mot · GO02Sf250 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf250av Skårvik, (-m)Översyn av välfärdssystemenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av välfärdssystemen.MotiveringPrivatekonomiska såväl som samhälls- och företagsekonomiska skäl talarför behovet av att utreda övergripande reformer av socialförsäkringarnaoch bidragssystemen.Statsbudgeten är alltför konjunkturberoende. En rad utgifter ökarautomatiskt i sämre tider, som skatteintäkterna minskar.Konjunkturella upp- och nedgångar späds på. Detta förklaras av attersättningar och bidrag utgör en mycket stor del av det svenska folketsförsörjning. Marginaleffekter har låst in särskilt de s.k. svaga grupperna i ettekonomiskt beroende av välfärdssystemen. Detta är ett välkäntfaktum och redogörs bl.a. för i "Lönar sig arbete? ", Ds1997:73.På grund av systemberoendet blir dessa gruppers ekonomiska välfärdstarkt avhängig de offentliga skatteintäkterna. De drabbas därmed väldigt hårtav lågkonjunkturer med påföljande sparkrav, vilket lågkonjunkturen under90-talet tydligt exemplifierar. Strukturella åtgärder måste sikta mot att minskaindividens bidragsberoende och i stället öka hennes förmåga att försörja sigsjälv. Strukturella åtgärder måste också förbättra incitamenten för att viljaförsörja sig själv. Nya lösningar bör syfta till att minska rundgången i ochberoendet av välfärdssystemen. Att reducera de konjunkturberoendeutgifterna bidrar till en mer stabil offentlig budget, men framför allt tordereformerade system bidra till en ökad frihet och högre livsinkomst förindividen.Sjukförsäkringsavgiften är nu omvandlad till pensionsavgift, menresulterade då den fortfarande betalades in till sjukförsäkringen under börjanav 90-talet i stora överskott. Trots att avgifter är avsedda att finansiera ettbestämt ändamål frångicks den principen och överskottet användes i stället tillandra offentliga utgifter, däribland bidrag till arbetslöshetsförsäkringen.Denna överskottstrend vände dock oförutsett, sjukförsäkringsutgifternasteg kraftigt och slog i utgiftstaket långt innan årets slut.Om sjukförsäkringen i stället var en sluten, fullständigt avgiftsfinansieradförsäkring skulle liknande problem undvikas genom att avgiftensätts så att ersättningar motsvarar inbetalade avgifter och så att systemet blirfinansiellt stabilt på lång sikt. Eventuella överskott fonderas för att brukasunder sämre tider. Detta skulle bidra till långsiktighet och motverkakonjunkturella svajningar i statsbudgeten. Också serfördelar med en sådan lösning och diskuterar denna i "Socialförsäkringsboken1999". Avkastningen på de fonderade medlen skulle bidra till en effektivarefinansiering och också lägre avgifter.Undersökningar visar dessutom att allmänheten upplever en skattetrötthetsom i längden kan slå över till en bristande betalningsmoral. Undandragandeav skattemedel förekommer redan i stor skala och utan åtgärder riskerar densvarta sektorn att svälla ytterligare. Att tydligt koppla inbetalda avgiftertillförmåner har visat sig vara effektivt för att höja betalningsmoralen bl.a. iösteuropeiska länder som saknar skattetraditioner. Allmänhetens förtroendeför socialförsäkringarna och betalningsmoralen skulle högst sannolikt stärkasom avgifterna garanterat gick till avsedda försäkringar och förvaltades väl.En omfattande reform av pensionssystemet har redan breddat vägen förnya lösningar även inom andra delar av välfärdssystemen. Fem partier enades1994 om grundläggande principer för en pensionsreform, där två av deviktigaste ingredienserna var att helt avskilja pensionssystemet frånstatsbudgeten samt att delvis finansiera pensionerna genom individuelltfonderade premieavsättningar. beslutade att anta ochsjösätta de regler som utarbetats för pensionsreformen, med undantag förnågra teknikaliteter som bearbetas för närvarande.Detta var principiellt mycket viktiga beslut. Dels innebär reformen en storoch ovanligt övergripande förändring av en socialförsäkring, vilka vanligenpräglas av justeringar och ändrade detaljregler inom den befintliga ramen,dels introduceras en ny finansieringsform som inte prövats i desvenska offentliga välfärdssystemen.Av ovan nämnda skäl bör socialförsäkringarna och bidragssystemenutredas. Utredningen bör bl.a. undersöka om principerna om fonderadfinansiering och avskiljande från statsbudgeten kan tillämpas påsocialförsäkringssystemen i sin helhet. Utredningen bör även på ett merövergripande plan undersöka socialförsäkringarna och bidragssystemen vadgäller bl.a. effekterna av ersättningsnivåer, kvalifikationsregler och krav påmotprestationer. Uppdraget bör medge ett förutsättningslöst angreppssätt ochsakna hämmande restriktioner i utredningsuppdraget. Syftet med utredningenbör vara att bereda väg för långsiktigt stabila välfärdssystem som understödjersnarare än stävjar högre tillväxt, högre välfärd och ökad individuellsjälvständighet.Stockholm den 25 september 2000Kenth Skårvik (fp)()()()()()()()