mot · GO02N294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N294av Flyborg, ()TuristpolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utvärdera verksamheten i Turistdelegationen.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att granska verksamheten i rese- ochturistråd AB.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de möjligheter till en ny strategisk inriktning av Turistrådetsverksamhet som Internetutvecklingen möjliggör.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att undersöka om effektivitetsvinster kan uppnåsdels genom en sammanslagning av rese-och turistråd, dels genom att överföra Turistrådetsinformationsverksamhet till Utrikesdepartementet.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att bedöma om statens mål för turismen är rimligt iförhållande till anslagna medel.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet att ersätta de strategiska riktlinjerna iTuristdelegationens handlingsprogram med en generell politik avseendearbetskraftsintensiv tjänsteproduktion.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om turistnäringens konkurrensförhållanden i relation till offentlignäringsverksamhet.InledningSvenskarnas resor i har minskat med 35procent, som utlandsresorna ökat med 19 procent.Under samma tid har antalet övernattningar i bostaden underfritiden ökat med per år.Förändringen är starkt inkomstrelaterad. Hushåll med inkomster över 350tkr/år har ökat sitt resande - framförallt till utlandet - medanhushåll med lägre inkomster minskat sitt resande . Utbrändhetoch den explosiva ökningen av stressrelaterade sjukdomar är fenomen somuppmärksammas alltmer. Det finns starka skäl att tro att den politik somframkallat förändringarna i resandet kommit att förvärra människornaspsykosociala situation. efter den stora semesterreformen är semestern påväg att åter bli ett klassmärke.Det inrikes resandet har minskat med 71 miljonerövernattningar och denna snabba nedgång förturismen hotar också existensen för tusentals små service-och handelsföretag på landsbygden. Dessa utgör enoundgänglig del av turismens infrastruktur och därmed ävenför exporten av turisttjänster.Sverige förlorar kontinuerligt marknadsandelar i den expansivavärldsturismen. Detta utgör en betydande belastning för bytesbalansen ochmedför att näringen inte förmår bidra till ökad sysselsättning annat änmarginellt.Orsakerna ligger i de generella förutsättningar som råder för tjänstesektornoch skillnaden i villkor mellan varu- resp. tjänsteproduktion.Detta har givit näringen ett kostnadsläge som ligger övergenomsnittet för EU och över EU:s ledande turistländer.Detta har berövat den svenska turistnäringen stora delar av dessinternationella konkurrenskraft. De ändringar i konsumtionsmönstren somprisnivån framkallar medför dessutom stor risk för negativ miljöpåverkan.Riktade stöd, selektiva åtgärder, offentlig näringsverksamhet och bidragtill enskilda företag snedvrider konkurrensen inom turistnäringen. De statligtfinansierade organens verksamhet inger betänkligheter, bl.a. ikonkurrenshänseende, och bör granskas. Statens turismfrämjande verksamhetoch politiska mål bör utvärderas.I motionen föreslås att frågan om huruvida verksamheten iTuristdelegationen och bedrivits i enlighetmed beslut bör granskas och utvärderas av revisorersom också bör undersöka om effektivitetsvinster kan uppnås genomsammanslagning och/eller överföring av verksamhet till staten,t.ex. utrikesförvaltningen.Turistdelegationens handlingsprogram bör utmönstras som grund förarbetet med att utveckla den svenska turistnäringen och ersättas med engenerell politik avseende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion, genom attstatens politik ges en ny inriktning i syfte att pressa ned prisnivån inomtjänstesektorn.Folkpartiet liberalernasturistpolitikDen extremt småföretagsbaserade turistnäringen är ennaturlig och viktig del av näringspolitik. I vårpolitik ges särskilt goda tillväxtmöjligheter för just de småoch medelstora företagen. Det är där vi tror att de nya jobbenkommer att kunna skapas. Inte genom att ge mer och flerbidrag utan genom att undanröja hinder för tillväxt ochuppmuntra det egna företagandet i alla dess former. Ocksåav det skälet är turistnäringen intressant. Med en annanbeskattningsnivå för tjänsteproduktion tror vi att ett antalnya jobb kommer att kunna skapas.Folkpartiet liberalernas turistpolitik utgår ifrån det faktum att enfungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levandeSverige samt en bättre miljö. Den s.k. ekoturismen är en intressant sektor,som förmodligen passar oss i särskilt väl med tanke på vad vi somturistmål har att erbjuda i form av orörd natur och andra kultur- ochskönhetsupplevelser.Konkurrensen är ett annat viktigt liberalt ställningstagande. Det är särskiltviktigt att beakta när staten eller kommunen inte bara anger spelreglerna utanockså själva deltar i spelet. Detta får i ett antal fall konkurrenssnedvridandeeffekter och måste därför granskas noga. Privata näringsidkare får i alltförmånga fall se sig besegrade av statligt eller kommunalt finansierade projekteller initiativ.Konkurrensverket har i en utredning föreslagit att regeringen bör övervägaatt införa särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripa motandra slag av konkurenssnedvridande förfaranden än de som omfattas avkonkurrenslagen. Man föreslår också att ändra kommunallagen så att företagges bättre möjligheter att få prövat i domstol om det är förenligt med lagen attkommunala aktörer börjar driva näringsverksamhet på konkurrensmarknader.Folkpartiet anser principiellt att det offentliga inte annat än i undantagsfallbör bedriva verksamhet i bolagsform men kan ändå ställa sig bakom dessaförslag att gälla när den offentliga bolagssektorn krympersamt även för de bolag som ska stanna i offentlig ägo.All statlig verksamhet skall granskas kontinuerligt. Det är viktigt inteminst ur effektivitetssynpunkt. Rätt använda skattemedel eller valuta förskattepengarna är ett ansvar inför medborgarna och därför ett viktigt inslag iFolkpartiets politik. Därför vill vi nu granska de statliga organ som har tillsinuppgift att sköta den offentligt finansierade turistpolitiken. Granskningenskall därför gälla såväl de instanser som handhar de statliga medlen samtorganisationen i sig.Folkpartiets politik förespråkar följande åtgärder som skulle vara till stornytta för turistsektorn.- En sänkt arbetsgivaravgift för tjänstesektorn- Sänkt inkomstskatt- Arbete mot illojal offentlig konkurrensVärldsturismenVärldsturismen betecknas av () som världens största näring och en av de snabbastväxande. Sysselsättningen inom den väntas öka från 212miljoner jobb 1995 till 338 miljoner 2005. Verksamhetensvarar för av världens samlade BNP. Mätt ilöpande priser har exportintäkterna från turism fördubblatsunder det och uppgick till 455miljarder USD, av vilket svarar för 52,7%.Tillväxten har varit mellan 1990 och -99,motsvarande per år.Tabell 1: Världsturismens exportintäkter (länder med > 1miljard )Tabell 1: (Intäkt Marknads-andel 1990 IntäktMUSD 1999 Marknads-andel 1999 Förändring90-99 )andel av världsturismen uppgår till 0,9 procentvilket ger oss 28:e platsen i WTO:s rankinglista mot 22:aplats . Tillväxten har för del trotshögkonjunkturen varit knappt hälften av genomsnittet, 34procent , motsvarande perår. Samtliga högskatteländer har tappat marknadunder . (Tabell 1)trots allt höga placering i tabell 1 reflekterar turistnäringenshuvudsakliga roll som underleverantör till andra sektorer i ekonomin,framförallt exportindustrin. Dessa sektorer är inte lika priskänsliga somhushållen och efterfrågar tjänster med högre förädlingsvärde, vilket resulterari hög intäkt per turist. I länder som , , , ochGrekland är denna underleverantörsroll relativt sett av mindre betydelse. Häruppträder turistnäringen istället huvudsakligen som leverantör av rekreationdirekt till hushållen.Denna skillnad i struktur för olika länder bör hållas i minnet vidbedömningen av statens mål för turistnäringen och de ändamål för vilkamedel anslås - att stimulera utländska hushålls efterfrågan på svenskaturisttjänster.Turismen i SverigeInrikesturismenEnligt den svenska Turistdatabasen () gjordesvenskarna miljoner övernattningar utanförbostaden, varav 84 miljoner utomlands och resterande134 miljoner inrikes. Det inrikes resandet har minskat med65 milj övernattningar (), - det år dåmätningarna påbörjades. Siffrorna för januari t.o.m. juli2000 visar på fortsatt nedgång. (Tabell 2)Tabell 2: Inrikes resorTabell 2: ()Källa: TDB, Turistdatabasen.I tabellen har stugor hyrda genom förmedling (enskilda och stugbyar) slagitsihopmed stugor hyrda privat och stugor på campingplatser eftersom intervjupersonernahar svårt att se skillnaderna mellan undersökningens många logivarianter. Påmotsvarande sätt har camping i husvagn resp. tält på och utanför campingplatsersummerats ihop, liksom hotell, motell och pensionat med kursgårdar ochkonferensanläggningar. Vandrarhemmen har slagits ihop med inkvartering i skoloroch logement. I övriga boendeformer återfinns privatrum, på färja/fartyg, tåg,personbil samt "andra".Nedgången har motsvarat i genomsnitt . De allrasenaste siffrorna för januari visar på en fortsatt nedgång förinrikesresor. Den totala nedgången uppgår nu till 71,4 miljonerövernattningar,motsvarande drygt en tredjedel av den ursprungliga volymen.Svenskarnas utlandsresorAv tabell 3 framgår att svenskarnas utlandsresor ökat med11 miljoner övernattningar (). Detbör observeras att en stor del av svenskarnas utlandsresorpåverkar de ekonomiska uppgifterna om näringen inationalräkenskapernas turistkonto och att hushållensutgifter för utlandsresor är mer än dubbelt så höga som förinrikes resor räknat. Detta gör attnationalräkenskaperna inte förmår att fånga upp sådanaminskningar i det inrikes resandet, som motsvaras avuppgångar i utlandsresandet.Tabell 3: UtlandsresorTabell 3: (Miljoner övernattningar 1989 1999 Förändring )Källa: TDBAnkommande utländska turisterFör utländska turister är statistiken ofullständig, men det kanröra sig om totalt cirka 20 miljoner övernattningar av vilka8,6 miljoner redovisas av SCB inom ramen förinkvarteringsstatistiken, som omfattar boende i hotell,stugbyar, vandrarhem och på campingplatser. Dennauppvisar en ökning för dessa boendeformer med totalt 13procent för tioårsperioden , eller igenomsnitt per år.Ytterligare 10,7 miljoner utländska övernattningar i andra boendeformeruppmättes 1989/90 i en undersökning som genomfördes av dåvarandeStiftelsen . I detta ingår bl.a. hyrda stugor samt boende hossläkt och vänner. Siffrorna är mycket osäkra på grund av bristfälligt underlag.Undersökningen upprepades 1994 av Styrelsen för Sverigebilden efter det attkronans värde 92/93 sjunkit mot dollarn ochstörre europeiska valutor. uppmättes en volym på 18miljoner övernattningar. Uppgifter saknas om hur denna del av den utländskamarknaden reagerat på kronans ökande värde. Osäkerheten i denutländska turismen till omfattar alltså mer än hälften av denuppskattade totalvolymen. (Tabell 4)Tabell 4: Utländska turisterTabell 4: (Miljoner övernattningar 1989 1999 Förändring )Källa: SCB, 1996:11Totalt bedöms turismen i omfatta omkring 154miljoner övernattningar, av vilka svenskarna står för . Utöver dessa övernattningsresor hör ytterligare39 miljoner dagsresor till turismen, 25 och 14 isamband med arbete. Även dessa har minskat mycketkraftigt . Dessutom förekommer ett omfattandeutländskt inresande , dels i samband medgränshandel, dels med övernattning ombord på färjor.InkvarteringsstatistikenAv tabell 5 framgår att endast en fjärdedel av turismenomfattas av inkvarteringsstatistiken från SCB. Denna delbrukar något oegentligt kallas för "kommersiellaboendeformer," men det bör noteras att flera avboendeformerna i tabell 2 också är kommersiella i denmeningen att de tillhandahålls antingen yrkesmässigt eller ivarje fall mot betalning. Den stigande volym som redovisasför hotell i inkvarteringsstatistiken utgörs till omkring 80procent av konjunkturbetingade resor i arbetet.Motsättningen mellan denna siffra och uppgiften omsjunkande hotellboende för svenskarnas inrikes fritidsresorär därför skenbar.Inom ramen för SCB:s inkvarteringsstatistik görs också försök att indelaresenärerna efter resans ändamål. Turistdelegationen har i artiklar uppgivit attsvenska fritidsresenärers hotellövernattningar ökat sedan1989, tvärt emot den minskning på som uppmätts iTuristdatabasen. SCB uppger dock att deras indelning styrs av vilket pris somerlagts och tidpunkten för besöket. Den som reser i tjänsten under ettveckoslut eller och betalar ett rabatterat pris kommer därför alltidatt räknas som fritidsresenär. Metoden innebär att fler och fler registreras somfritidsresenärer i takt med att tillgången på rabatterade hotellpriser ökar.Skälfinns att tro att detta skett i betydande utsträckning under 90-talet.Det bör också uppmärksammas att SCB:s hotellstatistik 1994 tillfördesdrygt 1 miljon övernattningar i kursgårdar och konferensanläggningar ochdärför inte är fullt jämförbar längre tillbaka. Verklig ökning för hotellen äralltså omkring 3,7 miljoner övernattningar eller och för helainkvarteringsstatistiken 3,6 miljoner övernattningar eller totalt förtioårsperioden.Tabell 5: InkvarteringsstatistikenTabell 5: (Miljoner övernattningar 1989 1999 Förändring )Källa: SCB* Inkl 1 milj. övernattningar på kursgårdar ochkonferensanläggningar fr.o.m. 1994Analys och slutsatserDen stora nedgången för arbetsresor och den betydandeuppgången för hotellboende i inkvarteringsstatistiken kanindikera ett förändrat beteende i företagen, där små- ochegenföretagare minskat sina arbetsresor av kostnadsskäl,medan större företag ökat dem under inverkan av den iperioden stigande konjunkturen.Statistiken ur TDB uppvisar även stora inkomstrelaterade skillnader ihushållens resekonsumtion. Hushåll med inkomster över 350 tkr/år har ökatsitt resande - framförallt till utlandet - medan hushåll medlägre inkomster minskat sitt resande . Utbrändhet ochstressrelaterade sjukdomar är fenomen som uppmärksammas alltmer, och detfinns starka skäl att tro att den politik som framkallat förändringarna iresandet kommit att förvärra människornas psykosociala situation.Svenskarna tillbringar 7 fler nätter av sin fritid i bostaden än1989. efter den stora semesterreformen är semestern på väg att åter bliett klassmärke.Detta minskande inrikes resande krymper kundunderlaget för tusentalssmå service- och handelsföretag som betjänar turister under resan och påresmålet. Den ekonomiska statistiken är alltför grovmaskig för att kunnafånga upp detta och påverkas dessutom av både affärskonjunkturen och ökatutlandsresande. Eftersläpningarna i rapporteringen är betydande.Sveriges relativa prisläge är oförmånligt i förhållande till utländska resmål.I sin debattbok om tillväxten (Ds 1999:32) pekar statsråden på några varugrupper, där prisläge ligger markanthögre än genomsnittet för EU:Tabell 6: (Varugrupp Prisnivåindex EU=100 )I uppräkningen ingår alla de tyngsta utgiftsposterna försemester i , som alltså ligger överEU:s genomsnitt. Författarna anger som sin mening att dettahänger samman med bristande konkurrens. Av bilaga 1 tillSOU 1995:104 "Svensk skattepolitik i teori och praktik"framgår dock snarare ett tydligt samband medskattereformen då den 26-procentiga ökningen av hushållenskostnader för drivmedel ledde till att blev mer"avlångt" i ekonomisk mening. Detta minskade båderesornas antal och längd i kilometer vilket medförde attNorrlandslänen drabbades särskilt hårt.Prishöjningarna ledde till ett snabbt bortfall av volym för turismen, vilkettill mindre del återhämtades i samband med frisläppandet av den svenskavalutan . Utlandssemester blev då relativt sett dyrare änsemester inom , men den negativa utvecklingen har fortsatt sedankronan börjat stärkas igen efter 1995.Utvecklingen understryker prisernas och valutakursernas stora betydelseför svenskarnas konsumtionsmönster och för utlänningars vilja att semestra iSverige.Den svenskaturistnäringenTuristnäringen består av drygt 8.000 företag fördelade påflera olika branscher, bl.a. hotell och restaurang, flyg-, tåg-och bussbranscherna, resebyråbranschen m.fl. Vissa avdessa, t.ex hotell och flygföretag, kan sägas i huvudsakfungera som underleverantörer av tjänster till andra sektoreri ekonomin, framförallt exportindustrin. Sådana branschersom campingplatser, skidliftar, stugbyar och vandrarhemfungerar huvudsakligen som leverantörer av rekreation tillhushållen. Denna tudelning av näringen bör hållas i minnetvid analys av den ekonomiska utvecklingen. Utöver dessatraditionella turistbranscher kan mer än 10.000 företag i enrad andra branscher härleda en större eller mindre del av sinaintäkter från turism.Som framgått av föregående avsnitt är den svenska turistnäringensvolymer till beroende av resor som inte är avdragsgilla ochtill av en snabbt krympande hemmamarknad. Utvecklingenhar inneburit att kontinuerligt tappatmarknadsandelar inom världsturismen. Eftersom någon motsvarandeförsämring inte skett av roll som exportnation, vilken tvärtom ökat,så måste den slutsatsen dras att nedgången i allt väsentligt ägt rum inom dendel av turistnäringen som levererar rekreation till hushåll.Turismen i nationalräkenskapernaNationalräkenskapernas turistkonto finns redovisat enligt enäldre metod t.o.m.1996. 1998-99 skedde enomfattande omläggning av beräkningsmetoden, varvid dockendast räknades om enligt den nya metodenoch tillfördes.Enligt turistkontot skulle turisternas konsumtion exkl. skatter ha uppgåtttill 76,9 miljarder och till 107,8 miljarder . Detta skulle innebär enökning i löpande priser och i fast penningvärde. Antaletårsverken uppges ha uppgått till 132.000 för enligt den gamlaberäkningsmetoden, men till 97.582 enligt den nya metoden.Enligt denna metod skulle antalet vara 108.710.Tabell 6: Nationalräkenskapernas turistkontoTabell 7: (Löpande priser inkl. skatt (mdrsek) Gamla metoden Nya metoden )*) I angivna värden ingår förutom all inrikes transport även svenskarnas resortillutlandet och utlänningars resor till med svenskt transportföretag. **) I angivna värden ingår även all förmedling av resor till utlandet.Paketresoravser praktiskt taget enbart utlandsresor.Källa: SCBDe två beräkningsmetoderna producerar alltså intejämförbara resultat, vilket innebär att ingen möjlighet finnsatt bedöma den verkliga utvecklingen . Detbör också noteras att uppgifter för året före skattereformenaldrig tagits fram av Turistdelegationen. Det går därför inteatt jämföra de dramatiska volymbortfallet mellan 1989 och1990 med motsvarande ekonomiska uppgifter.De ekonomiska uppgifterna som finns kan därför inte heller relateras till deunderliggande volymerna för i tabell 2 ovan. Volymerna vardock ungefär lika stora 1996 som 1990. Det stora volymbortfallet ägde rummellan 1989 och 90 samt efter 1996 (se diagram på sid 2). Kontot omfattaralla resor över 5 mil, vilket innebär att det även innehåller många dagsresor,en del av gränshandeln samt dessutom en stor del av svenskarnas ökanderesande till utlandet, vilket väger tungt på grund av transportkostnaderna.Av tabellen framgår att en mycket stor del av konsumtionsökningen fallerpå andra branscher än turistbranscherna, framförallt varuinköp ochbilreparationer, trots att den stigande konjunkturen bortföranleda en betydande ökning för bl.a. luftfart och inkvartering. Bakomminskningen för inkvartering kan dölja sig sjunkande priser i hotellbranschen,men SCB:s tjänsteprisindex indikerar att priserna stigit snabbare än KPI sedan1995 och nedgången hänger därför snarare samman med de storavolymbortfall för inrikes som redovisas i tabell 2.Det bör noteras att nationalräkenskaperna betraktar all svensk luft- ochsjöfart samt resebyråverksamhet som tillhörande den svenska turismenoavsett resans mål. Det ökande resande till utlandet påverkar därför värdena ipositiv riktning, medan det minskande resandet inrikes påverkar dem negativtendast i de fall där flyg- eller sjötransport använts. Det senare är mer sällanförekommande eftersom bilismen helt dominerar det inrikes resandet.Turistkontot påverkas även av förändringar i svenska transportföretagsandelar av utländska marknader.Produktion, produktivitet och bytesbalansenNäringens produktionsvärden uppgick till 90,6 miljarderexkl. skatt under det senast redovisade året (1999) ochförädlingsvärdet var 46,7 miljarder, vilketmotsvarar av BNP. Detta är mer än för jord- ochskogsbruket samt fisket tillsammans. Inom den svenskaturistnäringen finns 108 710 helårsverken. Antalet årsverkenminskade och ökademed ,I de traditionella turistbranscherna hotell, restaurang, persontransporter,resebyråer, sjöfart och rekreationsverksamhet finns drygt 8.000 företag, vilka1996 tillsammans svarade för av produktionsvärdet och 69 procentav sysselsättningen. Resten fördelar sig på hushållens löpande utgifter förfritidshus, industri (bl.a. driv- och livsmedel), reparationer (bl.a. bilar)samtturismrelaterad varuhandel inklusive gränshandeln. I dessa angränsandebranscher återfinns ytterligare något tiotusental företag, vilka härleder någondel av sina intäkter från turismen.Produktionsvärdet har ökat realt eller perår och mellan 1996 och 1998.Även här faller en stor del av ökningen på andra branscher änturistbranscherna, och det finns starka skäl att tro att det bakom siffrornadöljer sig dels en uppgång för sådana företag som huvudsakligen fungerarsom underleverantörer till bl.a. exportindustrin, dels en nedgång för dem somlevererar rekreation till hushållen.Produktiviteten varierar stort mellan turistbranscherna och de övrigabranscher som ingår i begreppet turistnäringen. För turistbranscherna var den293 tkr i förädlingsvärde per årsverke 1996 och för övriga branscher 556 tkr.Skillnaden speglar den höga andelen mänskligt arbete i desysselsättningsintensiva turistbranschernas produktion. Produktiviteten under90-talet har ökat snabbt i turistbranscherna, vilket kan hänga samman medföretagens strategier för att klara den djupa svackan 1991-92, då 2.061företag med tillsammans över 10.408 anställda gick i konkurs (Nutek1993:24). Utslagning av företag som levererat rekreation till hushållen ochöverlevnad för dem som levererar tjänster till bl.a. exportindustrin bör dockha spelat en stor roll.Riksbanken noterar i sin rapport att underskottet iresevalutaposten ökat från 27,9 miljarder till 32,1 mdr, vilket försämratSveriges bytesbalans i motsvarande mån. Försämringen är trendmässig ochhar fortsatt under första halvåret 2000Generella förutsättningar förturistnäringenI stort sett hela turistnäringen tillhör tjänstesektorn, av vilkenden utgör en åttondel. Den delar i alla väsentliga hänseendensina generella förutsättningar med denna. De traditionellaturistbranscherna är sysselsättningsintensiva och har därförrelativt sett låg produktivitet. Detta innebär att de hållstillbaka av samhällets etablerade strävan atttrygga exportindustrins tillgång på arbetskraft. Denna politikhar historiskt varit framgångsrik och verksamt bidragit tillökad produktivitet och därmed ökad välfärd.De två viktigaste förutsättningarna för turistnäringen är skattesystemetsinriktning mot hög beskattning av mänskligt arbete och den internationellt settmycket höga beskattningen av låginkomsttagare, vilket pressar upp denominella lönerna och därmed även arbetsgivaravgifternas absoluta storlek.Detta har givit näringen ett mycket högt kostnadsläge i förhållande tillutländska konkurrentländer, vilket verkat kraftigt dämpande på efterfrågansåväl från inhemska som utländska hushåll.