ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr204av Strömbom, ()Nationellt skogshistoriskt museumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utreda förutsättningarna för att skapa ettnationellt skogsmuseum och var ett sådant lämpligen bör lokaliseras.MotiveringSkogen och skogsbruket har under hela vår svenska historia varit basenför överlevnad, utveckling och tillväxt. De första människorna i vårt landlevde av och i skogen. Ur skogen togs råvaror som gjorde det möjligt attbygga och bo i vårt land, att resa på haven och senare i vår historia attutveckla nya näringar. Hela vår brukshistoria i form av järnbruk,glasbruk, sågverk och massa och pappersindustri har varit baserad påtillgången av skog och trä. Utvecklingen i skogsbruket har varit en del avsamhället och liksom samhället i övrigt har skogsbruket utvecklatsmycket snabbt under det senaste århundradet. Nya insikter om naturvårdoch nya kunskaper om hur man kan ta till vara de goda egenskaperna iträfibern skapar nya miljöanpassade produkter och därigenom oanademöjligheter för framtidens skogsbruk.Att känna till vårt lands skogshistoria är att känna historia och hurvårt land har utvecklats. Men det ger också perspektiv på hur många av denuvarande biståndsländerna kan utvecklas.Runt om i landet finns flera lokala och regionala skogsmuseer, samlingarsom skapats och hålls vid liv av lokala entusiaster på ideell bas eller med småprivata resurser. Men skogens historia är alltför viktig för att inte bevaras iettmer heltäckande nationellt skogshistoriskt museum. Detta har länder somFinland, och insett varför man där har skapat nationellaskogsmuseer av mycket hög kvalitet och som är mycket välbesökta.Stockholm den 20 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Kr205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr205av de , ()SVT:s tillgänglighet för synskadadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att sändningar möjligtgörs tillgängliga för synskadade.Motivet till mitt förslagKulturutskottet har under en följd av år förutsatt att synskadade skall få enbättre möjlighet att ta del av SVT:s programutbud, men inget händer. Omman kan åka till månen, så måste vän av ordning undra varför man intekan se till så att synskadade kan få en hörbar textremsa.I Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättningdelaktighet och jämlikhet, antagna av FN på initiativ av bland annat ,framgår av regel 5 B, Tillgång till information och möjlighet tillkommunikation, att medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellttelevision, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga.Kulturutredningen föreslog för sin del att krav på handikappanpassning skallgälla för samtliga marksändande TV-företag.Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller deutländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inteutformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses upp ien särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas.Redan idag finns teknik för att göra TV tillgänglig för synskadade.Sveriges Television säger sig dock inte vilja satsa på en teknik som är på vägut från marknaden. I stället avser man att invänta den nya digitalasändningstekniken. Man menar att införandet av digital TV innebär nyamöjligheter att ytterligare öka tillgängligheten för funktionshindrade.Sveriges Television har sändningstillstånd för digital TV /99. Detta har dock inte blivit någon större succé. Det ärviktigtatt tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas oavsett hur detgår för de digitala sändningarna över marknätet. SVT har dettauppdrag. Det bör nu verkställas omgående.Kulturutskottet påpekade att en av förutsättningarna för förnyatsändningstillstånd för SVT är att kraven på företaget i detta hänseende höjsytterligare.Tydligen pågår försöksverksamhet utanför SVT med uppläsning av text-remsa. Denna uppläsning distribueras med hjälp av telefoni. Vidare pågårarbete med att utveckla en apparattillsats för att göra textremsan hörbaroberoende av i vilken svenskspråkig TV-kanal den förekommer. Detta arbetepågår i samarbete mellan SRF och SVT.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Kr206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr206av , ()Kumla skoindustrimuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Kumla skoindustrimuseum skall få statsbidrag.Kumla som skoindustristadKumla är en gammal skoindustristad. började enutveckling av partiskomakare och skoproduktion som sedan fick sinkulmen kring 1950. Kumla har sammanlagt haft cirka 140 skofabriker. finns endast fem fabriker, av landets fjorton, kvar i Kumla. Staden äralltså fortfarande landets skocentrum av de producerandeskofabrikerna.Tanken på ett skoindustrimuseum i Kumla lanserades 1982. Underkommande år startades ett omfattande insamlingsarbete och eninventering av lämpliga lokaler för museiverksamheten. Den 1 oktober 1984bildades STIFTELSEN SVENSKA SKOINDUSTRIMUSEET.Stiftelsebildare var läns landsting, Kumla kommun, och . 1986 invigdesmuseet i Kumla.Idag har museet funnits . har institutionenkonsoliderats genom att basutställningar byggts, barnpedagogisk verksamhetinitierats, föremål insamlats och registrerats. Det är först under de senastetreåren som IT-teknikens utveckling på allvar förmått erbjuda museet ett medeloch ett medium för att på ett tillfredsställande sätt fullgöra sin nationellaroll ibildningsarbetet.Statsbidrag till museetFör att kunna fullgöra sitt nationella uppdrag är det först och främstnödvändigt att museets samlingar registreras, publiceras ochmarknadsförs. Därtill kommer det önskvärda att museet också bygger uppoch ansvarar för nationella register över viktiga företeelser medanknytning till landets skohistoria. För att klara detta är det nödvändigt attkomplettera och tillgängliggöra föremålsarkivet på Internet. Museet harockså ett bildarkiv och ett fackbibliotek som behöver utvecklas samtmånga föremål som behöver återställas och justeras. Det finns ocksålångtgående tankar om ett nationellt forskningsregister på området.Kumla skoindustrimuseum har alltså ett nationellt uppdrag, men ingastatliga resurser. För att klara lönekostnader, hyra, utställningar, insamlingaroch upprustningar krävs ett ökat statsbidrag.Stockholm den 26 september 2000Sofia ()
mot · GO02Kr207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr207av , ()Musikskola för ungdomarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om stöd till musikskolornas verksamhet.MotiveringBarn och ungdomar har ett stort behov av att skapa. Många finner uttryckför detta i . Den traditionella har en uppgift idagens samhälle som inte kan ersättas av studiecirklar och privatlärare.Den kommunala har länge utsatts för neddragningar runt om iSverige. Utan att se till så det finns fungerande alternativ har man i någrakommuner helt lagt ned den kommunala musikskolan.Det är tveksamt om alla kommunpolitiker har tänkt på vilka konsekvensernedläggningen av denna verksamhet kan få. har många ungatalangfulla musiker som fått sin skolning inom den kommunala musikskolan.De har alla haft möjlighet till billig och kvalitativ musikundervisning. Sverigeinnehar tredje platsen vad det gäller internationell skivförsäljning.Musikskolan tror vi är en av förklaringarna till försäljningsframgångarna.Med anledning av de försämringar som skett ute i kommunerna är detenligt vår mening nödvändigt att regeringen ser över musikskolornassituation. Trots att det framförallt är en angelägenhet börregeringen uppmuntra och stödja barns och ungdomars möjlighet attutvecklas i en fungerande musikskola. Regeringen skall återkomma tillriksdagen med ett förslag om hur man kan stödja och utveckla dessverksamhet.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Kr208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr208av , ()Kulturella och vetenskapliga institutionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lönsamhet för institutioner för kultur och vetenskap.MotiveringVår civilisation bygger på en historiskt sett komplex framväxt av olikainriktningar av ett fritt tänkande. Våra förfäder byggde landet medsatsningar på vad vi sällan eller aldrig anser oss ha råd att göra.Nationalmonument som våra riksmuseer, nationalscener och riksbibliotekfick under senare sekel palatsliknande byggnader av ett folk som levdeunder helt andra ekonomiska villkor. Avkastningskrav på dennacivilisationens grundutrustning ansågs främmande och rentav löjligannars hade dessa byggnader aldrig kommit till.Nationalparker, nationalälvar och reservat för den biologiska mångfaldenär likaså exempel på tillgångar som vi måste bevara utan tanke på denomedelbara avkastningen. Det är av samma skäl orimligt att läggaavkastningskrav på den fria tanken, på grundforskningsinstitutioner i sanskrit,exegetik, vetenskapsteori, rättshistoria och andravetenskapsdiscipliner, som inte kan antas ha en direkt och omedelbar nytta.Marknadsvärdet på ett naturhistoriskt riksmuseum är ur den synvinkelnlika med noll liksom värdet av internationellt oersättliga museisamlingar.Likafullt har vi lagt hyror/avkastningskrav på gamla byggnader till en nivåsom gör det omöjligt för institutionerna att bedriva sin verksamhet. Synsättetatt lägga avkastningskrav på ideella, grundvetenskapliga och nationellavärden måste ersättas med ett mer vidsynt och framåtsyftande. Nya former förfinansiering av lokalkostnaderna måste utarbetas. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Harald ()
mot · GO02Kr209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr209av Runegrund, ()Samarbete mellan bokförlag, barnboksförfattare och skolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nationellt kategoriseringssystem för svenska barnböcker.Motivering1990-talets lågkonjunktur har orsakat neddragningar på många håll, inteminst i skolan. Antalet speciallärartimmar har på många skolor halverats,som antalet elever ökat. Klasserna blir större och större och detblir allt svårare för läraren att ge varje elev den tid de behöver. På senaretid har rapporter visat att antalet elever med läs- och skrivsvårigheterökat. Alla barn är olika och lär på olika sätt och under olika lång tid.Därför behövs en skola som kan möta varje elev som den unika individhon eller han är.På har man funnit en metod som hjälper läraren att se elevensstrategier vid läsning. Detta leder i sin tur till att läraren kan bli mereffektiv isin undervisning. Metoden heter och är en slags löpandeanteckningar som man använder när man läser med ett barn. För att varje barnskall få rätt bok måste läseböckerna kategoriseras efter svårighetsgrad. PåNya pågår ett omfattande samarbete mellan bokförlagen,barnboksförfattarna och skolan, så att böckerna kommer utgivna i olikasvårighetsnivåer direkt till skolan. Kategoriserade böcker, som de har på NyaZeeland, sparar mycket tid och energi för läraren.I dagens IT-samhälle är bokens betydelse för barns fantasi ochläsutveckling viktigare . Mitt förslag är att en förutsättningslösutredning tillsätts angående ett övergripande, nationellt kategoriseringssystemför svenska barnböcker.Stockholm den 25 september 2000Rosita Runegrund (kd)
mot · GO02Kr211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr211av Kollmats, ()Grimetons radioanläggningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ansöka om att uppföra Grimetons radioanläggning påUnescos världsarvslista.MotiveringI läroböcker i geografi fanns någraspeciella kännetecken för . Det var , iFalkenberg, i och med sina120 m höga master.Beträffande de senare angavs att där började den transatlantiskaradioförbindelsen med med provsändningar och invigning1925.De sex radiomasterna står fortfarande kvar och har blivit ettkännetecken för inland och de syns också från både järnvägen och E6. Det gör att väldigt många turister ser dem och kan fundera över denna radav med tvärslå.Kommunikationerna har på många sätt påverkat mänskligheten, inte minstde internationella, och det var ett stort steg när Grimetons radioanläggning förlångvåg blev en del i ett världsomspännande system. Av det systemet återståri världen endast anläggningen i . Den är förvisso inte i brukidag (togs ur drift ) men är i gott skick och helt brukbar.I anläggningen finns också kortvågssändare och två av dem ärfortfarande i dagligt bruk. Det innebär att här finns unika möjligheter attstudera 1900-talets internationella radiotrafik. Även kringfaciliteterna är från1920-talet och väl bevarade i sin struktur.Den s.k. Alexanderanläggningen i förklarades sombyggnadsminne. Anläggningen som sådan synes uppfylla alla de kriterier somerfordras för att bli uppförd som kulturobjekt på ochregeringen bör inlämna en ansökan.Stockholm den 29 september 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02Kr212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr212av , ()TV-nyheter för synskadadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge synskadade ökade möjligheter att följa nyhetssändningaräven via TV-sända nyhetsprogram.Även synskadade vill följa TV-nyheternaUtländska TV-program i svensk television är översatta medsvensk text som kan läsas av tittare som inte själva klarar av att översättatill eget språk. Vid nyhetssändningar inträffar ofta att svensktalandereporter i en intervju ställer frågor på svenska, som sedan besvaras på dentilltalades eget språk. översätts svaret och förmedlas till tittaren viaden textremsa som parallellt följer bildsekvenserna. För tittare/lyssnaremed möjlighet att följa samtalet via denna textremsa är det enkelt att följavad som utspelar sig på TV-skärmen. Personer som har nedsatt syn ochinte kan läsa översättningen undanhålls möjligheten att förstå helheten idet förmedlade budskapet. Via licensavgifter och skattemedel finansierasi dag två TV-kanaler i , och enligt vår mening bör tillgängligheteninte minst till nyhetsprogrammen vara stor. För att möjliggöra även försynskadade att ta del av nyhetssändningar bör minst en våra samhällsägdakanaler tillhandahålla nyhetsprogram möjliga att uppfatta avmänniskor med begränsat seende.Stockholm den 27 september 2000Lars ()()
mot · GO02Kr213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr213av , ()TV-licensenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa systemet med TV-licens.MotiveringUnder 1990-talets första del ökade antalet hushåll med nästa 300 000personer medan antalet avgiftsbetalande steg med endast 60 000 personer.Det är fullständigt osannolikt att endast närmare vart femte nytt hushåll iSverige skaffat TV-mottagare. Då upptäcktsrisken ärminimal och straffen näst intill omöjliga att döma ut fortsätter nuvarandeordning. Lite förenklat kan man säga att ärliga TV-tittare medmedelinkomst får betala en extra skatt om någon knapp procent.Argument mot TV-avgift är många. Det viktigaste är sannolikt att den sominte vill se de s k public choice-kanalerna ändå tvingas betala en avgift.Modern teknik öppnar dessutom för möjlighet till enklare alternativfinansiering om inte en finansiering över statens kulturbudget kan accepteras.Enligt uppgift vill Radiotjänst avgiftsbelägga s k bredbandsdatorer medTV-licens. Av en skrivelse till framgår att man viabredband kan se TV genom datorn. Logiken är således att en datoruppkopplad till Internet är genom den tekniska utvecklingen jämförbar meden TV-mottagare.Innehav av datorer med extrakort med TV-mottagare, tuner, samtvideoapparater är licenspliktigt . Den snabba tekniskautvecklingen avslöjar det absurda i dagens system med TV-licens. Det ärdessutom tämligen olämpligt att ett statsföretag generellt ska registrera vilkamedborgare som innehar en viss datorutrustning.Avgiften för att få titta på tv i vårt land infördes närmediavärlden såg helt annorlunda ut . fattade senast år1996 beslut om villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst för perioden1997-2001. Principen är att verksamheten ska finansieras i huvudsak via TV-avgifter.Ett grundläggande villkor för att public service-uppdraget ska kunnautföras är att programföretagen kan upprätthålla en redaktionellsjälvständighet och integritet i förhållandet till riksdag och regering, företagoch ekonomiska intressen, de stora organisationerna och andra makthavare.Om detta är de flesta överens. Finansieringen genom TV-avgifter påstås varaen av de åtgärder som garanterar självständigheten och sägs fungera som enbuffert mellan programföretagen och riksdag och regering.Ett alternativ med finansiering över statsbudgeten menar kritikerna utgöraett hot mot programföretagens integritet. Med denna logik är inte t exförvaltningsdomstolarna med säkerhet opartiska när det gäller statsintressetgentemot den enskilde medborgaren.Stockholm den 27 september 2000Johan ()
mot · GO02Kr214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr214av , ()FilmgranskningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 23 september 2000Gunnar ()
mot · GO02Kr215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr215av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta upp diskussioner med och om attåterskapa Uranienborg på Hven.Motivet för mitt har visat vilket intresse som omvärlden tillmäterdenne lysande astronom. Inget skulle tydligare hedra hans minne, ochskapa en attraktion av internationell klass, än att återskapa hansUranienborg på Hven. Ritningar till både byggnader ochträdgårdsanläggning finns, liksom till de astronomiska instrumenten.Anläggningen är mycket modest i sin omfattning och kostnaderna därförhanterbara i ett nära samarbete mellan statliga myndigheter, Landskronastad och Region den 28 september 2000Bertil ()
mot · GO02Kr216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr216av , ()SmåhamnarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda om staten återigen borde överta det ekonomiskaansvaret för småhamnarna.Staten borde ta sitt ansvar för småhamnar medkulturhistoriskt värdeUnder har yrkesfisket i likhet med annan näringgenomgått stora förändringar. Det kustnära fisket med mindre båtar harbytts ut mot större båtar som i allt högre grad har större hamnar somlandningshamnar.Längs Sveriges kuststräckor finns ett stort antal mycket små hamnar, varsvärde kulturhistoriskt får anses vara mycket högt. Exempel på sådana hamnari är Vitemölle, , Baskemölle m.fl.Det är av stort värde att dessa små hamnar bevaras för framtiden. Detkulturhistoriska arvet är en förpliktelse för landet.I dag bär kommunen hela det ekonomiska ansvaret vilket med storsannolikhet kommer att leda till att de små hamnarna förfaller. Det vorerimligt att utreda om staten återigen borde ta över det ekonomiska ansvaretför småhamnar längs Sveriges kust.Vid förra årets motionsbehandling påpekade kulturutskottet "att det intefinns något som hindrar att länsstyrelserna använder det statligakulturmiljöstödet till bevarande av t.ex. hamnanläggningar".När det gäller i så förfogar för pådet s.k. G2-anslaget 4.500.000 kronor för byggnadsvård, forn- och landskaps-vård, 2.000.000 kronor för arkeologiska undersökningar samt 90.000 kronorför kunskapsunderlag. Med andra ord finns det inte mycket medel till hamn-anläggningar.Stockholm den 29 september 2000Maud ()
mot · GO02Kr218 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr218av Skånberg, (kd)Riksintresse för fiskelägenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skydda fiskelägen enligt kulturminneslagen.MotiveringÖsterlen, eller sydöstra mellan och , är ensägenomsusad och älskad del av vårt land. Vare sig det är skildringar av , de kullerstenslagda sträddena ifiskelägena, de milsvida vita stränderna eller de blommandeäppleodlingarna på kullar som lockar turister från när ochfjärran, är det ett faktum att miljö utgör en oerhört uppskattadmiljö, av såväl bofasta som turister från när och fjärran.Den miljö som kan sägas vara särskild bärare av det genuint österlenska ärde små fiskelägena längs kusten: Vitemölla, , , Baskemölla,och Skillinge.Ännu är fiskelägenas hamnkvarter helt, eller nära nog helt, orörda ochgenuina, men i takt med att fisket går allt sämre minskar den ekonomiskakapaciteten för att underhålla dessa miljöer, och nyinflyttade kan frestas attexploatera dessa miljöer så att fiskelägenas ursprungliga miljö och charm gårförlorade.Österlens fiskelägen och i synnerhet deras hamnar och kvarteren runt demär av riksintresse och det är därför angeläget att bevara dem för kommandegenerationer genom att de skyddas enligt kulturminneslagen.Stockholm den 26 september 2000Tuve Skånberg (kd)
mot · GO02Kr220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr220av , ()Nordiska AkvarellmuseetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett statligt stöd till Nordiska Akvarellmuseet.MotiveringDet är ingen överdrift att påstå att projektet iSkärhamn är en lysande framgångshistoria. efteröppnandet hade det förväntade besöksantalet kraftigtöverträffats. Än viktigare är att det professionella arbetet med bl autställningar, workshops, utbildningar, barnverksamhet, forskning(professuren utses ) samt den konstpedagogiska verksamhetenutgör mycket goda förutsättningar för en fortsatt mycket framgångsrikverksamhet. Museet är också ett lysande exempel på att ett kulturprojektfår spridningseffekter i form av företagsamhet, investeringar ochbefolkningsutveckling i en kommun. De investeringar som kan hasamband med museet beräknas till . Museethar också gett en betydande goodwill i konstkretsar i hela Nordenoch även i har etablerat sig som en nordisk,nationell och regional konstinstitution. Från den regionala nivån har man påett aktivt sätt medverkat med finansiering för att kunna etablera museet.Västra Götaland-regionen bidrar med bidrag för finansiering av den årligaverksamheten.Museet bedriver ett kraftfullt utvecklingsarbete inom det konstpedagogiskafältet och tar här ett ansvar som närmar sig det man kan förvänta sig av destatliga centrala museerna.Mot bakgrund av det ansvar museet axlar och dess utvecklingsarbete är detviktigt att också staten finns med i den långsiktiga finansieringen. Denuvarande formerna där större delen av statens bidrag är tillfälliga ger inteden planeringshorisont som arbetet kräver. För att långsiktigt säkra enkvalitativ högtstående verksamhet vid museet krävs ett statligt stöd på 1,8miljoner, vilket kan ske genom omfördelning inom anslagen 28:30, 28:31.Stockholm den 28 september 2000Marianne ()()()