mot · GO02A277 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A277av , ()StressInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stress bör behandlas ur ett bredare perspektiv än bararelaterat till arbetslivet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stress bör uppmärksammas i folkhälsoarbetet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett barnvänligt arbetsliv.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibel arbetstid och förändring i semesterlagen medmöjlighet till förkortad arbetstid.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildningskonto.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om belysning av de särskilda problemen med ohälsa i offentligsektor.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgång till snabba insatser med rehabilitering vidarbetsrelaterad ohälsa.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om som aktiv rådgivare kring stressrelateradsjukdom och förnyelse av internkontrollen.9.1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.2 Yrkande 5 hänvisat till SkU.3 Yrkande 7 hänvisat till SfU.InledningDen fysiska hälsan i är god medan den psykiskahälsan tenderar att försämras. Detta konstateras också iNationella folkhälsokommitténs delbetänkande. Hälsa på likavillkor. Hög materiell levnadsstandard till trots rapporterasåterkommande om ökad psykisk ohälsa hos befolkningen.Människan behöver hälsofrämjande strukturer för både kroppoch själ.Ett rikt socialt nätverk är viktigt för att motverka rotlöshet, ensamhet ochutanförskap. Goda sociala relationer med familj, släkt och vänner är positivatrygghetsfaktorer både och i vuxenlivet.Samhällets strukturer är viktiga för människors hälsa. Utgångspunkten i depolitiska besluten måste vara omtanken om den enskilda människansvälbefinnande. Ett gott samhällsklimat bidrar till att människor känner sigdelaktiga i ett sammanhang. Det goda arbetslivet består i en arbetsmiljö därmänniskor kan uppleva trivsel, arbetsglädje och har möjlighet att utvecklas.Stress som fenomen kan upplevas såväl positivt som negativt. Positivstress uppkommer när den enskilde som befinner sig i en krävandelivssituation med pressande arbetsuppgifter dock har möjlighet att påverkaoch styra sin tillvaro. Negativ stress uppstår då den enskilde på liknande sätthar en betungande och krävande livssituation men inte har makt ochmöjlighet att i samma utsträckning påverka till förändring. I det följande ärdet begreppet negativ stress som åsyftas.Frågan om ökad stress och ohälsa har kommit att nästan uteslutande handlaom arbetstidens längd. Stressforskaren visar dock att stressinte är enbart arbetstidsrelaterad utan också ekonomi-, kunskaps- ochtillitsrelaterad. Det framgår klart i resultat att enbart förkortadarbetstid inte skapar mindre stress för den enskilde. Stressfaktorerna är mångaoch för att leva ett gott liv måste vi bemästra dem på många olika sätt. Såvälproblemen med stress och ohälsa som lösningarna på desamma måste ses i ettbredare perspektiv än att bara betraktas som en arbetstidsfråga.Arbetsmiljölagens syfte är, förutom att förebygga ohälsa och olycksfall iarbetet, också att skapa en god psykosocial arbetsmiljö. Den nya ochmodernare lagen tillkom och ökadearbetstagarens inflytande genom partssammansatta grupper påarbetsplatserna. Arbetsmiljölagen är tämligen övergripande och gäller iprincip alla verksamheter som förekommer i arbetslivet.Arbetsmiljöarbetet har under hela industrialismens epok fokuserat på denyttre miljön. Det har handlat om sådant som att förebygga dammrisk, attskydda anställda från att få fingrar avklippta i maskiner eller ramla ner fråntak. ser arbetslivet ganska annorlunda ut, både vad gäller arbetsmiljö,anställningsformer och arbetstidsförläggning.Stress visar sig som ett allt större problem i samhället, inte bara i Sverigeutan i hela Västvärlden. Stress kan vara en positiv drivkraft vilket är entillgång vid en extra ansträngd situation. Men långvarig stress leder snabbttillatt människor slits ner.Under våren 2000 har det rapporterats frekvent om att stress ochutbrändhet på jobbet ökar i omfattning. Sjukskrivningarna ökade med 50procent och det är de långa sjukskrivningarna som ökat. Tvåtredjedelar av alla som är långtidssjukskrivna p.g.a. psykiska orsaker hararbetsrelaterade problem eller är utbrända, enligt en stor undersökning vidKarolinska institutet.Professor vid konstaterar att hälften avalla som har arbete i tycker att de har alldeles för mycket att göra påjobbet. Över en tioårsperiod har andelen män med s.k. "spända jobb" ökatfrån och andelen kvinnor med denna typ av arbeten har ökatfrån 21 till 35 procent.Ett flertal utredningar är verksamma, såsom Sjukförsäkringsutredningenoch Utredningen om arbetslivsinriktad rehabilitering. samverkarmed tre andra statsråd i en arbetsgrupp. Till denna grupp knytsforskningsprojekten arbetshälsa i kommuner och landsting,Utbrändhet inom kommuner och landsting samt ochArbetarskyddstyrelsens forskning om riskerna för utbrändhet. Det äruppenbart att regeringen är ivrig att visa handlingskraft i denna fråga. Det ärdock viktigt att påpeka att regeringen missar möjligheten att vidta rättåtgärder om man enbart relaterar problemet med stress till arbetslivet.Stress i ett EU-perspektivArbetsrelaterad stress som fenomen förekommer i alla EU:smedlemsstater. Detta framkommer i Handledning om arbetsrelaterad stress,utgiven på svenska . Mer än hälften av EU:s147 miljoner arbetstagare uppger att de arbetar i mycket högttempo och under stor tidspress. Mer än en tredjedel kan intepåverka arbetsuppgifternas ordningsföljd och mer än enfjärdedel kan inte påverka sin arbetsrytm.Bland arbetstagarna uppger att de har monotonaarbetsuppgifter, har ingen arbetsrotation och utför kortarepetitiva arbetsuppgifter. Arbetsrelaterade stressfaktorer av detta slag harförmodligen bidragit till den nuvarande mångfalden av sjukdomar och klagar över huvudvärk, klagar över muskelvärk, 20procent klagar över trötthet, klagar över stress och 30 procentklagar över ryggsmärtor.En försiktig uppskattning av de kostnader som arbetsrelaterad stressorsakar ger vid handen att det rör sig om , d.v.s170 miljarder svenska kronor.Enligt EU:s ramdirektiv är arbetsgivaren "skyldig att svara för attarbetstagarens säkerhet och hälsa tryggas". Dessutom anger direktivet attarbetsgivaren har skyldighet att "utveckla en sammanhängande övergripandepolicy för det förebyggande arbetet".Stressfaktorer i arbetslivet"Man måste brinna för att kunna bli utbränd", säger på . Det är ofta duktiga ochengagerade personer som riskerar att bli utbrända, när deupplever att målen inte är möjliga att uppnå. Den drivnasjuksköterskan som aldrig får tillräckligt med tid att ta handom patienterna. Eller den idealiska arbetsförmedlaren somtvingas konstatera att ett ledigt arbete saknar sökande ellersom inte har något jobb att förmedla till den arbetslöse.Forskarna är överens om att de främsta orsakerna till stress är att inte hainflytande över det egna arbetet eller livssituationen. Detta kommer tilluttryck bl.a. på följande områden i arbetslivet:ArbetstidFörespråkarna för en generellt förkortad arbetstid har tidvisargumenterat utifrån att det skulle lösa problemen med stressoch ökad ohälsa. Enligt vissa forskare riskerar denarbetsrelaterade stressen att öka , dålika mycket arbete måste uträttas under färre antal timmar.Och i historiens ljus kan vi ju klart se att lediga och40 timmars arbetsvecka inte gjort vår tillvaro mindre stressigän den var förr.En generell arbetstidsförkortning skulle inte lösa de problem som idagexisterar på arbetsmarknaden för den enskilde individen vad beträffar ökadohälsa. Det viktiga är att individen har möjlighet att påverka förläggningen avsin arbetstid, för att samordna den med fritiden på bästa sätt.Vi ser dock mycket positivt på möjligheten för enskilda människor attkorta sin arbetstid. Individen ska ha stora möjligheter att i förhandling bytaökad lön mot kortare arbetstid. Arbetstiden ska kunna variera under enlivscykel.Platta organisationerPå många arbetsplatserna sker en förändring frånregelstyrning till målstyrning. Människor arbetar i störreutsträckning i projekt och s.k. platta organisationer i vilka ettstort egenansvar förekommer. De platta organisationernatenderar ibland att innebära ökade krav, oklara gränser, dåligtpersonalstöd och krympande resurser. Men plattaorganisationer kan också medföra större arbetsglädje, störreutvecklingsmöjligheter och större delaktighet. Allt beror påhur väl organisationen fungererar och vilka resurser denförfogar över. Många välkomnar denna förändring men endel har också drabbats hårt när projekt misslyckats eller närmålen varit orealistiska.Det är viktigt att tillgodose varje människas behov av tillitsrelateradestrukturer i arbetslivet. Ansvar och befogenheter måste gå hand i hand och engod arbetsinsats ska uppmärksammas och belönas.Ny teknikNär kompetensen för att klara av en arbetsuppgift saknas,ökar riskerna för stress. Den teknikutveckling vi sett påflertalet arbetsplatser har lett till att mångaarbetstagare upplever sig sakna tillräcklig kunskap föratt ha kontroll över sina arbetsuppgifter. Dessutom kan det ide platta organisationernas spår uppstå situationer därarbetstagare saknar nödvändigt stöd och möjlighet att frågaom råd.Varje arbetsgivare måste ge tillgång till kompetensutveckling som svararupp mot den teknikutveckling som sker inom verksamheten. Dessutom villkristdemokraterna inrätta utbildningskonton där såväl arbetstagare somarbetsgivare avsätter pengar på ett konto som kan disponeras föråterkommande studieperioder under livet. Kunskap på exempelvisteknikområdet har en snabb halveringstid som nödvändiggör återkommandefortbildning under ett arbetsliv.Utbrändhet och vägen tillbakaAlexander , docent i medicinsk psykologi, är ansvarigför Stressmottagningen på . Han menaratt stressen har tilltagit som ett samhällsproblem, därföratt många människor saknar möjligheter att klara avsamtidens krav.Den utbrända människan drabbas av sjukdomar, exempelvis hjärt-kärlrelaterade sjukdomar, men utöver det finns två olika grupper av symptom.Dels kan den utbrända människan få svårigheter i vardagen, såsom nedsattsyn, sämre minne och koncentrationssvårigheter. Även små motgångar kanöka stressen och skapa ångest. Dels kan man drabbas av trötthet,sömnproblem och utmattning som det inte går att vila upp sig från.Alexander skiljer ut tre faser i arbetet med att tillfriskna. I denförstafasen behövs akut vård med mänskligt omhändertagande och kanskemedicinering. Sedan kommer en uppbyggnadsfas där det kan behövassamtalsterapi och träning för att bygga upp psyke och fysik igen. Den tredjefasen består i habilitering tillbaka till livet och arbetslivet igen.Vägen till utbrändhet är plågsam och vägen tillbaka likaså. Vi måstegemensamt se till att skapa en tillvaro där utbrändhet inte existerar. Stresskanförebyggas.Kristdemokraternas grundsyn på etthållbart arbetslivMänniskan måste betraktas ur ett helhetsperspektiv påtillvaron. För att människan ska må bra måste samhälletformas utifrån begrepp som gemenskap, lojalitet, delaktighetoch solidaritet. Har vi ömsesidig tillit till och respekt förvarandra i ett bostadsområde och på en arbetsplats så skapardet trygghet. Den som vet att omgivningen ställer upp när detblir problem i livet blir i mindre utsträckning sårbar förpåfrestningar.Stress uppkommer när konflikt uppstår mellan arbetsliv och privatliv, närindivid och arbetsuppgifter inte passar ihop och när vi inte har kontroll övervårt eget arbete eller vårt liv. Stress påverkar inte bara våra känslor utanocksåvår förmåga till empati och vår kreativitet. Stress är inte enbart enarbetsmarknadsfråga. Det handlar om helheten i livet, om att få balans itillvaron mellan arbete, hem- och familjeliv.Förändringar av teknologi och marknader har medfört att livet tycks rörasig i allt snabbare takt. Nationella gränser suddas ut och konkurrensenhårdnar. Företag, organisationer, egenanställda och arbetstagare tvingas tillökad flexibilitet. De börsnoterade bolagen har aktieägare som kräveravkastning på sina satsade pengar. För den enskilde luckras gränsen mellanarbetstid och fritid upp när allt fler tar jobbet med sig hem. Vi är ständigtuppkopplade, nåbara och tillgängliga. Priset för detta är ofta en ohälsosamstress som leder till olika sjukdomar. Inte bara individen utan också företagenoch samhället i stort betalar ett högt pris för att stress slår ut friska,arbetandeindivider.Den enskilda människans ansvarVarje människa har ansvar för sitt eget liv, för sig själv, menockså för andra. Alla måste ställa frågan vad som är viktigt ilivet och tillåta svaret på frågan att forma tillvaron. Manmåste ta vara på livet så man orkar arbetslivet ut.En människa som upplever stress måste fråga sig om stressen kommerinifrån henne själv eller utifrån omvärlden. Är det arbetsliv eller privatlivsomutgör största stressfaktorn? Alla måste ta ansvar för sin egen hälsa. För attskapa balans i tillvaron måste man våga säga nej till vissa saker. Näryrkeslivet tenderar att bli alltmer gränslöst gäller det att skapa egna gränserför sig själv och för andra.Viktiga åtgärder för att skapa en hög trivselnivå i livet är att:- främja balansen mellan arbete och fritid- vårda relationer med släkt och vänner- främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje påarbetsplatsen- framföra klagomål till den det berör- utföra arbetet så att man kan vara stolt över det- se till att du har en arbetsbeskrivning som du förstår- vara delaktig på arbetsplatsen och komma med förbättringsförslag- ta tid för sammanhängande återhämtning med tillfälle till miljöbyte ochvila.Arbetsgivarens ansvar"All vinst börjar med trivsel på arbetsplatsen", sa en föredetta NK-direktör. Arbetsgivaren har ett ansvar att skapa ettarbetsliv där människor kan behålla hälsa och arbetsglädjetrots snabba förändringar och högt tempo. Arbetet måsteorganiseras så att människor inte slits ut. Strävan måste varahela människor i ett helt företag.Viktiga åtgärder är att:- främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje påarbetsplatsen- ställa rimliga krav och ge varje arbetstagare en tydlig arbetsbeskrivning- införa flexibel förläggning av arbetstid utifrån verksamhetens behov ochde anställdas önskemål- informera om rutiner när det gäller framförandet av klagomål- uppmuntra och bevilja tjänstledighet för både mammor och pappor, förvård av barn- göra anställda delaktiga och ta vara på deras idéer för att utvecklaverksamheten- uppmuntra och belöna goda arbetsinsatser och goda idéer- hålla utvecklingssamtal med varje anställd och att nyttja samtalen somunderlag för kompetensutveckling.Om personalen har goda arbetsvillkor och känner delaktigheti verksamheten så blir personalrekrytering ett mindreproblem. Tillväxt och lönsamhet kan baseras på personalensvälbefinnande och medinflytande. Det är bekymmersamt attkonstatera att sjukskrivningar och utbrändhet är störst inomden offentliga sektorn.Samhällets ansvarPolitiken måste självfallet använda sig av aktuell forskningsom underlag för beslut som kan skapa ett uthålligt och gottarbetsliv.Politikens uppgift är att:- ge goda förutsättningar för ett sunt företagande- ge goda förutsättningar för ett salutogent, d v s friskt, arbetsliv såväl ioffentlig som privat sektor- ge goda möjligheter för ökad rörlighet i arbetslivet, parat med god trygghet- ge goda förutsättningar för folkhälsoarbetet- möjliggöra vinstdelningssystem för arbetslivet- ge goda förutsättningar för kompetensutveckling i arbetet.Kristdemokraternas förslag för ettmänskligt och uthålligt arbetslivFolkhälsoarbeteDen fysiska hälsan i är god medan den psykiskahälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi,låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltidsom förklaring till den psykiska ohälsan. Även undermateriellt goda förhållanden förekommer ohälsa på detpsykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid ärmateriella faktorer som orsakar ohälsa eller att mer pengar ärlösningen på problemen. Människan är en helhet där bådekropp och själ behöver vårdas.Människans behov av gemenskap och trygghet kan inte ersättas, utanmåste tillfredsställas redan från födseln. Otrygghet grundad i barndomenföljer ofta individen upp i vuxen ålder och denne får ofta bära med sigotryggheten resten av livet.De immateriella värdena måste beaktas som viktiga hälsofaktorer och gesett större utrymme i det framtida folkhälsoarbetet.Folkhälsoarbete måste bedrivas på alla nivåer i samhället; nationellt,regionalt och framförallt lokalt. Kommuner och landsting har ett viktigtuppdrag att våga arbeta förebyggande. Goda exempel finns som visar attkommuner som har satsat utifrån ett salutogent (friskhets-) perspektiv och haravsatt resurser på friskvård, har minskat antalet sjukdagar per anställd trotsattkommunerna i övrigt bevittnar en ökning av sjukfrånvaron.Mer tid för barnen i ett barnvänligt arbetslivEn förutsättning för att både kvinnor och män ska hamöjligheten att utvecklas i sin yrkesroll och kunnafungera i den viktiga föräldrarollen, är att vi kan skapa ettbarnvänligt arbetsliv, alltså en arbetsmiljö där det ses som enkompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårdaoch fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor.Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, ären varningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempoi arbetslivet och ökad arbetslöshet med därtill ökad rädsla för att förlorajobbet, försvårar föräldraskapssituationen. Det är förödande för en nation omden inte skapar utrymme för barn att födas och för vuxna att vara föräldrar.En familjepolitik som tar sin utgångspunkt i att barnen får en trygg ochharmonisk uppväxt, där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kommeratt motverka de stressymtom som ökar. skriver i sittdelbetänkande att "även i skolåldern är föräldrarnas insatser avgörande förbarnens hälsa". Det bekräftar uppfattning att det är genomatt stödja föräldrarna som man bäst hjälper barnen, inte genom styrda bidrag.Regeringens förslag om maxtaxa går i motsatt riktning. Genomförs förslagetkommer det sannolikt att medföra att de minsta barnen kommer att vistaslängre tid från hem och föräldrar och stressen för både föräldrar och barnkommer att öka.Vi förespråkar istället att ansvar och resurser ges till föräldrarna. Ett sättäratt anförtro föräldrarna ansvaret att själva utforma sin vardag och kunna väljaden barnomsorgsform som de anser bäst. Barnomsorgskontoreformen somkristdemokraterna, , och föreslår, gerföräldrarna denna viktiga valmöjlighet. De ekonomiska villkoren för att tahand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring,möjlighet till föräldraledighet i åtminstone med tillgång tillbarnomsorgskontot, tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljasefter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationenföräldraskap och arbetsliv.Skolan står inför stora utmaningar inte minst med tanke på denproblematiska arbetsmiljösituation som råder på många skolor. För storaklasser med få lärare, mobbning och andra problem, bidrar på flera håll till attskapa en skolmiljö som orsakar ökad förekomst av stress. Om dettakombineras för eleverna, med långa vistelser borta frånhemmet utan tillräcklig tid för vila, ökar riskerna för stress. Allt fler barnuppvisar olika stressymtom och detta fenomen sprider sig allt längre ner iåldrarna. Fritidsverksamhet för skolbarn, den s.k. skolbarnomsorgen, sker oftai skolans lokaler, med samma kamrater. Arbetsdagarna för många barn bliröver . Föräldrars möjlighet till flexibel förläggning av arbetstidenskulle därmed öka möjligheten att minska barnens dagliga vistelsetid iskolrelaterad miljö.Föräldrar önskar en mer flexibel arbetstid, inte kortare. Detta i första handför att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det visar en undersökningsom Hem och Skola gjort. anser att flexibel arbetstidsförläggning ärbästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar möjligheten att också ha mertid för sina barn när de nått skolåldern eller behöver föräldrastöd somtonåringar. Det möjliggör för föräldrar att följa med både till tandläkaren ochsimhallen.Distansarbete utförs oftast från hemmet och kan ibland kombineras med enhelt fri förläggning av arbetstiden till vilka av dygnets timmar som helst.Genom att ha kontakt med sin arbetsplats via dator, har nya möjligheteröppnats för distansarbete. Många föräldrar finner denna kombination varautmärkt. Då kan man ägna sig åt barnen under deras vakna timmar och arbetanär barnet sover eller befinner sig i skolan. Man minskar också restiden. Idagdistansarbetar 200 000 människor i landet.Vi ser också positivt på s.k. job-sharing, där två parter med likartadkompetens delar på ett jobb för att klara till exempel barnomsorg på ettfamiljenära sätt. Arbetstidsförläggning som går väl att förena med familjelivär en angelägenhet för framtidsinriktade arbetsgivare.Underlätta dubbelarbetetStress är som tidigare nämnts inte enbart enarbetsmarknadsfråga. För många kvinnor är stressen utanförjobbet det stora problemet. De flesta män uppger situationenpå arbetsplatsen som den främsta källan till stress. Förkvinnor är livet utanför jobbet en minst lika viktigstressfaktor, menar professor somarbetar med kvinnor med stressrelaterade sjukdomar. Studiergjorda och mitten av visar attkvinnor generellt sett har större utsöndring av stresshormonetnoradrenalin. stiger kvinnans adrenalinhaltkraftigt och når sin topp vidåttatiden. Då har mannens stresshormon lagt sig tillrätta efteren liten topp . En studie på 300 kvinnor, somvårdats för akut kranskärlssjukdom i åldern , visadeatt den stress som var förknippad med familjelivet utgjordeden största faran för hälsan. Många män i den yngregenerationen har en situation som mer liknar kvinnans, trorKristina . Dock finns det inga studier somundersökt detta.Kristdemokraterna anser att stressen måste minska också i hemmen.Möjligheten att köpa privata tjänster såsom städning, tvätt, trädgårdsskötsel,fönsterputsning, bilvård o.s.v., måste öka. Det ger möjlighet för familjer attfrigöra tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessatjänster själva. Sänkt skatt på hushållsnära tjänster skulle ge lägre priser ochett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra även för låg- ochmedelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsuppgifter i hemmet, till förmånför andra aktiviteter alternativt vila.För många människor, främst kvinnor och småbarnsföräldrar, ärdubbelarbetet mest påfrestande - inte arbetstidens längd i sig. På grund avvåra höga skatter lägger vi i ned mycket tid på sådant som man köperi andra länder. Om vi vill lätta på arbetsbördan är det bättre att skapaförutsättningar för alla att köpa hushållstjänster än att sänka arbetstiden föralla. Det kan ske genom att hushållsnära tjänster berättigar till enskattereduktion på av arbetskraftskostnaden. En sådan reformskulle förbättra förutsättningarna för den vita marknaden för hushållstjänster.Det skulle öka jämställdheten, eftersom det fortfarande ofta är kvinnorna somhar huvudansvaret för hemmet och barnen. Genom vårt förslag tror vi att flerkommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både mänoch kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. Vidare skullevårt system öka sysselsättningen och göra många svarta jobb vita.Flexibel arbetstidEtt gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytandeför personal. En av de allra viktigaste faktorerna för denenskilde är att få påverka omfattning och förläggning avarbetstider. Ett ökat utrymme av självvalda arbetstider gerockså en positiv inverkan på arbetsklimatet och minskarstressfaktorn.Enligt SCB:s statistik anser av alla anställda att de harinflytande över arbetstidens förläggning. Andelen har ökat markant de senasteåren.