ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T341 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T341av , ()Vägnätet i BohuslänFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om investeringar i vägnätet i Bohuslän.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om PPP-finansiering av vägar i Bohuslän.Vägnätet i måstesnarast förbättrasEn utbyggnad och förbättring av vägnätet i måstesnarast ske. Riksvägar liksom andra vägar i är idåligt skick och är i behov av förbättringar. har ibudgeten avsatt 30 miljarder mer än regeringen till utbyggnadav motorvägar, riksvägar och andra vägar. Regeringensinvesteringsplaner när det gäller vägar ger anledning att troatt E 6 och angelägna förbättringar av vägnätet i Bohuslänkommer att försenas. En utbyggnad av till normalmotorvägsstandard måste ges högsta prioritet eftersom E är mest olycksdrabbade på desträckor som inte är utbyggda till motorväg. Det finns mångaorsaker till detta:- Vägen har en mycket ojämn standard, bitvis smal och krokig, vilket ledertill onödiga risker vid omkörningar.- Andelen tunga lastbilar är stor.- Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begränsad till50 km/tim.- Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning.- Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas.Fler än 1 000 människor har skadats på mellan ochGöteborg med mänskliga lidandenoch stora samhällsekonomiska kostnader som följd. E 6 ärdessutom en viktig transportled både för svenska och norskatransporter. En till motorväg utbygd E 6 ger företag lägretransportkostnader och kortare restid. Sammanfattningsvisinnebär en utbyggnad av till motorväg till norska gränsenbl.a. följande:- liv sparas,- olyckor minskas,- miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna.Det är därför med stor oro man nu kan konstatera att tidigarebeslut om att bygga ut E 6 till motorväg från tillnorska gränsen nu är på väg att försenas. harbeslutat att E 6 skall vara utbyggd till motorväg genom helaBohuslän . Men med de stora minskningar avväganslagen som regeringen föreslår är det knappastrealistiskt att tro att hela E 6 genom då är utbyggd.Regeringen har tagit pengar från väganslaget till den s.k.nollvisionen. Nollvisionens syfte är att minska antalet döda itrafiken. Hur man då kan ta pengar från E 6, där nu mångaförolyckas i olyckor är mycket förvånande. Det bästaför nollvisionen i vore att bygga ut E 6. Dåvet man att antalet olyckor med dödlig utgång kommer attminska. Det är skrämmande att veta att regeringens politikkommer att leda till att fler människor än nödvändigt kommeratt förolyckas på . Det är detta som en försening avutbyggnaden av kommer att leda till. Regeringen harännu en gång svikit . De medel som behövs för att E6 skall vara klar som motorväg , som tidigare lovats,måste tas fram.Finansieringen av vägnätet i omfattar inte enbart E 6. E 6 ochandra vägar behöver inte nödvändigtvis finansieras enbart med statliga medel.Med fördel kan flera vägar i finansieras med PPP (Public andPrivate Partnership).Stockholm den 29 september 2000Kent ()
mot · GO02T343 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T343av , ()Europaväg 22Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att pröva PPP-finansiering för att förbättrastandarden på Europaväg 22.MotiveringSydöstra ligger direkt i anslutning till två av Sverigesmest intressanta tillväxtregioner - Öresundsregionen ochÖstersjön. Genom att dra nytta av utvecklingen inom dessatillväxtzoner kan en positiv utveckling skapas, både inomsydostregionen och i Sverie som helhet.Eurpoaväg 22 hör till landets mest olycksdrabbade vägar. Samtliga olyckorkan inte byggas bort, men man kan konstatera att på fyrfiliga vägar medmitträcke inträffar så gott som inga allvarliga olyckor.Idag har E 22 långa sträckor med dålig sikt och begränsande vägbredd.Hastigheten har efter flera allvarliga olyckor sänkts på flera avsnitt. Eftersomavstånden längs kusten är förhållandevis långa är konflikten medtillgängligheten påtaglig. Med en höjd vägstandard /h kansäkerheten höjas som tillgängligheten förbättras.Alternativ finansiering i form av PPP-projekt framstår som ensamhällsekonomisk fullträff och kan innebära nyckeln till en offensivinfrastrukturpolitik, där investeringar genomförs för att de är lönsamma ochinte skjuts p.g.a. bristande likviditet.Principen ökar dessutom chanserna att nå etappmålen i trafiksäkerhet,som tillgängligheten ökar tack vare att viktiga investeringartidigareläggs. Regeringen har tidigare aviserat att alternativ finansieringskallprövas. Rapporter visar att E 22 är ett utmärkt objekt att tillämpa principenpå.Stockholm den 27 september 2000Chatrine ()
mot · GO02T347 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T347av , Inga (-m)Det svenska vägnätetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avsätta mer pengar för vägunderhåll.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillse att för näringslivet viktiga vägprojekt sätts i gång utandröjsmål.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheterna att finansiera infrastrukturprojekt enligtmodellen Public Private Partnership, PPP-modellen.MotiveringEn väl fungerande infrastruktur för transporter ochkommunikationer är nödvändig för företagens tillväxt ochlönsamhet.I dag är transportsituationen långt ifrån tillfredsställande. Det har gång pågång framkommit i samhällsdebatten, där näringslivet framförtklagomål. Vägarnas kvalitet är i vissa delar av landet så undermålig attföretagen helt enkelt inte kan bedriva sin verksamhet. I storstadsområdenabromsas företagens verksamhet av trängsel på gatorna. Höga bilkostnader iform av skatter på fordon och drivmedel är betungande somalternativen i många regioner är få eller saknas helt.De flesta småföretag är beroende av bil och vägar på grund av bilensflexibilitet. En ny undersökning från visar av företagen anser att kollektivtrafiken inte kan ersätta bilen ensför . Denna siffra är dessutom väsentligt högre i vissa län, där underlagför kollektivtrafiken saknas eller är dåligt utbyggd, där avstånden är långa ochdär vägkvaliteten är undermålig.Specialisering, internationalisering, nya förvärvsmönster, effektiviseradvaruproduktion och ökad tjänsteproduktion är starka trender som påverkarnäringslivet. IT-kommunikation erbjuder en viktig tillväxtpotential för deflesta företag på lite . Bra vägar, fungerande flygtrafik och iövrigtbra transportmöjligheter blir då nödvändigt för att företagen ska kunnaomsätta fördelarna till ökad försäljning, utvidgad kundkrets och nyakontakter. Goda transportmöjligheter är särskilt viktigt i , ettglesbefolkat land, i världsmarknadens periferi.Regeringen måste ta ett samordnat långsiktigt ansvar. Utan väl fungerandetransporter förlorar hela basen för tillväxt och välfärd. Därförmåste mer pengar avsättas för utbyggnad av vägar och för vägunderhåll.Förfallet har gått så långt och behoven är så stora att omfattande insatsermåste till omgående. Därför bör infrastrukturprojekten snabbas upp t.ex.genom lånefinansiering, enligt modellen Public Private Partnership, PPP.Viktiga vägprojekt som av olika anledningar skjutits börsnarast möjligt sättas igång.I både de transportpolitiska och de regionalpolitiska målen framhållerregeringen att transporter och kommunikationer ska fungera ändamålsenligtoch effektivt för näringslivet i hela landet. Dessa mål är långt ifrånuppfyllda.Transporter och framför allt vägar har prioriterats alltför lågt av regeringen imånga års tid. Om inte detta ändras stagnerar eller uteblir tillväxten i mångaföretag, de regionala klyftorna ökar och riskerar att förlora bådeföretag och arbetskraft till utlandet.Stockholm den 29 september 2000Inga Berggren ()()()()()()
mot · GO02T348 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T348av , ()länsvägnätFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda hur länsvägnät skall åtgärdasför att uppnå en acceptabel standard.MotiveringVästernorrlands länsvägnät lider av stora brister i underhålloch situationen är synnerligen allvarlig. I länet avsätts förnuvarande två tredjedelar av planeringsramen tillvägförbättringar medan motsvarande andel för landet igenomsnitt utgör en tredjedel. Ändå är vägförbättringarna ilänet marginella i förhållande till behovet.Länets topografi och geologi medför extra höga anläggnings- ochunderhållskostnader. Yttillståndet på de belagda vägarna i länet är sämst ilandet. av vägarna måste åtgärdas ,vilket är en dubbelt så hög andel som i övriga landet.Vägarnas bristande bärighet har lett till vägrestriktioner som drabbarskogsindustrin mycket hårt med merkostnader som uppgår till 200 miljonerkronor . Övrigt näringsliv drabbas på motsvarande sätt. Dessutomdrabbas många trafikanter i länet av betydande merkostnader på grund av dedåliga vägarna, då av länets belagda vägar är av sådan dåligbeskaffenhet att det medför ökade fordonskostnader. Motsvarande andel förriket i genomsnitt är 10 procent.De dåliga vägarna ger upphov till stora tillgänglighetsproblem för person-,råvaru- och godstransporter. Då norra är rikets råvarubas och utgör enviktig grund för landets välstånd är situationen synnerligen allvarlig. Debetydande merkostnader och stora konkurrensnackdelar som näringslivetutsätts för hämmar tillväxten.Länsstyrelserna i de sex nordligaste länen menar att totalt 24 miljarderkronor krävs för att nå upp till en acceptabel nivå på väg- ochjärnvägsnätet, likvärdig med övriga , så att näringslivetsverksamhetsvillkor långsamt kan tryggas.Om regeringen verkligen menar allvar med att hela ska leva bör enutredning tillsättas med uppgift att utreda vilka åtgärder som måstevidtas för att länsvägnät ska kunna förbättras så att detuppnår en acceptabel nivå, likvärdig övriga riket.Stockholm den 25 september 2000Jan ()
mot · GO02T349 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T349av Wälivaara, ()Vägunderhållet i NorrbottenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att behovet av resursförstärkningar för att åtgärda bristerna idet eftersatta vägunderhållet i bör utredas skyndsamt.MotiveringVägunderhållet i har bliviteftersatt. På grund av ett besvärligt vinterklimat med årligenåterkommande tjälskador utsätts vägnätet i för etthårt slitage. Många av vägarna har på grund av eftersattunderhåll en oacceptabelt låg standard och utgör därför trafiksäkerhetsrisk. Framkomligheten är mycketriskfylld och för tyngre trafik omöjlig. De stora bristernamedför betydande merkostnader och storakonkurrensnackdelar för råvaruindustrin. Då grunden förSveriges välstånd står att finna i norra råvarubas, såhämmas hela rikets tillväxt av det undermåliga transportnätet.Norrbotten med dess fjällvärld utgör ett attraktivt turistmål, men den lågastandarden på vägnätet utgör även ett allvarligt hot mot den för såviktiga turistnäringen.Regeringen har i budgetpropositionen tilldelat vägunderhållet i hela riketsammanlagt 900 miljoner. Denna summa är alldeles för låg. Bara iNorrlandslänen behövs 4 miljarder för att nå överskamgränsen.För att börja åtgärda bristerna i vägnätet och därmed inom enrimlig framtid nå upp till en åtminstone acceptabel nivå behövs kraftfullaresursförstärkningar för drift och underhåll av vägnätet, varför möjligheternatill detta bör utredas skyndsamt.Stockholm den 25 september 2000Erling Wälivaara (kd)
mot · GO02T350 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T350av Tjernberg, ()Huvudmannaskapet för förbindelsen mellan och fastlandetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av ett skyndsamt klarläggande av vem somskall vara huvudman för trafikförbindelsen mellan ochfastlandet.MotiveringRedan förra året lade jag fram en motion angåendehuvudmannaskapet för förbindelserna mellan ochfastlandet. Motionen bifölls dock inte efterutskottsbehandling, och då ämnet är aktuellt villjag återigen lyfta fram denna fråga på dagordningen.Holmön med dess omgivande öar är största naturskyddsområde imarin miljö. Ön är belägen ut i öppet hav. Detta innebär att hela60 % av areal är skyddsklassad. är med sin strategiskaplacering i Kvarken och med sin fantastiska natur självklar somutvecklingsort i kommun. Ön har omkring 90 åretruntboende,varav 16 är barn. tredubblas antalet boende.På ön finns förskola/skola, , affär, två restauranger, båtmuseum,hembygdsgård med vandrarhem, stugby och ett antal småföretagare. Närhetentill , ett av fyra tillväxtområden, ger utvecklingsmöjlighetersom måste tas tillvara.Idag är trafikförbindelserna mellan och fastlandet långt ifråntillfredsställande. En utredning som stadsjuristen i kommun har gjortvisar att det inte finns beslut på någon utsedd huvudman som ska drivatrafiken.Vägverket gjorde en framställan till med frågan omklassificering av vägen, enskild eller allmän väg, samt avgörandet av vemsom skall vara huvudman för trafikförbindelsen.Redan 1951 upphörde formella skyldighet att driva trafiken.Trots detta har fortsatt att driva trafiken under vår, sommar ochhöst, det vill säga isfria årstider. Man har även märkt ut vintertrafikledenunder den tid då leden är isbelagd. Vägen till färjeläget på fastlandssidan samtvägen från hamnen på är allmän väg. Färjan som trafikerar ingen reguljär bilfärja, men man kan ta över enstaka bilar ochservicefordon. Av miljöskäl och beroende på att ön inte kan hantera en stormängd bilar finns inga önskemål om bilfärja.De boende på , , , kommun samtolika företrädare för riksdagspartier har engagerat sig i frågan om en lösningav kommunikationen mellan och fastlandet. Dessa har på ett ellerannat sätt varit i kontakt med . Till detta kommer attGlesbygdsverket besökt under slutet av sommaren för att sätta sig ini frågan. Något beslut från departementet angående vem som skall varahuvudman för trafikförbindelsen har detta arbete ännu inte lett till. Möjlighetatt bo och arbeta på samt en utveckling av ön är helt avhängigt av attkommunikationen mellan ön och fastlandet får en långsiktig och säkerlösning. Därtill kommer att oklarheten om ansvaret för vintertrafikeninneburit att sjuka och handikappade inte haft möjlighet attbesöka eller andra sjukvårdsinrättningar om detinte ansetts handla om akut sjukdom, då patienten har kunnat hämtas medambulanshelikopter. Ett klargörande om var ansvaret för kommunikationenmellan och fastlandet ska ligga är en absolut nödvändighet.Regeringens senfärdighet i frågan är högst anmärkningsvärd.Stockholm den 26 september 2000Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GO02T351 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T351av Tjernberg, ()Vägnätet i VästerbottenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen måste beakta det finmaskiga vägnätets behovnär den fördelar medel till vägunderhåll i hela riket.MotiveringVarje vår i samband med tjällossningen drabbasVästerbottens vägnät av så svåra skador att många vägarmåste stängas av för tung trafik. Konsekvensen avtjälskadorna blir att vägarna inte bär för timmertransporter tillskogsin-dustrier, massafabriker och sågverk vid kusten, medkostnader för skogsindustrin på nära 100 miljoner kronor.Transporten av timmer till skogsindustrier, massafabriker och sågverkmåste säkerställas även när tjälen går ur marken.Landshövdingarna i de sex nordligaste länen har påpekat att situationen förväg- och järnvägsnätet i norra är synnerligen allvarlig. Det kommeratt behövas totalt för att vägarna ska nåupp till en acceptabel nivå, likvärdig övriga riket. Bara tjällossningen medföratt väg i norra måste åtgärdas om de stora stråken ska kunnahållas tjälfria och övriga vägar "endast" ha begränsad framkomlighet per år.När näringsministern svarade på min fråga 1999/2000:150 angående vilkaåtgärder han avser vidta för att säkerställa timmertransporterna även underden tid då tjällossningen pågår, meddelade han att regeringen är välmedveten om problemet. Detta till trots har regeringen endast anslagit 900miljoner kronor i årets budget till vägunderhåll i hela riket.Regeringen måste när den fördelar medel till vägunderhåll i hela riketbeakta det finmaskiga vägnätets behov utifrån motionens intentioner.Stockholm den 26 september 2000Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GO02T353 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T353av , ()mellan och EnköpingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att bygga ut mellan ochEnköping.MotiveringI en utredning för transportsystemet för östra ,framtagen 2000 av länsstyrelserna i ,, , samt län,finns mellan och med somen viktig del i det regionala trafiknätet. Även för planering och trafik har i en utredning gjord 1999,kallad Rimliga resurser till , med somen viktig del i ett väl fungerande transportsystem.Utredningar har pekat på ett antal nödvändiga åtgärder som krävs för attstärka utvecklingen av östra till en gemensam arbetsmarknad somger invånarna stor frihet vad gäller val av boende. Möjligheterna till hög livs-kvalité, en god miljö och bra kvalité i skola och omsorg förstärks genom enbättre inomregional balans.Under de senaste planeringsperioderna har ett antal störreinfrastrukturprojekt startats till gagn för regionen. Dock kan vi konstatera attmycket arbete kvarstår för att uppnå full samhällsnytta även för dessa projekt,då många länkar och leder återstår att byggas eller byggas ut.Denna tvärlänk, , fyller en mycket viktig uppgift i det nord-sydliga trafikarbetet och har stor betydelse i det regionala trafiknätet. Därförföreslår vi att mellan och byggs ut ilämpliga etapper.Stockholm den 29 september 2000Mats ()()
mot · GO02T354 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T354av , ()Vägarna i Höga kusten-områdetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riks- och länsvägar i län.MotiveringHöga kusten med i är ettmycket välbekant turistmål. Där finns vacker natur ochföretagare inriktade mot turismen. Dessvärre är vägarna tilldenna vackra del av i uselt skick. Så illa att turisteröverväger om de skall återvända till detta turistmål. Turismenär en viktig näringskälla i dessa bygder och den är i fara omvägstandarden ej förbättras.Under det senaste året har anslaget till vägförbättringar fått visst tillskott,men endast få nya projekt kan påbörjas. Vägarna i står först påprioriteringslistan över nya projekt, men dessvärre saknas pengarna.Turismen har som tidigare nämnts stor ekonomisk betydelse för norradelen av landet och är en förutsättning för överlevnad i många norrländskabygder. Utan ett väl utbyggt och välunderhållet vägnät, där trafikanter kanfärdas bekvämt och med tillfredsställande säkerhet, riskerar vi att turisternaflyr i fortsättningen.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02T355 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T355av , ()Färjeleden Landskrona-VenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av statligt ansvar för investeringar i fartyg påfärjelinjen har kraven på säkerhet till sjöss skärptsdramatiskt. Detta har inneburit att de fartyg som trafikerarLandskrona-Ven troligen inte klarar de höga krav som ställs.Det är av stor vikt för såväl de boende på ön somturisttrafiken att fartygen har en hög standard med högsäkerhet. För att klara kraven på sjösäkerhet känner vi attstaten måste ta sitt ansvar för båttrafiken, bl.a. kanväghållaransvaret ändras.NulägetLandskrona och tillhör kommunsväghållningsområde. Färjeleden ansluter till allmän väg medkommunal väghållare både i och på . Ledenär allmän färjeled enligt fastställd plan och ärstatskommunal som drivs av kommun.Färjetrafiken är avgiftsbelagd enligt regeringsbeslut () med taxa enligt länsstyrelsebeslut (). Detinnebär att färjeleden inte kan erhålla statsbidrag frånbidraget till enskilda färjeleder.Färjeleden kan förändras tillenskildEn förändring av färjeleden till enskild bör prövas på sammasätt som indragning av allmän väg. För att kunna förändrafärjeleden till enskild måste sannolikt även den allmännavägen på dras in från allmänt underhåll. Detta mötertroligtvis svårigheter, då inga förändrade förhållanden ivägens funktion kan åberopas och allmänna inrättningar somkyrka och kyrkogård finns på ön.Om färjeleden förändras till enskild måste en gemensamhetsanläggningbildas, vilket övertar ansvaret för färjetrafiken. Andelen i engemensamhetsanläggning fördelas efter andelsägarnas nytta av anläggningen.De som har nytta av färjan är de boende på . Men det förekommer ocksåomfattande turisttrafik. En gemensamhetsanläggning för färjetrafiken bördärför kanske även omfatta vägarna på Ven.Med fastställt sätt att beräkna andelstalen utifrån respektive fastighets nyttaav anläggningen kommer kommun att ingå igemensamhetsanläggningen med ett mindre andelstal. Möjlighet finns dockatt kommunen kan ingå med ett mycket stort andelsantal om kommunen påtarsig detta frivilligt i samband med lantmäteriförrättningen.Gemensamhetsanläggningen förvaltas av en samfällighetsförening som,enligt Lantmäteriet, har rätt att ta ut färjeavgift såväl från medlemmar somfrån övriga resande.Enskild färjeled kan erhålla statsbidrag till investeringar och drift frånbidraget till enskilda färjeleder. Utrymmet är dock mycket begränsat enligtVägverket.Oavsett lösning kan kommun inte klara sådana storainvesteringar i fartyg. Det bör i likhet med en stor mängd andra färjelinjerlösas med att staten genom t.ex. svarar för investeringen.Färjelinjen är enligt vår uppfattning att betrakta som en förlängning av väg1354.Stockholm den 3 oktober 2000Anders ()()
mot · GO02T356 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T356av Rådhström, ()ProduktionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bolagisera Produktion.Bolagisera VägverketProduktionUnder en följd av år har misstankar cirkulerat om attVägverket Produktion (VVP) har konkurrensnackdelargentemot andra aktörer på marknaden. Detta beror på attVVP och är en och samma myndighet.VVP säger sig vara helt konkurrensutsatt, men så länge man som offentligaktör ytterst är skyddad genom statens ansvar så råder inte konkurrens på likavillkor. Detta förhållande har ifrågasatts i utredningar, av medier och avkonkurrenter. När VP uppträder både som beställare och utförare skapas enotydlighet om hur konkurrensen mot andra aktörer upprätthålls. Svårighetenatt tränga in i verkets redovisning skapar, möjligen oberättigat, en misstro omatt staten som ägare "skyddar" sin egen verksamhet. Viljan från presumtivakonkurrenter att i varje läge möta med lägsta anbud kan leda till enuttunning av livskraftiga företag, starka nog att hålla både kompetens ochteknisk utrustning.Uppdraget från till Revisionsfirman attutreda förutsättningarna för en bolagisering av VVP var ett steg i rättriktning.Resultatet av denna utredning visade att man med fördel kan bolagisera VVP.I egen tidning På nr5/2000 skriver chefen förVVP att ett beslut i frågan måste komma snart. En fördröjning innebär tar kraft ur organisationen, menar han. tog undervåren en rekommendation om bolagisering av Produktion.Stockholm den 4 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()