mot · GO02MJ841 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ841av , ()En liberal miljöpolitik1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen verkar för en lägsta nivå på koldioxid-skatt i EU.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett system för handel med utsläppsrätter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en fortsatt grön skatteväxling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av en skatt på avfallsförbränning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av en för EU gemensam kilometerskatt pålastbilstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värnandet av den biologiska mångfalden.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skärpa älvskyddet enligt tre punkter. begär hos regeringen förslag på sådan ändring att 1 § 4 och9 § förordningen (1998:22) om statliga bidrag till vissa investeringarinom energiområdet utgår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör ges i uppdrag att genomföra eninventering av uppdämda vattendrag som kan restaureras i syfte attåterskapa strömmande vatten.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Natura 2000.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att skydda och anlägga våtmarker.12. begär hos regeringen förslag till införande av miljöåklagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser för att minska oljeutsläppen i Östersjön.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en långsiktig plan för att åstadkomma minskning av utsläpp avmiljöföroreningar i och för bevarande av den biologiskamångfalden.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att minska utsläppen till sjöar och vattendrag.16. begär hos regeringen förslag på sådan lagändring attåtgärdsprogram för att uppnå miljökvalitetsnormer blir bindande.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att allmänhetens positiva inställning till källsorteringvärnas och att hushållen ges ekonomiska incitament för en fortsattkällsortering.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en samhällsekonomisk analys av systemet med producent-ansvar måste mynna ut i eventuella justeringar i avgifter och regelverk såatt kostnader tydligt motsvaras av miljövinster.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utöka producentansvaret till att omfatta fler produkter.20. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning:21.Tabell 1: (Anslag (tusental kronor) Regeringens förslagAnslagsförändringar )1 Yrkandena 1 och 3-5 hänvisade till SkU.2 Yrkande 7 hänvisat till BoU.3 Yrkande 8 hänvisat till NU.4 Yrkande 12 hänvisat till JuU.3 InledningLiberal politik utgår från den enskilda människan. Den enskildamänniskan är också utgångspunkten för liberal miljö- ochnaturresurspolitik. Naturens skönhet och rikedom är viktig för vårlivskvalitet. Den biologiska mångfalden är en förutsättning förmänniskans överlevnad, men också en ständig källa till inspiration ochrekreation. Att bevara orörd natur, ostörda rekreationsområden ochbiologisk mångfald är därför viktiga mål för liberal miljö- ochnaturresurspolitik.Vårt övergripande mål - den enskilda människans frihet och livschanser -kombineras naturligt med insikten om att mänskligheten är beroende avjordens resurser. Miljöpåverkan av mänsklig verksamhet får inte överskridagränserna för det som är ekologiskt hållbart. En människas frihet får inteinskränka andra människors frihet. Därmed har vi också ansvar att vårdajordens resurser för kommande generationer. Förvaltarskapstanken är därförvår utgångspunkt för hur vi ser på människans förhållande till naturen. Vårrätt att bruka är inte en rätt att förbruka. Människan är kapabel att ta ansvarför miljön då hon har en unik förmåga att dra lärdom av sina misstag ochmedvetet göra moraliska ställningstaganden.Hotet mot miljön har bytt karaktär. Från att främst ha varit en fråga omsynliga och omedelbara fabriksutsläpp med nationella eller högst regionalaskador har miljöproblemen blivit både globala och diffusa. ärföroreningar stora hot mot miljön. Det är tydligt att de största miljöproblemen- som klimatförändringar och förtunningen av stratosfärens ozonskikt - tillstor del är globala och beror på människors levnadsmönster. En säkrad godlivsmiljö i det globala perspektivet är en utmaning som delas av hela jordensbefolkning.Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn och en tilltro tillvarje generations förmåga att finna lösningar på sin tids problem och kännaett ansvar för kommande släkten. Vi har också en positiv teknikvänlig syn påverkligheten. Genom tekniska framsteg har mänskligheten kunnat upptäckaflera miljöhot och i många fall också minskat deras inskränkningar på denframtida friheten.Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande och miljötänkande är ennödvändig utgångspunkt för miljöarbete. En liberal miljöpolitik bejakarekonomisk tillväxt som förutsättning för att skapa resurser tillmiljöförbättrande åtgärder. Marknadsekonomin står inte i motsats tillförbättrad miljö, utan är tvärtemot ett medel som använt på rätt sätt effektivtkan lösa många av dagens stora miljöproblem. är också det partisom och hårdast drivit frågan om användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken.Den positiva liberala inställningen innebär dock inte att vi aningslöstmenar att det går att tänja naturens spelregler hur långt som helst. Det är docktydligt att naturlagarna på ett tidigt stadium när miljöns intresse står ikonfliktmed miljöfarlig verksamhet måste ges företräde. En viktig slutsats av detta äratt en försiktighetsprincip måste prägla all mänsklig relation till naturen.Vi liberaler är övertygade om att miljöhoten går att bemästra. Men detkräver att ord blir handling. Det är hög tid att fatta de beslut som omsätterdenpolitiska retoriken till konsekventa och medvetna åtgärder som ger konkretaresultat i miljöarbetet.4 KlimatpolitikenFrågan om huruvida det finns en av människan förorsakad växthuseffekthar debatterats intensivt . har utmanarna avklimatkonventionens slutsatser blivit allt färre. Det finns en - ommöjligt - ännu starkare konsensus om att det existerar en av människanförorsakad växthuseffekt, som har visat sig som bl.a. en ökning avjordens medeltemperatur under det senaste halvseklet, en minskning avden lägre stratosfärens medeltemperatur, en sedan några decennier mermarkant uppvärmning av de nordligaste delarna av , ochAlaska, en snabbare ökning av den totala nederbörden på jorden, enminskning av havsisens utbredning i och en markant minskning avglaciärernas utbredning på norra halvklotet.Det blir också allt tydligare att den förstärkta växthuseffekten på grund avmänniskans utsläpp av växthusgaser är den viktigaste orsaken till denpågående förändringen av klimatet. Förändringar av solstrålningen ochvulkanutbrott har bidragit, men endast i mindre grad. Mängden koldioxid iluften har ökat med sedan mitten på 1800-talet.Klimatsystemet är trögt p g a att det tar tid att värma upp oceanernas vatten.Troligen har vi därför bara sett kanske hälften av de klimatförändringarsom kommer att ske till följd av de utsläpp som har gjorts . Det tarockså för motåtgärder att förhindra att en klimatförändring gerresultat. De utsläppsminskningar världssamfundet enades om i Kyoto 1997skulle innebära att ökningen av mängden koldioxid i luften skulle reducerasmed jämfört med om inga åtgärder vidtas. Kyotoprotokollet ärsåledes ett mycket litet steg på vägen mot en minskad växthuseffekt.Vare sig Kyotoprotokollets målsättning kommer att nås eller inte kommerförhandlingar om tillåtna utsläpp att påbörjas inom ungefär fem år.EU accepterade i Kyoto en minskning . Sannolikt kommer minst15 % av krävas under perioden 2010-2020.4.1 Klimatpolitik i tvångströjaFrågan om vilken politik ska föra för att minska risken förväxthuseffekten är således en av de viktigaste som svenska politiker ställsinför över huvud taget.I april 2000 presenterade sina förslag på åtgärder ochlångsiktiga målsättningarna. menar att kommitténs arbete ochmöjligheter att presentera en rationell och kostnadseffektiv strategibegränsades av de förutsättningar som gavs i direktiven, främst att detenergipolitiska beslut som signerats av , ochVänsterpartiet var en av utgångspunkterna.En sådan tvångströja är oacceptabel för oss som gick emot energibeslutetoch anser att ska öppnas igen. Stängningen av en reaktor iBarsebäck leder till att våra utsläpp av koldioxid ökar med 2-4 miljoner tonper år. Sedan stängdes har dess el ersatts av produktion frånkolkraftverk som bränner ungefär stenkol ! Skulle även denandra reaktorn stängas ökar utsläppen ytterligare - i Sverigeeller i våra grannländer.Sedan (s), (c) och (v) drev igenom stängningen av har de vidflera tillfällen lovat att detta är förenligt med klimatpolitiskaåtaganden. Men regeringen har inte presenterat åtgärder som skulle kunnabryta den negativa utvecklingen av utsläpp av växthusgaser. NärEU:s medlemsländer fördelade unionens åtagande i Kyoto förhandlade AnnaLindh fram en rätt att öka utsläpp . Det bekräftadeFolkpartiets kritik om att kärnkraftsavvecklingen övergav mål attutsläppen ska stabiliseras nivå och därefter minska.4.2 klarar inte sina åtagandenDe scenarier lämnade till pekar påen ökning . är än mer alarmerande ochpekar på en ökning på . Således leder regeringens nuvarandepolitik till att ökar sina utsläpp med mellan 4 och 11 miljonerton, varav ungefär beror på stängningen av 1.Risken är stor att klimatpolitiken havererar. Att enas om stoltaproklamationer om minskningar av mängden koldioxid i luften ochprocentuella reduktioner av växthusgasemissioner är enkelt. Attomsätta dem i handling är svårare. Det beror inte enbart på energibeslutet.Klimatpolitiken begränsas av att vi försöker formulera nationella lösningar,fast det rationella är åtgärder på kontinental nivå. En annan begränsning är detpolitiska systemets oförmåga att hantera långsiktiga problem - vi vetingenting om potentialen för teknisk utveckling på några decenniers sikt.4.3 förslag till klimatstrategi i tre steg4.3.1 Ge EU makt över klimatpolitiken - inför ett "miljöns EMU"Kyotoöverenskommelsen var en stor framgång för EU. Utan ett mycketenträget arbete från EU:s sida hade klimatkonventionen från intekunnat omsättas i ett faktiskt åtagande från i-världens sida att reducerasina utsläpp. Ett viktigt bidrag var att EU förhandlade med som ettblock och åtog sig en reduktion för hela unionen på mot attUSA åtog sig en minskning på 7 procent.På hemmaplan återföll EU dock i nationell huggsexa och fördeladeutsläppsreduktionerna mellan medlemsländerna efter förhandlingar. Några ärvinnare och andra förlorare - ska minska sina utsläpp med 21procent, medan får öka . Inte oväntat pågår nu ettmisstänksamt spel mellan medlemsländerna där rationella åtgärder stoppaseftersom de inte kan genomföras ensidigt av ett medlemsland utan storaeffekter för konkurrenskraften.För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges makt överklimatpolitiken. Att unionen agerat gemensamt utåt har lett till goda resultat.Nu krävs gemensamt genomförande också inom . En europeiskminiminivå för koldioxidskatten är ett första steg. Trots att alla partier sägersig förespråka en sådan är i realiteten en av de värsta bromsklossarnamot en sådan utveckling. Skälet är att socialdemokrater och moderater bildaren ohelig allians som vägrar låta förändras så att beslut ommiljöskatter kan fattas med majoritet. Eftersom enighet krävs kommer detmedlemsland som har lägst miljöambition att stoppa en rationellklimatpolitik. har det varit och risken är förstås stor attproblemen ökar när nya medlemmar med stor kolproduktion får vetorätt.Det är mycket glädjande att majoritet enats om enändrad svensk linje i denna avgörande fråga och oerhört angeläget attregeringen snabbt ändrar sin inställning i frågan och äntligen börjar drivaklimatpolitiken på rätt politisk nivå - den europeiska.4.3.2 Inför handel med utsläppsrätterEn europeisk koldioxidavgift kommer inte att vara nog för att klarautmaningen. Utsläpp av växthusgaser är i princip en komponent i allhandel mellan medlemsländerna. Förebilden för EU bör därför varaEMU-samarbetet. Unionen måste skapa en gemensam valuta förväxthusgaser - en ekologisk euro i form av utsläppsrättigheter.Kyotoprotokollet skapar möjligheter för länder att klara sina åtagandengenom att handla med utsläppsrätter. Metoden har använts med stor framgångför att reducera svavelutsläppen i . Att fördela utsläppsrätter viamarknaden har stora fördelar jämfört med administrativa regleringar, menockså jämfört med skatter och subventioner. För det första leder de till detmål som har uppsatts - ska vi bara släppa ut koldioxid kommer det inteatt finnas fler rättigheter att köpa. För det andra innebär utsläppshandel attdetär den som släpper ut växthusgaser som betalar. Därmed får företag, ochhushåll, incitament att påverka den tekniska utvecklingen i rätt riktning. Detblir lönsamt att forska mera om tekniker och innovationer som minskarutsläppen.Det är därför angeläget att ägna kraft åt att införa ett system för handelmed utsläppsrätter. Huvudalternativet bör förstås vara att införa ett"ekologiskt EMU" d.v.s. en europeisk handel med utsläppsrätter beslutad påEU-nivå. Men även om detta tar tid eller visar sig svårt att genomföra börSverige införa ett eget system för handel med utsläppsrätter så snart sommöjligt.4.3.3 Avveckla inte BarsebäckDet står också helt klart att stängningen av ökat utsläppen avkoldioxid på ett sätt som är mycket svårt att förena med våra åtagandenoch ambitioner inom klimatpolitiken. Trots detta har vi bara sett en litendel av det problem som uppstår när kärnkraften avvecklas. Efterelmarknadens avreglering pekar allting på att kärnkraftselen under denärmaste decennierna kommer att ersättas med kol- ellernaturgasproducerad el i eller i våra grannländer. 1980 årsfolkomröstning bör därför inte längre ligga till grund för energipolitiken.Med växthuseffekten för ögonen bör kärnkraftsparentesen ienergiproduktionen förlängas och reaktorerna behållas så länge det ärsäkerhetsmässigt och ekonomiskt försvarbart.5 Grön skatteväxlingFolkpartiet anser det vara viktigt att driver en offensivmiljöpolitik och därigenom verkar pådrivande i det internationellamiljöarbetet. Vi ställer oss positiva till principerna för en grönskatteväxling. är det angeläget att beakta industrinsinternationella konkurrenskraft och att miljöskatterna inte driver företagatt lägga verksamheten i andra länder. I värsta fall skulle detta till ochmed kunna försämra miljön, nämligen om miljökraven i dessa andraländer är avsevärt mildare än i . Det är också viktigt att notera atteffektiva miljöskatter leder till att skattebasen minskar, vilket naturligtvisreducerar möjligheten att finansiera andra skattesänkningar.Genom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för den ekonomiska politiken.För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att detsker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det intefråga om en grön skatteväxling, utan snarare en missriktad svartväxling tilldålig kurs.De höjningar av koldioxid- och elskatterna som regeringen och dessstödpartier föreslår i årets budgetproposition innebär till viss del en sådansvartväxling. Trots omfattande skatteväxlingar från arbete till miljö i sambandmed skattereformen , som stod bakom,kommer fortfarande mångdubbelt mer av skatteinkomsterna från arbete änfrån miljö och energi. Det är en fördelning som successivt måste förändras.Folkpartiet accepterar delar av de föreslagna höjningarna, bland annat somfinansiering av den miljömässigt motiverade sänkningen av momsen påkollektivtrafik. Vi vill dock ge regeringen tillkänna att arbetet medklimatpolitiken riskerar bli effektlöst om inte ett större helhetsgrepp tas. Ettsådant bör enligt vår mening (se avsnitt 4.3) innefatta strävan efter eneuropeisk miniminivå för koldioxidskatten, förberedande av ett system förhandel med utsläppsrätter samt att kärnkraften behålls så länge det ärsäkerhetsmässigt och ekonomiskt försvarbart.5.1 Skatt på avfallsförbränningAvfallsförbränning utgör en av de största globala källorna tilldioxinbildning. Det finns all anledning att verka för andra mer hållbaraoch miljövänligare vägar för avfallshantering än förbränning. För attstimulera till avfallsminimering, materialåtervinning och biologiskabehandlingsmetoder bör förbränning av avfall beskattas. Folkpartietföreslår därför en viktbaserad skatt på förbränning på samma nivå somdagens deponiskatt.5.2 DieselskattenRegeringen föreslår i budgetpropositionen en höjning av energiskatten pådieselolja som ett led i skatteväxlingen.De transportföretag som använder dieselolja som drivmedel ärsjälvklart negativt inställda till ökat skatteuttag på diesel. Transportnäringenhar precis som alla övriga näringsgrenar i vårt land fått känna påinternationell konkurrens från våra grannländer. Det har förts fram synpunkterom att svenska åkare inte klarar konkurrensen från seriösa utländska samtoseriösa inhemska och utländska åkare. Till detta skall läggas lägre skatteroch avgifter, tummande på regelboken och dumpade priser som ytterligarepressar åkerinäringen.Även om en prisjämförelse med våra viktigaste konkurrentländer visar attdieselpriset inte på något sätt efter en höjning blir alltför avvikande, finnsallanledning att ta svensk transportnärings problem på allvar.Folkpartiet motsätter sig därför ytterligare höjning avdieselskatten. I stället bör regeringen arbeta inom EU för införandet av engemensam kilometerskatt på lastbilstrafik - en miljöåtgärd som rimmar bramed strävan efter en enhetlig inre marknad med konkurrens på lika villkor.6 Den biologiska mångfaldenSkyddet av den biologiska mångfalden står högt upp på Folkpartietspolitiska miljödagordning. avverkas i ett områdedär man är väl medveten om att det finns hotade arter. Ett sätt att skyddanaturskog och därmed den biologiska mångfalden är att undanta vissskogsmark från skogsbruk. För att en del av sista naturskog skakunna bevaras för kommande generationer måste mer skog skyddas ireservat.6.1 SkogenNaturens skönhet utgör en viktig dimension av livskvalitet. Tillgången pånaturupplevelser utgör således ett viktigt mått av frihet för medborgarna.För att säkra naturvärdena krävs insatser över hela det miljöpolitiskafältet, eftersom samtliga miljöhot i slutändan alltid går ut över naturensskönhet. Vissa former av skogsbruk med dess brukningsmetoder utgör etthot mot den biologiska mångfalden i skogen. Genom den nuvarandeskogsvårdslagen och genom ökade kunskaper hos skogsbrukarna har dockviktiga framsteg gjorts. Vi ser med glädje hur ett konstruktivt samarbeteutvecklats mellan skogsägare och miljöorganisationer.I skogen återfinns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden förmånga arters överlevnad. Dessa förutsättningar måste återspeglas iavverknings- och reproduktionsreglerna för att den biologiska mångfaldenskall bevaras. Skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog har vi ettspeciellt intresse att bevara. Där inte vardagshänsynen räcker till är olikaformer av områdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem ochunika biotoper. För detta ändamål måste dock avsättas tillräckligt medresurser för markinlösen.Miljövårdsberedningen menar (SOU 1997:97) att börskyddas i reservat och genom biotopskydd. Omkring 600 000hektar bedöms kunna skyddas inom ramen för frivilliga åtaganden. harskogsbruket frivilligt skyddat 25 000 ha nedanför den fjällnära skogen.Beträffande reservat i skogsmark har tidigare ställt sig bakom ettuttalande att av den produktiva skogsmarken nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Detta förutsätter att målför miljöanpassning av skogsbruket uppfylls. inte målet ökarreservatsbehovet upp till emot . börreservatsbehovet vara uppfyllt.Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarnaäven vid skydd av mindre biotoper krävs trots regeringens tillskott ytterligareökade budgetanslag till markinlösen. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade. Det är framförallt stora områden av ovärderlig så kalladgammelskog som står på spel. Effekten av det otillräckliga anslaget blir attvärdefulla biotoper förstörs och att den biologiska mångfalden utarmas. Pånågra timmar kan värdefulla områden försvinna som kommer att ta hundratalsår att återskapa.I Världsnaturfondens genomgång av skogspolitiken i får Sverigekritik för att inte skydda tillräckliga delar av skogsmarken. har iflera år föreslagit kraftigt höjda anslag för skydd av skogsmark. Det ärglädjande att regeringen höjt anslaget, men vi förespråkar att anslaget höjsytterligare. Det är just takten i skyddsarbetet som är och kommer att vara denavgörande faktorn för om klarar målet att bevara den biologiskamångfalden i tillräcklig omfattning. För att komma upp till en rimlig nivå villFolkpartiet under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utökaanslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden medytterligare utöver regeringens förslag.6.2 Stärk älvskyddetDen absoluta merparten av våra älvar är exploaterade för att utvinnaelektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av de stora älvarna och andrabetydande vattendrag i outbyggt skick. En utbyggd älv med följandemiljöskador kan inte återställas. Det är därför av stor betydelse förnaturvården att de orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. Debesitter unika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem för hotadedjurarter. Vid ett flertal tillfällen har under den innevarandemandatperioden dock frågan om att bygga ut vattenkraften förts på tal.Frågan om skyddet för de så kallade nationalälvarna, älv, älv,Piteälv och , regleras i 3 kap naturresurslagen. Dessa reglerhar inarbetats i den nya i oförändrat skick under rubriken. Endast några redaktionella ändringar har gjorts.Folkpartiet liberalerna har drivit kravet på ett starktlagstadgat skydd för orörda älvar och vattendrag. Trots framgångarär det legala skyddet, enligt vår mening, fortfarande för svagt. Regeringenavvecklar nu kärnkraftsreaktorer trots att miljövänligare alternativ förnärvarande inte finns utbyggda. Detta äventyrar eltillgången ochmedfört att hotet mot värdefulla vattenområden ökar dramatiskt.Det senaste beklagansvärda exemplet är regeringens beslut attbygga ut Långforsens kraftstation i , efter att frågan bollats mellanNärings- och Miljödepartementen . Beslutet fick hård kritik frånbland andra Naturskyddsföreningen.Hotet mot skyddsvärda vattendrag skärps ytterligare av att företrädare förvattenkraftsindustrin allt oftare hävdar att "miljöanpassadvattenkraftsutbyggnad" inte ger lika stora skador på miljön som tidigare.Begreppet "miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad" är oriktigt ochinnehållslöst. Teknikutveckling och effektivisering av kraftutvinning ärsjälvfallet välkommen, men all vattenkraftsutbyggnad som förutsätterreglering av vattendrag skadar naturvärden. föreslår mer resursertill investeringar i elproduktion från förnybara energikällor men anser attbidrag till så kallad småskalig vattenkraftsutbyggnad inte bör utgå. Vi villdärför att 1§ punkt 4 och 9§ i förordningen (1998:22) om statliga bidrag tillvissa investeringar inom energiområdet tas bort. Istället bör regeringen geNaturvårdsverket i uppdrag att genomföra en inventering av uppdämdavattendrag som kan restaureras i syfte att återskapa strömmande vatten.Mot bakgrund av de ökade hoten finns det mycket starka skäl att skärpaälvskyddet för att göra långsiktigt trovärdigt att vattenkraftsutbyggnaden ivårt land är ett avslutat kapitel.