mot · GO02Sf276 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf276av , ()Arbetslivsinriktad rehabiliteringFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vår kritik av förslag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om våra utgångspunkter för en reform av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.3. beslutar att får det finansiella ansvaret förden arbetslivsinriktade rehabiliteringen, i enlighet med vad som anförs imotionen.4. beslutar att ersättningen vid rehabilitering skall vara avden sjukpenninggrundande inkomsten, i enlighet med vad som anförs imotionen.5. beslutar att rehabilitering skall omfattas av ienlighet med vad som anförs i motionen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vem som skall omfattas av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vårt förslag till reformprocess för den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.Ökande sjukskrivningkräver åtgärderTrots att befinner sig i en högkonjunktur står en storgrupp människor utanför arbetsmarknaden. Antaletsjukskrivningar, såväl korta som långa, samtförtidspensioneringar ökar. Ökningen av sjukskrivningar . Ökningen är störst bland kvinnoryrkesverksamma inom den offentliga sektorn. Utredningenvisar att aktiva rehabiliteringsinsatser initieras allt senare ochförekommer mer sällan. av de långtidssjukskrivnamed sjukskrivning än har påbörjatarbetslivsinriktad rehabilitering . Detta ärnaturligtvis ej tillfredsställande. I syfte att fler personer skallåterinträda på arbetsmarknaden är det angeläget att skapaincitament för individen att föredra arbete framförsjukrivning eller förtidspensionering. Den arbetslivsinriktaderehabiliteringen behöver effektiviseras för att bättretillgodose individuella behov och möjliggöra förvärvsarbete.Försäkringskassorna har inte lyckats möta den ökade sjukfrånvaron medökad aktivitet inom rehabiliteringsområdet. Det är angeläget att förbättraverksamheten för att minska sjukskrivningskostnaderna och öka antaletpersoner som förvärvsarbetar. Orsaken till de nu påtalade bristerna har fleraorsaker. En är ökningen inom den kortare sjukskrivningen. En annan är attförsäkringskassan redan innan ökningen av sjukskrivningarna hadeotillräckliga resurser.DefinitionerI samband med införandet av den s.k. rehabiliteringsreformen1992 infördes begreppet arbetslivsinriktad rehabiliteringvilken omfattar de åtgärder som i första hand arbetsgivareoch försäkringskassa fick ansvaret för och som en personbehöver för att återfå eller behålla sin arbetsförmåga.Arbetslivsinriktad rehabilitering är därmed ett samlingsbegrepp för alla deåtgärder som syftar till att hjälpa sjuka, skadade eller funktionshindrademänniskor att återvinna bästa möjliga förmåga att kunna leva ett så bra livsom möjligt. Rehabilitering kan vara medicinsk och/eller yrkesinriktad och ivissa fall social och syftar till att individen skall återinträda påarbetsmarknaden. Målgrupp för insatserna är de individer som är i arbetsförålder men ej står till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukskrivning.Målet med rehabiliteringen är att individen skall kunna försörja sig självgenom eget arbete.Tre mer omfattande uppföljningar har genomförts angående denarbetslivsinriktade rehabiliteringen, och 1999 tillsatte regeringen en särskildutredare med uppgift att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ochföreslå förändringar. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande"Rehabilitering till arbete" (SOU 2000:78) i augusti i år.Våra kommentarer ochkritik av utredningenEnligt regeringens budgetproposition 1999/2000 är det oftaandra faktorer än diagnos och rehabiliteringsbehov som avgörvem som erhåller en viss rehabiliteringsåtgärd. Exempel påsådana faktorer är enligt budgetpropositionen individensmotivation, yrke, ålder, medborgarskap och kön. Detta anservi ej är tillfredsställande. Genom att , medvåra förslag, ges tillgång till professionell kunskap och fårmöjlighet att fokusera på de mer kompliceraderehabiliteringsfallen kan sjukskrivningen åter minska ochsnedvridning av vilka individer som erhållerarbetslivsinriktad rehabilitering upphöra. anser viatt det är angeläget att uppföljning görs angående vem somerhåller rehabilitering samt vilken åtgärd som erbjuds ochresultatet av rehabiliteringen.Enligt har inte försäkringskassorna lyckats minskaden ökade sjukfrånvaron vilket tyder på att sjukförsäkringens villkor behöverändras. Vidare har andelen långtidssjukskrivna som varit aktuella församordnad rehabilitering minskat. Dessutom visar RFV:s resultat att det är enmindre andel av de långtidssjukskrivna som efter genomförd rehabiliteringhar återfått sin arbetsförmåga helt eller delvis. En förutsättning för att såvälden enskilde individen som försäkringskassa och arbetsgivare skall varaintresserade av att satsa resurser på arbetslivsinriktad rehabilitering är attdenger positivt resultat. RFV visar även att det är färre kvinnor än män somuppnår ökad arbetsförmåga efter rehabilitering. Detta finner vi ejtillfredsställande. Kvinnor och män skall erhålla samma möjligheter tillåtergång till yrkeslivet.Vi instämmer med utredningen att rehabilitering till arbete är att betraktasom en process med tre olika faser. Fas ett utgörs av rehabiliteringsutredning,fas två av rehabiliteringsinsatser och fas tre av avslut och utvärdering.Rehabiliteringsprocessen bör samordnas och drivas av en härför utbildad ochkompetent person hos försäkringsgivaren.Vi motsätter oss utredningens förslag att inrätta ett nytt statligt verk medansvar för rehabilitering. Utökad byråkrati och statliga verk utgör ingengaranti för en bättre fungerande arbetslivsinriktad rehabilitering. Resultatetblir framför allt mer byråkrati, regler och förordningar samt högre kostnader.Regeringens utredare föreslår att rehabiliteringsersättning skall kunnaanvändas för studier. Detta finner vi anmärkningsvärt eftersom det finnsförslag från regeringen om att begränsa möjligheten till studiemedel efter ettantal terminer. Det bör inte vara så att rehabilitering skall innebära en vägtillstudier som möjligheten att lånefinansiera sina studier minskas förandra studenter. Vi anser att äldre personer med avsaknad avgrundskolekompetens kan erbjudas möjlighet till studier inom ramen förarbetslivsinriktad rehabilitering om anser så lämpligt i sinbedömning. Övriga studier skall finansieras efter de förslag Moderatasamlingspartiet yrkat i motioner i utbildningsutskottet.Våra utgångspunkter för enreformDen enskilde individen har ett eget ansvar men också en rättoch en vilja att själv försörja sig. För detta behöver individenmöjlighet att förvärvsarbeta. För de individer som drabbas avlångvarig sjukdom eller arbetshandikapp skall det finnasmöjlighet att få rehabilitering i syfte att underlätta återinträdetpå arbetsmarknaden. Återinträdet på arbetsmarknaden efteren längre tids sjukdom kan innebära att den enskildeindividen återvänder till sin tidigare arbetsuppgift men detkan också förekomma att man börjar arbeta inom ett annatyrkesområde. Vad som är bäst för den enskilde är en frågamellan individen, arbetsgivaren och försäkringsgivaren.Viktigt att beakta är att människor är olika och har olika önskningar i livet.Det är endast genom ett stort mått av personlig frihet som individen kanutvecklas efter eget önskemål.Vi betonar liksom individens eget ansvar föratt förebygga ohälsa genom bland annat hälsofrämjande åtgärder, livslångtlärande samt medverkan i utvecklingssamtal hos arbetsgivaren. Vi har alla etteget ansvar för att förebygga ohälsa. Individen har ett eget ansvar för attsamarbeta och medverka vid en rehabiliteringsprocess.Vidare är vår grundtanke att den offentliga sektorn inte skall drivaverksamheter som bättre kan drivas av privata företag. Konjunkturen är förnärvarande stark och det underlättar en förändring som ger ökat utrymmet förprivata entreprenörer inom välfärdsområdet, exempelvis företag medinriktning mot förebyggande hälsoarbete. Med ett större inslag av valfrihetkan nya företag utvecklas inom området.Riksdagens uppgift är att stifta lagar angående det regelverk som styr denarbetslivsinriktade rehabiliteringen samt följa upp resultatet av besluten.Försäkringskassans ansvarVi föreslår att får det finansiella ansvaretför den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och uppgiften attsamordna de åtgärder som utförs av olika myndigheter ocharbetsgivaren. skall äga initiativrätten överrehabiliteringsprocessen och se till attrehabiliteringsprocessen kommer igång snabbt och ej drar utpå tiden. är det viktigt att här betona att individenhar rätt att bli behandlad som en egen självständig personmed eget ansvar.Vi vill tillföra resurser så att ges möjlighet att upphandlatjänster i andra landsting, av privata entreprenörer eller utomlands. Därmedkommer de regionala olikheterna att minska. Finns ej den önskadekompetensen eller tjänsten inom närområdet, eller kön är för lång, kanförsäkringskassan upphandla tjänsten på annat håll.I den moderata partimotionen med vårt budgetalternativ föreslår vi attförsäkringskassan skall få en miljard utöver vad regeringen anslår för attkunna tillsätta 500 nya tjänster och köpa de rehabiliteringsutredningar ochtjänster som behövs.Den nu föreslagna förändringen får dock inte leda till att samarbetet ochsamverkan mellan kassorna och landstingen minskar. Vi har länge påpekat attdet inte räcker med frivilliga överenskommelser och projekt utan attsamordning faktiskt måste ske. De bra exemplen inom bl.a. FINSAM- ochSOCSAM-försöken bör tillämpas och erfarenheterna från finansiellsamordning tillvaratas i hela landet. Det tydliga ekonomiskasamordningsansvaret som försäkringskassorna erhåller bör främja en aktivsamverkan med sjukvården och när det gäller arbetslivsrehabilitering medarbetsgivarna och arbetsmarknadsmyndigheterna m.m. På så sätt kan det sessom ett steg mot den långsiktiga nödvändiga större resurssamordning somvårt förslag till obligatorisk hälsoförsäkring skall skapa.Arbetsgivarens ansvarArbetsgivarens roll är central när det gäller arbetsmiljö ochrehabilitering. För att stimulera arbetsgivaren till att verka fören god arbetsmiljö och rehabilitering till arbete är det viktigtatt arbetsgivaren har incitament för detta. Ett incitament ärkonkurrerande verksamheter inom samma område. Ett tydligtexempel på detta är att det är de offentliga arbetsgivarna medi stort sett monopol inom sitt område som uppvisar högasjukskrivningstal samt långa sjukperioder för sinamedarbetare. Med flera arbetsgivare att välja mellan förarbetstagarna ökar deras incitament för att utvecklaarbetsmiljön. Arbetstagarna får därmed möjlighet att väljabort arbetsplatser med dålig arbetsmiljö i stället för att varahänvisade till en enda arbetsgivare.Ett annat incitament är av ekonomisk karaktär. De arbetsgivare som kanuppvisa låg förekomst av arbetslivsinriktad rehabilitering bör premieras. Detskulle kunna ske genom att arbetsgivaravgifterna justeras på branschnivå ellerför varje företag i förhållande till ohälsan på företaget. Det förutsätter attsjuk-och rehabiliteringsförsäkringen bryts ut ur statsbudgeten. kan vi äventänka oss att privata försäkringsbolag får möjlighet att konkurrera medförsäkringskassan.Arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön är reglerat i flera instanser så somarbetsmiljölagen, Arbetarskyddsstyrelsens kungörelser, föreskrifter ochallmänna råd. Arbetsgivaren skall vid ledning och planering av arbetet beaktamedarbetarnas olika förutsättningar att utföra olika arbetsuppgifter. Exempelpå detta är att det inom delar av hälso- och sjukvården har införts individuellschemaläggning av arbetstiden utifrån den enskilde medarbetarens önskemål.Många arbetsgivare erbjuder sina medarbetare möjlighet till friskvård underbetald arbetstid eller tillhandahåller rabatterad friskvård utanför arbetstid.Exempelvis kan här nämnas som har en anställdfriskvårdskonsulent samt träningsanläggning. Ett annat företag att nämna ärPripps som utvecklat friskvårdsprogram innefattande massage och gong isyfte att öka hälsan hos medarbetarna.Utbildning och forskningI dag bedrivs omfattande forskning vid flera av landetsuniversitet och högskolor inom rehabilitering och hälsa.Utbildning inom området förekommer inom läkar-,sjukgymnast-, arbetsterapeut-, sjuksköterske- ochsocionomutbildningen. Vidare finns påbyggnadsutbildningarinom nämnda område samt forskning. Vi är ej beredda attytterligare öka anslagen till den rehabiliteringsinriktadeforskningen men föreslår i en annan motion inrättande av enförsäkringsmedicinsk professur.Ersättning vidarbetslivsinriktadrehabiliteringNuvarande rehabiliteringsersättning utgår under vissaförutsättningar när en försäkrad individ, vars arbetsförmågatill följd av sjukdom är nedsatt med minst en fjärdedel, deltari arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabiliteringsersättningenbestår av rehabiliteringspenning, som utges med 80procent av den sjukpenninggrundande inkomsten och kankompletteras med ett särskilt bidrag.Konsekvensen av den höjda ersättningen vid rehabilitering till 80 procentav inkomstbortfallet har inte låtit vänta på sig. Sjukskrivningarna skjuter åter ihöjden såväl till antal som längd. Enligt vår uppfattning börkompensationsnivån vid rehabilitering och sjukskrivning vara densamma,d.v.s. sänkas till av inkomsten från och med 1 januari 2001.Nivån innebär en god trygghet för den arbetstagare som drabbas avinkomstbortfall p.g.a. rehabilitering som det skall löna sig attarbetagenom att inkomsten är högre. befinner sig i en internationellhögkonjunktur varför det nu är lämpligt att genomföra denna förändring isyfte att fler personer får möjlighet att återinträda eller etablera sig påarbetsmarknaden.I syfte att betona arbetslinjen vill vi införa . Dessakarensdagar skall även gälla vid rehabilitering. Följer rehabiliteringen på ensjukskrivningsperiod räknas karensdagarna från sjukperioden tillgodo vidrehabiliteringen. Vid rehabilitering skall taket gälla.Vem skall omfattas avförsäkringen?Vi anser att samtliga personer som står till arbetsmarknadensförfogande och är inskrivna vid skallomfattas av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, så vältillsvidareanställda som tillfälligt anställdaVar fjärde individ av de sysselsatta i , cirka en miljon personer,hade 1998 ingen tillsvidareanställning/fast arbetsgivare att diskutera åtgärderpå arbetsplatsen med i samband med en uppstådd rehabiliteringssituation.Härav följer att det är angeläget att anpassa formerna för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen efter dagens arbetsmarknad. Genom attvarje individ, med vårt förslag, kommer att ha möjlighet att själv väljaförsäkringsbolag bland konkurrerande försäkringsgivare ökar incitamentenför bolagen att medverka till rehabilitering.En stegvis reformprocessVi anser att det skall finnas en finansiell huvudman för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen.I ett första skede anser vi att bör axla denna roll.Försäkringskassan får därmed möjlighet att upphandla tjänster förrehabilitering av privata entreprenörer, andra landsting eller utomlands.Förslaget är en vidareutveckling av dagens förhållanden. harförsäkringskassan möjlighet att köpa arbetslivsinriktaderehabiliteringsåtgärder. Ansvarsförhållandet tydliggörs med vårt förslag.Arbetsgivarna måste få bättre ekonomiska incitament att förbättraarbetsmiljön. Arbetsgivare med låg omfattning av rehabilitering bör därför påsikt erhålla lägre arbetsgivaravgift medan arbetsgivare med stor omfattning avrehabilitering bör få betala högre arbetsgivaravgift. Konkurrens blandarbetsgivare inom den offentliga sektorn där stor andel kvinnor arbetar skulleockså stimulera till bättre ansvar för arbetsmiljön.I ett senare skede överväger vi att införa en privat rehabiliteringsförsäkringmed konkurrerande försäkringsbolag som får ansvara för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen.Rehabiliteringsförsäkringen bör vara obligatorisk. Individen väljer självförsäkringsbolag inkluderat den statliga . Väsentligt är attförsäkringen tecknas mellan arbetstagare och försäkringsbolag och attförsäkringen skall följa individen vid byte av arbetsgivare.Stockholm den 3 oktober 2000Margit ()()()()()()()()()