ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub344 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub344av , ()Inträdeskraven till gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn bör göras när det gäller inträdeskraven tillgymnasieskolan.MotiveringIdag krävs det av en elev som går ut godkända betyg isvenska, matematik och engelska för att kunna söka in på något avgymnasiets nationella program. Har eleven inte fått godkänt eller högrebetyg i någon/några av dessa tre ämnen, återstår enbart att söka in på detindividuella programmet. De andra programmen är stängda för elevenifråga.Detta faktum torde vara allmänt känt efter den uppmärksamhet det fått imedierna . Exempel på två grupper som har det svårt att kvalificerasig till gymnasieskolans nationella program är barn med invandrarbakgrundoch barn med inlärningssvårigheter.Bakgrunden till dessa båda gruppernas svårigheter att nå godkänt iframförallt svenska och engelska är olika. För elever med invandrarbakgrundhandlar det om hur mycket tid de fått att studera svenska och engelska, samtom svenska pratas i hemmiljön. Här är det väsentligt att har enväl fungerande organisation för att fylla dessa elevers behov av svensk- ochsvenska 2-undervisning. Lika viktigt är det att få en kontinuitet istudiegången. Många upplever att det finns en vägg mellan ochgymnasiet som är svår att ta sig förbi. Det är viktigt att gymnasiet har en änstörre flexibilitet i sitt arbete och i undervisningens upplägg för att mötadessaelevers behov. Det räcker inte som med det individuella programmet.Naturligtvis fyller detta program en viktig uppgift som förberedelse förgymnasiala studier, men får inte bli som en automatisk hållplats påvägen mot studier på ett nationellt program. En ökad tid för undervisning isvenska samt en högre individuell anpassning efter varje enskild elevsförutsättningar skulle kunna vara vägar att få fler elever att klara av denationella programmen utan att gå vägen via individuella programmet. Vi harmött ungdomar som kommer till och behärskar sitt modersmålmycket väl. De inträdeskraven som ställs för att komma in på gymnasietinnebär att de i praktiken skall lära sig två nya språk till skillnad från densomär född i då det räcker med endast ett främmande språk det vill sägaengelskan.En elev som har en långsam språkinlärning har fulltupp med svenskan. Ofta läser eleven ifråga inte engelska förrän under desenare grundskoleåren (år 7-9). Att nå betyget godkänt i svenska är svårt nogoch i engelska nära nog omöjligt. I och med det är eleven utestängd frångymnasiets program, även om denne arbetat hårt för att nå godkänt imatematik och svenska. Eleven kan ha möjlighet att följa ett nationelltprogram, förutom i det främmande språket engelska. Ändå blir det minst ett årextra i gymnasiet på det individuella programmet, kanske blir det då aldrigaktuellt att gå vidare.Ovan har beskrivits två gruppers olika svårigheter vad avser intagningentill gymnasiet. Det är oerhört väsentligt att dessa två gruppers möjligheter attgå på de nationella programmen stärks.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02Ub346 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub346av , ()Ungdomar med svåra rörelsehinder och gymnasiestudierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ungdomar med svåra rörelsehinder skall fåmöjlighet att antas till individuellt program inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen.MotiveringEtt viktigt mål för skolpolitiken är att alla barn och ungdomar skallerbjudas en likvärdig utbildning. Elever med funktionshinder bör hasamma möjligheter som andra elever till en god utbildning i en miljö somär anpassad efter deras förutsättningar.Den Rh-anpassade gymnasieutbildningen behövs alltjämt men det ärviktigt att utbildningen förbehålls det begränsade antal svårt rörelsehindradeelever med behov av så stora och sammansatta insatser att det inte utan storasvårigheter kan lösas i hemkommunen eller inom dess samverkansområde.Det är ungdomar som utöver ett rörelsehinder vanligen också hartilläggshandikapp av skilda slag. De är alltså i regel flerhandikappade.Vårriksdagen 2000 beslutade att den Rh-anpassade gymnasieutbildningenfr.o.m förutom nationella program även skall omfattaspecialutformat program. Däremot omfattas inte det individuella programmet.De behörighetsvillkor som redan gäller för gymnasieskolan fr.o.m.intagningen /99 och som även införs för den Rh-anpassadegymnasieutbildningen innebär att eleverna vid inträdet i gymnasieskolan skallha de kunskaper som är nödvändiga för att följa undervisningen på ettnationellt eller specialutformat program.Det individuella programmet skall enligt riksdagsbeslutet gehemkommunen goda möjligheter att utforma en studiegång som är anpassadefter elevens förutsättningar.Med hänsyn till att ungdomar med svåra rörelsehinder, som har behov avdet individuella programmet oftast är de ungdomar som har de störstabehoven av anpassning, pedagogiskt, i boendet och när det gäller habilitering,är det orimligt att tro att hemkommunen kan klara att utforma en studiegångsom är anpassad efter elevens förutsättningar.De samlade resurser som riksgymnasieverksamheten kan erbjudaungdomar med svåra rörelsehinder måste även kunna erbjudas de ungdomarsom har behov av ett individuellt program. Det är därför angeläget att detsnarast ges möjlighet till individuellt program även inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen.När det gäller ungdomar som söker riksgymnasium för döva ochhörselskadade på RGD/RGH i kommun finns möjligheten att gå påindividuellt program. För att alla ungdomar skall behandlas likvärdigt böräven ungdomar med svåra rörelsehinder erbjudas möjlighet till individuelltprogram inom riksgymnasieverksamheten.Stockholm den 5 oktober 2000Sonja ()()()()()()()()
mot · GO02Ub347 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub347av , ()Kommunerna och fristående skolorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att kommunernas synpunkter i samband medetablering av fristående skolor tillmäts större tyngd.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en bidragsgivning till skolan som tar hänsyn till kommunensövergripande ansvar för alla elever.MotiveringIdag förändras den svenska skolan snabbt när det gäller driftsformer.Under åren har det varit naturligt att kommunen drivit våra skolor menunder 90-talet har detta förändrats. Allt fler grund- och gymnasieskolorfår andra ägare, andra pedagogiker och inrikt-ningar. Denna utvecklinghar framför allt kunnat ses i storstadsområdena men är något som nuberör allt fler kommuner.Det som sker är på många sätt positivt. Eleverna får större valfrihet attvälja skola och inriktning. Olika pedagogiker kan utvecklas, såväl inom dekommunala skolorna som genom de fristående skolorna. Lärare, föräldrar ochelever kan utveckla sitt engagemang för sin skola på ett nytt sätt. Men som påmånga områden har också det positiva en baksida. De allt fler friståendeskolorna påverkar förutsättningarna för den kommunala skolan.Det är de lokala skolpolitikerna i kommunerna som är ansvariga för allabarns skolgång. Därför är det också rimligt att kommunernas synpunkterväger tyngre än , när man yttrar sig över en etablering av friståendeskolor. Särskilt angeläget är detta om ett godkännande av en fristående skolanegativt skulle påverka förhållanden inom en kommun, t.ex. omsegregationen förstärks efter en etablering eller om valfriheten att välja enkommunal skola väsentligen försämras.Redan idag regleras i skollagen (1985:1100) att rätt till bidrag inte medgesom en sådan start av en fristående skola skulle "innebära påtagliga negativaföljder" för skolväsendet i den kommun skolan är belägen eller i närliggandekommuner. Men detta är inte tillräckligt! Särskilt bristfälligt blir det ikommuner med borgerliga majoriteter som ibland i sina yttranden enbartmoti-verar ett godkännande med att det är ideologiskt riktigt med friskolor!Vid bedömningen av bidraget till en fristående skola är det nödvändigt attbeakta kommunens ansvar för alla elevers skolgång. En rättvis fördelning vidbeslut om bidrag till de fristående skolorna måste därför med nödvändighetinnebära en viss avräkning av bidragsbeloppet eftersom de friståendeskolorna inte har detta övergripande ansvar.Den svenska skolan ska ge eleverna en lika god grund för livet, oavsett omdet är kommunen som driver skolan eller om den har en annan huvudman.Här är tillsynen avgörande. När det gäller de fristående skolorna är det statensom har ansvaret för tillsynen. Men det finns anledning att i det arbete som nusker i den sk "" överväga hur en förstärkt tillsynöver friskolornas verksamhet och resultat kan utvecklas. Det handlar ytterstom att varje elev i varje kommun ska få en god grund för livet att stå på, iform av kunskaper, färdigheter, värderingar och normer.Stockholm den 3 oktober 2000Eva ()()()()()
mot · GO02Ub349 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub349av , ()Livskunskap på schematFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av livskunskap på schemat.MotiveringI dag får ämnen som sex och samlevnad, , livsstil, etik och moral,kris och konflikthantering allt mindre utrymme.På de skolor i som infört kursen Livskunskap på schemathar stämningen blivit avsevärt bättre. De ungdomar som deltagit iundervisningen har mognat på en rad områden, de har ökat sinkoncentrationsförmåga, är tryggare i gruppen och har lättare för att lösakonflikter m.m. Det är viktigt att undervisningen i Livskunskap skerkontinuerligt och inte av med enskilda temadagar. Samtal omexistentiella frågor är mycket uppskattat av eleverna.Forskning visar att skolklimatet har stor betydelse för elevernasvälbefinnande och studieresultat. Man vet också genom modernhjärnforskning att möjligheten att ta in kunskap ökar om den emotionella ochsociala kompetensen ökar.På finns samma problem som i den övriga västvärlden.Samhällsklimatet har hårdnat med grövre inslag av våld, som ocksåförekommer allt längre ner i åldrarna. I skolorna klagar lärarna övertilltagande ordningsproblem och meningslöst våld elever emellan.Professor vid konstateradeatt barns sociala kompetens, det vill säga deras förmåga att ha relationer sombygger på hänsyn, ansvar, empati och ärlighet, hade minskat. Andra delar avden sociala kompetensen som satts på undantag var förmågan att se saker ochting ur en annan synvinkel än sin egen, förmågan att acceptera andra synsättsamt viljan att lösa konflikter. Den modell som Sigrún Adalbjarnardóttirutvecklat kallas i för den isländska modellen.Många stora företag har förstått vikten av att utbilda sin personal i dessafrågor och vid anställning av ny personal läggs stor vikt vid den emotionellaoch sociala kompetensen. Det är viktigt att skolan inte halkar efter utan istället är föregångare när det gäller undervisning i livskunskap.Stockholm den 2 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Ub351 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub351av , Inga (m)Utbilda fler hem- och konsumentkunskapslärareFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att öka antalet lärarutbildningsplatser för hem- ochkonsumentkunskap och annat ämne.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att undersöka möjligheten att inrättautbildningsplatser för tidigare lärare i hem- och konsumentkunskap ochannat ämne.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att öka utbudet av fortbildning och vidareutbildningför lärare i hem- och konsumentkunskap och annat ämne.Motiv för våra förslagHem- och konsumentkunskap är inriktat mot handling. Dessa kunskaperhar en naturlig plats genom hela skoltiden, både i grund- ochgymnasieskolan. Därav följer att det måste finnas lärare med kompetensinom området. På dessa lärare råder brist. Värre kommer det att bliframöver eftersom pensionsavgångarna är stora . Alltförfå lärare har utbildats det . Dessutom finnsämneskombinationen hemkunskap och annat ämne med som möjligtalternativ endast för 4-9-lärare och det bara vid tre av landets ca tjugolärarutbildningar.Hem- och konsumentkunskap måste finnas på fler utbildningsorter änGöteborg, och . Vi anser att denna utbildning också bör varamöjlig för lärare för andra åldersgrupper än 4-9-lärare för att behovet avkompetens inom området skall kunna täckas i framtidens skolor.Intresset för utbildningen kan exemplifieras med siffror från . Därsökte 361studenter till 24 utbildningsplatser. Det talar för att antaletutbildningsplatser borde öka.Att uppehålla och vidareutveckla kompetens och kunnande är naturligtvisangeläget för alla i yrkeslivet - således även för hem- ochkonsumentkunskapslärare. I en snabbt föränderlig värld är det av stor vikt atthålla sig à jour med tidens krav och utveckling. Vi anser att fortbildning ochvidareutbildning inom hem- och konsumentkunskapsområdet måste kunnaerbjudas i en omfattning som svarar mot det behov och den efterfrågan somfinns. Behov av fortbildning finns runt om i . Därför är det angelägetatt fortbildning i hem- och konsumentkunskap kan erbjudas och bedrivas ävenpå högskolor och institutioner på andra orter än i , ochUmeå.Stockholm den 5 oktober 2000Inga Berggren ()()
mot · GO02Ub401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub401av , ()Ett dalauniversitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att en satsning bör ske på med inriktning mot ettuniversitet.Motivet för mitt förslagEn stark region och en region som "blomstrar" och växer bör ha en godutbildning att erbjuda - annars lämnar ungdomen regionen.Styrelsen för har en bra, realistisk och framåtsträvandesyn då det gäller att få ett universitet till . Projektet heter .Också i den s.k. länsstrategin - för - finns tankarna ochplanerna för ett universitet, då under rubriken .Det behövs satsningar - bl.a. inom utbildningssektorn - för att ett län ochen region skall kunna trygga sin framtid.Dalarnas län har haft en mycket vikande befolkningsutveckling de senasteåren och en utflyttning som bl.a. gällt många unga människor.Visionen om dalauniversitet bör stödjas av oss som finns på riksnivå. Allt iSverige handlar inte om , och . De centralistiskatankar som så ofta dominerar bör blandas med inslag av decentralisering.Jag hänvisar i övrigt - i detaljutformningen - till den projektplan somantagits och fastställts av styrelsen för högskolan.Stockholm den 19 september 2000Rolf ()
mot · GO02Ub402 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub402av , ()KårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa kårobligatoriet.Avskaffa kårobligatoriet!Anders har just börjat på ett nytt jobb. Arbetsplatsen är ungdomlig ochpräglas, enligt egen utsago, av nytänkande. är en ambitiös ungman och har för avsikt att lägga ner hela sin kraft och energi på arbetet.Han blir väl mottagen på sin nya arbetsplats. Vad som förvånar ochirriterar honom är emellertid att han, hör och häpna, blir ålagd att betalaen avgift på för att få arbeta! Betalas inte avgiftenkommer ingen att läsa hans rapporter eller ta del av hans prestationer ochdärmed kommer han heller inte att få någon lön.Detta kan väl inte vara sant! Jo, det är det för har börjat studera vidHögskolan i /. Utan att först bli medlem i kåren får haninte skriva tentamen och får således ej heller några poäng, vilket medförindragna studiemedel.I andra sammanhang har vi i föreningsfrihet. Tvångsanslutning tillfacket eller till ett politiskt parti är för de allra flesta otänkbart. Detrimliga äratt även anslutningen till studentkåren skall ske på frivillig grund.Stockholm den 19 september 2000Jeppe ()()
mot · GO02Ub403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub403av , ()Avskaffande av kårobligatoriumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att medlemskap i parti inom studentkåren vid hög-skola eller universitet skall vara frivilligt för studenter, i enlighet medvad som anförs i motionen.Avskaffande av kårobligatoriumVid statliga universitet och högskolor råder kårobligatorium förstudenter. Detta innebär att studerande måste vara medlem i något av devid högskolan befintliga kårpartierna. Den som ej är medlem i kåren får ejtentera eller utkvittera examensbetyg.I övriga råder föreningsfrihet, dvs. det är individen själv sombeslutar om eventuellt medlemskap i förening, fackförbund eller politisktparti. Så är dock ej fallet vid högskola och universitet.Många studenter säger att de inte känner till vare sig studentkårensverksamhet eller de aktiva medlemmarna. Genom frivilligt medlemskap istudentkåren ökar kraven på kårpartierna att erbjuda högskolans studenter enverksamhet och ett program som de finner positivt.Yrkesarbetande människor får enligt lag inte tvångsanslutas till fackligaförbund. Myndiga personer tvångsansluts inte till politiska partier. Varförskall studenter tvångsanslutas enligt kårobligatoriet? Att medlemskap istudentkåren utgår ifrån frivillig basis är vad som anstår en demokrati.Stockholm den 19 september 2000Margareta ()
mot · GO02Ub405 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub405av , ()Hälsohögskolan i till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheten att inlemma Hälsohögskolan i i för vårt förslagPå initiativ från den dåvarande borgerliga regeringen omvandladesHögskolan i till en stiftelse. Driftsformen har visat sigvara framgångsrik; högskolan värderas högt såväl internt som externt.Att skriva högskolan i singularis är egentligen felaktigt. Högskolan iJönköping står i själva verket på tre ben: Lärarutbildning & kommunikation,Ingenjörshögskolan samt Internationella handelshögskolan.Glädjande nog har regeringen, med utbildningsminister ispetsen, inte sagt sig ha för avsikt att förändra det rådandehuvudmannaskapet. Högskolan tycks gå en spirande framtid till mötes.Osäkrare är förhållandena för den helt fristående Hälsohögskolan, som inte utan framgång drivs av i . En förändring avhuvudmannaskapet är nu aktuellt.Två alternativ synes naturliga. Antingen förstatligas Hälsohögskolan, ilikhet med rikets övriga vårdhögskolor. Den uppenbara risken med ett sådantförfarande är att högskolan förlorar sin fristående profil.Det andra och betydligt angenämare alternativet är att ocksåHälsohögskolan inlemmas i den fria stiftelsen; att Hälsohögskolan får blistiftelsens fjärde ben. Förslaget har stöd bland lärare och studenter, vilka serdet som ett naturligt steg att deras högskola välkomnas i den störrehögskolegemenskapen i Jönköping.En sammanslutning av huvudmannaskapet skulle öppna dörren tillspännande samarbetsformer. När de fyra benen kombineras kangränsöverskridande forskningsdiscipliner som hälsoekonomi,medicinteknologi och IT i sjukvården uppstå. Områden som dessa kan visasig bli betydande exportframgångar för . Den svenskakunskapsbanken om sjukvård är stor, men utöver läkemedelsindustrin ärexporten inte så omfattande som man skulle kunna önska. En gemensamstiftelseägd högskola i skulle kunna bidra till en förändring.Stockholm den 19 september 2000Anders ()()
mot · GO02Ub406 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub406av , ()KårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa kårobligatoriet.Motiven för vårt förslagI råder föreningsfrihet, för alla utom högskolestuderande. Fördem råder ett medlemstvång i den studentkår som är knuten tillhögskolan.Det saknas motiv till att tvinga studenter att engagera sig. Tvärtom är såvälengagemanget, som den politiska medvetenheten, hög hos studenter. Detborgar för att de av egen kraft kan bevaka sina intressen.Obligatoriet cementerar strukturer som för studenterna kan kännasomoderna. Funnes icke obligatoriet, kanske helt andra sätt att göra sinstämma hörd skulle uppstå. Förvisso kan man tycka att det står de studentersom vill uttrycka sig på annat sätt fritt att välja andra former. Samtidigtinställer sig frågan: varför måste de då också vara med i den organisation deej sympatiserar med? Dessutom finns det en risk att högskolans styrelse avbekvämlighetsskäl tenderar att favorisera den kår som på grund avobligatoriet har flest medlemmar.Det är hög tid att studenter erkänns förmågan att själva avgöraom och i så fall hur de skall engagera sig i samhället. Tvång föder blottaversion, vilket kan få tråkiga framtida konsekvenser för demokratin.Stockholm den 22 september 2000Anders ()()
mot · GO02Ub407 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub407av , ()Vidareutbildning av speciallärareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fortbildningen av specialpedagoger för hörselskadade ochdöva bör bedrivas på fler platser än i Stockholm.Utlokalisera vidareutbildningen avspecialpedagoger för hörselskadade och dövaNär det gäller undervisningen av hörselskadade och döva elever är vårtland uppdelat i fem regioner, men fortbildningen av specialpedagogersker endast i Stockholm.Det vållar problem för de pedagoger som inte har full behörighet. Särskiltom de kommit lite upp . Resorna till och från huvudstaden blir långaoch dyra. Det är dessutom svårt att hitta bostad under utbildningstiden.Det vore därför av praktiska och ekonomiska skäl fördelaktigt omvidareutbildningen utlokaliserades till flera högskolor.Stockholm den 25 september 2000Maud ()
mot · GO02Ub409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub409av , ()Examensrätt för NaprapathögskolanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Naprapathögskolan får examensrätt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de studerande vid skall omfattas av detallmänna studiefinansieringssystemet.MotiveringStuderande vid får inte studiemedel. harnaprapaterna varit en legitimerad proffession i samhället. Det finnsungefär 650 naprapater i landet. Dessa har tillsammans 300 000 patientervilket innebär ungefär 1,5 miljoner behandlingar. Det är ingen tvekan attdet föreligger ett stort behov i samhället av naprapater och att derasverksamhet är omfattande. Naprapathögskolan, som startade , ärviktig för att professionen ska kunna rekrytera ny personal och uppehållasin status och kvalitet genom kompetensutveckling av redan befintligayrkesutövare. har tillsyn över utbildningen.Problemet är att professionen är legitimerad men utbildningen anses intevara av den art som berättigar till studiestöd. Detta beror på attHögskoleverket vid en granskning inte ansåg att Naprapathögskolan skulle haexamensrätt. Naprapathögskolan ska naturligtvis ha samma villkor för sinutbildning som andra likvärdiga eftergymnasiala yrkesutbildningar isamhället. Det gäller såväl verksamheten i sig som de studerandes rätt tillstudiestöd.Regeringen har anfört som skäl att Naprapathögskolan inte i statlig meningkan ses som högskoleutbildning och att inte de som krävstill studiestöd finns i budgeten. Den förklaringen faller på sin egenorimlighet.För det första erhålls redan nu studiestöd för utbildningar som inte anses varahögskoleutbildningar, t.ex. olika former av kvalificerad yrkesutbildning. Fördet andra skulle studenter på dessa KY-utbildningar fått studiestöd om de sökttill den statliga högskolan.Det vore lämpligt att Naprapathögskolan blev en fristående yrkeshögskolasom fick utvecklas på egna villkor. Staten kan knappast göra naprapaternasom yrkeskår till legitimerade i samhället och sedan underkänna utbildningenav dem.Stockholm den 25 september 2000Yvonne ()