mot · GN02Ju21 · 2000-03-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju21av , ()med anledning av prop. 1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till SchengenInledningI lade regeringen fram en proposition med förslag omSveriges anslutning till det s.k. . Förslaget hargodkänts av . de gröna () yrkade, isamband härmed, i motion 1997/98:Ju18 att skulle avslåpropositionen, bland annat med motiveringen att förutsattesgodkänna avtalet utan kunskap om de krav på ändrad lagstiftning somskulle komma att krävas. De farhågor hade då och somredovisats i ovan nämnda motion samt i motion 1997/98:Ju220 har , ioch med regeringens proposition, besannats. hade helst settatt avstått från att ansluta sig till och tycker attden svenska anslutningen till avtalet skedde på ett odemokratiskt ochdärmed oacceptabelt sätt. Det är därför också problematiskt förMiljöpartiet att ha åsikter om den tvingande följdlagstiftning som blirresultatet av godkännande av avtalet.Eftersom inser att det krävs följdlagstiftning för att berördamyndigheters tjänstemän skall kunna utföra sitt arbete i enlighet med avtaletbegränsar sig till synpunkter på föreslagen lagstiftning enligtföljande.Ny formell grund för avvisningRegeringen föreslår att en ny formell grund för avvisning, som motsvararinresevillkoren i artikel 5 i , förs in i 4 kap. 1 §utlänningslagen (1989:529). Av denna artikel följer att ochövriga Schengenstater åtar sig en skyldighet att vägra tillträde bl.a. för enutlänning som förts upp på den s.k. spärrlistan i Schengensinformationssystem (SIS) enligt artikel 96 i Schengenkonventionen.Registrering på spärrlistan innebär att den registrerande staten ansettutlänningen utgöra ett hot mot allmän ordning eller säkerhet eller motstatens säkerhet, eller att utlänningen varit föremål för en åtgärd sominnebär avvisning eller motsvarande och som medför förbud att resa in ilandet.Miljöpartiet vill poängtera att det inte föreligger någon automatisk skyldig-het för svenska myndigheter att avvisa en person som upptagits på spärr-listan. En grundligare bedömning bör göras av svenska myndigheter innannågon avvisas från landet. Det bör klart framgå att svenska myndigheter intemåste avvisa någon som upptagits på spärrlistan och att de skall göra ensjälvständig bedömning.Utfärdande av visering i vissa fallArtikel 10 i innebär att en Schengenvisering somutfärdats av behörig myndighet i en Schengenstat skall gälla såväl förinresa i som i alla övriga Schengenstater. Avsikten är attsamtliga Schengenstater skall införa en enda enhetlig visering och attdenna skall gälla för inresa till samtliga staters territorium.Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs vilken innebär att enenhetlig visering som har utfärdats av en behörig myndighet i en Schengen-stat gäller i . Regeringen skall även ges möjlighet att ingå avtal meden annan Schengenstat om att den staten skall representera vidbeviljande av viseringar.Miljöpartiet anser inte att skall överlåta beslutanderätt ochmyndighetsutövning åt andra Schengenstater eller utländska organ. Reglerom enhetlig visering innebär vidare att många fler länders medborgare måsteha visum för att kunna resa till . Det är nämligen så att inget enskiltSchengenland kan avskaffa visumtvånget för något av de länder som finnsupptagna på en lista över visumpliktiga länder, eftersom visum till ett land ipraktiken kommer att gälla hela EU. Endast tjugo länders medborgare slippervisum för inresa till EU. kommer således inte ensamt kunna havisumfrihet för de länder vi vill. Mot bakgrund av detta anser attdet inte skall införas en bestämmelse vilken innebär att en enhetlig viseringsom har utfärdats av en behörig myndighet i en Schengenstat gäller i Sverige.Återkallelse av uppehållstillståndRegeringen förslår att en ny grund för återkallelse av uppehållstillstånd,som innebär att återkallelse får ske i fall som avses i artikel 25 iSchengenkonventionen - om utlänningen har rapporterats på spärrlistaenligt artikel 96 - förs in i 2 kap. 10 § utlänningslagen.Bestämmelserna avser att tillgodose en stats intresse av att en ickeönskvärd utlännings vistelse i det landet förhindras, men de riktas i förstahand inte mot utlänningens vistelse i det land som inte önskar att utlänningenskall medges inresa, utan mot utlänningens vistelse i en annan har i sitt remissvar funnit det anmärkningsvärtatt ett starkt nationellt intresse i en annan Schengenstat för att en personinteskall beviljas uppehållstillstånd i det landet skall vara tillräckligt för attåterkalla ett uppehållstillstånd i . betonar att detklart skall framgå att svenska myndigheter självständigt bör kunna granskagrunden för att en person uppförts på spärrlistan. instämmer medremissinstanserna och anser att en annan stats nationella intressen inte skallpåverka bedömning av om uppehållstillstånd skall utfärdas ellerinte. Det måste klart framgå att inte innebär någonskyldighet att återkalla ett uppehållstillstånd och att svenska myndigheter kangöra en självständig bedömning.Polisiärt och rättsligt samarbeteDet polisiära och rättsliga samarbetet är en del av de s.k.kompensatoriska åtgärder som syftar till att kunna avskaffapersonkontroller vid de inre gränserna. har motsatt sigavskaffandet av personkontroller eftersom de kompensatoriska åtgärdersom måste införas för att ersätta dessa är av den digniteten att det uppstårsvårigheter att demokratiskt kontrollera utövandet.Miljöpartiet anser att tjänstemän från inte skall kunnabedriva gränsöverskridande övervakning på svenskt territorium. Gräns-överskridande övervakning föreslås nämligen kunna ske vid överskridandeav alla typer av gränser, till skillnad från gränsöverskridande förföljande sombara får ske över landgräns. Detta innebär att polismän och i vissa falltulltjänstemän från alla Schengenstater kan utöva övervakning här i landet.De utländska tjänstemännen får även medföra sina tjänstevapen eftersomSverige inte ställt upp några förbud mot medförande av dessa. Dessutomkommer regler om tjänstemäns straffrättsliga skydd och ansvaratt göras tillämpliga på utländska tjänstemän. Skadeståndsskyldighet som haruppkommit till följd av utländska tjänstemäns handlande skall också ersättasav . Detta motsätter sig Miljöpartiet.Om Svenska staten skall ha skadeståndsskyldighet för dessa utländskatjänstemän borde staten rimligen ha en möjlighet att ställa deras myndighets-utövning under JO:s och JK:s tillsyn. Regeringen anser dock inte att den nyalagstiftningen föranleder några ändringar i reglerna om JO:s och JK:s tillsyn.Miljöpartiet håller inte heller på denna punkt med regeringen.Schengens informationssystemSchengens informationssystem, SIS, är ett datasystem, vilket är uppbyggtsom ett spanings- och efterlysningsregister. SIS får innehålla vissaangivna typer av uppgifter, nämligen uppgifter om personer, föremål ochfordon, som är nödvändiga för vissa särskilda ändamål. Ändamålen ärförvarstagande för utlämning, införande på spärrlista, omhändertagandeav personer, uppgift om uppehållsort eller hemvist, hemlig övervakningeller särskild kontroll samt efterlysning av fordon eller andra föremål.Registrering i SIS avser alltså inte endast brottslingar utan även andrapersonkategorier som t.ex. asylsökande som skall vägras tillträde till helaSchengenterritoriet av den enda anledningen att de fått slutligt avslag påsin asylansökan i medlemslandet.När det gäller enskildas rätt att ta del av uppgifter om sig själva i SIS, skallnationell rätt gälla enligt . Det innebär att person-uppgiftslagens regler om informationsskyldighet blir tillämpliga, om inteannat föreskrivs. Regeringen föreslår inte att personuppgiftslagensbestämmelser skall frångås och anser därför att det inte behövs något särskiltpåpekande om detta i den nya lagen. Detta trots att Datainspektionen anförtatt det bör framgå direkt av lagen om Schengens informationssystem vadsom gäller i detta avseende. instämmer med Datainspektionen.Miljöpartiet anser , liksom tidigare, att SIS öppnar för ett alltför vid-sträckt flöde av uppgifter och alltför omfattande registrering av personer sompåträffas centralt eller perifert i polisens spaningsarbete. Det finns storarisker för att oskyldiga personer kommer att drabbas, i och med att systemetinte uppfyller de krav på rättssäkerhet som bör ställas i en demokrati. Insynoch kontroll i registerföringen nämns över huvud taget inte i propositionen,trots att det ur en svensk synvinkel borde vara särskilt angeläget då det interåder någon offentlighetsprincip inom Schengensamarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ny formell grund för avvisning,2. att beslutar om ändring i förslag till lag om ändring iutlänningslagen (1989:529) enligt vad i motionen anförts omutfärdande av visering i vissa fall,3. att beslutar om ändring i förslag till lag om ändring iutlänningslagen (1989:529) enligt vad i motionen anförts om åter-kallelse av uppehållstillstånd,4. att beslutar om ändring i förslag till lag om inter-nationellt polisiärt samarbete enligt vad i motionen anförts omgränsöverskridande övervakning,5. att beslutar om ändring i förslag till lag om inter-nationellt polisiärt samarbete enligt vad i motionen anförts omutländska tjänstemäns straffrättsliga skydd och ansvar,6. att beslutar om ändring i förslag till lag ominternationellt polisiärt samarbete enligt vad i motionen anförts omSveriges skadeståndsskyldighet för utländska tjänstemän,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utländska tjänstemäns myndighetsutövningskall vara underställd JO:s och JK:s tillsyn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enskildas rätt att ta del av uppgifter om sig självai SIS,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insyn och kontroll av SIS.Stockholm den 13 mars 2000Kia ()Per ()()()()