mot · GO02Kr343 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr343av , ()MediepolitikSammanfattningFria och oberoende medier är en hörnsten i den svenskademokratin. Fria medier fyller flera funktioner: De garanteraren allsidig bevakning av makthavare och ökar mångfalden avröster som hörs och bildar opinion. anser attmediepolitikens främsta uppgift är att garantera en fortsattmångfald åsikter och röster genom många olikamedieföretag, samt att stärka den enskilde individensmöjligheter att göra sig hörd och själv väljamediekonsumtion.Förutsättningarna för detta uppdrag ser annorlunda ut än för bara ettdecennium sedan. Det sätt som vi producerar, förmedlar och konsumerarmedier på förändras snabbt. Den tekniska utvecklingen suddar ut gränsernamellan radio, TV, data, tidningar och telefon på ett sätt som varken lagstiftareeller medieföretag kunnat förutse bara . Utvecklingen ställerstora krav på beslutsfattare att förstå skeendet och att formulera regler somkommer att fungera också i framtidens medielandskap. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om mål förmediepolitiken.2. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om attanpassa lagstiftningen efter dagens förutsättningar och den ökandekonvergensen.13. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om eninitierad forskning angående de sociala och demokratiska frågorna isamband med medieutvecklingen.4. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om publicservice-uppdraget.5. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om mertillgänglighet för syn- och hörselskadade.6. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs omförbättrade möjligheter för public service-företagen att sända mer lokaltmaterial.7. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att intege ut några nya analoga tillstånd för sändning av kommersiell lokal radio.8. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om attpolitiken bör inriktas på att ta till vara den tekniska utvecklingen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdet av ett höjt presstöd. begär att regeringen lägger fram en utredning för att se övermediernas roll och ansvar i hur de påverkar ungdomars levnadsstil11.1 Yrkandena 2 och 9 hänvisade till KU.InledningCenterpartiets mediepolitik präglas av ett starkt försvar föryttrandefriheten, en vilja att utveckla public service, strävanefter mångfald och en vilja att stärka svenska språket och denordiska ländernas kulturella identitet i det modernamedielandskapet.En hörnsten för framväxten av den moderna svenska demokratin har varitdet starka grundlagsskydd medierna och yttrandefriheten åtnjutit. Försvaretför dessa principer måste vara vägledande för mediepolitiken också iframtiden. ser med stor oro på den utveckling, mot att försökabegränsa detta skydd, som kunnat skönjas t.ex. genom diskussionen kring dets.k. scientologmaterialet.En fortsatt hög ambition för public service förenat med medvetenheten omatt utvecklingen ständigt förändrar begreppet är vägledande för Centerpartietsmediepolitik. I public service-uppdraget ligger också ett allsidigt utbud förrapportering från hela landet. Frågorna kommer att aktualiseras ytterligare isamband med att avtalen för public service-företagen ska omförhandlas dekommande åren.För hela mediemarknaden är ambitionen att trygga en mångfald av röster,företag och sändningsformat i hela landet. Det innebär bl.a. att motverka starkägarkoncentration, och framför allt att följa utvecklingen mot mediejättar,som kontrollerar hela kedjan från produktion till konsumenten.En tredje uppgift är att bidra till större diversifiering av innehållet imedierna och att öka utbudet av produktioner från andra delar av världen ände engelskspråkiga länderna. handlar det också om att stärkasvenska språkets ställning och de nordiska ländernas kulturella identitet i detframväxande medielandskapet. Vad som ovan anförts om mål förmediepolitiken bör ges regeringen till känna.Innovationernas tidMedielandskapet präglas av många aktörer och enförändrad mediekonsumtion. Det förändrade utbudet innebärstörre valfrihet, men kan också innebära att mindre pengaravsätts för kvalitetsproduktioner.Utvecklingen av kommersiell lokalradio, satellitsändningarnas genombrott,arbetet med att introducera digital-TV och den tilltagandeägarkoncentrationen främst bland dagstidningar är några företeelser sombidragit till att förändra medielandskapet och debatten kring medierna iSverige under 1990-talet.Sedan de första tillstånden auktionerades ut , har totalt 84 tillstånd attsända kommersiell lokalradio fördelats genom auktionsförfarande.Intentionerna var att lokalradion skulle bidra till ökad mångfald och fleroberoende röster. i perspektiv blev det knappast så. Påfallande ofta ärmedieföretag inom andra branscher stora delägare i nätverken och/eller deenskilda stationerna.Också inom TV-området, med ojämförligt mycket störregenomslagskraft, har förändringarna gått snabbt. Genom introduktionen av entredje kanal i marknätet och dessutom satellitsändningarnas genombrott(också för svenska kanaler) har utbudet ökat dramatiskt.Den ökande mängden aktörer har inte lett till motsvarande ökning av TV-tittandet (d.v.s. det har ökat, men inte lika mycket som utbudet), vilket harletttill en ökad fragmentisering av mediekonsumtionen - sannolikheten att tvåmänniskor har sett samma TV-program blir allt mindre.Fragmentiseringen för med sig både för- och nackdelar: Valfriheten för TV-tittaren blir allt större och tillgången till nischade program kan förväntasöka.Samtidigt minskar dock antalet tittare per program, vilket får återverkningarpå produktionskostnaden.Det finns alltså en ständig prispress som riskerar att leda till en större andellågbudgetproduktioner. Vidare måste frågan också ställas vadfragmentiseringen får för följder för människors gemensamma referensramaroch därmed för det offentliga samtalet.Att människors mediekonsumtion förändras märks också genomdagstidningarnas utveckling. har dagspressensupplagor visat en vikande utveckling. Morgontidningarna har hållit sinposition bättre (1998) än kvällstidningarna ().Tidningsläsandet är dock fortfarande högt - läser minst en dagstidningen genomsnittlig dag - men intresset är klart åldersberoende och yngre läsertidningen i mindre utsträckning än äldre. I allt väsentligt är det en utvecklingsom ser likadan ut i som i våra grannländer.En möjlig förklaring till vikande upplagor och annonsintäkter ärförmodligen också gratistidningarnas framväxt, främst i , som påkort tid kapat åt sig stora marknadsandelar. Konceptet finns också i en mängdandra städer runt om i världen.Nya förutsättningarVi ser framför oss en utveckling där olika medier får sammadistributionsform - konvergens. Det ställer krav på enlagstiftning som är mer oberoende av tekniken och som syftartill att utsträcka yttrandefriheten till fler. Den tekniskautvecklingen innebär också nya utmaningar för "gamla"medier.Flera av de förändringar vi redan sett har kommit sig av genombrott för nyteknik och billigare utrustning, både för att producera och ta emotinformation. Frågan är dock om vi inte bara sett början på utvecklingen.Genom den snabba utvecklingen inom hela telekommunikationsområdetoch främst informationstekniken, öppnas nya möjligheter för människor att taemot och distribuera information. När allt fler människor blir uppkopplademed snabba förbindelser får de möjlighet att välja mellan ett oändligt mycketstörre globalt utbud än det utbud vi ser , som främst gjorts genom någonannans urvalsprocess. Allt fler får också möjlighet att publicera sig på nätet -vi kan tala om att människor blir "prosumenter", d.v.s. att de både produceraroch konsumerar information. I sig är det ett stort steg framåt, men man fårinte låta lura sig att tro att det jämnar ut möjligheterna att vinnauppmärksamhet i någon större utsträckning. Det råder inte alls lika villkor förden sextonårige hemsidessnickaren som för . I takt med den ökadekapaciteten över nätet handlar publiceringen inte längre bara om hemsidorutan även om möjligheten att sända radio och television över nätet.I takt med att mer och mer information i olika former förmedlas på dettasätt, med samma grundläggande teknik, blir det allt svårare att skilja olikatjänster åt. Fenomenet brukar beskrivas som teknisk konvergens - att olikaformer av medier får samma distributionsform, med all säkerhetInternetteknik. Den lagstiftning vi har är inte i någon störreutsträckninganpassad efter detta förhållande, utan är fortfarande inriktad på att man kanskilja olika former av medier åt, främst genom distributionsformen. En statligutredning, , har belyst frågan, men inte kommit framtill några långtgående slutsatser.Konvergensen möjliggör också helt nya individualiseradedistributionsformer. I , liksom i andra jämförbara länder, planeras nuutbyggnaden av mobilt Internet. Genom att kapaciteten blir rörlig kanmänniskor i större utsträckning välja medieutbud från en global marknadockså utanför hemmet. Möjligheterna är stora, men det finns en uppenbar riskför en våldsam fragmentering av mediemarknaden.Genom den globala marknad man kan välja från, blir det möjligt att sättasamman ett helt individuellt mediepaket, där lokala nyheter hämtas från enkälla, inrikesnyheter från en annan, utrikesnyhet från ytterligare ett parkälloro.s.v. Det handlar då inte bara om det som är etermedier, utan med allsäkerhet också om det som är tidningskonsumtion. I allt väsentligtinnebär detta kundorientering, i stället för som , producentorientering.Centerpartiet menar att effekterna av ökad konvergens tydligare måsteuppmärksammas i lagstiftningsarbetet och att större hänsyn tas till det faktumatt utvecklingen går mot allt större nätkapacitet också till slutkunden.Ambitionen i ett sådant arbete måste vara att i större utsträckning än i dagjämställa yttranden i olika medier med varandra och att därmed öka den reellayttrandefriheten. Vad som ovan anförts om att anpassa lagstiftningen efterdagens förutsättningar och den ökande konvergensen bör ges regeringen tillkänna.Att belysa de tekniska frågorna är emellertid inte tillräckligt. Det är nu högtid att börja uppmärksamma också de sociala och demokratiska frågorna isamband med medieutvecklingen. Inte minst bör forskning initieras och enoffentlig debatt om det framtida medielandskapet stimuleras. Vad som ovananförts om en initierad forskning angående de sociala och demokratiskafrågorna i samband med medieutvecklingen bör ges regeringen till känna.En anpassad mediepolitikDen framtida mediepolitiken måste innebära att publicservice-uppdraget formuleras efter nya förutsättningar. Denska också syfta till att trygga mångfalden och att den tekniskautvecklingens möjligheter tas tillvara för att skapa utrymmeför fler aktörer.Det är svårt att lägga fast annat än riktlinjer för det fortsattaarbetet. En mängd offentliga utredningar och flera forskningsprojekt pågårsom ska kartlägga vad som just nu sker inom medieområdet. Den nyasituationen, som inte debatterats i någon större utsträckning, kräver ocksånoggranna överväganden innan beslut fattas.Public service-uppdragetI public service-uppdraget ligger många faktorer, bl.a. en frioch opartisk rapportering, ett mångsidigt programutbud avhög kvalitet som tillgodoser skiftande intressen, att stimuleratill debatt, vara folkbildande och att stärka svensk ochnordisk kultur. Det omfattar också att ta vara på minoritetersintressen och att förmedla olika länders kultur. I vid meninghandlar det om en folkbildande och kulturell verksamhet,oberoende av utomstående intressenter och finansiärer.I förlängningen ligger också att public service ska höja sig över mängdenav programföretag. De ska vara riktmärke för högre kvalitet i produktionernaoch stå för större mångsidighet i utbudet. Innebörden av detta är inte ettavsmalnat utbud och inriktning på nischprogram, utan en högt ställdambitionsnivå vad gäller bredd i utbudet och att public service ska varakvalitetsledande, nyskapande och sträva efter att utveckla programformateninom varje programsegment. Det är stora krav, som också måste leda till ettständigt förbättringsarbete och en ständigt pågående offentlig debatt om vadpublic service-uppdraget betyder i dag.I takt med att utbudet av program finansierade med reklam eller sponsringökar, finns en risk att det allmänna stödet för public service-företagenminskar. Signaler på detta måste tas på allvar och leda till eftertanke införutvecklingen av uppdraget. Ökande fragmentisering och förändradmediekonsumtion innebär inte att public service ska försvinna, men kaninnebära att strategin för hur uppdraget ska genomföras måste förändras. Dethandlar om att formulera public service-uppdraget i kunskapssamhället.Utgångspunkten är att behovet av public service kvarstår, men att uppdragetmåste formuleras i en ny tid med nya redskap. Den statliga utredningen,Radio och TV i allmänhetens tjänst, SOU 2000:55 ger ett intressantunderlagsmaterial. En särskilt viktig uppgift i detta sammanhang är att verkaför att bibehålla och utveckla de demokratiska arenor public service-företagenutgör . Vad som ovan anförts om public service-uppdraget bör gesregeringen till känna.Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt public service och nya medier,bland annat i syfte att öka tillgängligheten genom att göra material i fleraformer, t.ex. i text för hörselskadade och genom att sända ljudet för TV-program separat för synskadade. Också frågan om public service-företagensmöjligheter, ekonomiskt och tekniskt, att upprätthålla en hög nivå irapporteringen och programproduktionen måste belysas. Vad som ovananförts om att göra material mer tillgängligt för syn- och hörselskadade börges regeringen till känna.Public service-företagen måste förberedas för fortsatta förändringar och enfördjupad diskussion om uppdragets närmare innebörd, samt avvägningenmellan tittarsiffror och självständighet i utbudet. De lokala public service-företagens möjligheter att sända lokalt material måste tryggas då kraven på attproducera material för riksmedier ökar som det ekonomiskautrymmet minskar. Vad som ovan anförts om förbättrade möjligheter förpublic service-företagen att sända mer lokalt material bör ges regeringen tillkänna.Ökad mångfaldDen främsta symbolen för koncentrationstendenser inommedierna har blivit den kommersiella lokalradion. Det är lättatt konstatera att den mångfald som eftersträvades närtillstånden auktionerades ut har uteblivit. En annan form förfördelningen av tillstånd hade varit att föredra, vilketCenterpartiet eftersträvat.Den politik regeringen slagit in på är emellertid inte heller en fulländadlösning. Genom ett urvalsförfarande som riskerar att, varje gång tillstånd skafördelas, handla om programformat - en "skönhetstävling" - blir det politiskainflytandet över medieutbudet större än vad som är önskvärt. Det är ocksåolyckligt att förfarandet inneburit att förutsättningarna för verksamhetenförändrats under processen genom olika ekonomiska villkor för gamlarespektive nya tillstånd.Genom introduktionen av digital teknik och de former för distribution sombeskrivits ovan förändras förutsättningarna för sändning av radio. En möjligoch önskvärd väg skulle vara att fokusera på att öka utbudssidan i stället föratt försöka styra efterfrågan genom regelverk och urvalsförfaranden. Enpolitik för större mångfald i kommersiell lokalradio bör därför syfta till attskynda på övergången till digital radio genom ett regelverk som gynnar demsom byter sändningsteknik. Fördelen med digital radio är att den möjliggörmånga fler kanaler på samma utrymme. När de kommande tio analogatillstånden fördelats bör därför inte några nya analoga tillstånd komma upp tillfördelning. Det utrymme som kan frigöras för dessa bör i stället användas fördigitala sändningar. Huruvida detta är tillräckligt för att framgent fördela dedigitala tillstånden genom auktionsförfaranden är inte möjligt att redan nubedöma. Under alla omständigheter bör processen syfta till en mångfald avägande- och driftsformer, inklusive oberoende stationer, nätverk ochrikstäckande kanaler. Detta bör ges regeringen till känna.Koncentrationstendenserna i medierna syns även i tidningsbranschen, ävenom koncentrationen inom branschen varit förhållandevis stabil under lång tid.Det finns dock skäl att följa utvecklingen för att trygga en mångfald avägarförhållanden och därmed också tidningarnas oberoende av varandra. Enutveckling som däremot blivit tydligare och starkare är denhorisontella integrationen i medieföretag, d.v.s. koncernägande av såvältidningar som radio- och , ibland med ytterligare inslag. Det kannaturligtvis vara positivt och innebära att svenska medieföretag stärksgentemot internationella konglomerat, men kan också leda till allt för storkoncentration och utslagning av oberoende medier inom landet.Centerpartiet står bakom inriktningen av Mediekoncentrationsutredningensslutsatser. Dessa innebär bl.a. att man föreslår en mediekoncentrationslag,som ska vara tillämplig på företagsförvärv. Det kommer således att bli möjligtatt stoppa förvärv i de fall de kan befaras vara ägnade att hämma ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning. Detta skulle innebära att Sverigeanpassade sin lagstiftning till vad som är fallet i de flesta andra länder.Enligtutredningen finns inte något land, förutom , där det råder tvekan omhuruvida konkurrenslagstiftningen är tillämplig på medieföretag.Samtidigt har det funnits farhågor om att utvecklingen ska hämmautvecklingen av nya medier. I lagstiftningsarbetet är det därför angeläget attdet lämnas andrum för utvecklingen av dessa i ett inledningsskede.Ökad mångfald är inte bara frågan om att motverka koncentration, utanockså om att stimulera nya aktörer att producera och förmedla information.Öppna kanaler, d.v.s. oberoende och icke-kommersiella lokala stationer somsänder i huvudsak samhällsinformation, utbildning och kultur, är bra exempelpå vad man kan uppnå även med ganska små resurser. Politiken bör ocksåinriktas på att ta tillvara den tekniska utvecklingen för att förbättravillkorenför dessa och andra nya medier. Detta bör ges regeringen till känna.PresstödI dag tryggas mångfalden inom tidningsvärlden till stor delgenom presstödet som garanterar många andratidningarsexistens. Det är inte aktuellt att avveckla eller minskapresstödet. Snarare påbjuder situationen att det befintligapresstödet förenas med särskilda insatser för att underlätta förtidningsföretag att utveckla teknik och arbetsformer för attvara med på den digitala mediemarknaden och möta framtidakrav. Därför är det bra att regeringen lyssnat på Centerpartietoch höjt presstödet i den föreslagna budgeten. Höjning ärdock inte tillräcklig. Många av landets endagstidningar hardet mycket besvärligt. För att underlätta för dessatidningar samt för att motverka det ständiga existenshotet såvore det rimligare att man följde den lösning som gällde isamband med det tillfälliga driftsstödet 1997 och 1998 dåendagstidningarna fick ett ökat basstöd. Ett utökat stöd skullemöjliggöra för endagstidningarna att utvecklas. Detta bör gesregeringen till känna.Massmediernas påverkanMassmediernas, och främst TV:s, roll i opinionsbildning ochför utveckling av normer och värderingar kan knappastöverskattas. I takt med att medierna blir fler ochexponeringen från olika källor ökar, minskar dockmöjligheten att följa och utvärdera påverkan. I sak är detnaturligtvis positivt att människor får större möjligheter attsätta samman sin egen konsumtion och att oberoendet av t.ex.ett statligt urval inom medieområdet minskar.Situationen är dock inte oproblematisk. Genom allt fler aktörer, som kanvara svårare att granska och kontrollera källor hos, blir det också svårare attupprätthålla tilltron till rapporteringen. Å andra sidan ökar möjligheterna atthämta information från flera av varandra oberoende källor och utifrån dettadra slutsatser. Utbildningssystemet har en stor uppgift i att rusta ungdomarnaför en föränderlig medievärld och att fostra till ett kritiskt och självständigtförhållningssätt också i förhållande till medier.Idag kan vi se konsekvenser av mediernas enorma genomslagskraft attpåverka framför allt unga människor med sitt budskap. Unga tjejer och killarmisshandlar sin kropp och sin hälsa, mycket på grund av de stereotypakroppsideal olika veckotidningar, skönhetstävlingar m.m. målar upp.Centerpartiets ungdomsförbund, , genomförde en stor enkätundersökninghösten 99 där de tillfrågade ungdomarna lyfte upp dessa problem. Mediernasroll, i att av unga tjejer i lider av någon form avätstörningar, måste utredas i syfte att minska antalet unga som drabbas avätstörningssjukdomar, men även för att ständigt hålla debatten om kroppsideallevande. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Åsa ()(c)()()()()()()