mot · GO02U211 · 2000-10-05 00:00:00 — Men innan merrättvisa villkor dominerar världshandeln och relationerna mellan rika ochfattiga länder kommer biståndets utformning och omfattning att ha storbetydelse.Med sorg har vi noterat hur det svenska biståndet har minskat genombeslut av den borgerliga regeringen och den socialdemokratiska regeringen isamarbete med . Målet om av bruttonationalinkomsten(BNI) till biståndet övergavs i efterdyningarna av den ekonomiska kris somSverige genomled och införandet av ett utgiftstak ibudgeten.Detta har fått stora återverkningar för många framgångsrikabiståndsprojekt i tredje världen. Dock har alltid en kompakt majoritet iSveriges riksdag förespråkat en snar återgång till ett bistånd som omfattarminst av BNI. I samarbetet mellan regeringen, ochMiljöpartiet har partierna kommit överens om att biståndsmålet ska uppnås iden takt som samhällsekonomin tillåter. anser att dennuvarande samhällsekonomiska utvecklingen gör det möjligt att genomföraen relativt snabb återgång till enprocentsmålet. Vi anser att målet bör uppnåsinom en femårsperiod.En stor del av det bistånd som kan påverka administreras av EU. Iårets budget uppgår EU:s bistånd till . Detta bistånd harhanterats på ett centralstyrt för att inte säga korrupt sätt. Det är ytterstineffektivt. Utbetalningsnivån är ytterst låg. finns över 50 miljarderkronor i reservationer, pengar som samlats på hög, och för detta biståndsaknas en strategi. De pengar som betalats ut har betalats ut till f.d. franskaoch brittiska kolonier. måste mer aktivt arbeta för att EU:s biståndhanteras seriöst och underordnas en strategi som syftar till att utrotafattigdomoch underordning.Sverige måste med kraft kräva en strategi och en effektiv administrationnär det gäller EU-biståndet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Bistånd, demokrati ochvapenhandelI praktiskt taget alla diskussioner om bistånd kommer fråganom demokrati upp. Inte sällan förs kravet fram att Sverigeendast skall ge bistånd till länder som har ett fungerandedemokratiskt system. Vad man skall bistå med är alltsåendast bistånd som ett ekonomiskt komplement till en redanfungerande politisk demokrati. Andra hävdar däremot attbiståndet skall användas för att understödja en demokratiskutveckling eller kanske till och med initiera en sådan. I detförstnämnda fallet ställer man ett krav som innebär att ettstort och viktigt mål uppfyllts. I det sistnämnda fallet handlardet om att man ser biståndet som ett medel. Bristen pådemokrati går dock ofta hand i hand med en outveckladekonomi. Man kan därför knappast ställa krav på ochformulera ett krav på politisk demokrati för att ett land skallerhålla bistånd eller bli föremål för svenskt internationelltutvecklingssamarbete. Sådana överväganden måste ske frånfall till fall. Vad som däremot borde kringgärdas med merstrikta villkor är fattiga länders inköp av krigsmateriel. Dettydligaste exemplet på detta har varit Etiopiensom tidigare förde kostsamma krig mot den eritreanskabefrielserörelsen och mot om Ogaden ochnyligen mot den nya staten . Vi menar att den svenskaregeringen bör ställa hårdare villkor för det svenska biståndetnär det gäller länder som som de söker biståndbygger upp en militärapparat. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Samtidigt anser vi att det är orimligt att den tillåtersvenska företag att exportera vapen till de båda i praktiken krigförandeländerna, som skedde när det gäller konflikten , mensamtidigt drar in biståndet till viktiga biståndsprojekt för fattiga kvinnor iIndien.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()