ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02L604 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L604av Linderborg, ()Trafikskadelagen1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring avtrafikskadelagen att vårdslöshet presumeras vid trafikolyckor då förarendömts för rattfylleri.2 Översyn av trafikskadelagens 12 §Trafikförsäkringen är en särskild försäkring som täcker skador som kanuppkomma vid trafik med motordrivet fordon. Varje sådant fordon ska iprincip ha en trafikförsäkring. Motiven bakom trafikskadelagen är främstatt, eftersom trafik med motordrivet fordon är en särskilt riskfylldverksamhet, bilisterna bör stå för skadorna i trafiken.Trafikskadeförsäkringen har en obligatorisk skyldighet att svara föruppkomna skador.Trafikskadeersättning med anledning av personskada kan jämkas enligt12 § trafikskadelagen om den skadelidande uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet medverkat till skadan. Har föraren gjort sig skyldig tillrattfyllerikan jämkning av förarens ersättning ske redan när föraren genom vårdslöshetmedverkat till skadan. Jämkningsmöjlighet finns även i de fall när förarengjort sig skyldig till brott som avses i 4 § eller 4 a § lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott om föraren genom vårdslöshet medverkat tillskadan.Enligt de nuvarande bestämmelserna krävs det att föraren vållat skadangenom vårdslöshet. Enbart det förhållandet att han eller hon varit rattfullellergrovt rattfull medför ingen rätt till jämkning av personskadeersättning. Dennaomständighet torde strida mot det allmänna rättsmedvetandet då alkoholenstrafikfarliga effekter är kända för envar. Alkoholförtäring kan aldrig ursäktasisamband med trafik. anser att rätten till jämkning avpersonskadeersättning bör komma i fråga så snart en person dömts förrattfylleri. Vårdslösheten bör således presumeras.Av det ovan sagda framgår att det finns skäl att se över tillämpningen avjämkningsbestämmelsen i trafikskadelagen så att den på ett tydligt sätt taravstånd från rattfylleri och grovt rattfylleri. Sammanfattningsvis anserVänsterpartiet att det är befogat att det görs en översyn av trafikskadelagens12 § och att regeringen bör återkomma till med förslag till ändringav lagen så att vårdslöshet presumeras vid trafikolyckor då föraren dömts förrattfylleri.Stockholm den 28 september 2000Tanja Linderborg (v)(v)()()()()
mot · GO02L605 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L605av de , ()Preskriptionstid för skadestånd vid brottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ipreskriptionslagen i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv till mitt förslagRegler om preskription av fordringar finns ipreskriptionslagen (1981:130). Enligt huvudregeln preskriberas efter tillkomsten (1 § preskriptionslagen). När det gäller fordringarpå skadestånd innebär detta att preskriptionstiden räknas från den tidpunktdå den skadegörande handlingen utfördes. Preskriptionstiden kan avbrytasbl.a. genom att borgenären (fordringsägaren) skickar ett skriftligt krav tillgäldenären (den betalningsskyldige) eller genom att talan om skadeståndväcks i domstol (5 §).De beskrivna reglerna gäller allmänt för skadeståndsfordringar. Omdet är fråga om skadestånd i anledning av brott gäller dock särskilda reglersom innebär att preskriptionstiden kan förlängas. Enligt 3 §preskriptionslagen kan en skadeståndsfordran på grund av brott intepreskriberas förrän själva brottet har preskriberats enligt de regler som finnsi35 kap. . Enligt dessa regler kan straff inte utdömas om inte denmisstänkte har åtalats eller häktats för brottet frånbrottstillfället.För vissa allvarliga brott är denna preskriptionstid 15 eller . Om domen iett sådant brottmål meddelas senare än efter brottstillfället,preskriberasbrottsoffrets skadeståndsfordran efter dagen för domen.Det är stötande att brottslingar som dömts att betala skadestånd, genom attpå olika sätt se till att de inte har några officiella inkomster, slipper betalaådömt skadestånd till brottsoffret. Skadestånd som brottsoffer tilldöms böraldrig kunna preskriberas. Lagen bör ändras så att skadestånd vid brott aldrigpreskriberas förrän den skadeståndsskyldige avlider.Stockholm den 3 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02L606 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L606av , ()SkadeståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mervärdesskatt skall ingå i de skadestånd somnäringsidkare tilldöms i rättegångar.Oskyldiga "döms" att betala del avskadeståndVid tingsrättsförhandlingar där en mervärdesskatteregistreradnäringsidkare kräver ersättning av den/de åtalade för stulna eller förstördavaror, vilka enligt lag skall vara påförda mervärdesskatt, ageras ofta på ettfelaktigt sätt.De som dömer menar att eftersom ersättningsvarans inköpspris innefattaravlyftbar mervärdesskatt för näringsidkaren behöver sådan inte ingå iskadeståndsbeloppet. Domstolen går därför inte på åklagarens krav utanreducerar skadeståndet till målsägaren.Mot detta agerande kan anföras att "avlyftbarhet" för ersättningsköp gälleräven för de varor som sålts till ärliga personer. Ifall resonemanget omavlyftbar mervärdesskatt skulle tillämpas även här så skulle ingen betalanågon mervärdesskatt.När näringsidkaren inte får in mervärdesskatten går också staten miste ombeloppet. Lite tillspetsat kan därför påstås att hederliga skattebetalare blir"dömda" att fylla igen hålet i statskassan.Självfallet skall mervärdesskatten ingå i de skadeståndbelopp som dömsut. Med hänsyn till det allmänna rättsmedvetandet är det viktigt atträttsväsendet inte medverkar till att "statssubventioner" utgår för stöld ochvandalism som riktar sig mot företag.Stockholm den 4 oktober 2000Maud ()
mot · GO02L607 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L607av , ()Obligatorisk hundförsäkringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hundägare skall vara skyldig att ha obligatoriskhundförsäkring.MotiveringDen lag som har trätt i kraft vid nyår och som kräver att alla hundar skallID-märkas, anser vi bör kompletteras med ett krav på försäkring. Löstspringande hundar kan vara lika farliga som bilar, sprängningar etc. därförsäkring är obligatorisk.Som ett exempel på behovet av försäkring kan nämnas att en äldre kvinnablivit påhoppad och biten av en hund, vars ägare saknade såväl försäkringsom tillgångar. Eftersom polismyndigheten har lagt ner förundersökningenblir det ingen rättegång och kvinnan kan inte få ersättning frånbrottsoffermyndigheten. Hon kan inte heller få ersättning från sitt egetförsäkringsbolag då överfallsskyddet bara gäller överfall av människor.Stockholm den 4 oktober 2000Helena ()()
mot · GO02L608 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L608av Ek, ()Försäkringsvillkor rörande brott i hemmetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet i försäkringsvillkoren rörande brott i hemmet.MotiveringDe allra flesta hushåll i har någon form av hemförsäkring.Reglerna för försäkringsvillkor och bedrivande av försäkringsrörelse äromfattande. Också de lagar som rör jämställdhet mellan kvinnor och mänliksom diskrimineringsregler är tillämpliga för försäkringsbolag.De flesta personer som har hemförsäkring tror nog att ersättning utgårockså efter händelse där försäkringstagaren blivit utsatt för hot, våld,misshandel eller fått sin egendom sönderslagen eller på annat sätt förstörd. Nuvisar det sig att många försäkringsbolag har gjort undantag iförsäkringsvillkoren på så sätt att ersättning inte utgår i det fall enförsäkringstagare blivit utsatt för våld i hemmet av närstående. Detta drabbarsärskilt kvinnor eftersom sådana brott är mycket vanligare mot kvinnor.I anmäls drygt 20 000 fall av våld mot kvinnor utövat avnärstående i hemmet. I flertalet fall finns barn i förhållandet. Fysiska skador,arbetsoförmåga, skada och men, förstörd egendom är sådant som normaltersätts i andra brottstyper med våld som ett av rekvisiten. Misshandladekvinnor drabbas alltså inte bara av brottet utan också i många fall avekonomisk katastrof. Viss ersättning kan efter fallen dom sökas hosbrottsskadenämnden men då inte för alla typer av skador.Detta är en djup orättvisa och diskriminering av kvinnor som inte borde fåförekomma! Nuvarande praxis utgör också ett övergrepp mot de oskyldigabarn som är inblandade. Regelsystemet för ersättning av olika slag i anledningav våldsbrott skall vara likvärdigt även om brottet är utfört mot en kvinna ihemmet.Stockholm den 3 oktober 2000Lena Ek (c)
mot · GO02L609 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L609av , ()E-postreklamFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbud för e-postreklam.MotiveringStrax erhöll dataoperatören Algonets kunder e-postreklamfrån organisationen . Denna reklamkupp blev mycketuppmärksammad, då organisationen kan sägas omfatta mycketkontroversiella politiska åskådningar.Sedan dess har e-postreklamen ökat i och börjar nu att bli enganska omfattande marknad. Denna reklam börjar att bli ett störande inslag iden vardagliga e-posthanteringen, på samma sätt som en gång faxreklamenvar det, innan denna form av reklam förbjöds.Det är därför väsentligt att öppna möjligheten för den enskilde e-post-adressinnehavaren att slippa hanteringen av denna typ av reklam. Det bör varaförbjudet att sända reklam till andra e-postadressater än dem som skriftligengodkänt mottagande av denna typ av meddelanden.Stockholm den 4 oktober 2000Majléne ()
mot · GO02L701 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L701av Feltzing, ()Falska fakturorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör ges möjlighet att förordnaom näringsförbud vid grova åsidosättanden på det marknadsmässigaområdet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om regler i köplagen.Varning för annonserbjudandeTiotusentals företag får erbjudande om att medverka i olika kataloger ochannat reklammaterial. Mycket oseriösa reklamföretag försöker bluffa medfalska fakturor och lyckas ofta lura små och medelstora företag att ge utmycket pengar för ingenting.Senast har denna mängden av företag fått erbjudande om att medverka iföretagskataloger på Internet. Denna sortens fakturor försöker efterliknakända myndigheters brev. Det senaste är att de liknar Telias räkningar med enbifogad betalningsavi. I finstilt text på baksidan framgår att ett accepterandeinnebär ett avtal på obestämd tid.Det innebär svårigheter att få en stämning och ett åtgärdande till stånd. Omt ex ges möjlighet att förordna om näringsförbudvid sådan här otillbörlig marknadsföring, så kan marknadsrätten stärkas ochdet kan försvåra att oseriösa reklamföretag kan få verka.Små företag luras till dyr reklamOseriösa företag i reklambranschen går i fax eller brev ut till företrädesvismindre företag och erbjuder reklamplats i en katalog av något slag. Oftanamnges katalogerna i termer, som "Svenska Företagsnyheter","Företagsutveckling" eller dylikt.En förslagstext, kallad offert/order, skickas ut för underskrift utan att ettnej-alternativ finns med. Om den enskilde företagaren inte svarar inom några(5-10) dagar tas detta som tecken på att svaret är jakande.Efter en tid kommer en faktura på ett högt belopp, ca . "Katalogen", som är på ett fåtal sidor, skickas ut tillsammans med fakturan.Katalogen befinns vara av ytterst dålig kvalité. Sidorna kan bestå avuppkopierade blad med små rutor rad vid rad, där flera småföretagförekommer med namn och med en likadant utformad text. Var i landetkatalogen skall distribueras är otydligt eller till vilken nytta.Det är mycket betungande för en ofta nystartad företagare att klara avsådana här påtvingade annonser. Reklamföretaget säger att de har lagen på sinsida, när har gått efter att faxet eller brevet har skickats ut. Ävenom företagaren ringer upprepade gånger och säger att han eller hon inte ärintresserad, så kommer det ändå fler brev eller fax.Andra metoder har också använts, där det felaktigt uppgetts att denansvarige i företaget varit vidtalad om ett reklamavtal och där en anställdp.g.a. uttalad tidsbrist betalar fakturor.Det kan bli allt svårare för framförallt små företag att freda sig mot dessaoseriösa företag i reklambranschen. Svensk handel uppger att hanteringenmed falska fakturor kostar företagen per år.En utredning om vilka regler och lagar som gäller vid denna typ avreklamerbjudanden och marknadsföring bör göras för att klargöra om ändringi köplagen är behövlig.Stockholm den 21 september 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02L703 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L703av Linderborg, ()God fastighetsmäklarsedFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i fastig-hetsmäklarlagen så att rekvisitet god fastighetsmäklarsed kompletterasmed ett diskrimineringsförbud.BakgrundVänsterpartiet anser att diskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung, kön och sexuell läggning är oacceptabelt i vårtsamhälle. har genom internationella konventioner åtagit sig attmotverka diskriminering av olika slag. Enligt uppfattningerbjuder fastighetsmäklarlagen inte någon lämplig lösning för attförhindra att fastighetsmäklare diskriminerar en person på grund avovanstående omständigheter. Vidare är det uppenbart att diskrimineringpå grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, kön och sexuellläggning strider mot god fastighetsmäklarsed. Därför kan det vara värt attöverväga att komplettera 12 § i fastighetsmäklarlagen med en formuleringsom tar sikte på att fylla ut rekvisitet god fastighetsmäklarsed med ettdiskrimineringsförbud.God fastighetsmäklarsedDet övergripande syftet med fastighetsmäklarlagen är att enskildapersoner ska få ett tillfredsställande skydd och känna trygghet när deanlitar en mäklares tjänster. Att det finns en sådan ordning förmäklarkåren är en allmän angelägenhet eftersom en fastighetsaffär är avstor betydelse för enskilda personer.Enligt 9 § fastighetsmäklarlagen ska en fastighetsmäklare utföra sittuppdrag på ett omsorgsfullt sätt och därvid iaktta god fastighetssed. Vadavses med begreppet god fastighetsmäklarsed? Av förarbetena till lagenframkommer att god fastighetsmäklarsed är ett begrepp som får bedömas frånfall till fall och utifrån det allmänna synsättet från tid till annan (DsJu1992:87s.53). Det finns således inget klart uttalat svar på frågan. Vi anser att dennaavsaknad är en otillfredsställande ordning, eftersom det övergripande syftetmed fastighetsmäklarlagen undermineras. Det handlar om attfastighetsmäklare inte ska missbruka sin auktoritet.Den främlingsfientlighet, rasism, könsdiskriminering och homofobi somfinns i samhället måste bemötas, bl.a. med lagstiftningsåtgärder. Det bordeförtydligas att en mäklare inte får diskriminera på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, kön eller sexuell läggning. Det skulleinnebära ett civilrättsligt skydd för en person som kränkts enligt någon av deomständigheter som uppräknats.Stockholm den 25 september 2000Tanja Linderborg (v)(v)()()()()
mot · GO02L704 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L704av Saarinen, ()Statens roll i konsumentinformationenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en statlig databas för konsumentinformation ommarknaden för el, försäkringar, telefoni, banklån, pensionssparande m.m.MotiveringOm marknaden ska fungera effektivt är det inte tillräckligt att det finnsgoda förutsättningar för konkurrens. Det krävs också aktiva, kritiska ochvälinformerade konsumenter. Det är svårt, ja, nästan omöjligt för vanligakonsumenter att skaffa sig den nödvändiga kunskapen om de olikaalternativen för att göra rätt val. Att skaffa sig den informationen kan ivärsta fall kräva så stora ansträngningar att det inte är värt mödan.En databas för konsumentinformationAtt det är viktigt att staten underlättar konsumentens roll och skaparspelregler för informationen om varorna och tjänsterna slog regeringenhelt fast i propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse ochmångfald. Allt fler stora och betydelsefulla ekonomiska beslut ligger nupå den enskilde privatpersonens ansvar, beslut som har betydelse för denenskildes framtida välfärd. Att välja pensionssparande, elleverantör,telebolag, försäkringsbolag, banklåneinstitut med mera är för många enövermäktig uppgift. bör som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av en allmän databas för detta ändamål - en därleverantörerna av fri vilja får delge sin information, givetvis presenteradså som staten önskar. Presentationen skall göras så att det går att görajämförelser, såväl kvantitativt som kvalitativt, mellan olika erbjudanden.Privata firmor har börjat upprätta sådana databaser. Ett problem är att de ärofullständigt utformade, innehåller reklam och att informationen inte alltid ärallmän, utan endast till för särskilda personer.Stockholm den 20 september 2000Ingegerd Saarinen (mp)()()
mot · GO02L707 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L707av , ()Lokal konsumentpolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att konsumentverksamhet görs till en obligatorisk kommunaluppgift genom särskild lag.Lokal konsumentpolitik är en förutsättning fören framgångsrik konsumentpolitikDen lokala konsumentverksamheten är en av grundstenarna i detkonsumentpolitiska systemet och en förutsättning för attkonsumentpolitiken ska bli framgångsrik. Lokal verksamhet är nödvändigför att konsumenternas problem ska kunna fångas upp, för att problem skakunna lösas så nära källan som möjligt och för att konsumenternas behovav information, utbildning och stöd ska kunna tillgodoses.Ett viktigt inslag i den kommunala konsumentverksamheten är möjlighetenatt söka upp enskilda eller grupper av konsumenter, organisationer, ombud påarbetsplatser m fl och därigenom nå fram till konsumenter som inte självaaktivt söker information, stöd och vägledning. En sådan verksamhet är intemöjlig att bedriva utan en lokal och aktivt förmedlande länk mellan de cen-trala myndigheterna och de enskilda konsumenterna. Erfarenheterna harockså visat att en god konsumentundervisning i skolorna i hög grad ärberoende av en lokal konsumentverksamhet som kan stimulera och stödjaenskilda lärare, skolor och lokala politiker och svara för information,förmedling av material, deltagande i projekt m m.Det är därför oroande att det utåtriktade och förebyggande arbetet minskati kommunerna . Det finns ingenting heller som talar föratt läget på något avgörande sätt kan komma att förbättras i framtiden.En angelägen uppgift för konsumentpolitiken måste naturligtvis vara att enallt större andel av konsumenterna ska bli kunniga och aktiva och att derasbehov av råd och bistånd därmed minskar. Att förverkliga ett sådant mål ärknappast genomförbart utan en verksamhet i nära anslutning tillkonsumenterna.Utvärderingar av konsumentverksamhet har visat, att den ärlönsam både för konsumenterna och för kommunerna. Särskilt denekonomiska rådgivningen har visat sig medföra besparingar i de kommunalautgifterna.Stockholm den 4 oktober 2000Carin ()()
mot · GO02L709 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L709av , ()Obeställd reklamFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att konsumenten skall kunna göra ett aktivt val för att fåreklam medan övriga hushåll besparas såväl pappersreklam som e-post-reklam.MotiveringPå brevlådan kan man sätta upp ett anslag om att allreklam undanbedes. Den som sätter upp ett sådant anslag får därefter inteoadresserad reklam till sin brevlåda. Samhällsinformation utdelas dockfortfarande. För adresserad reklam finns det spärregister att tillgå för densom vet hur man ska anmäla sig till dessa. Den som av olika skäl inte villhantera reklam ser nu hur ännu en väg för obeställd reklam in i hemmenhar öppnats genom datorisering.Mot bakgrund av omfattningen av den obeställda reklamen ser jag det somangeläget att inta en restriktiv hållning till reklammarknadens krav på attkonsumenternas datorer ska vara tillgängliga för reklamutsändningar. ärdet fritt fram att skicka obeställd reklam till alla som inte uttryckligen sagtifrån vilka regler som ska gälla för e-postreklam. Med obeställd reklam avsesreklam eller annan marknadsföring som förs vidare till mottagaren utan attdenne varit aktiv för att få reklamen eller utan att denne genom sitt tidigareuppträdande får anses ha visat något intresse för att få reklamen.Obeställd reklam ger även upphov till frågor kring den enskildes integritet.De som riktar direktreklam till enskilda personer har alltid att göra medpersonuppgifter.Direktreklamen är antingen adresserad eller oadresserad men bådaformerna innefattas av begreppet obeställd reklam. Den direktreklam som haren adresserad personuppgift grundar sig vanligtvis på ett personregister somköpts från exempelvis statens personadressregister, SPAR. Adresser kan ävenköpas från företag som har ett kundregister. Register finns att tillgå förreklambranschen men finns det i praktiken inte något spärregister attanmäla sig till.All e-postreklam ska presenteras så att det framgår att det handlar omreklam. Avsändarens adress ska tydligt framgå, och det ska finnas en adressdär konsumenterna kan avbeställa framtida utskick. Men både när det gällerpappersreklam och e-postreklam borde det omvända vara det gällande.Konsumenter som är intresserade av såväl obeställd pappersreklam som e-postreklam borde genom ett aktivt val få reklamen medan övriga hushållbesparas denna hantering. Ett alternativ kan vara att man inrättar ett registerdit man kan anmäla att man inte önskar e-postreklam.Inom EU har kommissionen beslutat om en översyn av reglerna för e-postreklam och det är viktigt att aktivt följer denna fråga.Stockholm den 13 september 2000Carina ()
mot · GO02L710 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L710av , ()BorgensåtagandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av borgensåtaganden.MotiveringBorgen innebär ett åtagande att överta betalningsskyldighet för annanperson, dvs. ett löfte att betala en skuld för någon annan om denne intebetalar. Borgensförbindelsen gäller vanligtvis ett lån men kan också gällat.ex. telefonabonnemang eller hyresavtal.Borgensåtagandet fyller en viktig funktion för personer som behöver ettlån för att exempelvis lösa sin bostadssituation. Men det har förekommituppgifter om att bostadsföretag, telefonbolag och banker utnyttjarmöjligheten att begära borgen på ett enligt min uppfattning oacceptabelt sätt.Företagen har självklart rätt att begära någon form av ekonomiska garantier.Men de måste vara beredda att ta en ekonomisk risk och inte flyttaöver den till låntagarens anhöriga och vänner. Detta blir särskilt angeläget närdet handlar om grundläggande behov som rätten till en bostad. Det får intevara så att t.ex. ett bostadsföretag eller en bank med hjälp avborgensåtagandet utnyttjar den svåra situation som en låntagare och dennesanhöriga eller vänner befinner sig i.Det behövs därför en översyn av reglerna för borgensåtaganden med syfteatt komma till rätta med det problem som här har beskrivits.Stockholm den 25 september 2000Carina ()