mot · GO02A225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A225av , ()Stress och utbrändhet1 Sammanfattning: Egenmakt mot negativastressenSjukskrivningarna på grund av stress ökar dramatiskt. Många människormår dåligt på jobbet och känner sig utbrända. En grundläggande orsak tillnegativ stress är att en individ inte har makt över den situation som utlöststressreaktionen. En strategi mot stress och utbrändhet måste därför ta sinutgångspunkt i en strävan att stärka de enskilda arbetstagarnas ställningpå arbetsmarknaden.I motionen presenteras ett fyrapunktsprogram med det syftet:- Ökad makt över den egna arbetstiden.- Ökad makt över den egna kompetensutvecklingen.- Ökad makt över familjens totala tid, alltså bättre möjligheter att köpahemtjänster.- Ökad makt över den egna arbetsmijön.I motionen förespråkas också en kraftfull satsning pårehabiliteringsåtgärder. Det är en skandal att resurserna är så begränsadenär det gäller att hjälpa drabbade människor tillbaka till arbetslivet. Enviktig del av lösningen av det problemet är att åtgärda ett grundläggandestrukturfel, nämligen bristen på samarbete mellan försäkringskassornaoch vården. Genom att tillåta att "köper" vårdtjänsterav landstingen skulle mycket mänskligt lidande i vårdköer kunnaundvikas.Vi har redan tidigare varit mycket nära att få majoritet i för ettkonkret uppdrag till regeringen att tillåta denna modell av finansiellsamordning mellan vård och försäkring (Finsam). Det är vår förhoppning attvi ska nå ända fram.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibel arbetstid.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompetenskonton.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lägre moms på hushållsnära tjänster.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om makten över den egna arbetsmiljön.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rehabiliteringen och rehabiliteringsförsäkring.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Finsam-regler ska få tillämpas i hela riket.27.1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SkU.2 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till SfU.5 InledningAllt fler svenskar mår dåligt på jobbet. På läkarintygen som skrivslyder diagnosen ofta depression, utbrändhet eller ångest. De psykosocialasjuk-domarna håller på att bli den enskilt största hälsorisken på våraarbetsplatser.Sedan ett par år ökar sjukskrivningarna igen. Den besvärsorsak som ökarmest är "stress och andra psykiska påfrestningar". Andelen personer somanser sig ha besvär till följd av detta har, enligt SCB, ökat från 4,9 procent1995 till 1999. har andelen besvär av denna typ ökatmed över 40 procent.Det finns inget enkelt svar på frågan varför sjukskrivningarna ökar som degör. Men de psykosociala sjukdomarna förklarar en relativt stor del av dentotala ökningen. TCO visade i en larmrapport att nio av tio tjänstemänkänner tidspress i jobbet, att många känner sig helt slutkörda efter enarbetsdag och att möjligheterna att påverka arbetet är små. Det liggeronekligen nära till hands att koppla löntagarnas brist på egenmakt till denökade stressrelaterade ohälsan.Det är hög tid att frågan om stress och utbrändhet tas på största politiskaallvar. Först och främst för att det handlar om ett stort mänskligt lidande. Menockså på grund av de gigantiska kostnaderna.Statens beräknade utgifter för utbetalad sjukpenning förorsakade av dessabesvär uppgick till 1999. Den faktiska siffran lär dock blihögre. Dessutom tillkommer kostnaden för de , som ju betalas av arbetsgivaren.6 StressStress och stressrelaterade sjukdomar är inget som uppstått i vår modernatid. började forskarna intressera sig för stress somett tidsfenomen. Men det är först som stressen i form avutbrändhet blivit ett allmänt känt fenomen. Orsaken är dels att det blivitett sjukskrivningsbegrepp, dels att allt fler blir sjuka till följd av ett högretempo både på arbetet och hemma.Stress i sig är inget negativt. Men den som långvarigt lever under stress,utan möjlighet till återhämtning, löper risk att drabbas av en stressrelateradsjukdom.Gemensamt för dem som drabbats av sammanbrott till följd av stress är attde känner en djup trötthet och sämre förmåga att tänka, minnas, förstå ochresonera. Andra symptom rör kroppen i form av ökad smärtkänslighet,infektionskänslighet, muskelspänningar, yrsel och symtom från mage ochhjärta och kärl.Exakt vad i samspelet mellan hjärna och kropp som orsakar destressrelaterade sjukdomarna - förutom utbrändhet även fibromyalgi,posttraumatisk stress, kronisk trötthet och depression - vet vi förmodligenännu inte. Men vi vet att skadlig stress också går att förebygga. Men detkräver att man ser över hela sin livssituation, ser till att man inte tapparintresset för andra saker, fortsätter att umgås med sin familj, att man harlagom mycket socialt umgänge och att man ger sig själv tid att tänka.7 Det blir bara värreGraden av stress i arbetet varierar kraftigt mellan olika yrken. Kvinnormed tjänstemannaarbete i offentlig sektor drabbas ofta av stressrelateradesjukdomar. De psykosociala sjukdomarna ställer till störst problem inågra typiska TCO-grupper, exempelvis lärare och sjuksköterskor.Joakim Palmes utredning , som presenterades för någramånader sedan, konstaterade att av samtliga sysselsatta män av alla sysselsatta kvinnor anser sig ha ett psykiskt påfrestandearbete.Bland kvinnliga lärare, socialsekreterare, sjuksköterskor och verksammainom psykiatrisk vård var motsvarande andel nästan dubbelt så hög, 80procent eller mer. Dessa problem tar sig mer eller mindre allvarliga uttryck,men varningssignalen får inte negligeras.En undersökning från visar exempelvis att var femtelärare är i riskzonen för allvarlig ohälsa och långtidssjukskrivningar.Fler och fler tjänstemän är sjukskrivna , visar statistik frånförsäkringsbolaget . Antalet långtidssjukskrivna har ökat med 35 procentmellan och . Av alla långasjukskrivningar svarar diagnoserna stress, depression och utbrändhet för 29procent och är därmed den vanligaste orsaken till sjukskrivning som vararlängre än tre månader.Diagnoserna stress, depression och utbrändhet i sig har ökat med 112procent mellan och . har antalet långtidssjukskrivna med dessa diagnoser ökat närafyra gånger.För långtidssjukskrivna i uppgår dessa diagnoser iår till , jämfört och 1998.Internationella forskare pekar nu på sambandet mellan dåligarbetsorganisation och utbrändhet.Depression och utbrändhet är i första hand inte ett personligt problem utanett organisationsproblem hävdade , professor i psykologi,på en internationell psykologikonferens som hölls i . "Stressen uppstår vid dålig passform mellan arbete och person, vid konfliktmellan arbetsliv och privatliv, när vi inte får stöd och uppmuntran och när viinte i tillräcklig utsträckning har kontroll över vårt eget arbete och vårt egetliv", säger , professor emeritus vid , avdelningen för stressforskning vid . LennartLevi har tillsammans med studierektor utarbetat en handledningom arbetsrelaterad stress på uppdrag av , kallad "Guidanceon work-related stress".Den arbetsrelaterade stressen orsakas av och bidrar till storaarbetsmiljöproblem, ekonomiska problem och hälsoproblem. Stress leder tillmycket mänskligt lidande, sjukdomar och död. Stressen får också mycketnegativa konsekvenser för produktivitet och konkurrenskraft. Mycket av dettakan med största sannolikhet förebyggas på en mängd olika sätt, avslutarLennart Levi.Källa: SPP, Division Hälsa & VälfärdDiagrammet visar utvecklingen av antalet sjukskrivningar med diagnosernadepression ochutbrändhet. Här jämförs (=basår) med de första halvåren1999 och2000.Långtidssjukskrivna tjänstemän med depression och utbrändhet har underett år ökat i , enligt SPP. Hossamtliga tjänstemän är ökningen . Depression ochutbrändhet är den vanligaste orsaken till långtidssjukskrivning blandtjänstemän.Mellan och ökade långtidssjukskrivningarnabland tjänstemän . I av fallen var diagnosen stress,depression eller utbrändhet. Jämfört med har dessadiagnoser ökat med 112 procent.Kvinnor drabbas oftare än män av utbrändhet på jobbet. hardiagnosen utbrändhet ökat för dem som jobbar i kommuneroch landsting. Kvinnor drabbas mest. 1997 gällde av allasjukskrivningar i kommuner och landsting utbrändhet. väntas siffran blinästan . En orsak är alla omorganisationer. avkvinnornas sjukskrivningar beror på utbrändhet, mot avmännens.Hälsan är sämre bland anställda i den offentliga sektorn än i den privata. offentliga är det dessutom vanligare med långa sjukskrivningar till följdav stress och utbrändhet. Inräknat både offentlig och privat sektor vill i byta jobb på grund av hälsoproblem. Siffran för kommun- ochlandstingsanställda är klart högre, för män och förkvinnor. När det gäller långvariga sjukskrivningar på grund av stress ochutbrändhet var snittet för alla sjukskrivna i iapril.Men för offentliganställda var siffran nästan dubbelt så hög, 9,5 procent.Sammantaget utgör stress ett mycket allvarligt hälsoproblem i vårt land. Viär inte på något sätt ensamma om att hävda det. Statsminister i att "stressen är en av de framväxande tydligaste klass-klyftorna i ".8 Allas ansvarNär problemen skapas i den konkreta vardagen, så är det också där demåste redas ut och lösas. Det är genom att utveckla arbetsplatserna,genom att medarbetarna får bättre grepp om uppgifter och prioriteringar,genom att de får chansen att bredda och fördjupa sitt kunnande och sinaerfarenheter, som vi kan motverka utbrändhet och vantrivsel.Det är arbetsgivaren som ställer resurserna till förfogande och somformulerar kraven på de anställda. Det är arbetsledaren som organiserararbetet och ska se till att krav och resurser går ihop.Ropen efter mer arbetskraft är tydliga under den innevarandehögkonjunkturen. Dagens och morgondagens kunskapsbärare behöver heltenkelt inte finna sig i att bränna ut sig. De ska säga nej till arbetsgivare ocharbetsledare som inte bryr sig om att åtgärda den dåliga arbetsmiljön - ochdärmed ska den sortens arbetsmiljöer stämplas ut från arbetsmarknaden.Det viktigaste vapnet mot de dåliga arbetsmiljöerna är att stärka deanställda själva, att ge dem orken och modet att vända de dåligaarbetsplatserna ryggen. Då kan de uträtta en hel del. Då är huvuduppgifternatvå: att öka antalet arbetsgivare för den enskilde att välja emellan, och attstärka hennes möjligheter att vända ryggen åt dåliga arbetsgivare.Ju fler arbetsgivare vi får, ju fler vägar som prövas för att lösa skolans,vårdens och omsorgens uppgifter, desto fler möjligheter finns det för denenskilde arbetstagaren att hitta en rytm och ett förhållningssätt som passarhennes förutsättningar och värderingar. Vi behöver också en störreanpassning av arbetslivet till enskilda människors behov. Men det återståråtskilligt att fundera igenom. Så som arbetsmarknadens trygghetssystem i dagär konstruerade, så bygger tryggheten ofta på att man stannar hos en ochsamme arbetsgivare . Tryggheten är helt fixerad vid detjobb man har och haft . Men den "tryggheten" är i många fall påväg att bli mer och mer illusorisk - dels därför att många jobb försvinner iden pågående strukturomvandlingen, dels därför att många jobb uppammarutbrändhet.De anställdas möjlighet att välja bort dåliga arbetsgivare skulle bli större,om vi finge "omställningsförsäkringar" på arbetsmarknaden.Omställningsförsäkringarna skulle vara obligatoriska tillgodohavanden sombyggdes upp genom arbetsgivaravgifter för som människorarbetade. Den som arbetat skulle ha en rejäl försäkring att fallatillbakapå och skulle inte behöva någon Lottovinst för att be en omöjlig chef att faraoch flyga. Vi måste komma bort ifrån en debatt som bara behandlar deutbrända som offer. Vi måste få en diskussion som handlar om hur manstärker dem som känner vanmakt och förtvivlan, och hur man genom att väljabort dåliga arbetsgivare kan förbättra villkoren på hela arbetsmarknaden.9 En blocköverskridande uppgörelseFör att minska stressen i samhället krävs en politisk uppgörelse överblockgränsen. Vi föreslår ett handlingsprogram i fyra punkter.Punkterna tar sin utgångspunkt i själva definitionen av stress. Stress växerur upplevelsen av maktlöshet. Det är kombinationen av hårt arbete ochkänslan av att inte ha kontroll över sin livssituation som bränner utmänniskor. Våra fyra punkter handlar om att ge individen större maktöver sitt eget liv.1. Makt över sin egen arbetstid. Den anställdes inflytande över var, näroch hur det egna arbetet utförs måste öka. Detta är centralt för att kunnahantera över- och underbelastning utan att drabbas av negativ stress. Attmed lagstiftning tvinga alla anställda och förhandlande parter till engenerell förkortning av arbetstiden är ingen framkomlig väg. Däremot börlagen ändras så att förhandlingar om förkortad och mer flexibel arbetstidunderlättas.Samtidigt behöver de anställda en tydlig lagstiftning som grund för attkunna påverka sin egen arbetstid. En förändring måste också göra det möjligtför alla dem som jobbar ofrivillig deltid att öka sin arbetstid.2. Makt över sin egen kompetensutveckling. Investering i kunskap är mercentralt än . Ett lands främsta konkurrensfördel är intelängre råvaror och naturtillgångar, utan det samlade kunskapskapitalet.Strukturomvandlingen i arbetslivet ökar kraven på de anställdas utbildningoch kompetens. När sysselsättningen föll var det främstde arbetsintensiva jobben som försvann. När sysselsättningen nu ökar är detföreträdesvis de kunskapsintensiva jobben som blir fler.Det innebär kraftigt ökade krav på utbildning och kompetens både för attkunna behålla sitt reella anställningsskydd och för att bli attraktiv påarbetsmarknaden. Samhällets, arbetsgivarnas och enskilda löntagaresinvesteringar i utbildning kommer att bli avgörande för om ska klaratillväxten och välfärden framöver.Därför krävs det en kraftfull satsning på kompetensutveckling ochutbildning. En metod är att införa individuella kompetenskonton. De medelsom öronmärkts i statsbudgeten till kompetensutveckling och utbildning förår 2000 genom "skatteväxlingen" måste gå till detta ändamål. Vi kan aldrigacceptera att de 1,35 miljarderna för och de utlovade 1,15 miljardernaför hamnar i regeringens svarta hål.3. Makt över familjens totala tid. Många dubbelarbetande slår nästan knutpå sig själva för att få tillvaron att fungera. För andra, framför alltlågutbildade, är arbetslösheten fortfarande ett gissel, trotshögkonjunkturen.En väl fungerande offentlig och privat service av god kvalitet är en nyckelför att människor ska få vardagen att fungera. Därför måste kvaliteten iskolan, vården och omsorgen stärkas. Men vi behöver också öppna upp denvita hushållsnära sektorn.Stressen måste minska också i hemmen. Möjligheten att köpa privatatjänster måste ses över och prövas. Många dubbelarbetande familjer och äldreskulle kunna minska sin stress om en del av hemarbetet kunde växlas motfritid. Att kunna anlita företag som utför städning eller matlagning likväl somkemtvätt, skolagning eller bilreparationer är en viktig del av en fungerandetjänstesektor och bidrar till att familjer kan frigöra tid till annat än attproducera tjänsterna själva. Lägre moms på hushållsnära tjänster skulle gelägre priser och förmodligen fler jobb i dessa sektorer.4. Makt över den egna arbetsmiljön. Den allt vanligare utbrändhetenställer nya krav på våra verktyg för att förbättra och bedöma arbetsmiljön.Facket arbetar med att bedöma och märka datorutrustningaroch kontorsmöbler. På samma sätt behövs en kvalitetsbedömning av densociala arbetsmiljön och personalpolitiken.Arbetarskyddsstyrelsen, exempelvis, efterlyser nya metoder för att mätastress. Vi har i en lång tradition av att uppmärksamma och åtgärdafysiska problem som buller och avgaser på våra arbetsplatser. Det ärnaturligtvis bra, men krävs att lagstiftare, arbetsgivare ochfackföreningsrörelse också förmår ta arbetsplatsernas mjuka arbetssjukdomar- stress och psykosocial ohälsa - på betydligt större allvar.Om detta ska lyckas måste vi inse att kortsiktiga neddragningar som går utpå att till varje pris spara på personal i slimmade verksamheter kan blikontraproduktiva. Vi behöver en ny syn på arbetsorganisation och ledning,om vi ska kunna ta vara på den guldgruva som medarbetarnas resurser ochengagemang för verksamheten utgör.10 RehabiliteringenEtt område som är intimt förknippat med de ökade sjukskrivningarna ochproblemet med stress och utbrändhet är hur vi behandlar de som ärlångtidssjukskrivna för just dessa diagnoser. Att deras rehabiliteringfungerar är en oerhört angelägen sak både för de enskilda individerna ochför samhället som kollektiv. Alla förlorar både mänskligt och ekonomisktpå att många människor går sjukskrivna längre än nödvändigt.Aktiva rehabiliteringsinsatser är motiverade av samhällsekonomiska skäl. Iexempelvis utredningen i centrum (S 1999:08) visar utredarenGerhard på de samhällsekonomiska vinsterna av en förbättradrehabilitering. De samhällsekonomiska vinsterna är tämligen säkra efterutredningens egen studie att döma. Den visar att om drygt en procent avdagens långtidssjuka och förtidspensionärer rehabiliteras med en ny fördjupadrehabilitering så blir den årliga kostnaden . Efter första årengår det emellertid jämnt ut. Därefter ökar vinsten år för år för att sedanstabiliseras runt . Varje satsad krona från detoffentliga ger alltså tillbaka till landsting, kommuner, statensarbetsförmedling och socialförsäkring.Folkpartiet förordar en utveckling av dagens modell men med enkraftfullare roll för . Den ger berörd huvudman ansvaret förrehabiliteringen. Landstingen, privata arbetsgivare och kommunerna får alltsåansvaret för att ge rehabiliteringsinsatser inom en begränsad tid.Finansieringen ska ske via fortsatta arbetsgivaravgifter.En tanke är att komplettera denna modell med en rehabiliteringsförsäkring.Ansvaret för att teckna denna försäkring ska ligga hos arbetsgivaren som kanteckna försäkringen hos privata försäkringsbolag eller allmän försäkring.Avgiften avgörs av utfallet av sjukskrivning och förebyggande insatserföregående år. Ett högkostnadsskydd hindrar att kostnaden för en enskildarbetsgivare blir för hög.I kombination med den så kallade Finsammodellen skulle dettasammantaget bli en kraftfull insats för förbättrad rehabilitering.10.1 Sjukförsäkringspengar till vården (Finsam)har länge drivit idén om att olika aktörer, framförallt hälso-och sjukvården och , ska få samverka för att förbättrarehabiliteringen. drev påhårt, både i och i landstingsförbundet, för att den s kBohusmodellen skulle få prövas. Tre socialdemokratiska socialministrarsade nej. Det skulle dröja till 1991 innan det blev ett genombrott förtanken att försäkringspengar ska få användas i vården. Genombrottet kommed införandet av de s k DAGMAR-pengarna till sjukvården, omkring400-500 miljoner kronor per år.Våren 1992 presenterade det folkpartistiskt styrda ettförslag om lokal försöksverksamhet med en långtgående finansiellsamordning mellan socialförsäkring och sjukvård (Finsam). Försöken innebaren avsevärd utvidgning av det som kunde åstadkommas med DAGMAR-pengarna.Finsam pågick som ett försöksprojekt med finansiell samordning mellansjukförsäkring och hälso- och sjukvård . Inom femförsöksområden hade man gemensamt ansvar för kostnaden för sjukpenningoch rehabiliteringsersättning och möjlighet att disponera delar av dessa tillolika åtgärder.Riksförsäkringsverkets och gemensamma utvärdering frånvåren 1997 visade då en besparing på isocialförsäkringen (1993-95). Detta ekonomiskaresultat är alltså skillnaden mellan de faktiska kostnaderna för sjukpenningoch rehabiliteringsersättning i försöksområdena och de beräknadekostnaderna som skulle ha uppstått om försöket inte bedrivits. Effektenberäknades för det tredje försöksåret motsvara en besparing på nästan 9procent av kostnaderna för sjukpenningen.Utvärderingen visade att det s k ohälsotalet minskat med 2,5 procentmellan 1992 och 1995. ökade ohälsotalet i riket somhelhet . Ohälsotalet beräknas som summan av antalet ersattadagar med sjukpenning, rehabiliteringspenning, förebyggande sjukpenning,sjukbidrag och förtidspension jämfört med antalet försäkrade.Finsamförsöken ledde till en minskning med perperson och och 1996 - en minskning och 26procent jämfört med kontrollkommunerna. Det fanns före försöken ingasignifikanta skillnader mellan dessa och Finsamområdena. I försöksområdenahar det också kunnat konstateras en större minskning av antalet nybeviljadeförtidspensioner och sjukbidrag än i riket som helhet.Regeringen har sagt uttryckligen nej till att tillåtaFinsami hela landet. Trots den positiva utvärderingen av de fem försöken föreslogregeringen därefter i två propositioner att avvisa tanken på att dåinföra Finsamreglerna i hela riket. Regeringen ville avvakta till attutvärderingen av en annan försöksverksamhet som den förra regeringenöppnat för (SOCSAM) förelåg. Detta väntades ske !Folkpartiet anser att Finsamreglerna omgående ska tillåtas i hela riket.11 Finsam bättre än FrisamRiksdagen beslutade efter regeringens proposition att fr o m 1 januari1998 ge försäkringskassorna möjlighet att träffa överenskommelse medkommun, landsting och länsarbetsnämnd om samverkan, de s kFrisamreglerna. Beslutet ger dock endast möjlighet till en något friareanslagsanvändning inom begränsade ekonomiska ramar. I Finsam ficksjukvården och ta ett avsevärt större ansvar försjukpenning och andra socialförsäkringskostnader i området.Riksdagsbeslutet är således betydligt mindre långtgående.Huvudskillnaden mellan Finsam och den nuvarande formen av begränsadsamverkan beskrivas enligt följande. I Finsammodellen handlade det om ettgemensamt engagemang där flera olika aktörer arbetade mot ett gemensamtmål med en pott pengar. Med den nuvarande formen av "lösare" samverkanser varje aktör i huvudsak till det egna huvudansvarsområdet då, som det stodi propositionen, "de ekonomiska besluten fattas av respektive myndighet ellerförvaltning". Det betyder, i ett trängt ekonomiskt läge, att samverkanförsvåras avsevärt. Det var just för att lösa effekterna av ett sådantkortsiktigtekonomiskt revirtänkande (som leder till långsiktigt högre totala kostnader)som Finsam kom till. Den huvudinvändning som kom att riktas mot Finsamvar att denna form av samverkan skulle kunna leda till negativaprioriteringseffekter, dvs att den prioriteringsordning i vården som riksdagenfastställt sidoställdes. Flera utvärderingar visar att den kritiken är grundlös.Den enda effekten av Finsam är att utgifterna för sjukskrivningar,förtidspension m m minskar som lidandet i vårdköerna kortas.Sammanfattningsvis: Finsam innebär långtgående lokal samverkan mellanförsäkringskassa och vård med gemensamma mål och gemensam ekonomiskpott. Denna finansiella samverkan har visat sig mycket framgångsrik. Detbeslut har fattat på grund av regeringens proposition ger endastmöjlighet till att medge försäkringskassorna en något friareanslagsanvändning inom begränsade ekonomiska ramar. Riksdagsbeslutet gerinte de nödvändiga redskapen i form av rätt att förvalta betydande beloppgemensamt och frångå revirgränser, dvs se till helheten inte bara det egnaansvarsområdet. Detta leder, enligt de landstingsdirektörer som tillämpatFinsam, till avsevärt sämre resultat.Stockholm den 1 oktober 2000Lars ()()()()()()()()