mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — PÃ¥ motsvarande sÃ¤tt som inom utgiftsomrÃ¥de 10 fÃ¶reslÃ¥s ett nytt berÃ¤kningssÃ¤tt fÃ¶r SGI, vilket leder till att kostnaderna fÃ¶r fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgÃ¥r av avsnitt 5.3. JÃ¤mfÃ¶rt med regeringen minskas ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det med 1 Ã¥r 2001, utÃ¶kas med 2 Ã¥r 2002 och med 4 Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslÃ¶shet UtgiftsomrÃ¥det omfattar bidrag till arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kringen, kostnader fÃ¶r kontant arbetsmarknadsstÃ¶d samt bidrag till lÃ¶negarantiersÃ¤ttning. En viktig strukturreform fÃ¶r bland annat en bÃ¤ttre lÃ¶nebildning Ã¤r Ã¶kad finansieringsÂgrad i en allmÃ¤n och obligatorisk arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kring. ArbetslÃ¶shetens kostnader synliggÃ¶rs genom en hÃ¶gre a-kasseavgift, och den enskilde kompenseras mer Ã¤n vÃ¤l av sÃ¤nkt inkomstskatt. fÃ¶rslag att Ã¶ka sjÃ¤lvfinansieringsgraden till inom en allmÃ¤n och obligatorisk arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kring gÃ¶r att anslaget till detta utgiftsomrÃ¥de kan minska kraftigt. Vi fÃ¶reslÃ¥r ocksÃ¥ vissa strukturella fÃ¶rÃ¤ndringar i arbetsvillkoret fÃ¶r a-kassan vilket leder till minskade utgifter fÃ¶r statskassan. Det Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt att fÃ¶rÃ¤ndra nuvarande regelverk fÃ¶r arbetsÂlÃ¶sÂhetsfÃ¶rsÃ¤kringen fÃ¶r att undanrÃ¶ja sÃ¥dant som hindrar mÃ¤nniskor frÃ¥n att ta de jobb som Ã¤ndÃ¥ finns och erbjuds. Ett problem Ã¤r att den arbetslÃ¶se i vissa lÃ¤gen fÃ¶rlorar ekonomiskt, eller vinner vÃ¤ldigt lite, pÃ¥ att ta ett ledigt jobb jÃ¤mfÃ¶rt med att uppbÃ¤ra arbetslÃ¶shetsersÃ¤ttning i kombination med Ã¶vriga bidragssystem. Detta problem har uppdagats pÃ¥ nytt i regeringens utredning, Ds 1999:58, som presenterades och som ska ligga till grund fÃ¶r en proposition under vÃ¥ren 2000. FÃ¶rhoppningsvis lÃ¤ggs i denna proposition sÃ¥dana fÃ¶rslag som leder till kortare sÃ¶kprocesser och minskad rundgÃ¥ng mellan arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kring och arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rder. samlade fÃ¶rslag om Ã¶kade resurser fÃ¶r fler tjÃ¤nster inom vÃ¥rd, omsorg och skola samt fÃ¶retags- och tillvÃ¤xtfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder berÃ¤knas ocksÃ¥ leda till att trycket pÃ¥ arbetslÃ¶shetsersÃ¤ttningen kan minska. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det kan minskas med Ã¥r 2001, med Ã¥r 2002 och med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 14: Arbetsmarknad och arbetsliv UtgiftsomrÃ¥det omfattar utgifter fÃ¶r arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rder, arÂbetslivsfrÃ¥gor och fÃ¶rvaltningskostnader. Dessutom ingÃ¥r kostnader fÃ¶r statliga arbetsgivarfrÃ¥gor. Inom utgiftsomrÃ¥det Ã¥terfinns ocksÃ¥ utgifter fÃ¶r jÃ¤mstÃ¤lldhetspolitiska Ã¥tgÃ¤rder samt kostnader fÃ¶r . finns det ett 30-tal olika arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rder, och varje Ã¥tgÃ¤rd har sitt eget regelverk. FÃ¶r att kunna frigÃ¶ra resurser fÃ¶r arbetsgivare, arbetssÃ¶kande och arbetsfÃ¶rmedlingar krÃ¤vs att regelsystemen runt de arbetsmarknadspolitiska programmen fÃ¶renklas och att antalet Ã¥tgÃ¤rder minskar. Regeringens anslag fÃ¶r integrationsÃ¥tgÃ¤rder under utgiftsomrÃ¥de 8 pÃ¥ per Ã¥r vill vi anvÃ¤nda som en riktad stÃ¶dÃ¥tgÃ¤rd fÃ¶r arbetslÃ¶sa invandrare och placerar dem dÃ¤rfÃ¶r under utgiftsomrÃ¥de 14. Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rd om flyttningsbidrag med hÃ¤nvisning till att flyttningar i allt vÃ¤sentligt sker oavsett ekonomisk stimulans. Vi anser att flyttningsbidrag endast kan Ã¶vervÃ¤gas om flyttning sker frÃ¥n storstad till landsbygd/glesbygd. Regeringen fÃ¶reslog i vÃ¥rpropositionen 1999 ett fÃ¶rstÃ¤rkt anstÃ¤llningsstÃ¶d fÃ¶r personer som Ã¤r lÃ¥ngtidsinskrivna i mer Ã¤n tre Ã¥r pÃ¥ arbetsÂfÃ¶rmedlingarna. Redan innan det nya systemet hade trÃ¤tt i kraft fÃ¶reslogs att stÃ¶det ska omfatta alla som Ã¤r lÃ¥ngtidsinskrivna i mer Ã¤n tvÃ¥ Ã¥r, och de nya reglerna ska gÃ¤lla frÃ¥n och med Ã¥r 2000. sker ytterligare tvÃ¥ fÃ¶rÃ¤ndringar. Detta Ã¤r fjÃ¤rde gÃ¥ngen pÃ¥ ett Ã¥r som regeringen anstÃ¤llningsstÃ¶det, vilket mÃ¥ste betraktas som ett rekord i regelÂkompletteringar. De tvÃ¥ senaste fÃ¶rÃ¤ndringarna innebÃ¤r dels ett utÃ¶kat fÃ¶rstÃ¤rkt anstÃ¤llningsstÃ¶d under 12 mÃ¥nader pÃ¥ av lÃ¶nekostnaden och dÃ¤refter under 12 mÃ¥nader av lÃ¶nekostnaden fÃ¶r den som varit arbetslÃ¶s eller har deltagit i en arbetsmarknadspolitisk Ã¥tgÃ¤rd i fyra Ã¥r, dels ett sÃ¤rskilt anstÃ¤llningsstÃ¶d under 24 mÃ¥nader pÃ¥ av lÃ¶neÂkostnaden fÃ¶r den som fyllt 57 Ã¥r och varit inskriven pÃ¥ arbetsfÃ¶rmedlingen i tvÃ¥ Ã¥r. Det Ã¤r positivt att regeringen med dess stÃ¶dpartier inser att sÃ¤nkta arbetskraftskostnader kan Ã¶ka sysselsÃ¤ttningen. har tillstyrkt det fÃ¶rstÃ¤rkta anstÃ¤llningsstÃ¶det som bÃ¶rjat fÃ¥ genomslag. I en uppÃ¥tgÃ¥ende ekonomi har ocksÃ¥ denna Ã¥tgÃ¤rd haft framgÃ¥ng. Men det Ã¤r viktigt att en Ã¥tgÃ¤rd fÃ¥r verka fullt ut och inte stÃ¶rs av stÃ¤ndiga regelÃ¤ndringar som Ã¶kar svÃ¥rÃ¶verskÃ¥dligheten och byrÃ¥kratin. Det Ã¤r ocksÃ¥ orimligt hÃ¶ga subventioner under tvÃ¥ Ã¥rs tid som de tvÃ¥ senaste fÃ¶rslagen innebÃ¤r. En privat arbetsgivare skulle fÃ¥ ca i mÃ¥naden under tvÃ¥ Ã¥r i subvention fÃ¶r att anstÃ¤lla en person Ã¶ver 57 Ã¥r. FrÃ¥gan Ã¤r om inte detta Ã¤r en orimligt stor subvention som riskerar att skapa osund konkurrens. Individuella handlingsplaner och ett personligt anpassat stÃ¶d till den lÃ¥ngtidsarbetslÃ¶se, Ã¶kade krav pÃ¥ den arbetssÃ¶kande att vara aktiv samt det anstÃ¤llningsstÃ¶d som redan finns pÃ¥ av lÃ¶nekostnaden under de fÃ¶rsta sex mÃ¥naderna och dÃ¤refter i ytterligare 18 mÃ¥nader borde vara tillrÃ¤ckliga instrument tillsammans med de Ã¶vriga arbetsÂmarknadsÂpolitiska Ã¥tgÃ¤rderna som finns. Vidare fÃ¶reslÃ¥s vissa besparingar inom anslaget bidrag och upphandlingar inom arbetslivsomrÃ¥det samt pÃ¥ administration pÃ¥ de centrala och regionala nivÃ¥erna inom organisation. Sammantaget kan ramen minska med fÃ¶r Ã¥r 2001, med fÃ¶r Ã¥r 2002 och med fÃ¶r Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 15: StudiestÃ¶d UtgiftsomrÃ¥det omfattar utgifter fÃ¶r studiefinansiering fÃ¶r studier pÃ¥ gymnasienivÃ¥, vuxenstudier samt hÃ¶gskolestudier. FÃ¶r att vÃ¤rna om utbildningskvaliteten har fÃ¶resprÃ¥kat en jÃ¤mn och lÃ¥ngsiktig utbyggnad av hÃ¶gskolan, med totalt sett nÃ¥got lÃ¤gre antal platser Ã¤n regeringens fÃ¶rslag. DÃ¤rmed mÃ¶jliggÃ¶rs ocksÃ¥ sÃ¤rskilda satsningar inom hÃ¶gskolans omrÃ¥de som beskrivs under utgiftsomrÃ¥de 16 Utbildning och universitetsforskning. Dagens studiefinansieringssystem har stora brister. I det nya reformerade systemet har bristerna inte till fullo Ã¥tgÃ¤rdats. DÃ¤rfÃ¶r har vi ett annat fÃ¶rslag som prÃ¤glas av helhet, fÃ¶rutsÃ¤gbarhet och likvÃ¤rdighet. I vÃ¥rt fÃ¶rslag ingÃ¥r studiefinansiering fÃ¶r studerande sÃ¥vÃ¤l pÃ¥ hÃ¶gskola, i vuxenutbildning som pÃ¥ ungdomsgymnasiet. Sammantaget innebÃ¤r fÃ¶rslagen att utgiftsramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 samt Ã¶kas med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 16: Utbildning och universitetsforskning UtgiftsomrÃ¥det omfattar utgifter fÃ¶r skolvÃ¤sendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, hÃ¶gskoleutbildning och forskning. anslÃ¥r ytterligare till kommunÂsektorn nÃ¤sta Ã¥r fÃ¶r att bland annat ombesÃ¶rja kvaliteten och genomfÃ¶ra nÃ¶dvÃ¤ndiga fÃ¶rÃ¤ndringar i grund- och gymnasieskolan. Denna satsning Ã¥terfinns under utgiftsomrÃ¥de 25. riktas till mÃ¤nniskor som av skilda anledningar saknar de nÃ¶dvÃ¤ndiga kunskaper som krÃ¤vs fÃ¶r delaktighet i samhÃ¤llet. Det ger vuxna en ny chans att fÃ¥ de kunskaper de tidigare inte fÃ¥tt. Antalet platser bÃ¶r nu successivt anpassas till det fÃ¶rslag som arbetats fram utifrÃ¥n de behov som faktiskt finns och som presenteras i KunskapslyftskommittÃ©ns slutÂbetÃ¤nkande ( SOU 2000:28). DÃ¤rfÃ¶r avsÃ¤tter vi 100 miljoner Ã¥r 2001 och avslutar enligt planerna vid halvÃ¥rsskiftet 2002. Vi avvisar sÃ¥ledes fÃ¶rslaget att fÃ¶rlÃ¤nga . I stÃ¤llet inleder vi redan hÃ¶sten 2002 en ny och ordinarie verksamhet. De nÃ¤rmare detaljerna fÃ¶r denna satsning utvecklas i samband med regeringens kommande proposition om vuxenutbildningen. Det berÃ¤knade antalet platser pÃ¥ 58 000 bÃ¶r hÃ¶jas med 10 000 platser fÃ¶r att att kunna Ã¶ka antalet platser pÃ¥ yrkesutbildningar. Utbyggnaden av antalet hÃ¶gskoleplatser bÃ¶r ske med jÃ¤mn kvalitet och i en takt som organisationen mÃ¤ktar med. Vi anser att den nuvarande nivÃ¥n pÃ¥ antalet hÃ¶gskoleplatser ska gÃ¤lla . DÃ¤remot bÃ¶r fÃ¶rdelningen av hÃ¶gskoleplatser ses Ã¶ver. Det finns tomma platser och svÃ¥righeter att upprÃ¤tthÃ¥lla god kvalitet pÃ¥ dem som tagits i bruk. Vi anser att en del av dessa platser sÃ¥ smÃ¥ningom bÃ¶r Ã¥terfinnas pÃ¥ en yrkeshÃ¶gskola. Av de ytterligare medel som regeringen avsÃ¤tter fÃ¶r utbyggnad avvisar vi 200 miljoner. Resterande medel bÃ¶r anvÃ¤ndas till de utbildningar som pÃ¥ grund av sin art Ã¤r dyrare, det gÃ¤ller t.ex. lÃ¤kare, specialister och civilingenjÃ¶rer. avvisar, som beskrivits i avsnitt 5.3, regeringens fÃ¶rslag om maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen, vilket fÃ¶rklarar huvuddelen av de minskade utgifterna pÃ¥ detta utgiftsomrÃ¥de. Vi anser att Centrala studiestÃ¶dsnÃ¤mnden ska skÃ¶ta de uppgifter som berÃ¶r myndighetsutÃ¶vning men att andra funktioner i samband med studieÂfinansieringsadministrationen bÃ¶r lÃ¤ggas ut pÃ¥ de banker som kan tillhandahÃ¥lla lÃ¥n. Vi avvisar dÃ¤rfÃ¶r att ytterligare 20 miljoner ska gÃ¥ till CSN. Regeringen bygger ut forskning med Ã¥r 2000, 400 miljoner Ã¥r 2001, 309 miljoner Ã¥r 2002 och 500 miljoner Ã¥r 2003. Vi anser att den utbyggnaden bÃ¶r ske i jÃ¤mn takt. Tilldelningen till de olika lÃ¤rosÃ¤tena fÃ¶r Ã¤mnesdisciplinÃ¤r s k fakultetsforskning bÃ¶r Ã¶ka rejÃ¤lt och medel disponeras till olika anslagsomrÃ¥den beroende pÃ¥ de behov av forskning som finns. En jÃ¤mn och stadig utbyggnadstakt pÃ¥ universitet och forskarutbildning ska finnas. Vi Ã¥terkommer med fÃ¶rdelningen i samband med vÃ¥r motion pÃ¥ regeringens forskningsproposition. har agerat fÃ¶r att specialskolorna skall fÃ¥ finnas kvar. FÃ¶r detta avsÃ¤tts medel under detta utgiftsomrÃ¥de. Sammantaget kan ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid UtgiftsomrÃ¥det omfattar kulturomrÃ¥det, bland annat museer, konstnÃ¤rer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslÃ¶jd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. Det statliga stÃ¶det till teater, dans och musik kommer mÃ¥nga till godo. FÃ¶r att stÃ¤rka denna del av kulturlivet, som omfattar bÃ¥de statliga och regionala institutioner och verksamheter, satsar vi . Museernas situation Ã¤r pÃ¥ mÃ¥nga hÃ¥ll alarmerande. Det statliga anslaget skall rÃ¤cka till mer Ã¤n att bara hyra, personal och sÃ¤kerhetsanordningar. FÃ¶r att Ã¤ven verksamheten skall kunna utvecklas anslÃ¥r vi Ã¥rligen. Kulturella mÃ¶tesplatser Ã¶ver hela landet Ã¤r avgÃ¶rande fÃ¶r att Kultursverige skall kunna blomstra. DÃ¤rfÃ¶r avsÃ¤tter vi fÃ¶r olika lokalsatsningar. fÃ¶reslÃ¥r Ã¤ven en sÃ¤nkning av momsen pÃ¥ bÃ¶cker frÃ¥n till frÃ¥n Ã¥r 2002. Denna fÃ¶rÃ¤ndring framgÃ¥r i avsnitt 5.1 bland de skattefÃ¶rÃ¤ndringar som fÃ¶reslÃ¥s. Sammantaget bÃ¶r ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens berÃ¤kning utÃ¶kas med Ã¥rligen den kommande treÂÃ¥rsperioden. UtgiftsomrÃ¥de 18: SamhÃ¤llsplanering, bostadsfÃ¶rsÃ¶rjning och byggande UtgiftsomrÃ¥det bestÃ¥r frÃ¤mst av plan-, bygg- och bostadsvÃ¤sendet, lÃ¤nsÂstyrelserna, lantmÃ¤teriverksamheten samt stÃ¶d till ekologisk omstÃ¤llning och utveckling. FÃ¶r 2000 uppgÃ¥r det totala anslaget enligt stadsbudgeten till . VÃ¥rpropositionen fÃ¶reslÃ¥r en minskning till fÃ¶r Ã¥r 2001. Det stÃ¶rsta anslaget inom utgiftsomrÃ¥det Ã¤r bostadsbidraget. KristÂdemoÂkraterna anser att de individuella inkomstgrÃ¤nserna som bidragsgrund fÃ¶r bostadsbidragen skall slopas. Vidare anser vi att den bidragsgrundande bostadsytan i bostadsbidraget skall Ã¶ka. Detta tillsammans med hÃ¶jning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gÃ¶r att vi kristdemokrater tillfÃ¶r till denna anslagspost. FÃ¶rbÃ¤ttringarna i bostadsbidraget finansieras genom en minskning av barnbidraget med per mÃ¥nad under utgiftsomrÃ¥de 12. DÃ¤rmed gynnas de familjer som har en sÃ¤mre ekonomisk situation. Det andra stÃ¶rre anslaget inom utgiftsomrÃ¥det Ã¤r rÃ¤ntebidraget. AvgÃ¶rande fÃ¶r utfallet av anslaget Ã¤r rÃ¤ntenivÃ¥n och det allmÃ¤nna ekonomiska utfallet. anser att vissa mindre besparingar pÃ¥ rÃ¤ntebidraget till det Ã¤ldre fastighetsbestÃ¥ndet kan gÃ¶ras och avvisar rÃ¤ntebidrag pÃ¥ nya fastigheter Vidare anser vi att den statliga fastighetskatten pÃ¥ sikt bÃ¶r gÃ¶ras om till en avgift i takt med att fastighetsskatten fasas ut. FastigÂhetsÂskatten tas endast ut pÃ¥ en 1/3 av markvÃ¤rdet Ã¶ver . De lokala investeringsprogrammen bÃ¶r avvecklas dÃ¥ de har utsatts fÃ¶r stark kritik frÃ¥n revisorer m fl och inte kan anses uppfylla den kristÂdemokratiska principen om subsidiaritet dÃ¥ besluten om bidragen ligger pÃ¥ MiljÃ¶departementet. Besparingen berÃ¤knas uppgÃ¥ till . IstÃ¤llet bÃ¶r medel omfÃ¶rdelas till en ny anslagspost â âFÃ¶rbÃ¤ttrad inomhusmiljÃ¶, allergisanering av bostÃ¤der, skolor m.m.â. fÃ¶reslÃ¥r 100 miljoner till detta anslag. Kunskapen om de handikappades livssituation i samhÃ¤llsbyggandet mÃ¥ste Ã¶ka. I regeringens proposition 1999/2000:79 âFrÃ¥n patient till medborgare â en nationell handlingsplan fÃ¶r handikappolitikenâ pÃ¥talas vikten av tillgÃ¤ngligheten fÃ¶r alla samhÃ¤llsmedborgare. HÃ¤r krÃ¤vs kompetenshÃ¶jande utbildningar fÃ¶r vÃ¥ra samhÃ¤llsbyggare. fÃ¶reslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r en ny anslagspost som innebÃ¤r Ã¶kade medel till handikappkunskap pÃ¥ vÃ¥ra hÃ¶gskolor och dÃ¥ fÃ¶retrÃ¤desvis till arkitektutbildningen. Detta anslag bÃ¶r fÃ¥ 25 miljoner . Regeringen fÃ¶reslÃ¥r en ny utgiftspost âA12 Investeringsbidrag fÃ¶r anordnande av bostÃ¤der fÃ¶r studenter â. positiva till att medel anslÃ¥s fÃ¶r att sÃ¤tta fart pÃ¥ byggande av studentbostÃ¤der. DÃ¥ behovet av stÃ¶rre lÃ¤genheter Ã¶nskas frÃ¥n studenterna vill vi att incitament ges fÃ¶r att Ã¶ka bostadsytan. Detta kan ske genom att anvÃ¤nda den s k VÃ¤xjÃ¶-modellen, dvs bidrag lÃ¤mnas pÃ¥ av bidragsunderlaget fÃ¶r rÃ¤ntebidraget enligt fÃ¶rordningen 1999:986. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens vÃ¥rproposition kan minska med fÃ¶r Ã¥r 2001, 624 respektive fÃ¶r Ã¥ren 2002 och 2003. UtgiftsomrÃ¥de 19: Regional utjÃ¤mning och utveckling UtgiftsomrÃ¥det omfattar frÃ¤mst utgifter fÃ¶r olika former av fÃ¶retagsstÃ¶d, medel fÃ¶r medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram samt medel frÃ¥n . Trots att vi upplevt en ny flyttvÃ¥g frÃ¥n landsbygden har regeringen varit passiv pÃ¥ det regionalpolitiska omrÃ¥det. Att skapa fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r en livskraftig landsbygd med mÃ¤nniskor i alla Ã¥ldrar och med arbetsmÃ¶jligheter, god service, bra miljÃ¶ och rik kultur Ã¤r ett centralt mÃ¥l fÃ¶r den kristdemokratiska regionalpolitiken. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och dÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hÃ¤nsyn. Regionalpolitiska konsekvensÂanalyser mÃ¥ste upprÃ¤ttas innan beslut tas som pÃ¥tagligt kan komma att fÃ¶rÃ¤ndra fÃ¶rutsÃ¤ttningarna i omrÃ¥den som Ã¤r beroende av en aktiv regionalÂpolitik. FÃ¶r landsbygdens utveckling Ã¤r det ocksÃ¥ av stor betydelse att samÂhÃ¤llsÂservicen, det vill sÃ¤ga utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationer etc, hÃ¥lls pÃ¥ en rimlig nivÃ¥. En Ã¶versyn av den nationella stÃ¶domrÃ¥desÂindelningen Ã¤r ett annat kristdemokratiskt krav. Denna borde ingÃ¥ i den Ã¶versyn av regionalpolitiken som den regionalpolitiska utredningen skall gÃ¶ra. anser att nedsÃ¤ttningen av socialavgifterna som gÃ¤llt ett antal Ã¥r i stÃ¶domrÃ¥de 1 och delar av stÃ¶domrÃ¥de 2 bÃ¶r vara kvar. Ramen Ã¶kar till fÃ¶ljd av detta med ca Ã¥rligen. Att EU inte avgjort frÃ¥gan om stÃ¶det Ã¤r âtillÃ¥tetâ Ã¤r inte ett skÃ¤l att avskaffa ersÃ¤ttningen. Trots att det Ã¤r frÃ¥ga om en skattesÃ¤nkning har nedsÃ¤ttningen traditionellt budgeterats under detta utgiftsomrÃ¥de, eftersom den utbetalas i efterhand till arbetsgivarna. avvisar ocksÃ¥ vissa delar av regeringens IT-satsning som budgeterats pÃ¥ detta utgiftsomrÃ¥de, vilket leder till ett minskat resursbehov. Sammantaget bÃ¶r ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det Ã¶kas med 2001, 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 20: AllmÃ¤n miljÃ¶- och naturvÃ¥rd UtgiftsomrÃ¥det omfattar bl a frÃ¥gor rÃ¶rande hushÃ¥llning med naturresurser, biologisk mÃ¥ngfald och naturvÃ¥rd, vatten- och luftvÃ¥rd, avfallsfrÃ¥gor, miljÃ¶skydd, kemikaliekontroll, strÃ¥lskydd och sÃ¤kerhetsfrÃ¥gor kopplade till kÃ¤rnkraften samt internationellt miljÃ¶samarbete. PÃ¥ detta omrÃ¥de finns uppenbara skÃ¤l till fÃ¶rstÃ¤rkningar av nedrustning. Att regeringen nu planerar fÃ¶r ytterligare miljÃ¶politiska Ã¥terstÃ¤llare Ã¤r bra. DessvÃ¤rre har mycket tid fÃ¶rlorats och miljÃ¶kompetens inom myndigheterna fÃ¶rsvunnit . I detta skede vill vi sÃ¤rskilt betona vikten av en sammanhÃ¥llen syn pÃ¥ sjÃ¶- och skogskalkning. Kalkningsanslaget bÃ¶r fÃ¶r den skull fÃ¶rstÃ¤rkas och fÃ¶rutom sjÃ¶kalkning bÃ¶r skogskalkning nu fÃ¶ras under detta utgiftsomrÃ¥de. UtgiftsomrÃ¥dets ram bÃ¶r utÃ¶kas med fÃ¶r Ã¥r 2001, fÃ¶r Ã¥r 2002 och med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 21: Energi UtgiftsomrÃ¥det omfattar bl a energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och vÃ¤rmeproduktion samt ekonomiskt stÃ¶d fÃ¶r eleffektivisering och minskad elanvÃ¤ndning fÃ¶r uppÂvÃ¤rmning av bostÃ¤der och lokaler. Beslutet om stÃ¤ngning av BarsebÃ¤cks fÃ¶rsta reaktor innebÃ¤r nya Ã¥rliga kostnader fÃ¶r staten. anser att kÃ¤rnkraften skall avvecklas, men i takt med att fÃ¶rnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kÃ¤rnkraftsavvecklingen har enligt vÃ¥r uppfattning kommit fÃ¶r tidigt och utan grundlÃ¤ggande konsekvensanalyser. HÃ¤nsyn har inte tagits till miljÃ¶effekter och effekter pÃ¥ ekonomi och sysselsÃ¤ttning. Dessutom finns inte fÃ¶rnybar elproduktion i den omfattning som krÃ¤vs fÃ¶r en fÃ¶rnuftig utfasning av kÃ¤rnkraften. Mot den bakgrunden avvisade vi fÃ¶rslaget till stÃ¤ngning av BarsebÃ¤ck 1 och avtalet fÃ¶r den ekonomiska uppgÃ¶relsen mellan staten och kraftbolagen. Den totala finansiella kostnaden fÃ¶r stÃ¤ngningen av BarsebÃ¤ck 1 kommer att bli . Bara fÃ¶r innevarande Ã¥r innebÃ¤r stÃ¤ngningen en kostnad pÃ¥ 1, 3 miljarder, fÃ¶r 2001 1,2 miljarder, fÃ¶r 2002 1,2 miljarder och fÃ¶r 2003 1, 2 miljarder â kostnader som uppstÃ¥r pÃ¥ grund av singeldrift, avstÃ¤llnings- och servicedrift samt kostnader fÃ¶r att kompensera fÃ¶rlusten av framtida kassaflÃ¶den till fÃ¶ljt av stÃ¤ngningen av reaktor 1. Vi anser fÃ¶ljaktligen att kompensation fÃ¶r stÃ¤ngning inte skall utgÃ¥. De Ã¶kade koldioxidutslÃ¤pp som blivit fÃ¶ljden av stÃ¤ngningen av BarsebÃ¤ck 1 Ã¤r ett stort hot mot miljÃ¶n och Ã¶kar riskerna fÃ¶r allvarliga vÃ¤xthuseffekter. Satsningar pÃ¥ forskning och utveckling av alternativa energislag Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r mycket angelÃ¤gna. Det har dock visat sig att delar av omstÃ¤llÂningsÂprogrammet har gett litet resultat, och regeringen har dÃ¤rfÃ¶r Ã¥terigen tvingats dra ner pÃ¥ anslagen i Ã¥r och nÃ¤sta Ã¥r. anser att medlen i fÃ¶rsta hand skall satsas pÃ¥ energieffektivisering och att finna metoder att Ã¶ka el- och vÃ¤rmeproduktion baserad pÃ¥ fÃ¶rnybara energislag. Anslaget fÃ¶r energiforskning kan minskas med 200 miljoner under vart och ett av de kommande Ã¥ren. Sammantaget bÃ¶r utgiftsramen fÃ¶r Ã¥r 2001 minska med , fÃ¶r Ã¥r 2002 med och fÃ¶r 2003 med . UtgiftsomrÃ¥de 22: Kommunikationer UtgiftsomrÃ¥det omfattar vÃ¤g- och banhÃ¥llning, vÃ¤gtrafik, jÃ¤rnvÃ¤gstrafik, sjÃ¶fart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och Ã¶vergripande IT-frÃ¥gor. tillvÃ¤xt Ã¤r beroende av bra och snabba transporter. Den svenska basnÃ¤ringen Ã¤r starkt beroende av bra vÃ¤gar, jÃ¤rnvÃ¤gar och sjÃ¶fart. Flyget fÃ¥r allt stÃ¶rre betydelse fÃ¶r den vÃ¤xande IT-sektorn. Transportsektorn bÃ¶r ocksÃ¥ ses som en egen nÃ¤ring som kan vinna andelar i andra lÃ¤nder med svenskt miljÃ¶- och sÃ¤kerhetstÃ¤nkande. I vÃ¥rpropositionen skriver regeringen att det sker stora satsningar pÃ¥ infrastruktur i utsatta regioner. Sedan rÃ¤knas och Blekinge kustbana upp som exempel. Ã¤r redan godkÃ¤nd av och inga nya pengar anvisas i budgeten. Blekinge kustbana borde ha elektrifierats fÃ¶r lÃ¤nge sedan. ÃtgÃ¤rder fÃ¶r att hÃ¶ja bÃ¤righeten pÃ¥ jÃ¤rnvÃ¤g omnÃ¤mns ocksÃ¥ men inga nya pengar anvisas de nÃ¤rmaste Ã¥ren. Vi fÃ¶rutsÃ¤tter att regeringen ger mÃ¶jligheter att fullfÃ¶lja sina Ã¥taganden exempelvis i logistikprojekt som Baseport dÃ¤r nÃ¤ringslivet gÃ¶r miljardinvesteringar i lastbÃ¤rare medan jÃ¤rnvÃ¤gsutbyggnaden drÃ¶jer. Det Ã¤r dessutom anmÃ¤rkningsÂvÃ¤rt att regeringen inte lyckats hÃ¶ja anslagen till vÃ¤garna. FÃ¶rst 2003 aviseras en Ã¶kning med som syftar till att Ã¶ka bÃ¤righeten bÃ¥de pÃ¥ vÃ¤gar och jÃ¤rnvÃ¤gar i landet. Efter uttalanden frÃ¥n statsministern om satsningar pÃ¥ vÃ¤gnÃ¤tet ekar det tomt i budgeten. gÃ¶r i motionen en storsatsning pÃ¥ den nu snabbt fÃ¶rfallande svenska vÃ¤g- och jÃ¤rnvÃ¤gsinfrastrukturen. FÃ¶r investeringar avsÃ¤tts att anvÃ¤ndas frÃ¤mst fÃ¶r vÃ¤gÂinvesteringar men ocksÃ¥ fÃ¶r jÃ¤rnvÃ¤g. Av beloppet avses huvudparten anvÃ¤ndas till âskuggtullarâ fÃ¶r PPP-projekt (Public-Private Partnership). Ãven Ã¶vriga nyinvesteringar och reinvesteringar pÃ¥ de starkt nedslitna riks- och lÃ¤nsvÃ¤garna samt satsningar pÃ¥ jÃ¤rnvÃ¤gsnÃ¤tet rymms i anslaget. Finansiering sker med medel som frigÃ¶rs genom utfÃ¶rsÃ¤ljning av statlig egendom. Det Ã¤r en sund och lÃ¥ngsiktigt hÃ¥llbar princip fÃ¶r staten att avyttra tillgÃ¥ngar som aktier, fÃ¶r att i stÃ¤llet kunna investera i anlÃ¤ggningstillgÃ¥ngar som vÃ¤gar och jÃ¤rnvÃ¤gar med hÃ¶g samhÃ¤llsekonomisk avkastning. FÃ¶r bÃ¤righet och underhÃ¥ll av vÃ¤gnÃ¤tet finns dessutom ett sÃ¤rskilt anslag. UtÃ¶ver investeringsanslaget avsÃ¤tter nÃ¤stan mer Ã¤n regeringen fÃ¶r underhÃ¥ll och upprustning av vÃ¤gar och jÃ¤rnvÃ¤gar under Ã¥ren 2001â2003. Av dessa Ã¤r till vÃ¤gar och till jÃ¤rnvÃ¤gar. Denna satsning finansieras delvis genom effektivisering hos trafikverken samt minskat anslag till trafikforskning. Att anvÃ¤nda Ã¶ver 8 miljarder fÃ¶r en statlig bredbandssatsning Ã¤r misshushÃ¥llning med statliga medel. Det finns en vÃ¤xande marknad fÃ¶r att bygga snabba datakommunikationer utan statlig finansiering. Staten bÃ¶r reglera konkurrensen och begrÃ¤nsa stÃ¶det till de delar av landet som inte kan fÃ¥ bredband via marknadens aktÃ¶rer. Regeringens senfÃ¤rdighet och handlingsfÃ¶rlamning visas Ã¥nyo genom att den tidigare aviserade propositionen med en tioÃ¥rsplan fÃ¶r investeringar i infrastrukturen uteblivit. OsÃ¤kerheten hos trafikverken och de regionala organen blir allt stÃ¶rre. FÃ¶rutom att pengar till investeringar de senaste Ã¥ren inte anslagits enligt planerna sÃ¥ har slitaget pÃ¥ vÃ¤garna Ã¶kat. JÃ¤rnvÃ¤gens bÃ¤righet Ã¤r fÃ¶r lÃ¥g pÃ¥ flera hÃ¥ll i landet fÃ¶r att industrin ska kunna anvÃ¤nda sig av godstÃ¥g i Ã¶nskad omfattning. Regeringen har knappast nÃ¤mnt sjÃ¶farten i vÃ¥rbudgeten trots att det innevarande sjÃ¶fartsavtalet mellan staten och sjÃ¶fartsnÃ¤ringen gÃ¥r ut . anser att sjÃ¶fartsstÃ¶det bÃ¶r lyftas ur budgetens kostnadssida och omvandlas till ett s.k. nettostÃ¶d, vilket var den modell som nÃ¤ringen sjÃ¤lv Ã¶nskade fÃ¥ och som Ã¤ven utlovades av den fÃ¶rra socialdemokratiska regeringen. Dessutom bÃ¶r frÃ¥gor om tonnageskatt samt utbildningsstÃ¶d till praktik ombord resultera i konkreta fÃ¶rslag frÃ¥n regeringen. SjÃ¶fartspolitiken mÃ¥ste vara lÃ¥ngsiktig och bygga pÃ¥ lika villkor mellan EU-lÃ¤nderna i fÃ¶rsta hand. Svensk sjÃ¶fart kan konkurrera med miljÃ¶- och sÃ¤kerhetstÃ¤nkande om den fÃ¥r rimliga villkor. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens berÃ¤kning utÃ¶kas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 samt Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande nÃ¤ringar UtgiftsomrÃ¥dena omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trÃ¤dgÃ¥rdsnÃ¤ring, rennÃ¤ring, djurskydd, djurhÃ¤lsovÃ¥rd, livsmedelsfrÃ¥gor, skogsnÃ¤ring samt hÃ¶gre utbildning och forskning som rÃ¶r vÃ¥rd och nyttjande av biologiska naturresurser. jordbrukspolitik syftar till fortsatt anvÃ¤ndning av Ã¥kermarken fÃ¶r livsmedelsproduktion.