mot · GO02So452 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So452av , ()Vårdens statusFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka varför kvinnorna inom den offentlig sektorn harhögre sjukfrånvaro än dem med liknande arbetsuppgifter, som äranställda i privata företag.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda på vad sätt vårdens status kan höjas,arbetstillfredsställelsen ökas och nedslitningen av personalen minskasinom den offentliga sektorn.3.1 Yrkande 1 hänvisat till SfU.InledningGenom olika skräckexempel visar massmedia ofta attsituationen inom vården är otillfredsställande. Människornekas vård och skrivs ut för tidigt från sjukhusen utanmöjlighet till nödvändig social och medicinsk omvårdnadeller rehabilitering. På grund av bristande resurser inomexempelvis förlossningsvård och barnsjukvård tvingasblivande föräldrar till andra sjukvårdsområden än det egnaför att få vård. Vårdbehövande tas inte om hand vid akutasituationer, de får ligga ensamma att dö och människor medpsykiska problem får ingen hjälp etc.En av orsakerna till den uppkomna situationen är bristen på läkare,sjuksköterskor och undersköterskor. En annan orsak är vårdyrkenas lågastatus. Lågkonjunkturen och strukturförändringarna har medfört att en stor delav vårdpersonalen sagts upp från sina arbeten. Det har också inneburit att denkvarvarande personalen blivit hårt ansträngd. I vissa fall till och medutbränd.Förhållanden som i sin tur återverkat på sjukvårdens arbetsbelastning.Sjukskrivningarna för speciellt kvinnor inom den offentliga verksamheten harökat oroväckande.Dagens utveckling, där omvärldens krav ökar och individen förväntas ta etteget större ansvar, kräver att även hälso- och sjukvården arbetar framarbetstidsmodeller där det ges utrymme för exempelvis inflytande ochmöjlighet till individuell planering av arbetstid kontra fritid. En ny kultur,därtid för reflektion får rum, måste också tillåtas växa fram. Även om enarbetstidsmodell schematiskt sett kan ge möjligheter till detta, är det ändå islutändan en fråga om organisationens värderingar och prioriteringar, som isin tur ofta är en spegelbild av regeringens syn på hälso- och sjukvårdensstatus. Den anställde måste ges individuellt stöd och vägledning för att kunnalära sig en ny roll i ett föränderligt samhälle. måste vårdens statushöjas.Den offentliga sektorn etthälsoproblemAlltfler människor mår dåligt av sina jobb.Sjukskrivningarna ökar. har sjukskrivningarnamed utbrändhet som diagnos ökat . En tydligtendens är att det framförallt är kvinnor i offentlig sektorsom drabbas. Den offentliga sektorn har skaffat sig dåligtrykte som arbetsgivare.Under 90-talet har tillsatts ett flertal utredningar om arbetsliv ocharbetsmiljö. Regeringen aviserar gång på gång nya utredningar och gör nyautspel. Men i praktiken händer inte mycket. Utslitna människor lider. Dedrabbas av minskade inkomstmöjligheter. En rimlig pensionsnivå kräver attden enskilde arbetar till - helst längre. Risken är uppenbar att mångainte orkar ända dit.Problemen är också ett hot mot välfärden. Den offentliga sektorn kommeratt få svårt att rekrytera personal. Erfaren och utbildad personal flyr sektorn.Om det inte är möjligt att arbeta i den offentliga sektorn utan att riskera sinhälsa hotas den gemensamma välfärden.Ohälsan ökar för kvinnorKvinnors arbetsliv karaktäriseras av stort ansvar och litetinflytande. En situation som är farlig för hälsan och somidag tydligt visar sig i statistiken. Enligt statistik i rapportenArbetssjukdomar och arbetsskador 1998 svarar kvinnor av alla anmälda belastningssjukdomar. Statistikenvisar att de flesta smittolyckor förekommer inom vård- ochomsorgsyrken, där kvinnorna är i majoritet. av dearbetssjukdomar som kvinnor drabbas av är orsakade avorganisatoriska eller sociala faktorer.1999 översteg sjukfrånvaron i den kommunala sektorn den i den privatamed , vilket motsvarar cirka 17 000 kommunaltanställda. Den mest påtagliga förändringen är att kvinnor anställda ikommuner och landsting, som 1990 hade den lägsta sjukfrånvaron, år 1999hade en betydligt högre sjukfrånvaro än övriga. Privat anställda kvinnorssjukfrånvaro, som låg högst 1990, låg 1999 under deoffentligt anställdas. (, SOU 2000:72). Om denoffentliga sektorn inte lyckas förändra sin bild som arbetsgivare, kommerrekryteringsproblemen att bli gigantiska.Det finns anledning att undersöka varför kvinnorna inom den offentligasektorn har högre sjukfrånvaro än de med liknande arbetsuppgifter, som äranställda i privata företag.Försök för att höjavårdens statusOlika försök har visat att det går att höja vårdens status,minska sjukskrivningarna samt öka arbetsmotivation ocharbetsglädje.Den till 6-timmars arbetsdag förkortade arbetstiden i Kirunaprojektetinnebar bl a att projektets arbetstidsreform haft en stor påverkan påkorttidssjukfrånvaron. Arbetstidsförkortningen väckte stort intresse såvälnationellt som internationellt. Frågan är återigen aktuell i den allmännadebatten. Enligt vårdbiträdena beror de många sjukskrivningarna på arbetetsnatur, dvs tyngd. Kroppen slits ut mer och fortare under längre arbetsdagarän under kortare.Efter arbetstidsförkortningens införande finns det faktiska effekter påsjukfrånvaro, arbetsskador, omplaceringar etc. Kortsiktigt kan dennaförändring bero på flera faktorer. En sådan faktor skulle förutomarbetstidsförkortningen kunna vara organisations-förändringar som lett till attpersonalen trivs bättre med arbetet och därmed sjukskriver sig mindre.Kommunens kostnader för sjukfrånvaron minskade, men att det endast skullebero på 6-timmars arbetsdag är dock svårt att fastslå. Då orsaken tillsjukskrivningen är individuell behövs därför en separat undersökning för attkartlägga enskilda befattningshavares orsaker till sjukskrivning. (UrTrygghetsfondens rapport nr 20/96, Myt eller fakta. )har Svenska Kommunförbundetgenom avtal öppnat möjligheter att på lokal nivå avtala omförsöksverksamhet om arbetstidsförkortning. Syftet är att låta de kommunersom vill använda en del av löneökningsutrymmet till kortare arbetstid få göradet.Enligt en av tidningen () genomfördenkätundersökning har 54 kommuner prövat förkortad arbetstid. Av dessa har26 kommuner permanentat verksamheten. Ytterligare 32 kommuner planeraratt genomföra försök.Flertalet kommuner i enkätundersökningen lämnar inget svar på hurförkortningen påverkat ekonomin. Ett par kommuner tror på vinster på litelängre sikt eftersom sjukfrånvaron minskar och de sparade timmarna intebehövt fyllas ut helt med ny personal. 2 kommuner uppgav vidundersökningstillfället att de redan nu tjänade på arbetstidsförkortningen. Attarbetstidsförkortningen inte påverkat ekonomin uppgav 13 kommuner. I 9kommuner uppgav man dock att arbetstidsförkortningen fördyratverksamheten.I har bedrivits en försöksverksamhetinom vård, omsorg och service vid Vårdbolaget . Försöket handlari stort om att arbetstiden för vårdpersonal förkortades till 30timmar . Sammanfattningsvis visar projektet att på kort sikt ökarsamhällets direkta kostnader (i dessa beräkningar har inte hänsyn tagits tillbl a de vinster som medarbetarna upplever med en rikare fritid, högrearbetstillfredsställelse etc) men på lång sikt, påpekas i projektredovisningen,finns anledning att förmoda att fler vinster finns genom exempelvis minskadelångtidssjukskrivningar och framflyttad faktisk pensionsålder, dvs flerarbetade år. Dessutom antas att arbetstillfällen skapas och rekryteringen avyngre medarbetare underlättas. Projektets slutsats blir att, även omkostnaderna för samhället på kort sikt ökar något, de långsiktiga vinsterna förinförande av en arbetstidsförkortning för hälso- och sjukvårdspersonalenmedför vinster ur samhälls-, organisations- och medborgarperspektiv. Såledesskulle en översyn av hälso- och sjukvårdspersonalens arbetstid kunna ge bådemänskliga och ekonomiska vinster.Som ytterligare exempel kan nämnas KUPA-modellen viduniversitetssjukhuset . Utvärdering har bl a visat att projektet lett tillökat inflytande över arbetstid, kompetensutveckling, arbetstidsförkortning,mer ostört patientarbete, effektivare resursutnyttjande och stabilpersonalkostnadsnivå som i sin tur lett till kostnadseffektivitet. I flera andralandsting och kommuner än vad som nämnts pågår andra projekt gällandearbetstid och organisation inom vård och omsorg. Det finns en stor bank atthämta kunskap ur.SlutsatsDå olika projekt visat att om man kan påverka sin egenarbetssituation och sin arbetstid skapas störrearbetsmotivation och minskad sjukfrånvaron. Regeringenbör därför utreda sjukvårdens inre organisation och deanställdas arbetssituation. Utgångspunkten bör vara att höjavårdens status, öka arbetstillfredsställelsen och minskapersonalens nedslitning.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()