ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T220av Kaaling, ()Infrastruktur i länFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om E 4 genom Uppland.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om järnvägstrafiken.MotiveringUppsalaregionen har goda förutsättningar för tillväxt genomden högre utbildning och världsledande forskning som skervid de bägge universiteten. utförs t.ex. cahälften av all svensk forskning inom biomedicin i Uppsala.Andra styrkefaktorer finns inom IT, materialteknik,energiteknik och miljö. Nyföretagandet är omfattande ochsker till stora delar genom avknoppning från devetenskapliga miljöerna eller från den högteknologiskaindustrin i länet. av nyemitterat riskkapital iSverige har hamnat i Uppsalabaseradeföretag. Utvecklingen i visar hur FoU kunnatomsättas i nya produkter och tjänster som lagt grund tilltillväxt och ökad sysselsättning i framtidsbranscher. Tillväxti är därför betydelsefull i ett nationellt perspektiv.Det internationellt konkurrensutsatta näringslivet ochforskningen kräver emellertid specifika förutsättningar förtillväxt i Sverige.God tillgänglighet i ett internationellt perspektiv är ett måste och godakommunikationer regionalt med en väl utbyggd kollektivtrafik är avgrundläggande betydelse för regional utveckling. På infrastrukturområdetkännetecknas regionen av växande problem med flaskhalsar. Den lokalaarbetsmarknaden omfattar i stort hela länet och därutöver Hebykommun i . För den högre utbildade arbetskraften omfattararbetsmarknadsregionen dessutom hela . Det finns särskildautvecklingsdrag i stråket Stockholm-Arlanda-Uppsala, som har Nordensstörsta koncentration av framtidsinriktade företag. Detta ställer krav påinfrastrukturens uppbyggnad och framförallt på integreradetransportlösningar. För del är systemet starkt beroende avhur interregional och lokal kollektivtrafik kan utvecklas och integreras.Resecentrumet i och dess framtida effektivitet är av särskildbetydelse för regional pendlingstrafik och för tillgängligheten till Arlanda.Vi noterar med stor oro att investeringsplaneringen har storatidsförskjutningar i redan prioriterade objekt som stambanans dubbelspårgenom och E4 genom länet. Regionens internationellakommunikationsberoende både på person- och godstransportområdet är enligtvår uppfattning inte tillräckligt uppmärksammat i förhållande till andraregioner. Inte minst de fyra Mälardalslänens gemensamma program ochMälardalsrådets pekar på detta.Uppsala har således en stark tillväxtpotential inom områden av nationellbetydelse. Kommunerna i länet och har påbörjat en gemensamplanering och prioritering av investeringar samt förbereder en ökadsamverkan med och med som helhet. Vianser att staten nu bör medverka till en adekvat infrastruktur i landets fjärdestörsta stad i en region med för unika tillväxtförutsättningar.Stockholm den 5 oktober 2000Björn Kaaling (s)(s)
mot · GO02T301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T301av Eldensjö, ()Utbyggnad av riksväg 40Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad av mellan och tillmotorvägsstandard med finansiering enligt ny modell, typ PPP.MotiveringI ett långt och stort land som är det av särskilt vitaltsamhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompenseraför de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både högkörstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. I budgetpropositionen angerregeringen när det gäller trafiksäkerheten att målet är att ingen dödas ellerallvarligt skadas till följd av mellan och är mycket omskriven ochdebatterad för det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg. Sedannågra år har hela vägsträckan fyrfilig motorvägsstandard,vilket är mycket bra. Återstår sträckan , där specielltsträckan är frekvent utsatt för olyckor. Så också under detgångna året. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle ha en stortrafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det - om hela sträckanBorås-Jönköping blev utbyggd - skapas en sammanhängande motorvägslänksträckan . Detta skulle ge både företag och enskilda ensnabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också, genomatt attraktionskraften för orter utmed vägen ökar, ge livskraft åt företag ochorter längs sträckningen och dess omgivning.Mycket talar alltså för att denna investering i stor grad skulle kunnaminska antalet olyckor på , men också stärka svenskt näringslivskonkurrenskraft.Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioriteramaximalt när det gäller statliga investeringar. har emellertidfrågan aktualiserats om privatfinansiering av stora väginvesteringar och andrastörre projekt. Utbyggnad av är enligt många bedömare ettlämpligt objekt för sådan finansiering.Det är angeläget att regeringen tar till vara nya finansieringsmodeller, typPPP (Public and Private Partnership) för att snabbt göra det möjligt att riksväg40 mellan och blir betydligt trafiksäkrare genom att denbyggs ut till motorvägsstandard.Stockholm den 26 september 2000Kjell Eldensjö (kd)()
mot · GO02T302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T302av , ()E 4 utanför och Markaryd-ÖrkelljungaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärder skall inrymmas i planeringsramen för investeringari nationella stamvägar för att inom planperioden ge E 4 utanförMarkaryd, och en standard motsvarande motorväg.MotiveringI har det funnits tankar om att de störretrafikstråken skall ha en något sånär enhetlig vägstandard. I stort sett helaE 4 har motorvägsstandard. Dock saknas strax utanförMarkaryd, och . Visserligen har skyddsräcke byggtsupp för att kortsiktigt motverka olycksrisken. Men enligt riksdagensmålsättning om nollvision i trafiken är det självklart att den långsiktigalösningen måste var motorvägsstandard även på denna sträcka. Trots att uttalat att dessa sträckor bör ha motorvägsstandard haringet hänt. I alltför har besked uteblivit om byggstart. sombesked dröjt har vi tyvärr även kunnat se de många allvarliga tillbuden och demånga allvarliga olyckorna på just dessa delar av . har ett flertal dödsolyckor på just dessa delar av E 4.Trafiksäkerhetsmässigt är det ytterst förkastligt att det inte blirmotorvägsstandard på den mycket dåliga delen utanför ,och motortrafikleden utanför . Vid bedömande avvägstandard måste hänsyn tas till vilken belastning den aktuella vägsträckanhar och till betydelsen som en bra väg har för den regionala utvecklingen. Tilldetta skall även läggas en smula sunt förnuft. Alla som har färdats på E 4söder om inser det orimliga och ologiska i att mitt i ettmotorvägsstråk ha en del med lägre vägstandard.Emellanåt framförs krav om att hastigheten skall sänkas på de nuvarandevägavsnitten. De bilister som färdas längs kommer svårligen att accepteradet faktum att det inte är samma hastighetsbegränsning längs hela sträckan.Tanken på att sänka hastigheten istället för att åtgärda problemen är befängd.De alltför många allvarliga olyckor som kommer av att det mitt i ettmotorvägsstråk finns en del med lägre standard måste nu åtgärdas. Det är nudags att inte bara uttalar sin ambition utan även beslutar att E 4utanför , och skall ges motorvägsstandard.I likhet med beslut om trafikpolitikens inriktning (prop.1996/97:53, TU7) bör åtgärder inrymmas i planeringsramen för investeringari nationella stamvägar för att inom planperioden ge E 4 utanför ,och en standard motsvarande motorväg.Stockholm den 25 september 2000Gunnel (c)()
mot · GO02T305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T305av Strömbom, ()Vägnätet i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökade medel till det jämtländska vägnätet.MotiveringSveriges tillväxt, och enskilda regioners tillväxt, är beroende av godatransporter. Goda transporter förutsätter bl a god vägstandard. Sedan1997, när beslutade om en långsiktig inriktning förinvesteringar i trafikens infrastruktur har miljarder av de pengar somriksdagen beslutade om dragits in eller omfördelats. Länsplanerna har intekunnat förverkligas och detta har fått mycket kännbara effekter.Skogslänen, som är helt beroende av ett vägnät med hög bärighet, hardrabbats särskilt hårt. Vägstandarden har gradvis försämrats, vägkroppar harfått bestående skador och tjällossningens effekter har varit mer omfattande änvad som kan accepteras. De dåliga vägarna har skadat skogsnäring, turismoch fordon, inte minst i . Förutsättningarna för ett livskraftigtnäringsliv och en levande bygd är helt beroende av ett vägnät med godtagbarstandard. Den regniga sommaren med översvämningar som följd harytterligare försämrat vägstandarden och behovet av ökade resurser till detjämtländska vägnätet har förstärkts.Stockholm den 22 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02T306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T306av , ()Landskapens utmärkning längs vägarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utmärkning av landskapsgränserna längs de större vägarna.MotiveringHär i är vi vana vid att landet administrativt hardelats in i län, landsting, kommuner och församlingar. Indelningen av länhar dock varit föremål för omorganisation i och iVästsverige. I har förändringarna inneburit att man har fått ett länsom i stort sett sammanfaller med landskapet . I Västsverigedäremot innebar det nya storlänet att vissa landskap kom än mer iskymundan . Landskapet var tidigare uppsplittratpå tre län, och ingick i det gamla . finnsäven två västgötakommuner, och , överflyttade tillJönköpings län. Efter länsreformen i har även landskapetBohuslän "drunknat" i beteckningen "".Jag har tidigare väckt en motion med yrkande om att landskapsgränsernaborde utmärkas längs de större vägarna (1997/98:T301). Vid trafikutskottetsbehandling av motionen anförde utskottet att redan har möjlighetatt utföra en sådan skyltning och med anledning av detta avslogs motionen(1997/98:TU8).Även om det är så att har möjlighet att skylta varlandskapsgränserna är belägna så borde det uttalas att det borde görasgenerellt och inte bara här och där, som . För att hålla traditionen vid livvore det bra om man längs våra större vägar kunde märka utlandskapsgränserna precis som länsgränser och kommungränser ärutmärkta.Historiskt sett så var det först landskapen som var grund för en merregional indelning av riket. förekom de gamlalandslagarna som ofta byggde på att man bodde i ett visst landskap, t exVästgötalagen. Trots att sedan länen utgjort grunden för denregionala indelningen så är landskapen fortfarande av stor betydelse, inteminst ur kulturell och turistisk synvinkel. Folk känner sig som "västgötar","dalslänningar" och "bohuslänningar" och inte som "västra-göta-länningar".Vissa organisationer som tex delar in sinaregionala organisationer i landskap . Man kan därför med gott samvete sägaatt det finns en stor betydelse kvar för landskapen fortfarande. Resande frånandra delar av landet får en positiv information om landskapens geografi.Det skulle desutom vara en kulturinsats till glädje för både ortsbefolkningoch turister.Därför vore det också bra om kulturutskottet kunde behandla dennamotion.Landskapsgränserna finns redan utmärkta på en del ställen, t ex iHärjedalen, men det vore ett trevligt inslag om det kunde bli en generellutmärkning. Jag föreslår därför att uppdrar åt regeringen att snabbtse över hur en utmärkning av landskapsgränserna skall kunna ske. Det tordeinnebära att eller senast till nästa års turistsäsong kundelandskapsskyltningen vara verkställd.Stockholm den 21 september 2000Elver ()
mot · GO02T307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T307av , ()vid ÖrkelljungaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyndsam ombyggnad av E 4-an utanför Örkelljunga.Satsa på en ombyggnad av E 4-an vidÖrkelljunga innan fler dödsolyckor inträffarEuropavägen är en "dödens väg" på E 4-an norr om . Bitvis ärden som en ren "bonnaväg" och håller inte måttet som Europaväg.Man kan konstatera att har 36 människor dödatspå detta vägavsnitt. Inte mindre än 51 människor har skadats svårt samt 223har fått lindrigare kroppsskador.Det är en stor skam att den sista delen av huvudväg genom Skåneännu inte färdigställts till motorvägsstandard.Det rimmar illa med regeringens ambitiösa nollvision (ingen skall behövadö i trafiken) att inte ge ekonomiska möjligheter att bygga bort deuppenbara dödsfällor som finns på detta vägavsnitt. Mitträcken och andraförebyggande åtgärder är inte nog för den aktuella E 4-sträckan.Det är viktigt att både ges tillräckliga anslag samt möjlighetertill flexibelt agerande så att underhållet kan skötas och nödvändiga om- ochnybyggnationer utföras.Stockholm den 21 september 2000Maud ()
mot · GO02T308 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T308av , ()Riksväg 70Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upprustning av , speciellt sträckan ,skall ges extra hög prioritet och genomföras.Ett viktigt är länets tyngsta pulsåder för pendlings-, tjänste- ochturisttrafik mellan och /. Ävenfortsättningen på upp genom den norra delen av länär ett ur turistsynvinkel viktigt stråk som dessutom har relativt storaströmmar av håller på sina håll en mycket låg standard och utgör ettväsentligt hinder för att klara en fortsatt expansion och positiv utveckling avnäringslivet i och då inte minst för turist- och reseindustrin.Vägsträckan främst mellan och Sala, men även ner mot ärsmal, trafikintensiv och olycksdrabbad. Allra sämst är vägsträckan mellanSala och . Vägsträckan är på smalaste delen . Dettainnebär att två långtradare har mycket svårt att mötas och kan förorsaka ensvår olycka inte minst ur miljösynpunkt eftersom vägsträckan ligger i direktanslutning till vattendrag.Behovet och betydelsen av en upprustning av har påtalats av politiker, företagare, trafikanordnare,myndighetsföreträdare, privatbilister m.fl. Arbetsplaner har tagits fram i olikaomgångar. Medel har funnits avsatta som omprioriterats. Jag anser att det nukrävs det åtgärder och handling, situationen är ohållbar! Speciellt angeläget ärdet att ombyggnadsprojektet ges extra hög prioritet och snarastgenomförs.Stockholm den 20 september 2000Kenneth ()
mot · GO02T309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T309av , ()VäganslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om storleken på väganslaget.MotiveringDet finns, i , en stor oro för länets vägnät. För ett halvårsedan genomfördes också en demonstration i . Det var företagareoch enskilda i Västerdalarna som framförde sina åsikter, denna gångriktade mot och dess generaldirektör. Men det är ju till destyrande - regeringen och dess stödpartier Vänstern och -som udden skall riktas.Näringsminister har bl.a. fått ett brev från (socialdemokratiskt styrt), liksom från facket ().Företagare i har också uppvaktat statsrådet och framförtsina klagomål om länets vägstandard.Det konstateras att vägunderhållet försämrats och att en rad planeradevägbyggen senarelagts.Infrastrukturen har stor betydelse för länets utveckling. Vi vet att länetblöder, befolkningsmässigt.Att minska väganslagen motverkar inte den utflyttning som sker och harskett. Det måste hissas varningsflagg för att storstäderna får för stor del avväganslagen. En rad stora vägar i håller inte den standard som måsteanses som ett minimum.Precis som i brevet bl.a. från och facket, företagarna iVästerdalarna och andra finns det anledning att påpeka trafiksäkerhetens ochyrkeschaufförernas rätt till en bra och god arbetsmiljö.Vi vet att påvisat vikten av att ha fortsatt högaanslag till drift och underhåll. De anslag som regeringen anslagit och nuföreslår är för lågt - och mycket talar för att glesbygdslän, som ,kommer att påverkas negativt. De medel som anvisas kommer inte atträcka för att höja nivån på vägnätet, i bl.a. . Mycket talar också föratten rad olika vägprojekt kommer att senareläggas.Det är också stora frågetecken för de skrivningar regeringen har angåendeväganslagen. Det talas bl.a. om ett miljöanpassat transportsystem. Men hurrimmar detta med den höjning av dieselskatten som sker? Det kommer attbetyda att utländska åkare kommer in i landet med miljömässigt sett sämrediesel än vad som finns i landet.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02T310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T310av , ()Väg 73 Fors-NynäshamnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avsätta extra resurser till i förgenomförande av en nödvändig upprustning av väg 73 mellan ochNynäshamn.MotiveringVägverket i har meddelat att man inte kommer att fånågra statliga medel till att rusta upp och bygga om väg 73 mellan Forsoch , i alla fall inte . Den nuvarande vägen ärtrång, kurvig och smal. Den är mycket olycksdrabbad och tillbuden ärmånga.Det är beklagligt och närmast en skandal att ingenting händer frånstatsmakternas sida. Åren går och frågan är hur många människor som skallhinna omkomma eller skadas längs innan något radikalt görs. Attrusta upp och bygga om vägen har varit högsta önskemål från Nynäshamnskommun under många år.Nynäsvägen är oerhört viktig för och framtid.Den är nynäsbornas enda alternativ och är därför starkt trafikerad. Styrelsenför hamn (som äger hamnen i ) lutar åt att inteplanera för en ny storhamn i , strax norr om . Likaså harGotlandstrafiken funderingar på att flytta Gotlandsfärjorna från Nynäs tillOxelösund. Om detta blir verklighet kommer att fåbetydande svårigheter. Att staten i detta känsliga läge väljer att heltprioriterabort , är både märkligt och beklagligt.Stockholm den 25 september 2000Lennart ()
mot · GO02T311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T311av , ()Riksväg 45Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den dåliga tekniska kvaliteten på samtdess konsekvenser för näringsliv och turism.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en upprustning av skall ges extra hög prioritetoch är längsta väg: den går från viaKaresuando till . Den är viktig länk mellan ochVärmland-Bergslagen och en genväg till mellersta delarna av Norge.Vintertid är vägen trafikled upp till fjällen. I förhållande tillsin funktion har en oacceptabelt låg är en viktig pulsåder vilket visas genom att vägen genomVärmland hade den mest intensiva trafiken både vad gäller personbilar ochlastbilar i länet 1998. Trots detta erhöll i , med ett iövrigt stort underhållsbehov av vägarna (bl.a. ), aväskade medel för underhåll 1998, 1999. Många värmlänningar är heltberoende av riksvägarna från norra delarna till södra delarna av länet. För attutvecklingen inte ska bromsas behövs en infrastruktur som underlättartillförlitliga och snabba varutransporter.Trafiksäkerheten är satt på undantag då flera sträckor endast har en breddpå , vilket är orimligt om man betänker att lastbilar som utgör enviktig del av trafiken samsas med bilar, fotgängare, cyklister och skogs- ochlantbruksmaskiner. Med nedsatt underhåll, trängsel och gropighet ökar riskenför att mötande, i synnerhet lastbilar, kolliderar. I har rapporterats 1 198 olyckor. Vid en om- och tillbyggnadav skulle andelen döda eller svårt skadade minska med istorleksordningen med åtföljande samhällsekonomiska vinst.Nuvarande investeringstakt för nödvändig standardhöjning av vägnätet iregionen, bl.a. , är klart otillräcklig. Den lågamedelstilldelningen till vägunderhåll och kraven påprioriteringar bland underhållsåtgärder till följd av detta har medfört attregionens vägar har fått en i stora delar undermålig drifts- ochunderhållsstandard. Detta innebär att vägkapitalet bryts ned i allt snabbaretakt vilket i sin tur leder till ett allt större rekonstruktionsbehov påregionensvägar.Kapaciteten, kvaliteten och trafiksäkerheten på ärundermålig och kräver omedelbara åtgärder.Stockholm den 22 september 2000Dan ()
mot · GO02T312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T312av , ()mellan och TrelleborgFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att påskynda utbyggnaden av vägsträcka mellan Vellingeoch till motorväg.MotiveringGoda transportmöjligheter är en förutsättning för ett fortsatt livskraftigtsvenskt näringsliv. , när beslutade om en långsiktiginriktning för investeringar i trafikens infrastruktur, har miljarder av depengar som beslutade om dragits in eller omfördelats.Länsplanerna har därmed inte kunnat förverkligas och detta har fåttmycket kännbara effekter på vägstandarden. Många planerade och s.k.prioriterade vägsatsningar har fått skjutas . Så är även falletmed t.ex. vägsträckning mellan och trots attdenna väg är en av landets mest olycksdrabbade. Här fraktas dagligenmängder med tungt gods till och från färjorna. Vägsträckan är extremttungt belastad och det faktum att den har 70-vägsstandard med brantakanter som ökar riskerna vid avåkning borde göra att ombyggnaden avdenna 15 kilometers vägsträcka påskyndas.I och med att nu är färdig är under kraftigexpansion. För fortsatt expansion krävs att det finns en väl fungerandeinfrastruktur i regionen, inte minst ur säkerhetssynpunkt. Man kan heller intebortse från att trafiken på kommer att öka eftersom vägen utgör ennaturlig länk för trafiken från via Vellinge-Trelleborgner till övriga via färja. sammanfaller norrom med och de båda vägarna har således sin slutpunktinom i Trelleborg.Trelleborgs hamn är landets näst största hamn med 42färjeförbindelser till . Den totala godsmängden har mellan1993 och 1999 ökat , vilket naturligtvis också ökattrafikbelastningen på ovan nämnda trafiksträcka. Därför är det av största viktatt utbyggnaden av vägsträckning mellan och tillmotorväg påskyndas.Stockholm den 22 september 2000Caroline ()
mot · GO02T314 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T314av , (-kd)Trafiksäkerheten på väg 48Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att byggnation av en ny vägsträckning som avlastar riksväg 48genom igångsätts.MotiveringVäg 48 sammanbinder bl a - - och utgör endel av vägstråket - - . Nuvarandevägsträckning löper rakt genom centrala och delar samhället.Trafikmängden gör vägen till ett av länets mest belastade vägavsnitt. Detkan handla om upp till 15 000 fordon . Antalet vägkorsningar är många i förhållande till vägensfunktion och trafikbelastning. Utfarterna är blockerade vid vissatidpunkter . Trafikolycksantalet är högt och ett större antalfastigheter i är bullerstörda. Såväl som Västsvenskaregionen framhåller genom som en prioriteradsatsning.Uppvaktningar har vid upprepade tillfällen skett av såväl Skultorpsbefolkning som kommun för att få till stånd den nya vägsträckningsom har förberetts av och direkt skulle kunna byggas. De förstastudierna gjordes . Svårigheter att göra markbyten medmilitär verksamhet förhindrade processen. Beslutet om ny väg togs 1994.Denna är belägen öster om och beräknas avlasta samhället med cirka8 000 fordon . Det handlar om en sträcka . Dennuvarande genomfarten anpassas till mera lokal karaktär.Igångsättandet av projektet har försenats på grund av brist på ekonomiskaresurser samt att dröjt med svar på de erinringar motprojektet som inlämnats. Näringsministern har i frågesvar i angettatt objektet ingår i den nationella väghållningsplanen med planeratgenomförande . Vid fastställelsen av arbetsplanbedömde att byggstart skulle kunna ske . Regeringensbeslut har dock dröjt. kommun har nödgats se till att trafikljus ikombination med sänkt hastighet tillkommit vid ettövergångsställe mitt i centrum. Det betyder att miljön försämras, då den tungatrafiken som tidigare passerat i hög fart genom samhället måste stanna i enuppförsbacke. Denna nödlösning måste få bli kortsiktig.Stockholm den 22 september 2000Ulla-Britt ()()()()