mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — En sådaninriktning på politiken ger goda tillväxtförutsättningar.Det gör att ambitionen är att på sänka det totala skattetrycket tillden nivå som gäller för samtliga OECD-länder.Våra förslag leder till att utgifts- och skattekvoten de kommande tre årenfaller till 49,5 respektive 46,1 procent.Det faktum att skattekvoten , d.v.s. kort innanregeringen påbörjade sin utgiftspolitik, låg , visar att vi medrätt politik tämligen snabbt kan vara tillbaka på de nivåerna.På områden där monopolen släppts och ökad mångfald tillåtits harresultatet kunnat avläsas i form av nya idéer och ett diversifierattjänsteutbud. Detta gäller inte minst området för telekommunikation. Menäven möjligheterna att välja friskola eller ett privat daghem har varit viktiga,liksom det faktum att avregleringen av elmarknaden lett till lägre elpriser förmedborgarna.Det är enligt Moderata samlingspartiets uppfattning angeläget att dennautveckling kan fortsätta.Det finns särskilt inom ramen för samhällssektorer som sjukvård, omsorgoch utbildning anledning att erbjuda den enskilde valfrihet och mångfaldinom ramen för den offentliga finansieringen. Genom konkurrens ochnytänkande uppnås inte bara bättre kvalitet och service utan också ett ökatutbud, bättre produktivitet och en dynamisk bas för nytt företagande.Enbart i fråga om den rena myndighetsutövningen finns det anledning attupprätthålla de gamla offentliga monopolen. Funktioner som stödermyndighetsutövningen bör däremot inte omgärdas av offentligt monopol.5.3 Balans över konjunkturcykelnVi anser att regering och bör ha som norm i budgetarbetet attde offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln.Eftersom vi räknar med att en stor del av den förbättring av de offentligafinanserna som regeringen kalkylerar med beror på konjunkturen, kan intehela förbättringen överföras till den privata sektorn i form av utgiftsökningareller skattesänkningar.Då såväl utgifts- som inkomstkvoterna minskar i vårt budgetalternativ blirde offentliga finansernas konjunkturkänslighet väsentligt mindre. Deoffentliga inkomsterna och utgifterna blir också mindre följsamma tillkonjunkturens svängningar.Balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln i stället föröverskott innebär inte ett lägre totalt sparande i ekonomin. Då vår politikinnebär lägre skatter på arbete och sparande ökar utrymmet för de enskildamedborgarna att öka sitt sparande. Genom att stimulera sparandet, vare sigdet rör sig om traditionellt banksparande, pensionsförsäkringar eller aktier,kommer därmed sparandet i ekonomin att ske privat i stället för offentligt.Fördelarna är att den enskilde spararen då bättre kan påverka risk ochavkastning i linje med sina preferenser. Det ger också den enskilde möjlighetatt öka sin trygghet. Det privata sparandet och risktagandet är också det sommåste utgöra basen för näringslivets riskkapitalförsörjning.5.4 Minskad skuldkvotMed balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln blir ävenstatsskulden i nominella termer oförändrad över konjunkturcykeln. I detider då BNP ökar blir emellertid statsskulden som andel av BNP lägre,vilket är det avgörande. Med målet balans i de offentliga finanserna överen hel konjunkturcykel måste statsskulden minskas även i nominellatermer när vi befinner oss i högkonjunktur. Det innebär att vi i denkonjunkturtopp vi nu befinner oss i skall ha överskott i de offentligafinanserna. Det är också önskvärt att varaktigt få ned statsskulden fråntidigare exceptionellt hög nivå och därigenom minska de statligautgifterna för statsskuldsräntorna. Med vår politik blir ävenstatsfinansernas konjunkturkänslighet mindre, vilket gör att underskottetlångt ifrån växer lika snabbt som vid tidigare lågkonjunkturer.Genom en minskad skuldkvot i den omfattning som vi möjliggör minskasde offentliga finansernas sårbarhet märkbart. Utrymmet för privata investe-ringar blir större.5.5 Stram budgetprocessBudgetpolitiken skall präglas av stramhet och bestämdhet. De avriksdagen bestämda utgiftstaken skall hållas. Det är vår uppfattning, somvi redovisat ovan, att samtliga statliga utgifter skall redovisas som sådanaoch inte döljas genom nettoredovisning och minskade inleveranskrav.Mot den bakgrunden och för att upprätthålla en stram budgetdisciplin ärdet vår uppfattning att regeringen skall återkomma med en redovisningav dessa utgifter och hur de skall kunna inrymmas under utgiftstaken förde kommande åren. Därmed skapas också en bättre kontroll över denlångsiktiga utgiftsutvecklingen.Budgeteringsmarginalen, var ursprungliga syfte var att utgöra en buffertför oförutsedda utgifter, har av regeringen använts som en källa till attfinansiera planerade utgiftsökningar. Budgeteringsmarginalen bör därförsättas till noll. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver ökasmåste regeringen återkomma till med en motivering till de ökadeutgifterna samt förslag till åtgärder för att klara det tidigare fastställdautgiftstaket.Med våra lägre utgifts- och inkomstkvoter blir statsfinansernas konjunktur-känslighet mindre. Enligt beräkningar från måste haett överskott om (av BNP) över en konjunkturcykel för att vi med90 procents säkerhet skall undvika att underskottet för ett enskilt år inteskallöverstiga , d.v.s. i linje med vad som stipuleras i stabilitets- ochtillväxtpakten inom EMU. För räcker det med att ha balans över enkonjunkturcykel för att med 90 procents säkerhet undvika att underskottet förett enskilt år inte överstiger , och för flertalet EU-länder räcker detmed ett underskott på över en konjunkturcykel för att med 90procents säkerhet klara budgetkravet.5.6 En utbudsinriktad politik för tillväxt och fler jobbFör att skall nå en högre framtida tillväxtpotential krävs utbuds-reformer som ger ökat företagande och fler jobb. Långtidsutredningenvisade tydligt på de långsiktiga problem som gjort att halkat efterekonomiskt . visar prognoserna på enfortsatt eftersläpning om inga strukturella reformer genomförs.Men utredningen visar också att med reformer som leder till en flexiblareoch effektivare arbetsmarknad sänks jämviktsarbetslösheten och arbetskrafts-utbudet blir högre.Det är nu under högkonjunkturen som chansen finns till strukturellareformer och en anpassning av arbetsmarknaden och skattesystemet till dekrav som den moderna ekonomin ställer. Högkonjunkturen får inte skylaöver behovet av reformer.Redan idag syns en begynnande arbetskraftsbrist, och det somnära en halv miljon människor är arbetslösa eller saknar riktiga jobb.Inflationstrycket är stigande, vilket lett till högre räntor. Att detta skersamtidigt med den höga arbetslösheten tyder på ett systemfel i den svenskaekonomin.Incitamenten till att söka jobb måste stärkas genom sänkta skatter på arbeteoch ett reformerat ersättningssystem. Arbetslösa får inte fastna i ett bidrags-beroende. Lönebildningssystemet måste bli flexiblare och arbetsmarknadenmåste generellt omgärdas av betydligt mindre regleringar. Arbetsrätten måsteses över.Långtidsarbetslösheten är omfattande och allvarlig både ur ett socialt ochsamhälleligt perspektiv. Skatter på arbete måste sänkas för att skapa flerarbetstillfällen och göra fler jobb möjliga att leva på.Arbetstiden bör bli flexiblare, men inte generellt sett kortare.Skatterna måste sänkas även på företagande för att öka tillväxten av nyaföretag. För detta krävs sänkta skatter på kapitalinkomster. Dubbelbeskatt-ningen på aktier, liksom förmögenhetsskatten, måste slopas. Även skatten påhushållsnära tjänster bör sänkas.Det måst bli enklare att starta och driva företag, vilket kräver förenklanderegleringar och ett minskat uppgiftslämnande till staten.5.7 skall vara konkurrenskraftigt om företagande ochkunskapAvgörande för vår välfärd är inte längre de svenska företagenskonkurrenskraft, utan konkurrenskraft om företagande ochkunskap. Med alltmer rörliga skattebaser kräver detta en ny politik.Globaliseringen betyder nya möjligheter, men också nya krav, inte minstpå den ekonomiska politiken.Vi ser en betydande utflyttning från av både företagoch välutbildad arbetskraft. måste bli ett land man också flyttar till.Till det som utgör den största nackdelen för konkurrenskraft höronekligen de höga skatterna. Det gäller såväl inkomst- som företags-beskattningen. I en artikel om globaliseringen i tidningen ibörjan av året fanns en tabell som placerade i särklass i topp vadgäller skattetryck. Temat i artikeln var att företag och arbetskraft söker sigditdet är mest fördelaktigt att verka, och rubriken till diagrammet med iskattetoppen var talande: Where not to live.I ett medellångt perspektiv bör skatterna sänkas så att vi når genomsnittetbland våra viktigaste konkurrentländer.Dessutom måste satsningen på universitet och högskolor intensifieras, dåden låga andelen högutbildad arbetskraft är ett problem för . Detbehövs ökade resurser till forskning om skall vara en ledandekunskapsnation med en tätposition inom centrala forskningsområden.Incitamenten till att skaffa sig en utbildning måste stärkas, vilket kräverlägre inkomstskatter. Lägre skatter som lockar till sig kunskap skall inte varaundantag utan regel.5.8 Låt sjukvård och skola präglas av företagande ochöppenhetDen dynamik som kännetecknar många delar av den nya ekonomin harhittills inte tillåtits växa fram i någon större utsträckning inom skolan ochsjukvården. Där har regeringen motsatt sig avregleringar och etableringarav nya alternativ, trots de positiva erfarenheterna av avregleringar inomandra områden. Man har till och med gått så långt som att föreslå förbudav företagande inom utbildning och sjukvård.Detta är en föråldrad politik som på ett effektivt sätt hindrar såvälpersonalens initiativkraft som medborgarnas valfrihet. Den begränsar möjlig-heterna på den del av arbetsmarknaden som domineras av kvinnor ochhindrar därmed också framväxten av ökat kvinnligt företagande.Moderata samlingspartiet ser positivt på företagande och privata alternativinom sjukvården. Det ökar patientens makt och möjlighet till vård när denbehövs. Det finns ingen anledning att tro att framväxandet av nya alternativinte skulle ha samma positiva effekt inom sjukvården som inom andrasektorer. Det släpper loss initiatativförmågan hos personalen och leder tilleffektivare sjukvård, till gagn för patienterna. En allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring som ger försäkringstagaren rätt att själv välja sjukvårds-inrättning bör inrättas.Genom företagande och konkurrens inom sjukvården stärks inte bara denenskilde patientens rätt till sjukvård när den behövs. Genom att öppna upp enpolitiskt styrd sektor skapas också förutsättningar för att göra den svenskasjukvården till en tillväxtbransch i kunskapssamhället. Därmed kan alla desom arbetar inom sjukvården ta del av den nya ekonomins vitalitet.På motsvarande sätt innebär konkurrens och företagande inom skolan intebara att elevernas rätt att forma sin utbildning och ställa krav på kvalitetstärks utan också det självklara att skolan blir en bas för en dynamiskutbildningssektor i ett modernt kunskapssamhälle.En avreglering av dessa två viktiga samhällssektorer kommer att bidra ökad kvalitet och service och till att vitalisera den svenska tjänstesektornsutveckling.5.9 Ta till vara på tillväxtkraftenDen ekonomiska politiken skall syfta till tillväxt även inom områden somhittills omgärdats av regleringar och politisk styrning och därför känne-tecknats av stagnation och trögrörlighet. Ett exempel är bostadsmark-naden, där behovet av avregleringar är lika stort som inom vården ochutbildningen. Trots den höga tillväxten i våra stadsregioner ärbostadsbyggandet så lågt att det hotar att hämma tillväxten ilandet som helhet. Förutom att bostadsbyggandet måste öka, måste ävenhyresmarknaden avregleras.Det är ett viktigt inslag i den ekonomiska politiken att genom infrastruktur,investeringar och avregleringar möjliggöra fortsatt hög tillväxt i vårastorstadsregioner.5.10 Förutsättningar för tillväxt i hela landetTrots den höga ekonomiska tillväxten i är det vissa delar avlandet som kännetecknas av eftersläpning och avfolkning. Det är därförnödvändigt att det förs en ekonomisk politik som förmår öppnamöjligheterna för företagande och nya jobb i hela landet.Satsningar på underhåll av vägnätet i glesbygderna, bevarande av enkärnkraftsbaserad energiförsörjning, lägre energiskatter och sänkt bensinskattskall underlättar för tillväxt och företagande i hela landet. En snabbutveck-ling av Internet och bredband bidrar till denna utveckling.I vissa av de mindre regionerna blir det också aktuellt med statligasatsningar i syfte att bygga ut bredband för Internetuppkoppling.5.11 och euronVi beklagar att inte gick in i EMU-samarbetet från början den 1januari 1999. Utanförskapet har varit förenat med kostnader i form avbl.a. högre ränteläge, minskat politiskt inflytande samt minskadeinvesteringar i och företags val att placera huvudkontorutomlands.Sverige vinner inte inflytande inom EU genom att ej leva upp till sinafördragsmässiga åtaganden.Sverige bör enligt Moderata samlingspartiet eftersträva att så snart sommöjligt göra euron till svensk valuta. Regeringen bör återkomma med förslagom hur möjligt skall kunna fatta beslut i denna fråga. Så snartett svenskt beslut är fattat bör ansluta sig till ERM2.6 En politik för det nya Sverige6.1 i den nya ekonominDen nya ekonomin innebär att gränser och geografiska avstånd betyderallt mindre medan tiden och omedelbarheten betyder alltmer. Nyaprodukter, nya idéer och nytt företagande kommer att kunna finnastillgängligt för den enskilde medborgaren världen över mer eller mindrenär de uppstår oavsett var. Omvänt kommer den enskilde individen ochdet enskilda företaget att kunna nå nya marknader och ta del av nyakunskaper med samma omedelbarhet. För ett land som med ettunikt starkt internationellt företagande och ett försprång inom ett för dennya ekonomin strategiskt område som IT-sektorn ger detta väldigamöjligheter.Den nya ekonomin innebär ökad konkurrens. En alltmer fri världshandelinnebär tillsammans med kunskapssamhällets och informationsteknikensutveckling en rörlighet över gränserna som radikalt förändrar villkoren förvälfärd och social utveckling i ett land som vårt. Det är inte längre desvenska företagens konkurrenskraft som avgör nivån på vår välfärd utanSveriges konkurrenskraft om företagande och kunskap. Detta ställer tydligakrav på det svenska företagandeklimatet och i synnerhet på faktorer sombeskattning, utbildning och forskning, sjukvård och rättstrygghet.Den ökade konkurrensen bidrar till vitalitet och förändring och bör präglafler samhällssektorer än . Inte minst viktigt är det att öka kvalitet ochutbud inom sjukvård och utbildning. Patienter och elever kan få en bättrevård och en bättre skola som ett ökat företagande inom dettaområde kan bidra till att föra upp som ett ledande land när det gällerutbildning och medicinsk verksamhet.Den nya ekonomin präglas av kunskapssamhällets krav. Det är de enskildamänniskornas kunskap och kompetens som är det viktigaste kapitalet. Det ärockså tillgängligheten till kvalificerad kunskap och utbildning som för denenskilde kommer att vara den viktigaste fördelningspolitiska åtgärden. Detställer växande krav på en politik som ökar incitamenten till studier för allaoch som ökar rekryteringen till högre utbildning och forskning. Sverigemåste vara ett attraktivt land för alla dem som med sina kunskaper lätt kanflytta och för land som drar till sig forskning, forskare och andrahögutbildade.I den nya ekonomin skall stå i täten för utvecklingen inom IT-området. Det är en snabbt föränderlig marknad som präglas av ständigt nyasteg i den tekniska utvecklingen. Rörligheten och dynamiken inom dettaföretagande är av den arten att det ställer krav på reformprocessen i Sverige.Det är viktigt att företag som vill ta vara på och utveckla sin viktigastetillgång i form av medarbetarna kan göra detta. Staten har ett ansvar för attlägga en grund för en snabb utveckling inom de kommande generationernasmobiltelefoni.De dröjsmål som präglar regeringens agerande när det gällerUMTS-licenser går stick i stäv med de krav som ställs. En privatisering avTelia skulle bidra till ytterligare dynamik inom telemarknadsområdet ochstärka ett viktigt svenskt företags möjligheter på den internationella mark-naden. Inom medieområdet skall privatiseringar bidra till ökad mångfald ochnytt företagande också vad gäller utnyttjandet av den nya informtions-teknikens möjligheter.En central politisk uppgift i den nya ekonomin är att föra en politik somgör tillväxt och utveckling i alla delar av vårt samhälle och vårt land möjligt.Den växande tudelningen i vårt samhälle - mellan privat och offentligtjänsteverksamhet, mellan traditionell industri och nytt företagande, mellandem som finns på den nya tidens arbetsmarknad och de som befinner sig iden gamla tidens arbetslöshet liksom mellan olika delar av vårt land - måsteöverbryggas genom en politik som river hinder för den nya ekonominsutveckling.För att uppnå detta krävs ett fortsatt användande av kärnkraft för att ge denmoderna svenska elintensiva industrin och de regioner där den finns godaframtidsmöjligheter. Utbyggnaden av infrastruktur måste ske både i form avbredband och traditionella kommunikationer som vägar.Företagarpolitik, skattepolitik och social politik måste syfta till att brytaden segregation som alltmer utmärker vårt . I den nya ekonominbetyder varje person något i sin egenskap av individ. måste de hinderrivas som skapar gränser i form av olika kollektiv.Den snabba utvecklingen inom IT-företagande sker i en sektor därtraditionell arbetsmarknadspolitik och arbetslagstiftning spelar en mycketliten roll och där fackets möjligheter att stå i vägen för förändringarbegränsas av att man i praktiken inte finns representerad. I en bransch avsnabb värdetillväxt och utan höga vinster och en hög grad av delägarskapoch medarbetarkänsla slår högskattesamhällets effekter inte in på samma sättsom i det etablerade företagandet. Det finns anledning för hela vårt samhälleoch den politiska reformprocessen att dra lärdom av framgångarna inom IT-branschen. De har skett i de delar av vårt samhälle som är som minstsocialdemokratiskt präglade.För del är det nya utveckling en viktig förutsättning föratt ta till vara den nya tidens möjligheter. Framväxten av modernamarknadsekonomier ur de tidigare socialistiska diktaturerna i ochSovjetunionen har förändrat den ekonomiska geografin och tillfört nyamarknader på samma gång som nya konkurrenter växer fram. De nyamarknadsekonomierna kan genom sitt inlemmande i den europeiskaekonomin bidra till en utvecklingen mot en mer avreglerade ekonomi och enny dynamik i och i EU.Medlemskapet i EU har gett en säker tillgång till öppna marknaderoch har också bidragit till en avreglering av viktiga produkt- och tjänste-marknader. Den gemensamma valutan bidrar till en ytterligare snabbintegration och ökad handel de europeiska länderna emellan. Genom atteuron blir betalningsmedel med den snabba utvecklingen avInternet och e-handel kan den sammantagna effekten bli en vitalisering avden ekonomiska utvecklingen inom EU. Det är även utifrån denna bakgrundangeläget att får euron till valuta.En drivande kraft i den nya ekonomin är den globalisering som följer avden moderna informationstekniken, Internet och en allt friare världshandel.Sverige skall inom EU stå för en offensiv politik när det gäller utvecklingenav global frihandel och som en internationellt konkurrenskraftigavreglerad och öppen ekonomi. I EU skall läggas en grund för en snabbutveckling av Internethandel.Den nya ekonomin och kunskapssamhället präglas både av en ökadrörlighet och av en koncentration av tillväxt till vissa områden och regioner.Den tillväxt som sker i våra storstadsregioner och i de ledande universitets-orterna är en tillväxt som är avgörande för hela landets tillväxt. Debegränsningar som finns för tillväxt i dessa områden leder till att dennapotentiella tillväxt sker i andra länder där tillväxtförutsättningarna ärbättre.Sveriges ledande ställning i den nya ekonomins utveckling förutsätter att dennya tidens tillväxtområden har möjlighet att växa. Inriktningen av denkommunala politiken liksom bostadspolitik och kommunikationer måstepräglas av detta.I en ny tid som ställer den enskilda människan i centrum ställs kraven allttydligare på en politik som ökar den enskildes frihet och möjligheter attvälja. Det är den enskilde som driver utvecklingen och det är den enskildesom väljer på sina villkor. måste vara ett samhälle som kan erbjudaden frihet för medborgarna som detta kräver, i form av låga skatter, öppetsamhällsklimat, mångfald och rätt att välja. Ett som med kraft skallgå in i den nya ekonomin måste lämna den gamla tidens monopol- ochregleringstänkande bakom sig.6.2 Företagande och jobbEn reformpolitik för att ge företagande, kreativitet och kunskap ett alltstörre utrymme måste genomföras för att skall kunna bibehållasitt försprång inom IT- branschen och för att detta skall kunna utvecklastill andra områden. behöver en utbudsinriktad politik för atttudelningen i vårt samhälle skall kunna övervinnas.En av de allvarligaste klyftorna i vårt samhälle håller på att skapas mellandem som har jobb och dem som inte har jobb. Vi ser ett allt tydligaremönster som kan beskrivas med att vi har den gamla tidens arbetslöshet menden nya tidens arbetsmarknad. är medarbetare inte kollektivt utbytbarautan var och en betyder något genom sina personliga meriter och kunskaper.Det är framför allt kännetecknande för tjänstesektorn men också alltmer förtraditionell industri.Segregationen i vårt samhälle kan bara brytas genom en arbetsmarknadsom fungerar så dynamiskt och flexibelt att den kan ta vara på vars och ensinsatser. Kollektivismen och stelbentheten i dagens arbetslagstiftning står ivägen för många nya jobb och för många som skulle kunna få ett arbete.Reformpolitiken bör föras för att avskaffa arbetslösheten somsocialt problem. För att en sådan politik skall vara framgångsrik krävs att denförs mot bakgrund av den faktiska arbetslöshet som finns i vårt samhälle.Summeras den öppna arbetslösheten med antalet personer i åtgärder,arbetslösa i , förtidspensionerade och personer medsocialbidrag på grund av brist på arbete tillsammans med dem som skullevilja arbeta men inte söker sig till arbetsmarknaden är arbetslösheten långtöver en halv miljon. har långt kvar för att nå densysselsättningsandel som vi hade , vi ligger också underde nivåer på sysselsättningsgrad som andra jämförbara ekonomier har.Sverige måste nu bli ett land som möter både arbetslöshet och brist påarbetskraft. Det ställer krav på en politik för företagande och på reformer avarbetsmarknaden som bör genomföras . Annars hotarrisken för brist på arbetskraft och allt djupare klyftor. I den goda konjunk-turen har vi nu de bästa förutsättningarna att genomföra en sådan reform-process. Uppgiften är stor, för det är trots goda konjunkturer som Sverigepräglas av hög arbetslöshet, utflyttning av företag, brist på arbetskraft ochstor segregation.Tre huvudsakliga utmaningar skiljer dagens från ett somär framgångsrikt när det gäller att ta till vara på mänskliga resurser och varsoch ens förmåga att genom sitt arbete bidra till välfärd och välstånd. För detförsta måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. För det andra måste vita till vara de möjligheter som i den nya ekonomin öppnas genom dendigitala miljön och de snabbväxande kunskapsintensiva företagen. För dettredje är det av yttersta vikt att genom ökad integration ta till vara de godaresurser, mänskliga och andra, som går förlorade hos nyamedborgare.