mot · GO02Kr701 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr701av , ()Den kulturella friheten som demokratins livsluftInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att barns rätt attaktivt delta i kulturlivet inte skall vara en fråga om kostnad ellerbostadsort.2. tillkännager för regeringen som sin mening att det kan finnasanledning att gå före med behandling av kulturändamålsfastighetersavkastningskrav.3. tillkännager för regeringen som sin mening att lagstiftningenbehöver förtydligas vad gäller skillnad mellan idrottssponsring ochkultursponsring.14. tillkännager för regeringen som sin mening att i lokala ochregionala avtal alltid hänsyn skall tas till de nationella kulturmålen.5. tillkännager för regeringen som sin mening att kulturaspektenutgör ett centralt inslag vid utveckling av lokala tillväxtavtal. tillkännager för regeringen som sin mening att det behövergöras en bättre fördelning mellan stöd till långsiktigt hållbar verksamhetoch mer temporär verksamhet.7. tillkännager för regeringen som sin mening att ettåterlämnande av samiska kulturskatter inleds.8. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga attföra över mer pengar från arbetsmarknad till kultur. tillkännager för regeringen som sin mening att det behövsriktade insatser för att bryta kulturområdets bristande genusansvar.10. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omytterligare medel kan komma att behöva fördelas för att uppmuntra ochstärka det internationella kulturutbytet.11. tillkännager för regeringen som sin mening att världsmusikenkan behöva ett nationellt uppdrag och att regeringen i så fall återkommertill med ett sådant förslag.12. tillkännager för regeringen som sin mening attverksamhetsstödet till barn och ungdomar görs oberoende av gruppensålderssammansättning.13. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omliknande skatteförmåner som finns inom idrottsområdet också bör införasinom kulturområdet för att stödja ideellt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening att övervägaDalhalla Festspelsscens behov av ett permanent nationellt stöd.15. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omde fria teatergruppernas ekonomiska uppskrivning behöver fördubblas.16. tillkännager för regeringen som sin mening att de nordiskaländernas kulturella relationer behöver förbättras.17. tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att lyftafram kommuner som faktiskt satsar på utveckling av sinbiblioteksverksamhet.18. tillkännager för regeringen som sin mening att dagensbokmoms inte är konkurrensneutral och överväga om den behöversänkas. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omstödet till kulturtidskrifternas återkommande evenemang behöver öka.20. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omett produktionsstöd för elektroniskt publicerade tidskrifter behövs.21. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga ominvandrar- och minoritetsmedierna kan behöva stöd till att översätta vissdel av sitt tidskriftsinnehåll och stöd till att utveckla pressetik,journalistik, kunskap om det fria ordet och demokratins grundprinciper.22. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omytterligare nationellt stöd kan behövas så att fler folkmusikcentrum kanutveckla sin verksamhet.23. tillkännager för regeringen som sin mening att nyckelharpanupphöjs till svenskt nationalinstrument.24. tillkännager för regeringen som sin mening att festivalers ochspelmansstämmors utveckling studeras närmare så att adekvat stöd kanges.25. tillkännager för regeringen som sin mening att utbildning ifolkdans bör ingå i existerande danspedagoglinje. tillkännager för regeringen som sin mening att förlegat sätt atttilldela stöd till folkdansare justeras så att det ej verkar kontraproduktivt.27. tillkännager för regeringen som sin mening att en princip börvara att av kostnader vid ny- och ombyggnation samt vidinfrastruktursatsningar bör gå till konstnärlig utsmyckning.28. begär att regeringen tillsätter en utredning om hur pensions-och sjukförsäkring långsiktigt kan utvecklas till att omfatta ocksåkonstnärer.429. tillkännager för regeringen som sin mening att ytterligaremöjligheter för svensk form att exponeras utomlands behövs.30. tillkännager för regeringen som sin mening att ställning stärks vid kulturella utländska arrangemang därsvenska politiker och näringsliv medverkar.31. tillkännager för regeringen som sin mening att samarbetetmellan Naturvårdsverket- och behöver öka ochförbättras.32. tillkännager för regeringen som sin mening attRiksantikvarieämbetets informationsverksamhet behöver förstärkas.33. tillkännager för regeringen som sin mening attamatörkulturernas ställning gentemot studieförbund behöver stärkas ochatt deras organisationer ges ett utifrån verksamheten rimligt stöd.34. tillkännager för regeringen som sin mening att en utvärderingbehöver göras vad avser folkbildningsrådets måluppfyllelse ochfolkhögskolornas musikutbildningars utveckling.35. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga omen utvecklingsfond för fria filmare bör inrättas.36. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga ettframtida nationellt stöd till Öppna Kanalen.37. tillkännager för regeringen som sin mening att separatanyhetskanaler inte bör sända samma innehåll.38. tillkännager för regeringen som sin mening att de treprogrambolagen kan komma att behöva få ändradeproportioner på sina fördelningsnycklar.39. tillkännager för regeringen som sin mening att samiskfilmproduktion behöver en positiv särbehandling och öronmärkta pengarunder en övergångstid.40. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenpresenterar hur de arbetar med att verka för att de olika mediernasjälvsanerar bilden av kvinnan i medierna i enlighet med FN:shandlingsplan för jämställdhet i världen som vi antagit. 641.1 Yrkandena 3 och 18 hänvisade till SkU.2 Yrkande 5 hänvisat till NU.3 Yrkande 8 hänvisat till AU.4 Yrkandena 13 och 28 hänvisade till SfU.5 Yrkande 25 hänvisat till UbU.6Yrkande 40 hänvisat till UU.InledningAtt utveckla sin egen förmågaEtt barn har hundra språk. På den långa vägen tillvuxenskapet förlorar hon nittionio av dem. En grundtanke iden gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet attutveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt. Vi kaninte ge barnet tillbaka sina förlorade språk, men vi tror attkulturen spelar en avgörande roll när det kommer till denvuxnes möjlighet och förmåga att hitta former för sina egnauttryck. För de gröna är kulturen nyckeln tillmänsklig tillväxt.Därför är tillgången till kultur något som inte bara den vuxne, utan ävendet lilla barnet har rätt till. Barn och ungdomar formas utifrån vad samhälletanser är viktigt. Vi vill klart och tydligt visa att kultur i alla dess formerärnågot samhället prioriterar.Idag finns det anledning att misstänka att barns motoriska och emotionellautveckling hämmas av stillasittande aktiviteter som tevetittande och dataspel.Samtidigt visar forskning att inte bara barn och ungdomar, utan vi alla,stimuleras av bland annat musik. I en undersökning ledd av professor i framkom att barn med olika former av problem blevmer ansvarstagande och hade lättare för att samarbeta efter att i två årdeltagiti ett musikpedagogiskt projekt.En självklar grön linje är att arbeta för att priserna på kultur inte fårselektera ut barn och ungdomar. Kultur är ingen marknadsprodukt utan en delav samhället. Varje människa, oberoende av var hon bor eller vem hon är, skaha tillgång till kultur. Därför anser vi att alla barn ska ha rätt att gå påmusik-eller kulturskola och att möjligheten att få lära sig att spela ett instrumentinteska vara en kostnadsfråga. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kultur och demokratiUpp till av all kulturkonsumtion sker utanskattesubventioner. Däremot erhåller det icke kommersiellakulturutbudet ett samhälleligt stöd vilket är avgörande fördess existens. Vi anser det vara en skyldighet från samhälletssida att avsätta skattemedel till det offentliga kulturutbudet,så att var och en fritt kan välja och få möjlighet atttillfredsställa sina kulturella behov oavsett plånbokensstorlek.Demokrati är som att städa köket. Alla måste vara med och ta sitt ansvar.Annars gror köket som vi alla vet igen. Med ansvar följer insyn, kunskap ochmöjlighet att påverka. ser vi att många människor inskränker sittdemokratiska mandat till att gå och rösta. Det räcker inte. Varför använder vioss inte av de möjligheter vi har att påverka och uttrycka vårt missnöje -exempelvis med det sätt på vilket den nya pensionen är utformad? Kanske ärdet en generell uppfattning att mottagaren - politikerna - är opåverkbara?Kanske tror vi oss inte om att kunna påverka? Här tror vi i attkulturen kan bidra till att hjälpa människor att ta större del av detdemokratiska samhället - dels genom att bättre lära känna sig själva ochgenom det få ett stärkt självförtroende, dels genom att bygga upp dengrundtrygghet det innebär att kunna skriva, läsa och tillgodogöra sig sinamedborgerliga rättigheter och skyldigheter. är ett politiskt partisprunget ur en politisk kultur som sätter fantasin, skapandet och demokratinhögt. I ett klimat som alltmer präglas av ett kommersiellt massproduceratutbud tror vi att kultur kan verka förebyggande mot både likriktning, ettavtacklande samhällsengagemang bland unga och en sänkt livskvalitet iallmänhet.Kultur och fastigheterMiljöpartiet och sedermera även kulturutskottet har underflera års tid påtalat att avkastningskrav påkulturändamålsfastigheter är orimligt. Själva systemet attfastställa alternativkostnader förefaller krystat och fiktivt.Systemet behöver förändras. Vi noterar med tillfredsställelseatt regeringen skyndsamt ska ta tag i frågan omlokalförsörjning för statliga myndigheter, och vi anser att detkan finnas anledning att gå före med frågan omkulturändamålsfastigheter genom att avvecklaavkastningskravet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kultur och sponsringSponsring är ett värdefullt tillskott för många verksamheterinom den kulturella sfären. Det får dock aldrig ses som någotannat än ett sätt att få det där lilla extra. tar kulturenalltmer sponsringsandelar av idrotten. Det är därför viktigt attinse att kultursponsring och idrottssponsring spelar på olikaarenor. Vi tycker att det är olyckligt att regeringsrättens domvad gäller kultursponsring inte medgav skillnaden i krav påexponering relaterad till avdragsrätten mellan dessa tvåkulturyttringar. Kultursponsringen ger ju så mycket mer iform av goodwill vilket rimligen borde avspegla sig iavdragets storlek. anser att lagstiftningenbehöver förtydligas så att det klart framgår att det är skillnadmellan idrottssponsring och kultursponsring. Detta bör gesregeringen tillkänna.Kulturpolitik nationellt och regionaltEn viktig fråga för är att tydliggörarollfördelningen mellan nationell och regional kulturpolitik.När nu flera län bildar stora regioner är det av avgörandebetydelse för den enskilda människan att de av riksdagenfastställda nationella kulturmålen fortfarande gäller. Lokaltsjälvbestämmande får aldrig innebära att kulturen ska behövakonkurrera med äldrevården om skatten exempelvis sänks;det är bl a därför vi i har fastställt just nationellamål för kulturen - mål som omfattar värn omyttrandefriheten, den kulturella mångfalden och kulturarvet.Vi tror att vi genom att värna yttrandefriheten skaparutrymme för en fri och vital debatt, vilket utgör grunderna fören levande demokrati. Genom att arbeta för att allamänniskor ska få tillgång till ett eget skapande, ett riktkulturutbud och ett levande kulturarv ger vi förutsättningenför kritiskt tänkande och självständigt handlande individer.Därför är de nationella målen icke förhandlingsbara. Kulturenfår aldrig skrivas bort i lokala avtal. Detta bör ges regeringentillkänna.Kultur och tillväxtMiljöpartiets ståndpunkt är att investeringar i kulturellverksamhet inte är en framtidsbelastning för den offentligabudgeten, utan tvärtom genererar inkomster.Vi vill understryka nödvändigheten av att alla län får in kulturen i sinalokalt förankrade tillväxtavtal. Det är därför viktigt att regeringen nogaföljerupp hur kulturen tas till vara i de regionala tillväxtavtalen, och hjälper delänsom ännu inte förstått kulturens dignitet i det regionala navet. Inte enbartdärför att kultur främjar människors och regioners tillväxt, utan därför attkultur i grunden är en fråga om demokrati.Under föregående vår när arbetet pågick som intensivast över hela landetmed att skriva lokala tillväxtavtal slarvades inte bara kulturen bort utan ävenkvinnorna. Det visade sig att det var män som i olikatillväxtgrupper satt och definierade vad som skulle växa till. Ett föråldrattänkande kom att dominera om att tillväxt är lika med mer flyg, mer vägar,mer hamnar och mer snabba tåg på raka spår. Få fanns där att påminna om attoffentlig sektor stod för av tillväxten under de två senastedecennierna(1970-1990). Få fanns där för att påminna om att kulturindustrinär en expansiv bransch som ger många nya jobb. menar att detkrävs en kulturell mobilisering över hela landet för att det budskapet skatränga igenom. Kultursektorns utrymme bör tillåtas växa och ta del av de 19miljarder kronor som öronmärkts för olika tillväxtfrämjande syften. Enförutsättning för tillväxt på lång sikt är visionen om att ett långsiktigthållbartsamhälle förverkligas. Det kan inte tillräckligt starkt understrykas attkulturaspekterna i detta sammanhang är centrala. Detta bör ges regeringentillkänna.Vi vill också påminna om att när på ett seminarium om denalltmer accelererande urbaniseringen i de nordiska länderna ställde fråganvad unga människor efter avslutad utbildning efterfrågar för att flytta tillbakatill sina hemregioner, visade det sig att fyra olika forskare från fyra olikaländer kom till samma slutsater - att ett rikt kulturliv stod högt upp pålistan.Öppna bibliotek, en levande lokal teater, pigga och utmanande studieförbundär något som de kommande generationerna vid sidan om en bra social basprioriterar. Detta önskemål vill vi inom tillmötesgå.Kulturpolitik och personligt ansvarKulturpolitiken bör även främja ett personligt ansvarstagandeför naturen, miljön och vår omgivning så att ett ekologisktmedvetande kan uppnås. vill komplettera dekulturpolitiska målen med en ny målsättning där vi visar påen livsstil som utvecklar förmågan att hantera våra liv, blandannat vad gäller beroende av myndigheter och ett snävtmarknadstänkande.Den kulturella friheten är demokratins livsluft. Demokrati är inte bara attrösta, demokrati måste också vara att leva och skapa fritt. Målet förMiljöpartiets kulturpolitik är att värna och stärka denna frihet, att göra dekulturella uttrycken fria från beroende av politiska hänsyn, myndigheter ellerpåtvingat marknadstänkande.Slutligen vill vi påminna om att ett samhälle som ger alla möjligheter attutvecklas kulturellt inte bara blir ett mer demokratiskt samhälle. Det blirockså ett kulturellt rikare samhälle som har lättare att förstå och ta till sigandra länders kulturer, ett samhälle som stimulerar till integration ochmotarbetar rasism och främlingsfientlighet. Ett sådant samhälle villMiljöpartiet vara med och utveckla.Statens kulturrådStatens kulturråd har en mycket viktig funktion i att fördelastatsbidrag till olika kulturområden. Men förutom attkulturmedlen skall fördelas ligger det också på kulturrådetsbord att följa upp och utvärdera resultaten av deverksamhetsbidrag som delas ut. Vi hoppas att trenden mednominell inkomstminskning som fått undermånga år nu är bruten. Rådet kan inte få nyauppdrag och verksamheter att finansiera utan att också fåekonomisk förstärkning.Eftersom roll blir allt större är det viktigt att pengar ägnade åtden kulturella verksamheten inte tas till utvärderings- ochuppföljningsarbetet. Därför fortsätter att arbeta för attkulturrådets anslag följer de krav samhället ställer på en både utökadkulturverksamhet och på en ökad uppföljning. Den volym pengar kulturrådethar till sitt förfogande för att se till att den bäriga och långsiktiga kulturenfrämjas måste på ett vettigt sätt relateras till den volym som avsätts till mertemporära kulturprojekt fördelade av Framtidens Kultur. Skillnaden dememellan är på tok för stor. önskar se en bättre fördelningmellan de bidrag som går till den långsiktiga verksamheten och de som gårtill de mer temporära. Detta bör ges regeringen tillkänna.Att endast bidrag kan ges till institutioner, föreningar och grupper kan ivissa fall verka hämmande för att nya idéer ska kunna utvecklas ochrealiseras. menar därför att även enskilda projekt ska varaberättigade till bidrag, om ansökan i övrigt uppfyller villkoren.När nu får ta över ansvaret för Forum för världskultur är detoerhört viktigt att se utvecklingen i ett längre perspektiv. Fortsatt ochväxandeverksamhet behöver följas upp med relevant anslagstilldelning.Även stödet till arbetsförmedlande verksamhet hos centrumbildningar ochorganisationer som arbetar inom folkmusik- och världskulturområdet kankomma att behöva utvidgas.Samisk kulturEfter många års gnölande om att öka stödet till den samiskakulturen i så att det åtminstone kommer upp i nivåmed det norska stödet, är det glädjande att det nu finns merpengar att tillgå. Det har tagit att utveckla en samiskteater och än är inte finansieringsfrågan löst på lång sikt.Vår historiska behandling av den samiska ursprungsbefolkningen saknarallt motstycke. har vi fortfarande inte återlämnat konfiskerade heligaföremål såsom trummor till deras rättmätige ägare eller till samernas museum,organisationer och föreningar. En stor del av den samiska kulturskattenåterfinns på , inte utställd till allmänhetens beskådande,utan till största delen av tiden undanstoppad i källaren. Att inte ännuantagit om ursprungsbefolkningarnas rättigheter ärtillräckligt pinsamt i sig. Att vi ännu inte återlämnat de samiska kultur-skatterna är närmast att betrakta som en skandal. Att är enstiftelse får aldrig användas som ursäkt för ett sådant smaklöst förfarande.Regeringen bör verka för att ett återlämnande av de samiska kulturskatternainleds. Detta bör ges regeringen tillkänna.Konstnärernas ekonomiskavillkorBarnboksförfattare, kulturskribenter, skådespelare,folkmusiker, operasångare och bildkonstnärer är några av allade högutbildade och professionellt utövande konstnärer somidag inte kan leva på den lön de får i vårt land. Vi iMiljöpartiet tycker att kulturproducenterna i ett moderntsamhälle inte ska behöva leva och verka utan en rimlig lön,en ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, och enriktig pension när de blir gamla. Det är inte bara förnedrandeatt försöka utöva sitt värv under så usla villkor som idagråder, det ger också en tråkig bild av hur vårt samhälle ser påkonst och skapande verksamhet. Det är ett enormt slöserimed resurser att inte tillfullo utnyttja de otroligt välutbildadeoch duktiga konstnärer vi har så många av. Det har intesamhället råd med på lång sikt. Därför är det glädjande att vinu nått ett genombrott så att pengar från arbetsmarknad ocharbetsliv förs över till kultursektorn, och där fördelas utifrånde av fastställda kulturpolitiska målen. Vi ser detsom ett stort ideologiskt framsteg att den arbetsförmedlandeverksamhet som prövats inom centrumbildningarna nupermanentas, och att det avsätts ett utökat stöd till en tredjeanställningsform inom . Vi utgår ifrån attytterligare konstnärsverksamheter såsom dans och musikutvecklar liknande fondsystem.Genombrottet får dock bara ses som en början. vill attregeringen kommer med förslag om att ytterligare kulturmedel fördelas ditdär de hör hemma. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kulturområdet utgör inget undantag när det kommer till frågor om genusoch jämställdhet. Det är en spegel av samhället i stort, och att många kvinnorär aktiva inom kultursektorn innebär inte att kultursektorn är mer jämställd änsamhället i övrigt. Strukturerna och kulturen är här liksom där präglad avmanliga normer och värderingar.Genustänkandets frånvaro visar sig bl a i de olika kulturellabeslutsfunktionerna, inköpta verk och prissättningar. Riktade satsningarbehövs för att bryta trenden. Detta bör ges regeringen tillkänna.Internationellt kulturutbyteDet är dags att åter lyfta fram kulturens kraft vad avserinternationell solidaritet. När människor från olika delar avvärlden möts och bjuder varandra till olika kulturyttringartror vi att det positivt påverkar demokratin. I förlängningenser vi det som en del av det stora fredsarbetet. Samarbetetmellan våra närområden sker genom , menäven enskilda svenska initiativ bör uppmuntras. Miljöpartiettror att ytterligare medel kan komma att behövas för attuppmuntra och stärka det internationella kulturutbytet. Dettabör ges regeringen tillkänna.Nationella uppdragMiljöpartiet tycker det är glädjande att det nu planeras för ettnationellt uppdrag om forskning kring hur barn ochungdomar tillgodogör sig kultur. Hur de kommandegenerationerna påverkas, växer och utvecklas genom att tadel av den kulturella verksamheten. Vi sätter stor tilltro till attden här forskningen ska visa vilken viktig roll de estetiskaämnena spelar i förskola och skola.När det gäller världsmusiken återstår dock mycket att önska.Världsmusiken är en del av svenskt musikliv vars omfattning inte allsåterspeglas i offentliga fora som radio och arrangerade föreställningar. För attöka förståelsen för världsmusikens betydelse behöver även den ges ettnationellt uppdrag. Vi vill att regeringen återkommer med ett sådant förslagtill . Detta bör ges regeringen tillkänna.Som kulturutskottet har påpekat så saknar också dansen nationelltuppdrag. Vi utgår ifrån att regeringen återkommer med förslag till riksdagenom ett sådant uppdrag.Teater, dans och musikMiljöpartiet vill gärna framhålla vikten av de tre R:en -, Rikskonserter, Riksutställningar - för svensktkulturliv. Deras betydelse när det kommer till att spridakultur av riktigt god kvalitet över hela landet får inteunderskattas. Operan och har en dubbel roll attförvalta: dels ska de förvalta kulturarvet, dels ska de verkanyskapande. Det ena får aldrig ta över det andra, och det ärdärför regeringen gett dem ett nationellt uppdrag.Det är glädjande att notera hur allt fler unga människor söker sig tillOperan, och att vidmakthåller sin position som en av landetskonstnärligt mest framgångsrika scener. Det nyöppnade lockar enny, ung publik till teatern, och genom det ökade samarbetet med Riksteaternhar de blivit duktiga på att turnera och sprida än mer kvalitetsteater runt om ilandet. Genom uppskattade internationella gästspel i de stora världsstädernavisar även upp svensk teater utomlands när den är som allra bäst.Det är verkligen glädjande att notera att så många av Miljöpartietskulturfrågor gått i rätt riktning. Det innebär att vi nu kan lägga mer krut påettmindre antal frågor som inte känns tillfredsställande. Inom barn- ochungdomsteatern noterar att det fortfarande finns mycket att göra.Kanske är skolbesöken på någon av de lokala scenernasbarnteateruppsättningar eller ett besök från Unga Riks den enda kontakt ettbarn får med teater under uppväxten. Det är inte bra. I våra nordiskagrannländer finns olika typer av lagstiftning som garanterar barns ochungdomars rätt till kultur. I artikel 31 kan vi läsa:"Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till vila och fritid, till lek ochrekreation anpassat till barnets ålder samt rätt att fritt delta i detkulturella ochkonstnärliga livet. "En solidarisk kulturpolitik innebär enligt att mer satsas på demsom har mindre resurser eller av andra orsaker har svårt att ta del avkulturutbudet. Detta gäller i högsta grad barnen. Därför är det viktigt attbiljettpriserna till teater-, musik- och dansevenemang hålls på en sådan nivåatt alla kan ha råd att besöka dem. Det är viktigt att fortsätta understrykavikten av att erbjuda ungdomsrabatt, så att inte priset står i vägen för denunga publiken.Amatörteaterns betydelsefulla roll för ett ökat kulturellt intresse är härnågot vi gärna lyfter fram.