mot · GO02Fö802 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö802av Jóhannesson, ()Säkerhet för värnpliktiga - en nollvisionFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att se överincidentrapporterings- och uppföljningsrutiner.2. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attgenomföra en utvärdering av de nuvarande reglerna och rutinerna införde s.k. baskerproven i syfte att göra proven säkrare.3. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att se översina trafikregler så att de överensstämmer med motsvarande regler för detcivila samhället.4. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attomarbeta sina säkerhetsrutiner och säkerhetsinformationen i syfte atteliminera skadorna bland de värnpliktiga.Försvaret är en farligarbetsplatsFörsvarsmakten är en av farligaste arbetsplatser.Att vara värnpliktig inom Svenska Försvarsmakten är ettriskfyllt uppdrag. Den senaste olyckan inträffade på Slottetden då en värnpliktig vådasköts till döds. Detta varden tolfte dödsolyckan inom Försvarsmakten.Arbetsolyckorna bland värnpliktiga var drygt 61fall per , vilket innebär en 25-procentig ökning . Från Försvarsmaktens sidapåtalas att ökningen kan bero på att man mer nu än tidigareuppmärksammar och rapporterar skador. Trots detta kvarstårfaktum att olyckorna är många, som detfortfarande finns ett stort mörkertal vad gäller inrapporteradeincidenter. Den största ökningen uppvisas blandhörselskador. Skadorna som åsamkas de värnpliktiga finns iett spektrum från hörselskador, förfrysningar och bilolyckortill drunkning och vådaskott med dödlig utgång. Man kanalltså inte finna förklaringen till skadorna i något särskiltvapenslag. , som publicerades , visar dock attvissa utbildningsenheter har fler skador än andra. Detta kanvara ett resultat av att man på vissa platser är noga med attrapportera incidenter. En noggrann incidentrapportering ochuppföljning är en förutsättning för att förebygga skador ocholyckor. Därför bör regeringen ge Försvarsmakten i uppdragatt se över incidentrapporterings- och uppföljningsrutiner.Detta bör tillkännage för regeringen som sinmening.En nollvisonOrsaken till ökningen av skador beror troligtvis på flerasamverkande faktorer. Försvarets verksamhet är farofylld -det ligger i dess natur. Man hanterar vapen, skjuter medskarp ammunition samt handhar tunga fordon ochstridsvagnar. Dessutom är de värnpliktiga unga och har intearbetat ihop innan de fullgör sin värnplikt. Siffror från 1998över den relativa skadefrekvensen för värnpliktiga jämförtmed andra yrkesgrupper och branscher visar att den relativaskadefrekvensen bland värnpliktiga i tjänsten var 7,02, vilketkan jämföras med bygg- och anläggningsarbetarnas 2,93.Riskerna är mer än dubbelt så stora när man gör sin värnpliktsom när man arbetar på ett bygge med höga höjder, tungalyft m.m. Siffrorna för yrkesofficerare var 1,53.Jämför man den relativa frekvensen för invaliditet eller sjukskrivning över30 dagar är siffrorna än mer dramatiska. Frekvensen bland värnpliktiga itjänst var 17,92 jämfört med siffrorna för bygg- och anläggningsarbetare, somvar 8,62. För yrkesofficerare var siffrorna 3,23. Arbetsskadorna utei samhället har i stort legat stilla . De fackliga organisationernadriver ett intensivt arbete mot arbetsskador. Dessa siffror talar sitt tydligaspråk. Den dåliga säkerheten för de värnpliktiga får inte och kan inteaccepteras. Man skall inte behöva riskera sin hälsa eller till och med sitt livnär man ställer upp med plikt för svenskt försvar. En nollvision för skador börvara målet.Säkrare baskerprovEfter förfrysningsskadorna på dåvarande KA 4 i Göteborgförra vintern i samband med ett så kallat baskerprov har mandär börjat ifrågasätta det säkerhetsmedvetande somuppenbarligen saknas vid denna typ av övningstillfällen. Under övningarna skall de värnpliktiga under svåraförhållanden med lite sömn och stark tidspress utföra olikamoment. När trycket är högt uppdrivet ökar risken förolyckor. Många vanligt förekommande skador ger men ellerbekymmer för resten livet. En hörselskada eller enförfrysning kan påverka ett framtida yrkesval eller den ungeshela livssituation. Det är mycket duktiga och kompetentakvinnor och män som tas ut till värnpliktstjänstgöring. Jubättre värnpliktiga desto högre utbildningstempo. Detta kanmedföra en del risker rent säkerhetsmässigt. Därför börFörsvarsmakten få i uppdrag att genomföra en utvärderingav de nuvarande reglerna och rutinerna inför de så kalladebaskerproven i syfte att göra proven säkrare. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.SkadeförebyggandeutbildningSkadeförebyggande åtgärder bland de värnpliktiga är viktigaoch kräver en mångfald av åtgärder. Ökad kunskap hos såvälbefäl, förtroendevalda värnpliktiga som hos den enskildevärnpliktige är a och o. Kunskapen om riskerna ochförmågan att kunna bedöma risker i olika övningsmomentmåste öka hos befälen. Utbildningen på militärhögskolornamåste därför förbättras. Man skall inte enbart lära sig att blien bra soldat och att kunna leda värnpliktiga. Kunskap omolyckor och olycksfallsrisker, arbetsmiljölagens regler,ergonomi, anatomi m.m. borde vara ämnen inom såväl dengrundläggande befälsutbildningen som utbildningen påFörsvarshögskolan. Samarbete med Arbetarskyddsstyrelsenoch fackliga kunskaper borde tas tillvara. Regeringen bör fåi uppdrag att i samarbete med militärhögskolorna utvecklautbildningen och kunskapen inom området säkerhet ocharbetarskydd. (Se särskild motion "Utbildning avofficerare".) De värnpliktigas förtroendevalda måste få enadekvat och tillräcklig utbildning för att kunna lösa sinauppgifter på ett bra och tillfredsställande sätt. Framför alltmåste denna utbildning komma i ett tidigt skede underutbildningen.Trafikregler för säkerhetSamhället har lagar och regler för trafiksäkerhet ocharbetarskydd som sätts åt sidan inom denmilitära verksamheten. Därför bör Försvarsmaktenstrafikbestämmelser revideras. Det är förbjudet inom detcivila samhället att åka på lastbilsflak. Men inomFörsvarsmakten är det effektivt och tillåtet, till och med påcivila vägar. Lagen om säkerhetsbälten gäller inom det civilasamhället, men inte inom Försvarsmakten, där det finns ettantal lastbilar som saknar säkerhetsbälten. Detta är ett teckenpå brister i säkerhetsmedvetandet. Regler som gäller inomdet civila livet måste också gälla under militär verksamhet,såvida det inte finns starka utbildningsmotiv för att göraundantag. Reglerna måste också inkludera de värnpliktigaoch verksamheten . Regeringen bör geFörsvarsmakten i uppdrag att se över trafikregler så att deöverensstämmer med motsvarande regler för det civilasamhället. Detta bör tillkännage för regeringensom sin mening.Nya säkerhetsrutinerPå en fråga i med anledning av drunkningsolyckani svarade försvarsminister att "säkerhetsinstruktionerna för Försvarsmaktenständigt bearbetas och förbättras" samt att det "därutövergenomförs en genomgripande revidering vart tredje till vartfemte år av säkerhetsinstruktionerna". Sex månader senaredog en ung man vid Högvakten på . Ofta agerar manfrån Försvarsmaktens sida när något händer, men så är nästaolycka olik den förra och visar ånyo på brister. Regeringenbör ge Försvarsmakten i uppdrag att omarbetasäkerhetsrutiner och säkerhetsinformation i syfte atteliminera skadorna bland de värnpliktiga. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.FörsäkringsskyddKraftfulla åtgärder mot skador med en nollvision som målutgör förutsättningen för att minska olyckorna bland devärnpliktiga. Men om något ändå händer måsteförsäkringsskyddet för de värnpliktiga förbättras. I 1998 årspliktutredning (SOU 2000:21) redovisas ett förslag om att detotalförsvarspliktiga som skadas under tjänstgöring skall haett skydd som liknar det beslutat för personal iutlandsstyrkan. Detta skulle kunna vara ett steg i rättriktning.Stockholm den 1 oktober 2000Berit Jóhannesson (v)()()()()()()