mot · GO02Ju931 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju931av , ()Krafttag mot narkotika1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag om inrättandet av en"narkotikageneral" i enlighet med vad som anförs i motionen.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information till föräldrar.13. begär att regeringen lägger fram förslag om drogtester.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans informationsskyldighet.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om heroinprojekt.16. beslutar avbryta pågående verksamhet med utdelning av friasprutor till narkotikamissbrukare i enlighet med vad som anförs imotionen.17. begär att regeringen lägger fram förslag om möjligheten attanvända kräksirap i enlighet med vad som anförs i motionen.8. begär att regeringen lägger fram förslag till straffskärpning förgrovt narkotikabrott i enlighet med vad som anförs i motionen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om narkotikafria fängelser och att det inom varjekriminalvårdsregion bör skapas minst en drogfri anstalt.10.1 Yrkandena 1, 2, 5 och 6 hänvisade till SoU.2 Yrkande 4 hänvisat till UbU.2 InledningNarkotikamissbruket är ett allvarligt och svårlöst problem. Vår förmågaatt bekämpa narkotikan avgör vår framgång i arbetet med att möta desociala problem som följer av narkotikamissbruket. Varje framgång ikampen mot narkotikabrottsligheten är därför också en framgång för densociala tryggheten.Moderata samlingspartiet har alltid förordat en mycket restriktivnarkotikapolitik. Vår strikta hållning har varit relativt framgångsrik och harefter hand fått ett brett stöd.Under senare år har varningar kommit om att narkotikamissbruketsuccessivt ökar bland våra unga. Alltfler unga människor har provat ecstasy,LSD, amfetamin, hasch och tabletter. Ecstasy har blivit ett naturligt alternativtill alkohol för många unga. Dessutom används den drog som finns att tillgåför tillfället. statistik visar att antalet ungdomar påmottagningen har ökat dramatiskt. aktualiserades 690 ungdomar, och1999 uppgick antalet till 1 201, varav 467 flickor () och 734 pojkar().När det gäller injektionsmissbruket av heroin förekommer det lika frekventbland de "äldre" missbrukarna som . Däremot injicerar ungdomarheroin i mindre utsträckning. Men lokala variationer förekommer, medsin närhet till kontinenten och har en annan narkotikasituation änövriga landet.Det är beklagligt att ungdomar i allt högre grad "bombar" amfetamin. Detinnebär att amfetaminet omsluts av toalettpapper till små bollar som sväljs.Effekten blir exakt densamma som om man tagit en injektion.2.1 NarkotikageneralDet är hög tid att flytta fram positionerna i kampen mot narkotika.Regeringen borde tagit tillfället i akt och utnyttjat EU-ordförandeskapetför att påverka övriga medlemsländer. Men regeringen har valt att intelyfta fram narkotikafrågorna under ordförandeskapet, ett beslut som vianser är olyckligt. För att ändå flytta fram positionerna i den ständigtpågående kampen mot narkotika behövs en nationell samling kring dessafrågor.Vi anser att om utåt vill visa på att narkotikabekämpningen är ettviktigt område, är det inte hållbart att endast ett fåtal personer inom Social-och Justitiedepartementen handhar dessa frågor. Regeringen borde därförtillsätta en "Narkotikageneral" inom , med en stab avmänniskor som har det övergripande ansvaret för narkotikabekämpningen.En "Narkotikageneral" skulle ha hand om all narkotikabekämpning urnationellt och internationellt perspektiv, ha ansvar och befogenhet att drivafrågor framåt samt presentera åtgärdsförslag. Det vore önskvärt att regeringenvidtog en sådan åtgärd under det svenska ordförandeskapet för att inomramen för detta presentera förslaget till de övriga medlemsländerna. Dettaskulle fästa uppmärksamhet på restriktiva narkotikasyn och ommöjligt påverka de andra länderna att följa vårt exempel.3 Preventiva åtgärderAtt hindra våra unga från att pröva narkotika och utveckla ett beroende ären av narkotikapolitikens allra viktigaste uppgift. För detta krävs att viintensifierar och utvecklar preventiva åtgärder i kampen mot narkotika;något vi moderater förordar.3.1 Informationsinsatser gentemot föräldrarUnga människor kan knappast undgå att få information om narkotikabrukoch dess risker. Detta är positivt. måste vi vara medvetna omatt för den unge är frågan om narkotikabruk för egen del oftast avlägsenoch i bästa fall även helt främmande när informationen ges. Däremot harföräldrar ofta bristfälliga kunskaper om narkotika, dess symtom ochverkningar. Detta är en allvarlig brist, eftersom föräldrarna är de somfinns till hands när den unge eventuellt har prövat narkotika.Möjligheterna att på ett tidigt stadium upptäcka ett bruk är störst omföräldrarna har tillräckliga kunskaper.För att öka kunskapen samt ge stöd i narkotikafrågor finns den ideellaföreningen , FMN.Dåvarande socialministern uttalade sitt stöd för vårt krav påinformationsinsatser riktade till föräldrar men har dessvärre ingentinghänt, med undantag för det initiativ till information till föräldrar, som detmoderata socialborgarrådet i har tagit. Enligt vår uppfattning ärdet nu hög tid att regeringen tar de initiativ som behövs för attinformationsinsatser gentemot föräldrar omgående skall kunna sättas in.3.2 PartydrogerPartydrogerna blir allt vanligare bland unga och utåt sett är det deskötsamma unga som använder dessa droger. Enligt ett uttalande frånungdomsmottagningen i är det mycket somtyder på att det ökande missbruket sker inom väletablerade familjer.3.3 Ungdomars attityderÄven om man inte själv provat på en drog så betyder det inte att man tarhelt avstånd från droger. Det finns en utbredd uppfattning blandungdomar att om vissa vill droga sig är det okej, det är deras eget val.Men det finns många ungdomar som också är oroade över utvecklingen,och de vill inte ha ett samhälle med mer droger.Den nya trenden är blandmissbruk av alkohol, droger och/eller läkemedel.Det finns en klar tendens hos ungdomar att omsätta sin experimentlusta iolika drogformer.Synen på hasch varierar mycket. Många anser att haschets farlighet ärgrovt underskattad, både bland ungdomar och i den droginformation de fått iskolan.En varningssignal är att cigarettrökande ungdomar har betydligt lättare föratt falla för cannabisdroger än icke rökande ungdomar.3.4 DrogtesterÅr infördes en möjlighet för polisen att ta blod- och urinprov påpersoner som kan misstänkas för att använda narkotika. Avsikten meddenna lagändring var att skapa förutsättningar för att kunna ingripa medåtgärder av olika slag innan ett missbruk blivit etablerat. För att prov skallkunna tas måste missbrukaren emellertid ha uppnåttstraffmyndighetsåldern.Av bl.a. årliga statistik över antalet mottagna ochdrogpåverkade ungdomar framgår att missbruket kryper allt längre ner iåldrarna. Medelåldern 1999 stannade vid , varav 16,7 för flickor ochför pojkarna . Däremot var 149 pojkar och yngre, den yngstepojken var ! 127 flickor var och den yngsta flickan var 12 år.Oroande rapporter kommer från poliser om ungdomar sommisstänks använda narkotika, men där lagens begränsning tillstraffmyndighetsåldern hindrar polisen från att få fram bevis.Om polisen fick möjligheten att även kontrollera misstänktadrogpåverkade ungdomar skulle testresultatet kunna sessom ett bevis för den drogpåverkade och för föräldrarna som kanske inteförstått att deras barn varit påverkat av en narkotisk drog. Vi ser det som enhjälp både till föräldrarna och till deras barn.Mot denna bakgrund anser vi att nuvarande lagstiftning bör kompletterasså att polisen kan ta drogtester vid misstanke om drogbruk även på personerunder 15 år.3.5 Skolans informationsskyldighetVåra unga tillbringar en stor del av sin vakna tid i skolan. Deras lärareoch annan skolpersonal har därför goda möjligheter att upptäckaförändringar hos barnen. Eleven kan plötsligt börja skolka, visalikgiltighet, vara hyperaktiv osv. Förändringar i personligheten kan varatecken på ett begynnande narkotikamissbruk. Denna information är viktigför föräldrar, varför skolan bör ha en absolut plikt att informera föräldrar,när någon form av oroande tendenser börjar visa sig hos barnet. En sådaninformationsskyldighet för skolan förutsätter att skolpersonalenkontinuerligt får fortbildning om droger och lär sig känna igen de olikasymtom och verkningar som följer av ett drogbruk.I en färsk undersökning som genomförts i regiframkommer att ungdomar saknar någon att tala förtroligt med.Uppfattningen är att man inte vill anförtro sig till någon vuxen och be omhjälp - "de har ändå inte tid". Att ta kontakt med lärare är helt uteslutet. Dekan för lite och bryr sig för lite, och även om de bryr sig så skulle de intevetavad de skulle göra. Polisen är fullständigt otänkbar, det skulle vara att"tjalla".De sociala myndigheterna känner man inte riktigt till. Med andra ord - det ärviktigt att vuxenvärldens kontakter med ungdomarna ökar.4 Syntetiska drogerBland unga människor växer toleranser för syntetiska droger. Intesedan 1960-talet har vi haft en sådan stark koppling mellanungdomskultur och narkotikamissbruk som vi har . Den mycketoroande utvecklingen är gemensam för hela . EU-ländernaöversvämmas av förhållandevis billig narkotika av hög tekniskkvalitet, masstillverkad i framför allt . Såvältillverkningsprocessen som handeln med de nya syntetiska drogerna ärtämligen okomplicerad. Själva nyttjandet är snabbt, enkelt, billigt menlivsfarligt.De internationella knarktillverkare som det här är fråga om äruppfinningsrika. Så fort ett ämne narkotikaklassats och förts upp på listanöver förbjudna preparat, vilket brukar ta , förändrar"knarkkemisterna" ingredienserna en aning i förhållande till den kemiskaformel som ligger till grund för narkotikaklassificeringen och drogen är pånytt helt laglig. För att kunna ligga steget före knarkkemisterna och motverkadagens negativa utveckling är det angeläget att får en lagstiftning sommöjliggör snabba ingripanden mot nya droger.5 HeroinprojektBland vissa forskargrupper läggs stor kraft på att plädera för enändring av den svenska narkotikapolitiken. Det schweiziskaheroinprojektet framställs som en förebild, och en schweizisk friseradrapport används som argument. Vad som inte nämns av förespråkarna äratt i sin senaste årsrapport allvarligtkritiserat det schweiziska experimentet och beklagat att vissa politiskagrupperingar försöker missbruka experimentet i syfte att uppnå en vidaredistribution av heroin.Det schweiziska heroinprojektet bygger på att missbrukaren uppfyllervissa kriterier, bl.a. att missbrukaren misslyckats fullfölja tvåbehandlingstillfällen samt uppnått . justitieutskottgjorde en studieresa i och kunde då konstatera attde missbrukare som får ingå i heroinprojektet är s.k. "hopplösa" fall. Attdöma ut en 20-åring, som har två misslyckade behandlingsförsök bakom sigär inhumant och visar endast bristande kunskap om rehabilitering avmissbrukare.Hassela Nordic Network, som är väl känt för sin kamp mot narkotika, harpå nära håll följt det schweiziska experimentet med distribution av heroinalltsedan starten . Även från sida har stark kritik riktats bl.a.mot vetenskapligheten i experimentet.Erfarenheter från och senare erfarenheter frånbl.a. och av liknande experiment visar attnarkotikamissbruk och kriminalitet inte minskar, utan snarare ökar med denschweiziska metoden.Om propagandan för projekt av det schweiziska slaget får stå oemotsagdkommer attityderna i att förändras på samma sätt som skett iSchweiz. Det är därför väsentligt att agerar med kraft i de organ därdessa frågor behandlas. Regeringen bör föra upp denna fråga på EU:sdagordning och även agera inom FN:s ram för att motverka en farligattitydförändring.6 Avbryt sprutprojektet!I finns en bred enighet om att målet om ett narkotikafritt Sverigeligger fast. Skall vi med trovärdighet kunna driva denna linje även inomEU och FN bör vi också visa detta i praktisk handling. Sedan 1986bedrivs emellertid en försöksverksamhet med utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare i och . Av utvärderingen framgår att av de få fall därnarkotikamissbrukare smittats av hiv försöksverksamhetenpågått har alla utom en deltagit i sprututbytesprogrammen. Det har ocksåvisat sig att antalet inlämnade sprutor och kanyler inte motsvarats avutlämnade sådana. Det har inte heller varit möjligt att bedöma om deinlämnade sprutorna och kanylerna varit de utdelade eller andra.Socialstyrelsens bedömning var att en förlängning av försöksperioden intetedde sig meningsfull. Trots detta beslutade regeringen att verksamhetenskulle fortsätta.Enligt vår bestämda uppfattning är det motstridigt att förena beslut om totalförbud mot all icke-medicinsk hantering av narkotikamed en verksamhet som går ut på att dela ut verktygen för att kunna injiceranarkotika. En fortsatt utbytesverksamhet med rena sprutor och kanyler tillnarkotikamissbrukare i skapar osäkerhet både här hemma och iEuropa om vad svensk narkotikapolitik egentligen står för.Både i och i andra länder uppdagas många fall av hepatit C på ettoroväckande sätt. Vid justitieutskottets besök på behandlinghemmet SanPatignano i framkom från ansvarig läkare att hepatit C förekommeräven bland dem som ingår i sprutprojekt. En teori är att smittspridningen skervia skålar, skedar m.m. som ofta gemensamt används för att bereda knarket.Denna teori har också stöd av infektionsläkare i . Spridningen avhepatit C är ett exempel på hur sprutprojekten kan invagga narkomanerna i enfalsk trygghet.Mot denna bakgrund är det djupt beklagligt att regeringen, som i sinnarkotikapolitiska skrivelse (1997/98:172) uttalar att insatser som är ägnadeatt minska skadorna av missbruk, snarare än att syfta till drogfrihet, inte kanaccepteras, ändå låter sprututbytesprojeket fortgå.Enligt vår bestämda uppfattning är det hög tid att regeringen avbryter denu pågående projekten med utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare.7 Polisens metoder7.1 KräksirapOm polisen skall ha en chans att leva upp till statsmakternas fastlagda målom ett narkotikafritt samhälle krävs att polisen får tillgång till effektivainstrument att sätta in mot narkotikan. har framkommitatt heroinförsäljarna utvecklat en ny försäljningsmetod som går ut på attheroinet säljs i kapslar inlindade i plast. Heroinlangaren förvararkapslarna i munnen och då affären gjorts upp och kapseln överlämnats tillköparen stoppar denne kapseln snabbt i sin mun. När polisen försökeringripa mot knarklangaren eller köparen sväljs kapslarna. Detta mycketraffinerade tillvägagångssätt har polisen ingen chans att komma åt. INorge har polisen möjlighet att ta med sig den misstänkte till sjukhus, därhan eller hon ges kräksirap av sjukhusets personal för att säkrabevisningen för brottet. Enligt vår uppfattning bör användandet avkräksirap på det sätt som sker i kunna tillämpas även förmisstänkta knarklangare i . Även från polismyndigheten iStockholm efterfrågar man ett beslut att få använda sig av kräksirap8 Livstids fängelse för grovnarkotikabrottslighetInom narkotikahanteringen finns enorma ekonomiska vinster att göra fördem som är tillräckligt hänsyns- och samvetslösa. De grovanarkotikabrottslingarna profiterar cyniskt på andra människors beroendeoch olycka. I detta perspektiv - och med hänsyn till det allmännarättsmedvetandet - är de straffsatser som kan utdömas intetillräckliga. Lagens strängaste straff, livstids fängelse, skall därför kunnautdömas för grovt narkotikabrott.9 Narkotikafria fängelserEn absolut förutsättning för att tiden i anstalt skall kunna användas till attanpassa intagna till ett hederligt liv efter avtjänat straff är att fängelsernakan hållas fria från narkotika. Många fängelsedömda narkomaner villinget hellre än att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö, vilket idagslägetinte alltid är möjligt eftersom det råder brist på drogfria fängelser. För attkomma till rätta med knarket på fängelserna måste därför ett första stegvara att inom varje kriminalvårdsregion skapa åtminstone en drogfrianstalt.Narkotikafria anstalter är också av central betydelse för att minska våldetmellan intagna på våra anstalter. För att effektivare kunna kontrollera attnarkotika inte smugglas in i anstalterna har vi upprepade gånger föreslagit attbesök skall kunna kontrolleras inte enbart enligt nuvarande ordning, där entjänsteman är närvarande, utan i vissa fall även genom att besöket sker undersådana förhållanden att den intagne och besökaren varken kan överlämnaföremål till varandra eller ha fysisk kontakt (kontrollerade besök). Enförutsättning för denna form av besök är att den intagne och besökaren skiljsåt, t.ex. genom att besöksrum inrättas med en glasruta mellan den intagne ochbesökaren.I en rapport från har det framkommit att varannanintern missbrukar någon form av narkotika. Mot den bakgrunden framstår detsom högst angeläget att intensifiera narkotikabekämpningen på anstalterna.Bl.a. måste möjligheten till provtagning användas i fortsatt stor utsträckningså länge som narkotikasituationen på fängelserna inte är tillfredsställande.Personalen på anstalternas olika avdelningar skall göranarkotikavisitationer, dvs. genomsöka anstalterna efter narkotika,oregelbundet men ofta.Urinprov skall vara frekvent förekommande.Vidare bör regeringen kontinuerligt redovisa narkotikasituationen pålandets fängelser till riskdagen.I flera länder i - liksom i - används speciellanarkotikahundar i långt större utsträckning än i . Välutbildadenarkotikahundar har visat sig vara effektiva mot narkotika i fängelser varföräven svensk kriminalvård bör ha tillgång till sådana. Mot den bakgrunden harvi tidigare föreslagit att narkotikahundar skall användas i ökad utsträckninginom kriminalvården. Detta förslag återfinns även i Kriminalvårdsstyrelsensrapport. I rapporten lämnas en rad andra förslag som bör kunna ligga tillgrund för det fortsatta arbetet med att få anstalterna narkotikafria.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är heltavgörande för såväl arbetet med att minska förekomsten av våld och hot påanstalterna som för den intagnes möjligheter att under verkställighetenförbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv utgår vi från attregeringen återkommer med förslag i enlighet med vad somföreslagits ovan.Stockholm den 5 oktober 2000Gun ()(m)()()()()()()