mot · GO02Fi206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi206av , ()EMU och Norrland1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attnärmare analysera ett svenskt EMU-medlemskaps konsekvenser förNorrland.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen redovisar på vilket sätt och i vilken utsträckningnegativa konsekvenser kan motverkas.2 InledningAtt skapa valutaunionen, EMU, är ett av de största ekonomisk-politiskabesluten som någonsin fattats i . Alla konsekvenser går inte attförutsäga, men de kommer att bli omvälvande. Om går med iEMU överförs vår penning- och valutapolitik till den gemensammaEuropeiska , , som tar över beslutanderätten.De flesta ekonomer är överens om att EU inte är ett speciellt lämpligtområde för en gemensam valuta. Industristrukturerna är olika, denekonomiska utvecklingsgraden skiljer sig åt och hög- och lågkonjunkturernainträffar i olika länder. Trots det ska samma räntepolitikföras inom hela EMU-området. Även om ska företräda unioneni dess helhet visar historien att olika större valutasamarbeten har domineratsav ett eller ett par stora länder. Med all sannolikhet är det de stora ländernaicentrum, där de befolkningstäta marknaderna finns, som i stor utsträckningkommer att styra beslut. Detta har redan visat sig i praktiken,då räntenivå ligger långt under den nivå som exempelvisIrlands ekonomi borde ha.Idag finns det stora skillnader inom EMU då det gäller tillväxt, kostnader,priser, löner, företagens och hushållens skuldsatthet m m. Regioner ochländer utvecklas inte i samma takt och i samma riktning. Det kan bero på flerasaker, exempelvis institutionella skillnader i löne- och prisbildning ellerolikautbildningssystem. Det kan bero på slumpmässiga faktorer, som att en regionsindustri slås ut till följd av ett teknologiskt språng, att en viktig insatsvara blirkraftigt fördyrad, att priset på en viktig exportvara kraftigt sjunker ellerliknande. I den ekonomiska historien kan man se att de regionala skillnadernai utveckling är något som ständigt pågår.Det betyder att oavsett vilken penningpolitik ECB för inom EMU såkommer något geografiskt område att drabbas negativt. Detkommer att bli svårt, för att inte säga omöjligt, att ta någon större hänsyntillbefolkningsmässigt små och geografiskt perifera områden, med andra ordområden som exempelvis norra missgynnas?I en bilaga till , "EMU, sysselsättningen och densvenska arbetsmarknadens anpassningsförmåga", analyseras specifikteventuella konsekvenser för vid ett EMU-medlemskap.I många fall är det rimligt att tänka sig att en extern ekonomisk chockpåverkar och den europeiska kontinenten likartat, medannorra drabbas på ett helt annat sätt. Vid många tillfällenmissgynnas exempelvis de råvaruproducerande sektorerna och denråvarubaserade industrin i medan industrin i ochSvealand påverkas positivt... Då kärnländernas näringsliv blir styrandeför den politik som den () bedriver för attlindra effekterna vid chocker, kommer detta att gynna enbart södraSveriges näringsliv medan näringsliv kan utsättas förbetydande påfrestningar. Det finns då ett stort behov av en höggeografisk rörlighet mellan norra och . Detta behovkommer att vara större under EMU än vid ett utanförskap.I bilagan redovisas också ett scenario med sänkt världsmarknadspris påskogs- och massaprodukter och hur det skulle kunna slå mot Norrland:I det tredje fallet av ekonomisk chock antar vi att vi deltar i en monetärunion och att exportpriserna på papper och massa faller mycket kraftigtsamt att prisfallet förväntas bli bestående. Näringslivet i södra övriga EMU-länders näringsliv antas vara opåverkat. UtanförEMU och med rörliga växelkurser skulle den svenska kronan falla ochkronfallet initiera anpassningen. Hur kommer anpassningen till ståndunder EMU? På kort sikt är lönerna avtalsbestämda och alltså fixeradevid en viss nivå, varför skognäringarnas vinster genom prisfallet vändstill förluster och man friställer arbetskraft i . Arbetslöshetenstiger i och emigrationen ökar därifrån.Det sista scenariot behöver inte vara en osannolik utveckling. Omexempelvis snabbväxande skog från och alltmerkommer att kapa åt sig marknadsandelar, skulle det sannolikt innebära enrejäl prispress nedåt. Detta skulle i så fall försätta den svenskaskogsindustrin i en brydsam situation om man inte har möjlighet att låtavalutan fungera som stötdämpare under ett övergångsskede.Det finns alltså mycket som talar för att näringsliv kan utsättasför stora påfrestningar vid en övergång till euron. politikkommer knappast att vara anpassad till specifika behov ochproblem, vilket den däremot i större utsträckning kommer att vara tillGötalands och . riskerar alltså att få betala ett svensktEMU-medlemskap med ökad risk för massarbetslöshet och utflyttning.4 Offentlig sektor viktig för NorrlandsutvecklingFör att få medverka i valutaunionen måste ett antal villkor vara uppfyllda.Länderna måste ha låg inflation, låg ränta, lågt budgetunderskott ochbegränsad statsskuld. Däremot saknas andra viktiga ekonomiska mått, tillexempel tillväxt, låg arbetslöshet och regional rättvisa.Konvergenspolitiken har bidragit till försämringar i välfärdssystemen iflertalet av EU-länderna. Nedskärningar inom sjukvården, omsorgen ochskolan i har ett tydligt samband med EMU-kraven. Det är enuppfattning som också styrks av , där det i en av bilagornakonstateras att den s.k. stabilitetspakten för med sig "en risk för attvälfärdsstaten måste minska i omfattning", speciellt för länder med en,relativt sett, stor offentlig sektor.Den politik som förs i , med utgiftstak i budgeten och storaöverskottsmål, ligger helt i linje med . har framhållit detta och påpekar hur de stora överskotten ikombination med utgiftstaken innebär "en fortsatt minskning av de offentligautgifterna" i relation till den totala samhällsekonomin.Även i detta sammanhang är risken stor att blir förloraren. Medsin struktur, ålderssammansättning och geografi, så är , relativt sett,mer beroende av en väl utbyggd offentlig sektor än . Enoffentlig sektor som kompenserar för regionala obalanser och omfördelarresurser, som upprätthåller grundläggande funktioner såsom infrastruktur,vård och utbildning, och som dessutom utgör en viktig arbetsgivare, inteminst för kvinnor.5 Buffertfonder mot regionala obalanser?Vid ett EMU-inträde går det inte att anpassa valutan eller användaräntepolitiken för att hantera en kris. För att förhindra massarbetslöshetfinns en risk att anpassningen måste ske t.ex. via lönesänkningar, relativaeller nominella, och/eller genom att arbetskraften tvingas flytta. Ett annatalternativ som diskuteras av och till är att i stället bygga upp så kalladebuffertfonder.Tanken är att, som i , inrätta fonder som styrs av parterna. Medelska tas ur löneutrymmet och fonderas för att vid en ekonomisk kris användasför att sänka arbetsgivaravgifterna.Vid en närmare granskning ter det sig tämligen orimligt att buffertfonderpå något avgörande sätt skulle kunna bära anpassningsbördan vid en svårareekonomisk kris. Skälen till detta är flera, bl.a. att volymen inte kan blitillräcklig och förutom avsättningar från löneutrymmet i förväg kan det bliaktuellt med lönestopp och relativa lönesänkningar (som i modelluppgår till ). Redan i sin konstruktion visar alltså buffertmodellen attden exempelvis inte förhindrar lönesänkningar utan, tvärtom, bygger in ensådan effekt.Vidare förhindrar förmodligen att buffertfonder skullekunna användas till regionalt riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna,eftersom det skulle snedvrida konkurrensen.6 EU-budget för regional rättvisa?I enskilda länder med egen valuta och i förbundsstater ärinkomstöverföringar mellan regionerna och delstaterna viktiga föranpassningen vid ekonomiska störningar. Det sker automatiskt enöverföring via de nationella skatte- och transfereringssystemen. Ävendirekta och riktade lokaliseringsstöd är vanliga. Inom EMU handlar det iså fall om att införa ett system för inkomstöverföringar i hela EMU-området, något som kräver en stor och federal budget. I flertalet stater ärden federala budgeten av BNP, i EU endast drygt 1%.Därför kan inte budgeten, som den ser ut , spela den viktigastabiliserande roll som den gör i redan etablerade stater. Dessutom är närmarehälften av EU:s budget jordbruksstöd, vilket inte kan användas som någongenerell inkomstöverföring. skulle få öka sina medlemsavgifter tillEU till kanske 200-300 miljarder för att få till stånd en gemensam skatte- ochvälfärdspolitik och en gemensam arbetsmarknadspolitik.Med andra ord: För att hitta ett fungerande system inom EMU somomfördelar resurser och motverkar regionala orättvisor fordras att EU förstomvandlas till en federal stat.Sammanfattningsvis finns det starka skäl för att närmare analysera vilkakonsekvenser ett svenskt EMU-medlemskap får för och också attutröna på vilket sätt och i vilken utsträckning negativa konsekvenser kanmotverkas. Detta bör ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Camilla ()()()()()()()()()