15 och 16 hänvisade till KrU.4 Informationssamhället förändrar medierna4.1 PrinciperAlltfler länder och alltfler folk knyts samman och involveras i ett globaltutbyte av varor och tjänster. Alla har möjlighet att bli delaktiga i en globalmarknadsekonomi. Den drivande kraften bakom denna globalisering är enmedveten utveckling mot frihandel och avreglering, som underlättas avden snabba tekniska utvecklingen och det kreativa tillämpandet avinformationstekniken.I takt med denna utveckling har också information blivit en allt viktigarefaktor. Det faktum att de nationella gränserna inom många sektorer suddats utoch att varor, tjänster, teknik, kapital och idéer rör sig oändligt mycketsnabbare mellan olika platser beror i stor utsträckning på att flödet avinformation numera är decentraliserat och fritt.Med modern informationsteknik spelar geografiska avstånd allt mindreroll. Gränser innebär allt mindre hinder för människors och samhällenskontakter. Diktaturer som värnat sin makt genom att kontrollera kunskap ochinformation möter i det nya mediesamhället en övermäktig kraft som tvingarfram en utveckling på de enskilda människornas villkor. Informations- ochkunskapssamhället ställer den enskilde medborgaren i centrum för flöde avnytt tänkande och vetande, underhållning, nyheter och kommersiellaaktiviteter.Ingen plats i världen är långt borta, snarare är varje plats på jorden ettcentrum i det nätverk som växer fram när handel, forskning, vetenskap,samhällsdebatt, nyheter och kultur blir globala. Närheten är påtaglig och gördet lika svårt att stå oberörd inför skeenden långt bort som inför det som skerlängs den egna gatan eller i den egna staden. En diktators försök att hålla sigkvar vid makten, nidingsdåd mot en civilbefolkning eller naturkatastrofer, alltkommer nära.Samtidigt kan den nya informationstekniken vara mångfaldigt lokal vadgäller skapande och identitet. Den skapar helt nya förutsättningar förproduktion och konsumtion, nya möjligheter till försäljning ochmarknadsföring. De nationer som bäst förmår att ta till vara mediesamhälletseffekter och informationsteknikens möjligheter kommer att vara de samhällensom går i täten kulturellt, ekonomiskt och politiskt.Gamla hierarkier får ge vika när människors kontakter med varandra kanske direkt på individernas egna villkor. Ingen annan än de själva bestämmervilken information och kunskap de skall få del av. Avståndet till kunskap äraldrig längre än till en radio, en TV-apparat eller en persondator. Satelliter,kabelnät och frekvenser ger tillsammans med cd, mp3, dvd, video ochInternet en mångfald av möjligheter och en tidigare oanad närhet tillinformation, kultur, kunskap och beslutsfattande. Om kunskap är makt harvärlden aldrig sett en så omfattande spridning av makt på så många händersom det nya informationssamhället ger upphov till.Det är mot den här bakgrunden en viktig uppgift att se till att det är denenskildes frihet och rätt som präglar den nya informationsteknikenstillämpning i samhället. Strävanden att politiskt kontrollera teknikenbegränsar möjligheterna till utveckling och måste därför undvikas så långt detär möjligt.Välstånd och goda livsvillkor tillhör de samhällen som genomföretagande och nyskapande förmår vara ledande i användningen avinformationsteknik och som drar nytta av den kraft den ger medborgarna.Informationstekniken och moderna medier är inte bara världens snabbastväxande branscher utan också medel för förnyelse och förändring avsamhället i dess helhet.Den snabba tekniska utvecklingen för med sig att de olikainformationsbärande medierna smälter samman. Gränserna mellan TV, dvd,radio, tidningar, böcker, cd-skivor, mp3-filer och Internet suddas ut ellerritasom, och utvecklingen sker oberoende av politiska beslut. Utvecklingen drivsfram på en lång rad olika marknader där konsumenter, tittare, lyssnare ochanvändare tillsammans med uppfinnare, utvecklare, tekniker och kreatörerutvecklar bärkraftiga projekt och idéer i samarbete med kapitalägare, bankeroch företag. Även olika kommunikationsnät smälter samman. Kabelnät,satellitförbindelser, mobiltelefonnät och elnät kopplas ihop och utvecklas tillelektroniska motorvägar. Traditionell TV, radio, telefoni och Internetkombineras på olika sätt för att förbättra möjligheterna att kommunicera ochinhämta information.Utvecklingen är i det närmaste omöjlig att förutse. I dessa kreativa och oftaglobala miljöer, där nya företag växer fram och där ständig utveckling sker, ärdet inte statlig inblandning som skapar dynamiken utan enskilda människorsarbete och fantasi.Det innebär inte att politiska beslut är oväsentliga. Försök att reglera,socialisera eller förhindra utvecklingen motverkar nytt företagande ellerriskerar att leda till att företaget, projektet eller idén flyttar till ett land medbättre och friare utvecklingsklimat. Det finns ett stort behov av ett gottpolitiskt ledarskap och en insikt om att det är på de fria marknaderna som denframtida utvecklingen skall ske.4.2 Det fria ordetDet fria ordet har en direkt betydelse för informationsfriheten ochmedborgarnas frihet. Öppenheten för nya tankar och möjligheten attpröva dem i verkligheten möjliggör, tillsammans med den kritiskagranskningen av maktutövning och existerande föreställningar, enständigt pågående utveckling av samhället. Det kommer till uttryckgenom yttrandefrihet och tryckfrihet, genom pressfrihetens i Sverigesjälvklara traditioner och genom att massmedierna står fria och oberoendefrån den offentliga makten.Utan det fria ordet finns varken fria medborgare eller fria samhällen. Detär en av statens allra mest grundläggande uppgifter att säkra det fria ordetsställning inom samhällslivets alla områden. Denna insikt måste genomsyrastatens förhållningssätt till moderna medier precis som den en gång prägladesynen på tryckta medier. Det berör informationstekniken i vidaste bemärkelseoch alla de upptänkliga kombinationer och innovationer som uppstår i detväxande gränslandet mellan denna teknik och medierna.Det finns, som ett resultat av tidigare inblandning från det offentliga, ettantal hinder för en snabb och dynamisk utveckling i på informations-och medieområdet. Vi menar att det är hög tid för det offentliga att vidta enordnad reträtt från dessa ingrepp.Lagstiftaren bör inskränka sin uppgift till att upprätta ett brett, stabiltramverk som säkerställer det fria ordet, skyddar individens integritet och fårmarknadsekonomin att fungera. Inom detta ramverk kan sedan allehandatekniska lösningar, nya och gamla medier och tjänster rymmas. En frimarknadsekonomi har visat sig överlägsen när det gäller att förse människormed de varor och tjänster som de faktiskt efterfrågar.En av de tydligaste förändringarna på radio- och TV-området är detdramatiskt ökade utbudet. hade () monopol på TV i med sina två kanaler, TV1 och TV2. Förradion gällde i praktiken samma förhållande med P1, P2 och P3. P4, sombeslutades om 1986, skulle i huvudsak nyttjas för lokalradio. I mitten av1980-talet öppnade satelliter och kabeluppbyggnad för konkurrens. När TV3,som sänder från , startade sina sändningar nyårsafton 1987 bröts ipraktiken monopolet i Sverige.I dag är TV-utbudet mycket stort, framför allt för dem som tittar via satelliteller kabel. I TV-bilaga redovisas 87 kanaleroch 103 filmtips. När det gäller konventionell radio har utbudet inte utökatspå samma dramatiska sätt. Det har tillkommit 85 privata lokalradiostationer,men inga rikstäckande kanaler har tillåtits utöver ()kanaler.Normalt utsänd rundradio har varit föremål för svenskinterventionistisk lagstiftning, vilket fungerat som hämsko för utvecklingen.På senare tid har dock alltfler radiokanaler tillkommit på Internet, vilka intebara blir riks- utan världstäckande. Utvecklingen av svenskaInternetradiostationer är ännu i sin linda, men här väntar en revolution.När det räckte med en tidningssida för att redovisakommande veckas radio- och TV-program är t.ex. TV-bilaga på 96 sidor.5 En politik för ett dynamiskt mediesamhälle5.1 Grundläggande fri- och rättigheterYttrandefriheten och tryckfriheten är centrala värden i det fria samhället.Det skall råda stor frihet att ge ut och distribuera medieprodukter och attpröva deras ekonomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniskabegränsningar för medier skall det vara läsarna, lyssnarna, tittarna ochanvändarna som genom sina val avgör vilka medier som skall haförutsättningar att distribueras. Det kan inte vara, och får inte vara,politiskt grundat godtycke som avgör mediernas utveckling.Grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåter lagstiftning om tillståndoch villkor för att sända radioprogram ligger i behovet av att på något sättordna användningen av frekvenserna för TV och radio. Iyttrandefrihetsgrundlagen finns också vissa bestämmelser i 3 kap. 5 § omredaktionell självständighet och i 1 kap. 3 § första stycket om frihet fråncensur. En skyldighet för ett programföretag att i sin redaktionella verksamhethålla sig till en i förväg lämnad programförklaring, vilket bl.a. föreslagits avLokalradioutredningen för DAB-radion och som gäller för digital marksändTV, är diskutabel från konstitutionell synpunkt. En sådan ordning kan gemöjlighet till en obehörig styrning av vad som yttras i radio. En god regel äratt i tveksamma fall inte välja lösningar som kan påstås leda till begränsningarav grundlagsskyddade medborgerliga rättigheter.Statens ansvar är att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmeduppnås en mångfald på publikens och samhällets villkor. För ett vitaltkultursamhälle är det av stor vikt att det finns så många fora för skapande sommöjligt, så många kanaler för att nå publiken som tekniken medger och såmånga alternativ att välja mellan som det finns intresse av att sända och sompubliken efterfrågar.En politik för fria medier kommer också att leda till att teknikensutveckling sker utifrån de enskilda medborgarnas behov och intressen. Detinnebär att gränserna mellan olika medier luckras upp, som lagaroch regler som är teknikbundna snabbt kommer att bli både otidsenliga ochmotverka sina egna syften. Det ställer krav på lagstiftning som ger en frihetför de nya mediernas utveckling, från Internettjänster till television. Sverigeskall vara ett land där denna utveckling är naturlig och internationelltledande.Det är naturligt att se Internet, television och radio som olikafunktioner av digitala medier. Internet utvecklas inte bara som en form avdatakommunikation utan är också ett medium i sig. Det innehållerinformation, kunskap och kultur, likaväl som radio och TV kan sändas viaInternet. World är ett forum för kultur och nyheter bredvid andramer traditionella medier. Denna utveckling kommer att accelerera. Det somsker på webben är på en gång del av både kultursamhället ochmediesamhället. Detta understryker vikten av en lagstiftning som skyddarkonstnärlig frihet, upphovsrätt och det fria ordet även via Internet.I takt med att mediemarknaden globaliseras är det viktigt att ge ävensvenska företag möjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppnamöjligheter att skapa och vidmakthålla konkurrenskraftiga regionalamedieföretag skall dessa ges möjlighet att agera inom alladistributionsformer. Begränsningar för tidningsföretag att äga radiostationerskall därför avskaffas. Svenska medieföretag, som i och utomlandsverkar inom ramen för en internationell konkurrens, skall inte hindras från attutveckla sina möjligheter. Mångfald genom en fri radio och TV och genomny teknik skall så långt möjligt bejakas och tillåtas stimulera utvecklingen avdigital teknik i stället för att begränsas genom teknikval och offentligtillståndsgivning. Den svenska mediepolitiken skall syfta till mångfald,kulturell vitalitet och en öppenhet för nya mediers tillväxt i Sverige.5.1.1 Målen för mediepolitikenFöljande riktlinjer för den svenska mediepolitiken måste därmed beaktas:- Målet för mediepolitiken skall vara att säkerställa yttrandefriheten,respekten för upphovsrätten samt mediernas oberoende och tillgänglighet.- Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvånguttaxerade medel motverka konkurrens och mångfald.- Staten får inte utöva sin makt så att den styr och dominerarmedieutbudet. Det ställer krav på att det offentliga utformar sinverksamhet så att den bidrar till det samlade medieutbudet med det somandra inte förmår.- Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken medger. Inomramen för tillgängliga frekvenser eller kanaler skall var och en behandlaslikvärdigt. Etableringsfrihet är det bästa sättet att utan offentligaregleringar motverka mediekoncentration.- Den nya tidens medier skall, liksom den fria pressen, stå oberoende frånstat och kommun. Staten skall inte genom politiska beslut och godtyckligaval avgöra vem eller vilka som skall få sända.- Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall vara denenda ramen för vad som får sändas.- Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom t.ex. reklameller avgifter från publiken.- Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, som Internet.Förhandsgranskning och censur är lika förkastlig i nya medier som igamla.- Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall inteförekomma.5.2 Mångfald och konkurrens i stället för dominans5.2.1 Från monopol till mångfaldSåväl radio som television har stått under politisk kontroll iSverige. Tekniska framsteg gjorde emellertid att monopol inometermedier blev omöjliga att upprätthålla såvitt man inte valde drastiskametoder för att hindra medborgarna från att ta del av radio- och TV-utbudet i en gränslös värld som man inte kunde styra över. Det saknadesinte förslag om att ta till sådana metoder.Precis som man i öststatsländerna eller i dagens Iranförbjudit viss mottagarutrustning fanns det ledande Socialdemokrater somville förbjuda parabolantenner. Utrymmet för markbundna sändningar kunde ilängden inte döljas. Utbyggnaden av kabel-TV och av satellitsändningargjorde det dessutom meningslöst. I och med att TV3 i konflikt med svenskamyndigheter började sända via satellit från till brötsmonopolet upp genom publikens efterfrågan och kraften i den modernainformationstekniken. Etableringen av en markbunden, oberoende TV-kanal,TV4, innebar att monopolet även formellt upphörde. Via vanlig antenn, kabeloch satellit nås svenska folket av en mångfald TV-sändningar. nåsöver av svenska folket av satellitsändningar och av kabel-TV. I realiteten är det alltså som bara har tillgång tillpublicservice-utbudet och TV4.Detta hindrar inte att public service-verksamhetens television, i kraft av disponerar två rikstäckande kanaler och ,dominerar det utbud som har störst betydelse för kultursamhället,samhällsdebatten och politiken. I då televisionen blivit ett dominerandemedium är detta en maktkoncentration som verkar i motsatt riktning till deidéer som pressfrihetens och tryckfrihetens traditioner bärs upp av.Det är dessutom inte nog med att det fria ordet begränsas. Som på allaandra områden leder monopol till att vitalitet, mångfald och entreprenörsandaför hela branschen blir lidande, med stagnation och brist på nytänkande somföljd. När lokalradion släpptes fri uppstod 80 nya radiostationer. Motsvarandeutveckling skulle kunna ske inom andra medier, förutsatt att dagensmediefientliga politik avvecklas.5.2.2 Public service-verksamheten måste leva upp till nya kravUnder innevarande riksdagsår arbetar en parlamentarisk beredningsgruppmed att ta fram de riktlinjer som skall gälla för nästa tillståndsperiod medbörjan . Risken är uppenbar att resultatet blir en förlängning avden nuvarande inriktningen, nämligen att public service-program bör varahuvudalternativet för publiken inom samtliga programområden. En sådaninställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd och en ringaktning avmångfaldens och konkurrensens betydelse för såväl publik somprogramutveckling. Yngre generationer tittare och lyssnare, som är vanavid ett större utbud av kanaler, fördelar sin tid på ett helt annat sätt än desom grundlade sina vanor när det bara fanns två TV-kanaler. Populäraprogram och programledare tar sin publik med sig när de byter kanal.I de redovisningar av hur public service-uppdraget uppfyllts, som de treprogramföretagen lämnat finns fortfarande tydliga tecken på att man har enfelaktig syn på sitt uppdrag. Tittar- och täckningssiffror spelar en stor roll iavrapporteringarna och ännu mer i den företagsinterna programbedömningen.Regeringens reaktion mot detta har varit påfallande svag.Statens grundläggande uppgifter i den nya mediemiljön skall enligtregeringen vara att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoendeoch tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Hurdetta skall tolkas i ett public service-sammanhang är inte helt entydigt. Enligtvår uppfattning skall SVT och SR erbjuda program som publiken annars intemöter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar det nationellakulturlivet. Public service-verksamheten skall ingå som en del av det samladeprogramutbudet.Mot denna bakgrund kan det enligt vår uppfattning inte vara rimligt attuppdraget för public service-företagen utformas så att de skall vara dedominerande aktörerna. Syftet bör i stället vara att tillföra publiken ett utbudav program som den annars inte kan få tillgång till. Härigenom undviks att enstatligt kontrollerad medieverksamhet kommer i konflikt medyttrandefrihetens och tryckfrihetens principer.5.2.3 TV-licens och finansieringDen tekniska utvecklingen gör att systemet med TV-licens, eller merkorrekt, skatt på innehav av TV, passar allt sämre. Tekniskt är detmöjligheten att ta emot TV-signalen och se på TV som avgör om manskall betala TV-skatten. Det kunde man förr enbart med TV och video.Den nya tekniken gör det möjligt att se på TV i en vanlig dator om manhar ett s.k. . Därmed har dator med blivit skattepliktigt.Nu kommer dessutom möjlighet att se på TV via Internet, s.k. webb-TV,eller via bredband. Därmed blir dator med bra Internetanslutning ellerbredband också skattepliktig. Från att licensen varit en TV-skatt blir detnu även en skatt på innehav av dator och bredband.Radio- och TV-handlare är skyldiga att rapportera vilka som köper TV tillstatliga Radiotjänst. Datoråterförsäljaren skall rapportera till samma statligaregister om man köper till datorn. Samma registrering kommersannolikt att gälla datorer med bredbandanslutning. Vi anser inte att det finnsnågot rimligt skäl att bygga upp ett statligt register över vilka som hardatorer,Internet eller bredband.Så länge nuvarande finansiering gäller anser vi att de nyatillståndsvillkoren tydligare skall reglera villkoren för programföretagensfinansiering. Det innebär t.ex. att det skall framgå att man inte skall kunnautnyttja sponsorer för att finansiera vissa program. Produktioner i samarbetemed andra intressenter måste dessutom omgärdas av ett tydligt regelverk.Public service-företagens möjligheter att ägna sig åt sidoverksamheter,dels t.ex. uthyrning av produktionsresurser, dels t.ex. förlagsverksamhet ellercd-rom-utgivning, måste regleras på ett sådant sätt att lever upp tillEU-direktivet på detta område.Det kommer förmodligen under alla omständigheter att bli nödvändigt meden översyn av de svenska reglerna när EU:s pågående arbete med denaudivisuella politiken i digitalåldern ställningstaganden.5.2.4 Public service-uppdraget i den nya mediemiljönNär man som mediekonsument kan välja mellan ett stort antal TV- ochradiokanaler, förmedlade analogt eller digitalt i kabelnät, via satelliter, imarknätet eller över Internet, ökar med stor sannolikhetkvalitetsmedvetandet. Detta får då också återverkningar på public service-verksamheten. Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet ochfördjupning ökar. Planeringen av programverksamheten måste bygga påatt man relaterar sin verksamhet till det samlade programutbud sompubliken möter. Public service-verksamheten bör genom sininriktning sträva efter att uppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön.I ett kommande public service-uppdrag skall ingå ett programutbud somvänder sig till hela svenska folket, som slår vakt om svenska språket och somskapar nya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturelltskapande. Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram. Även programsom vänder sig till mycket små publikgrupper måste få sin del av resurserna.Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmännasamhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri ochoberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediersnyhetsförmedling. Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten har sin starkaste ställning bland publiken.Public service-uppdraget skulle kunna ge de ledande svenskakulturinstitutionerna en bredare verksamhetsbas. Systemet förfogar överresurser som är större än statens anslag till de offentligakulturinstitutionerna.Det innebär att den verksamhet som bedrivs i ochSveriges Television med ett tydligare perspektiv skulle kunna bli ennyskapande kraft i det svenska kultursamhället. En vitaliserad tv-teater, som isamarbete med läns- och stadsteatrarna kan erbjuda sina tittare nya och oftareåterkommande teaterupplevelser, är en potentiell möjlighet. Möjligheten att istörre utsträckning vara en aktiv köpare av kortfilm och andra produktionerfrån fristående kulturskapare kan också tas till vara.Public service-uppdraget skall spegla skeenden i hela landet.Programproduktionen skall till betydande del ske i fristående företag i ochutanför Stockholm.Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kan tadel av.Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de programsom riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö som präglas avtillgång till alltfler kanaler kommer minoritetsspråksuppgiften gradvis attövertas av nya kanaler och stationer.