mot · GO02N321 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N321av Skårman, ()Utveckling av StockholmsregionenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningar och dessas betydelse förlandets framtid.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en nationell bostadspolitik som möjliggör ökatbostadsbyggande.13. begär att regeringen lägger fram lagförslag till införande avtredimensionell fastighetsbildning.14. begär att regeringen lägger fram lagförslag om förändringar iskattelagstiftningen så att bostadsbyggandet i tillväxtregionernastimuleras.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade möjligheter för entreprenörer ochegenföretagare att verka på nya samhällsområden.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fastighetsskatten.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om situationen och behovet av åtgärder på utbildningsområdet iStockholmsregionen.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade polisresurser i län.49. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statliga insatser inom infrastrukturområdet iStockholmsregionen.510. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flygverksamheten inom Stockholmsregionen.511.1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till BoU.2 Yrkandena 4 och 6 hänvisade till SkU.3 Yrkande 7 hänvisat till UbU.4 Yrkande 8 hänvisat till JuU.5 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till TU.Motiv för vårt förslagCitat av är viktigt för varje central politiker med säte i huvudstadenStockholm att vara på sin vakt mot den stockholmsfixering som lätt kandrabba politiker. Annons i , september 1997.Citat av ()Att regeringen försöker påverka skattesatsens nivå i genom atthota med indragna infrastrukturinvesteringar, såsom på första maj, tycker jag är fel.Dessutom visar den sortens uttalande på en bristande respekt för detkommunala självstyret. den 1 juni 2000.InledningStockholmsområdet är en region i stark konkurrens. Till skillnad mot enuppfattning som framskymtar i den mer oreflekterade debattenkonkurrerar Stockholmområdet inte med övriga om etableringaroch nya jobb. konkurrerar med , , ,och om rollen som internationellt centrum iNordeuropa.Här bor en femtedel av landets befolkning som genererar en fjärdedel avbruttonationalprodukten och närmare en tredjedel av statens skatteintäkter.För att skall kunna fortsätta att vara landets tillväxtmotor krävsbostäder och en god infrastruktur i form av bl.a. vägar. Vi är beredda attmedverka till såväl fler bostäder som att börja bygga förbifartsleder bådeöster och väster om huvudstadskärnan. Till detta krävs stöd av regeringen.Tillväxt och företagandeUnder växte ekonomi meddrygt medan motsvarande siffra för resten av landets ekonomivar . kan också hävda sig väl i deninternationella konkurrensen. Av drygt 200 regioner inom EU hade endast13 regioner 1995 högre bruttoregionprodukt (BRP) per invånare änStockholmsregionen. , däremot, har flera decennier bakom sig avlägre tillväxt än genomsnittet för såväl OECD- som EU-länderna.Det är också intressant att kunna konstatera att tillväxten i ekonomi uteslutande är marknadsdriven och skapas av regionensföretag. Till skillnad från övriga landet minskade produktionen i denoffentliga sektorn i regionen under perioden 1985-1996.I framgångskoncept märks regionens världsledande ställninginom IT-området. Tidningen beskriver som "Internethuvudstad" och konstaterar att ingen stad utanför gränser harså många som . I finns av industri inomtelekommunikation, informationsteknik, nya medier och elektronik.Företagande uppmuntras också inom alla traditionella kommunalaverksamhetsområden - skola, vård, omsorg och kultur. ärandelen grundskole- och gymnasieelever som går i fristående skolor mer ändubbelt så hög i som i övriga landet. Inte mindre än sexav tio platser i äldreomsorgen tillhandahålls av fristående, externaleverantörer. På kulturområdet finns funderingar på att pröva alternativ tillkommunalt drivna bibliotek. Inom har S:t GöransSjukhus privatiserats, vilket ökar mångfalden och nytänkandet inom denslutna vården.Det är angeläget att utveckla och öka möjligheterna för entreprenörer ochegenföretagare att verka på och effektivisera olika nya samhällsområden.Görs inte det riskerar att förlora sin ledande position på flera av denämnda områdena.BostäderStockholms växtkraft och internationella lyskraft gör staden och regionenattraktiv. Inflyttningen till regionen beräknas till 20000 personer . Det behövs därmed fler bostäder iStockholmsregionen.Hyresrätterna i minskar men från en mycket hög nivå medanbostadsrätterna ökar från en i jämförelse med andra städer låg nivå. utgör av beståndet hyresrätter, ca 30 procentär bostadsrätter.Av de kommunala bostadsbolagens ca 120 000 bostäder i ,har intresseanmälningar att ombilda till bostadsrätt inkommit från drygt tioprocent. Det innebär att är kvar som hyresrätter. Regeringensbostadspolitik och den tillämpning den fått i visar sig nuhämma bostadsbyggandet. har i annan motion bl.a.påtalat de problem som hyrespolitiken inneburit för bostadsbyggandet itillväxtområden.För närvarande byggs det nya bostäder i allt större utsträckning.Upplåtelseformen för dessa är både hyresrätter och bostadsrätter.Stockholms stad har antagit ett mycket ambitiöst program förbostadsbyggande. Under kommer det att i enbartStockholms stad byggas 16 000 nya lägenheter. Trots detta är det viktigt attskapa förutsättningar för ett ytterligare ökat bostadsbyggande. Regeringensbostadspolitik och den tillämpning den fått i visar sig nuhämma bostadsbyggandet. I en annan motion har Moderata Samlingspartietvisat på de generella förändringar som krävs.Vid en oförändrad bostadspolitik kommer färre och färre byggherrar attvilja bygga i , vilket bl.a. innebär att bostadsbrist ochbostadssegregation kommer att bestå. Det måste kunna vara lönsamt att byggabostäder i . Även byggherren måste kunna få ersättningför sin insats för fler bostäder.Behovet av att införa möjlighet till tredimensionell fastighetsindelning,d.v.s. att avgränsa fastigheter på höjden, ökar. En tredimensionellfastighetsindelning skulle öka möjligheterna att kunna bygga bostäder ovanpåaffärslokaler och också underlätta finansieringen av angelägna projektinnehållande byggnadsdelar med vitt skilda funktioner. Denna reform ärviktig för att bebyggelse skall kunna utvecklas centralt men äveni ytterområden. bör därför besluta om lagändring som möjliggörtredimensionell fastighetsbildning.Totalt har beskattningen av boendet fördubblats sedan 1990.Bostadskostnaderna har som andel av nettoinkomsterna ökat med nära 40procent. Till detta kommer skatteutjämningens effekter som har en direktnegativ inverkan samt det faktum att fastighetsskatten är mångdubbelt högre istorstäderna än i övriga landet. bör därför uppmärksammaregeringen på den statliga skattepolitikens och skatteutjämningens negativainverkan på bostadsbyggandet. Det måste undanröjas.FastighetsskattInvånarna i utgör av landets befolkning, menman svarar för en tredjedel av statens samlade intäkter frånfastighetsskatt. Staten tar ut väsentligt högre skatt från invånare iStockholmsregionen än från alla andra villaägare i landet.Den genomsnittliga skatten för småhus i de tre storstäderna ser ungefär utsom nedan. I glesbygd är fastighetsskatten lägre.Stockholm 12.200 kronorGöteborg 11.000 kronorMalmö 10.000 kronorDet är en skatt på boende i , som fördyrarboendekostnaderna för familjer i detta län och som gör det svårare förmänniskor att ha råd med sin bostad.SCB:s beräkningar av fastighetsskatten, när frysningen avtaxeringsvärdena för småhus upphävts, visar att ytterligare en skattechockväntar innevånare. Fastighetsskatten för normalsmåhusbedöms stiga till genomsnittligt . Den procentuellahöjningen blir enligt SCB från () till ().Som jämförelse kan nämnas där skatten väntas gå från enminskning om (kommun) till en höjning om ().I flera omgångar har regeringen även sett över beskattningen avbostadsrätter. Varje gång har det lett fram till förslag som leder till kraftigaskattehöjningar i . fanns förslag som, enligt SBC:sanalys, innebar höjningar på upp emot för mångabostadsrättsinnehavare i innerstad.Fastighetsskatten måste utformas på det sätt Moderata Samlingspartietföreslagit.UtbildningDet råder ingen tvekan om att huvudstadsregionen är ett nav för tillväxtoch utveckling i . Många högteknologiska och kunskapsintensivaföretag är etablerade och växer som en inte oväsentlig del avmyndigheter och ämbetsverk är förlagda till . Kraven på höggod utbildning är därför höga.Under många år har emellertid den förda utbildningspolitiken inneburit attförutsättningarna för en stark kunskapstillväxt genom högskoleutbildning iStockholms län försvagats. Satsningen på utbyggnad av högre utbildning harsläpat efter landet i övrigt. Visserligen har regionen tillförts 20 000 platser,men trots det har en lägre andel av rikets högskoleplatser än vid1990-talets början. Antalet årsstudieplatser motsvarar genomsnittet i riket,men ligger långt under andra universitetslän.Om skall ha lika många högskoleplatser som de tvåandra storstadslänen krävs en ökning på 10 000 platser. Om lika mångagymnasieungdomar skall kunna läsa vidare vid högskolan som i andra delarav landet krävs 3 000 årsstudieplatser enbart för ungdomar i åldern 19-21 år.Stockholmsregionen har farit illa av den socialdemokratiska universitets-och högskolepolitiken på många olika sätt. I en region med stark utvecklingoch inte minst många ungdomar från studieovana hem är detta olyckligt.Risken är stor att tillväxten hämmas som alltför många aldrigstimuleras till och/eller får möjligheter att skaffa sig den avanceradeutbildning vårt komplicerade samhälle förutsätter. Det är även till fördel förandra universitets- och högskoleregioner i landet att de inte beroende påplatsbrist i måste ta emot Stockholmsstudenter.Samtidigt innebär den förda politiken att befintliga resurser i form avuniversitet, forskning och närliggande näringsliv inte tas tillvara för den typav framtidsinvestering som utbildningen utgör. Basen för s.k. centers ofexcellence finns onekligen i länet, men det krävs också vilja frånstatsmakterna om skall kunna dra nytta av dessa möjligheter.I dag går eller 5 000 av grundskoleelever ifristående skola (1999). av grundskoleelever går ifristående skola (1998/1999). av gymnasieelever gåri olika former av fristående gymnasieskolor (1999). av Sverigesgymnasieelever går i fristående gymnasieskola (1998/1999).Det är viktigt för landet att regionens positiva intresse för nya skolformerkan bibehållas och utvecklas.PolisresurserRegeringen har genomfört nedskärningar inom polisen i länpå ca . 2 000 anställda - 30procent - har försvunnit, varav 1 000 är poliser och 900 civilanställda.Under samma tid har befolkningen ökat med 100 000 personer.Underskottet i budget (2000) prognostiseras till ca70 efter att polisen i erhållit ettengångstillskott om i form av passintäkter. Därtill kommerföregående års underskott om ca . Polisstyrelsen iStockholms län begär för täckande av underskott och nyaarbetsuppgifter i samband med regeringens internationella åtaganden såsomkonferenser, EU-ordförandeskapet och Shengenavtalet.Enligt polisens egen långstidplanering måste 100 poliser sluta föratt ekonomin inte skall försämras ytterligare, d.v.s. 500 poliser mindre underen femårsperiod.Enligt de ursprungliga planerna för närpolisorganisationen bör det finnasen närpolis per tusen invånare, vilket motsvarar 1 800 närpoliser i Stockholmslän. På papperet finns hälften så många tjänster, men i praktiken finnsendast 600 närpoliser i länet eftersom övriga ständigt är kommenderade tillutryckningstjänsten.Polisernas arbetssituation har lett till ökande personalavgång. Detta måstehejdas och resurser avsättas för satsning på polisväsendet iStockholmsregionen.SkatteutjämningStockholmsregionen är betalande till övriga landet med ca femmiljarder kronor netto. beräknas motsvarande siffra vara niomiljarder kronor. Regionens invånare bidrar då med ca perstockholmare och år.Endast ett landsting är nettobetalande till övriga landet via den kommunalaskatteutjämningen - nämligen landsting.Elva kommuner i drabbas av de s.k.pomperipossaeffekterna i systemet. kostar dessa 440 miljoner kronor.Effekten uppstår därför att kommunen betalar utifrån ett länsskattesnitt. IStockholms län är detta 18.93. Om man som har enutdebitering på 17.93 innebär det, i vissa intervall, att mellanskillnaden om enkrona blir en "pomperipossaeffekt". D.v.s. staden får en inkomst pernyinflyttad på 17.93 per varje ny skattekrona vilket svarar mot stadensbudgeterade utgifter. Men staden skall därutöver betala en krona iutjämningsbidrag till staten för varje skattekrona.För de drabbade kommunerna innebär en nyinflyttad med fast lön attkommunen måste betala mer än skatteintäktsökningen i skatteutjämning.Situationen är densamma om en arbetslös i kommunen får arbete. Det faktumatt tillväxtregioner får kostnader för ökad service ochbostadsbyggande tas ingen hänsyn till.Skatteutjämningen är tillväxthämmande och blir därmed också ettargument för att inte bygga bostäder av trafikarbetet sker i , men länet har bara 3procent av landets vägar. Vägarna i regionen är inte dimensionerade efterden trafik som sker. Kapaciteten har inte byggts ut i takt med ökandeinvånarantal i regionen.Regionens invånare betalar i olika trafikrelateradeskatter och får endast tillbaka en dryg miljard kronor förväginvesteringar. Detta som stockholmarna betalar ca 1 000 kronorper invånare () via kommunalskatten till investeringarna iSödra länken och som enligt praxis borde bekostats i sinhelhet av statliga väganslag.Stockholmarna tillbringar mer av sin årstid på sina arbetsresorän svensken i stort. Det är över en arbetsvecka.Goda och effektiva transporter samt en väl utbyggd och moderninfrastruktur är grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. Flerjobb och ett bättre näringsklimat kräver ett tillgängligt och effektivt vägnät.Iett land som , med stora geografiska avstånd, är vi tvingade att satsamer än många andra länder på en modern och väl fungerande infrastruktur föratt hävda oss i en allt hårdare konkurrens.Investeringarna i infrastrukturen i var stora , då framför allt vägnätet byggdes ut. Därefter har väginvesteringarbegränsats, och praktiskt taget ingen förstärkning av kapaciteten över vattnetmellan norra och södra delar har gjorts. Uteblivna investeringarhar inneburit försämrad konkurrenskraft för näringslivet. Detta har i sin turhämmat den ekonomiska tillväxten och leder till lägre köpkraft och minskatvälstånd.Det är en angelägenhet för hela landet att får chansenatt behålla sin dynamik som draglok för välståndsutvecklingen i Sverige.- GetingmidjanAll tågtrafik över öster om går på två spåröver i det mest centrala genom kulturhistorisktmycket känsligt område. Denna lösning innebär att järnvägstrafikenbildligt talat drabbats av en getingmidja mitt i huvudstaden. Förbättradspårkapacitet i "getingmidjan" d.v.s. järnvägskapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet är den viktigaste åtgärden för kollektivtrafiken i helaStockholmsregionen. Utan fler spår kan inte pendeltågstrafiken byggas utoch förbättras. Även övriga tågsatsningar i riskerar också attgå om intet om ingenting händer med spårkapaciteten i denna del. Medtanke på plan- och byggtider är det angeläget att beslut om minst ett tredjespår tas omgående.- Yttre Tvärleden och Förbifart StockholmGenom att bygga Förbifart kan såväl den regionala som dennationella genomgående trafiken på ledas utanför centraladelar. En ny västlig förbifart avlastar också den tillbristningsgränsen utnyttjade Essingeleden och det lokala vägnätet iVästerort. Staten måste ansvara för att finansiera Södertörnsleden ochNorrortsleden och initiera diskussioner om hur den sammanbindandedelen över skall lösas.- Ringen runt StockholmRingen är den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra den nuvarandetrafik- och miljösituationen i . Ringen minskar den intvingade genomfartstrafiken och förbättrar miljön genom atttrafiken leds runt staden i stället för rakt igenom dess hjärta.- E18 från till UlriksdalDagens E18 förbi har varit ett provisorium ända sedan denbyggdes. har också trafiklösningarna visat sig undermåliga. Enombyggnad i ny sträckning är därför ett mycket angeläget projekt inteminst av trafiksäkerhetsskäl.- IT i trafikenInformationsteknik ger oss möjligheter att bättre utnyttja befintligttrafiknät effektivare. Den nya tekniken innebär i praktisk tillämpning attvi som bilister kan få information om den bästa resvägen med hänsyn tillaktuell trafiksituation, köer, olyckor osv. Även för enkollektivtrafikresenär kan den nya tekniken hjälpa till med bl a tips ombästa resväg och information om förseningar.ResurserTilldelningen av medel för investeringar i infrastrukturen står däremotinte alls i relation till all aktivitet i regionen. Relationen mellan statensinkomster av fordonsrelaterade skatter och hittillsvarandeväginvesteringar i talar för att en kraftig statliginsats för att medverka till en utbyggnad av den markbundnainfrastrukturen i regionen. Att regionalpolitiskt försöka påverkatransportbehovet genom att strypa resurserna är oklokt och dömt attmisslyckas.FlygetFlyget är strategiskt viktigt för utvecklingen av som en moderntjänstedominerad ekonomi. Bra flygplatser med snabba landförbindelserär en av de viktigaste förutsättningarna för etablerandet avforskningscentra och företag. Detta gäller givetvis i ännu högre grad förSverige med sitt geografiska läge. Den nuvarande flygplatskapaciteten iden snabbt växande är för dålig , och trotsutbyggnaden av med en tredje bana kommer kapaciteten snart attvara otillräcklig. Det tar från beslut till färdigställande avytterligare flygplatskapacitet. Man få räkna . Det är viktigtatt byggs ut med en fjärde bana. Det är därför nödvändigt attbeslut tas nu beträffande den fortsatta utbyggnadens lokalisering inomregionen. En miljöprövning av lämplig placering för en flygplats söderom och fortsatt utbyggnad av bör igångsättasomgående.BrommaBromma flygplats bör finnas kvar även . Vid denna tidpunktberäknas andel av den totala flygtrafiken vara ca fem procent.Företagsflyget har blivit en allt viktigare del i den globaliserade ekonominoch detta slags flyg hör hemma på . Cityflygplatser finns i deflesta av världens ledande städer.Stockholm den 4 oktober 2000Carl-Erik Skårman (m)()()()()(m)()()()()