mot · GO02Ju707 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju707av , ()KlotterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förberedelse och försök till skadegörelse straffbeläggs.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att straffet för grova skadegörelsebrott skärps till ett årsfängelse.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en riksomfattande handlingsplan mot klotter.MotiveringKlotter och vandalisering är på väg att bli ett av våra verkligt storasamhällsproblem. Det orsakar enorma ekonomiska skador, och lockar inbarn och ungdomar i tidig kriminalitet och i ett beteende som närmast kanjämföras med narkotikamissbruk. En grov skattning säger att det läggsned i storleksordningen på att sanera ochreparera nedklottrad egendom i . Det motsvarar ungefär 1400lärartjänster. Om övrig skadegörelse tas med blir summorna än mersvindlande.Kampen mot klotter och annan skadegörelse måste föras på bred front isamhället. Det är nödvändigt med både förebyggande arbete och snabbainsatser för att sanera klotter. Klotter och annan skadegörelse har nämligenblivit ett stort samhällsproblem i många av landets kommuner. Problemet ärstörst i storstäder som , men de uppfattasockså som stora och växande på andra håll i landet.Under senare år har klotterproblemet börjat tas allt mer på allvar avkommuner, trafikföretag, polis och andra myndigheter. finnsdock på många håll stora brister i kunskaperna om problemets omfattning ochom vilka åtgärder som är nödvändiga och effektiva. Det finns också fleraexempel på att man genomför åtgärder som gör större skada än nytta, tillexempel klotterskolor och legala klotterväggar. Vissa kommuner gerungdomar bygglov för att graffitimåla allmänna platser.Bör prioriterasProblemet är så stort att det bör upprättas en nationell handlingsplan motklotter och annan skadegörelse. I detta krävs att kommunala myndigheterinom teknik, skola, socialtjänst, kultur och fritid med mera arbetarsamordnat och målinriktat. Arbetet måste också samordnas med deinsatser som utförs av trafikföretag, polis, fastighetsägare med flera. Ävenfrån åklagarhåll måste en större prioritering göras för att lagföraklottrarna.Bekämpandet av klotter och skadegörelse bör därför prioriteras.Anledningarna till detta är flera:- För det första är klottret inkörsporten till grövre kriminalitet. Vikten avfamiljens, skolans och andra gemenskapers förebyggande insatser kan intenog understrykas i detta sammanhang. Barn måste tidigt få lära sig attrespektera sina medmänniskor och andras egendom. Respekten måstenaturligtvis även innefatta den gemensamma kommunala egendomen.- För det andra måste stora summor avsättas för att sanera klottret.Bara lokaltrafik har kostnader på årligenför att sanera klotter och annan skadegörelse. Dessa pengar skulle kunnaanvändas till mer behjärtansvärda ändamål.- För det tredje förfular klottret stadsbilden och gör de offentliga miljöernamindre trivsamma. Vilket i sin förlängning kan leda tillförslumningseffekter som i sin tur skapar otrygghet och även avflyttningfrån vissa bostadsområden.LagändringarFör att ge polisen effektiva möjligheter att bekämpa klottret, måste detgöras möjligt att visitera personer som på goda grunder misstänks bära påklotterutrustning. Redan nu finns möjligheten att förverka utrustning, meninte att leta efter den.Idag är maximistraffet för skadegörelse 6 månaders fängelse. Från polisenfinns önskemål om att höja maxstraffet till fängelse. Polisen skulle dåkunna gå in med rättsliga åtgärder i form av anhållande/häktande (RB 24:1).Även förberedelse till skadegörelse borde straffbeläggas. Om inte dennaförändring görs blir det fortsatt möjligt att fullastad med klotterutrustning tasig in på en terminal för bussar eller tåg utan att detta får straffpåföljd, sålänge man anträffats innan man påbörjat skadegörelsen.Klotterplank får motsatt effektIbland hävdas det att lagliga klotterplank ska sättas upp för att det ledertill att det olagliga klottrandet minskar. Men tyvärr är det precis tvärt om.För det första måste man förstå att klotter, graffiti tillhör en subkultur somgår ut på att måla olagligt. Det gäller att synas så mycket som möjligt ochpå sådana platser att klottraren får andra klottrares avund. Det vill säga såcentralt som möjligt och främst i anslutning till järnvägen. Klottrare somintervjuas säger själva att höjdpunkten är att få klottra ner enjärnvägsvagn.Om lagliga klotterplank sätts upp blir dessa bara träningsplank för attsedan klottra olagligt. I ett flertal kommuner har försök gjorts med dessaträningsplank. Det har anordnats klotterskolor och konserter för atttillfredsställa den här förhållandevis lilla gruppen ungdomar. I samtliga fallhar det spårat ur och resulterat i mer klotter. I exempelvis har manhaft en klotterskola med anställd "rektor". Som "examensprov" gick rektoroch alla elever ut och klottrade olagligt.Om det finns lagliga klotterplank, minskas möjligheten till kontroll av detolagliga klottrandet. Finns det klotterplank kommer ungdomar att hävda att deär på väg till eller ifrån lagliga klotterplank. Även föräldrar kommer att troattderas barn endast utnyttjar det lagliga planket, eftersom man självklart villtrosin tonåring.Inkörsporten till grövre kriminalitetHur får klottrarna tag i färgen? Ungdomar som klottrar, dvs. begår brott,begår ofta ytterligare brott för att kunna klottra. Som bekant förekommerdet ofta inbrott på ställen där det finns färg. När dessa ungdomar begårinbrotten och stölderna, som tyvärr är rätt många, upptäcker de att detfinns andra saker att stjäla som ger dem en ekonomisk . Heltplötsligt är man involverad i grövre brottslighet. Det behöver inte bli såmen riskerna ökar markant. För att försvåra för klottrare bör butikernaplacera sprayburkarna i låsta skåp och även fundera över om det ärnödvändigt att ha dessa i sortimentet.Miljö- och förslumningseffekterDet finns även miljöaspekter, dels färgernas inverkan på vår natureftersom det inte är några miljövänliga produkter, dels utsätter klottrarensig för stora hälsorisker vad gäller kemikalierna som de andas in. I övrigtutsätter de sig också för risker i form av olyckor i samband medklottrandet, eftersom de vistas på järnvägsområden, broar, i tunnlar m.m.Det finns otaliga exempel där dessa personer skadats och även avlidit pågrund av sitt utövande.Skapar otrygghetDet finns ett samband mellan klotter-vandalisering-förslumning-våld.Klottret leder också till förslumningseffekter vilket för med sig attallmänheten drar sig för att besöka vissa platser/områden eftersom detinger otrygghet. Klottret bidrar till en känsla av otrygghet, något somingen har rätt att ge en annan människa. Det ger även effekter i form avavflyttning från vissa områden som är hårt utsatta av klotter. Det blir heltenkelt inte attraktivt att bo där. Risken ökar även för ökad brottslighet idessa områden.Gemensam strategiDet är viktigt att samhället har en gemensam syn på klotterproblematiken.Därför bör uppdra åt justitieministern att upprätta en nationellhandlingsplan mot klotter och annan skadegörelse.Stockholm den 22 september 2000Mikael ()