ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju16 · 2000-03-13 00:00:00 — Ju16 Genom anslutning till kommer hela den svenska kusten att definieras som yttre grÃ¤ns, vilket i vissa fall kan leda till stora fÃ¶rÃ¤ndringar. Utmed den svenska kusten finns ett stort antal fritidsbÃ¥tar. FÃ¤rder till de nordiska grannlÃ¤nderna Ã¤r mycket vanliga och de har, genom den nordiska passfriheten, kunnat gÃ¶ras utan administrativt krÃ¥ngel. Reglerna i har tillkommit fÃ¶r att lÃ¶sa problem som vi normalt inte har i . En strikt tillÃ¤mpning av avtalet kommer dÃ¤rfÃ¶r att medfÃ¶ra nya problem fÃ¶r fritidsbÃ¥tarna, problem som motverkar sjÃ¤lva idÃ©n om den fria rÃ¶rligheten som skulle underlÃ¤tta. En strikt tillÃ¤mpning av regler fÃ¶r grÃ¤nskontroll innebÃ¤r nÃ¤mligen att alla fritidsbÃ¥tar som anlÃ¤nder frÃ¥n Ã¶vriga nordiska lÃ¤nder mÃ¥ste anmÃ¤la sig fÃ¶r grÃ¤nskontroll pÃ¥ bestÃ¤mda tider och platser. Ãven bÃ¥tar till och frÃ¥n passerar yttre grÃ¤ns och torde Ã¤ven de falla under dessa regler. Propositionen berÃ¶r bara ytligt detta problem och ger egentligen inga fÃ¶rslag till lÃ¤mpliga lÃ¶sningar. En omfattande kontroll av trafiken med fritidsbÃ¥tar mellan t.ex. och skulle krÃ¤va omfattande resurser utan att nÃ¥got behov av sÃ¥dan kontroll fÃ¶religger. Regeringen bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r fÃ¶ranstalta om sÃ¥dana undantag i kraven fÃ¶r fritidsÂbÃ¥tar som medges i kapitel 2 artikel 3.1. HemstÃ¤llan Med hÃ¤nvisning till det anfÃ¶rda hemstÃ¤lls att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om fritidsbÃ¥tar och regler fÃ¶r grÃ¤nskontroll.
mot · GN02Ju19 · 2000-03-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju19av , ()med anledning av prop. 1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till SchengenI anslöt sig till . Regeringenredovisar och föreslår en serie förslag som skall leda till att kanleva upp till de förpliktelser som följer av , t ex polisiärtsamarbete i , kontroll vid de yttre gränserna, tillfälligpersonkontroll vid inre Schengengräns etc.Propositionen har föregåtts av en promemoria som har remissbehandlats.Ett av de förslag i denna promemoria som regeringen väljer att inte läggafram handlar om överväganden och bedömning avseende fysisk kontroll.Innebörden av förslaget är att polisen, i samband med att en person reser ini Schengenområdet via , skall ges befogenhet att utföra kroppsvisita-tion och husrannsakan för att söka efter föremål och utröna omständigheter iden utsträckning som behövs för att uppdaga eller förebygga brott som kanleda till fängelse. Regler om kroppsvisitation finns visserligenredan, men det förslag som redovisas i promemorian innebär ökademöjligheter jämfört med . anser dessutom att enmotsvarande regel skall införas när det gäller utresa.Regeringen konstaterar i propositionen att bestämmelsen om kontroll avfordon och föremål som medförs av personer som passerar den yttre gränsenskall kontrolleras avseende förhållanden som kan påverka Schengen-staternas inre ordning och säkerhet. Regeringen anser dock att iformell mening genom anslutningen inte åtagit sig att införa nya kontroll-befogenheter. Det ligger däremot i natur, konstaterarsamma regering.Av propositionen framgår att polisens erfarenheter från gränskontrollerpekar på förhållandet att det finns ett behov för polisen att i vissutsträckningkunna genomföra kroppsvisitation och husrannsakan i samband med gräns-kontrollerna på en lägre misstankenivå än den som följer av rättegångs-balkens regler. Där konstateras att det operativa behovet synes varastörst vid genomförandet av utresekontrollen.Jag ifrågasätter regeringens bedömning, dels anser jag att behov förliggerom införande av ökade möjligheter till kroppsvisitation, dels anser jag attSverige genom är förpliktat att leva upp även till"natur".Jag delar således inte regeringens bedömning att nu avstå från att införanya eller utökade befogenheter för myndigheter som utför personkontroll vidSveriges gränser att använda sig av straffprocessuella tvångsåtgärder.Propositionen skall därför kompletteras med förslagen från Ds 1999:31 idenna del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa nya eller utökade befogenheter förmyndigheter, som utför personkontroll vid gränser, attanvända sig av straffprocessuella tvångsåtgärder.Stockholm den 13 mars 2000Tomas ()
mot · GN02N23 · 2000-03-08 00:00:00 — Om sakskäl och förnuft i stället för maktpolitik får styra bordedet vara en självklarhet att beslutar att avslå propositionen.8 Fortsatt drift vid 1Moderata samlingspartiet vill riva upp beslutet om den förtidastängningen av och förhindra en politiskt styrd förtidaavveckling av övriga svenska kärnkraftverk.Den 5 februari 1998 fattade regeringen beslut (N98/108) att rätten att drivakärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra attgälla vid utgången av . Detta regeringsbeslut bör upphävas. Därmedskapas möjlighet för de berörda företagen att på kommersiella villkor återtadriften vid om de så skulle vilja. Det saknas dessutom enligtModerata samlingspartiet behov av en särskild avvecklingslag.Verksamheten vid och övriga kärnkraftverk bedrivs med stöd avdrifttillstånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet. Vissa drifttillstånd ärtidsbegränsade men även för dessa tillstånd gäller presumtionen att de skallförlängas om reaktorerna uppfyller de säkerhetskrav som tillsynsmyndig-heterna ställer med stöd av lagen. De krav som statsmakten sätter upp skallvara stränga säkerhetskrav. En stängning av en reaktor blir på dagensavreglerade energimarknad en fråga om när ägaren anser det mer lönsamt attstänga än att reinvestera och underhålla anläggningen för att klaramyndigheternas säkerhetskrav och de egna kraven på hög driftsäkerhet.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen 1999/2000:63.Stockholm den 8 mars 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()
mot · GN02A11 · 2000-04-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A11av , ()med anledning av prop. 1999/2000:87 Obligatorisk mammaledighetCenterpartiet delar regeringens uppfattning om att det ska finnas engenerös föräldraförsäkring, med tydliga rättigheter för båda föräldrarnaatt ta ut ledighet, både i samband med att ett barn föds och under enlängre sammanhängande period därefter. Mot bakgrund av dendemografiska utveckling vi ser framför oss, med en åldrande befolkning,vilket bl.a. belysts i , finns dessutom skäl attöverväga på vilket sätt man ytterligare kan underlätta barnfamiljernassituation, inte minst ekonomiskt.Att införa obligatorier och ytterligare reglera hur föräldrar utnyttjar sinledighet är däremot fel väg att gå. Eftersom redan har uppfylltdirektivets intentioner genom en generös lagstiftning om rättigheter, kan detinte anses motiverat att genomföra direktivtexten. ställer sigfrågande såväl till huruvida EU ska reglera sociallagstiftning på det sätt somdirektivet innebär som till jämställdhetsperspektivet, då direktivet enligtpropositionen endast berör kvinnors situation i samband med en förlossning.Sammantaget menar alltså att lagstiftning som den nu före-slagna bör vara upp till medlemsstaterna att besluta om, och att den svenskalagstiftningen väl uppfyller och överträffar de intentioner direktivet geruttryck för. bör därför avvisa den lagstiftningsmodell som föreskrivsi direktivet. Kan inte kommissionen acceptera en sådan lösning bör tvistenprövas i för att klargöra i vilken utsträckning ett medlemslandhar rätt att hävda en mer dynamisk och mer långtgående lagstiftning.Propositionen bör därför avslås.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1999/2000:87 Obligatorisk mamma-ledighet.Stockholm den 30 mars 2000Margareta ()()()()()()
mot · GN02A14 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A14av , ()med anledning av prop. 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxtVissa utbildningsinsatserRegeringen tar ett principiellt och praktiskt viktigt steg när man ipropositionen bejakar förslag om massivaarbetsmarknadsinsatser med sikte på den grupp som riskerar attmarginaliseras på arbetsmarknaden. Det gäller såväl den äldrearbetskraften som grupper som av andra skäl, t.ex. etnisk bakgrund,hamnat vid sidan av arbetsmarknaden. Av propositionen framgår dockinte om aktivitetsgarantin också kan förenas med vissautbildningsinsatser.En grupp kommer sannolikt kunna komma ut på den ordinarie arbets-marknaden efter ganska begränsade insatser och med stöd av främst arbets-marknadspraktik. För andra krävs mer omfattande insatser, som ocksåomfattar utbildningsinsatser. I AMV 2000 framhöll AMS att det för enskildaarbetssökande inom den s.k. övergångsarbetsmarknaden också fanns behovav vissa utbildningsinsatser, som var av mer allmän karaktär än den ren-odlade yrkesutbildningen. Delvis kan behovet tillgodoses inom ramen förKunskapslyftet, men det finns också utbildningsbehov som måste tillgodosesgenom riktade insatser från arbetsmarknadsmyndigheterna.Låt mig ge några exempel: Många invandrare har trots genomgången SFI-utbildning begränsade svenskkunskaper, mycket till följd av att svensk-undervisningen inte kom att följas av arbete på den svenska arbets-marknaden. För flera av dem krävs kompletterande svenskundervisningvarvad med praktik.Många arbetssökande kan ha goda förutsättningar för framtida jobb inomden bransch de praktiserar, men det kan både före och under praktiken visasatt de har behov av viss kompletterande utbildning i t.ex. engelska ellermatematik.De som står mycket långt från arbetsmarknaden kan också behöva enrenodlad introduktionskurs av typ "kom-igång-utbildning". Dessa utbild-ningar hade stor omfattning när arbetslösheten var som djupast och fickgenom ett antal mindre lyckade exempel vanrykte. Det är olyckligt om dettaleder till att förmedlingarna inte får möjlighet att erbjuda grundläggandearbetsmarknadsintroduktion för de grupper som behöver det.Bland välutbildade invandrare finns också grupper, som har behov av engedigen och tydligt riktad introduktionsutbildning i förutsättningarna föryrket på den svenska arbetsmarknaden. Efter en introduktionsutbildning iarbetsförmedlingens regi kan de sedan gå vidare till kortare kompletterandehögskolestudier. Mot bakgrund av ovanstående finner jag det angeläget att för-tydligar regeringens förslag om aktivitetsgaranti så att det tydligt framgår attvissa utbildningsinsatser av mer allmän karaktär också kan ingå i aktivitets-garantin.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vissa utbildningsinsatser inom ramen för aktivi-tetsgarantin.Stockholm den 10 april 2000Inger ()
mot · GN02A17 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A17av , ()med anledning av prop. 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxtI propositionen föreslås att en aktivitetsgaranti inrättas i hela landet frånoch med . Inom ramen för denna skall arbetslösaerbjudas heltidsaktivitet till dess att de kan få ett arbete eller påbörja enutbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Aktiviteten kan komma attpågå och därför är det angeläget att redan iingångsskedet klarlägga hur de som är i åtgärden är försäkrade.Så länge man har ett reguljärt arbete omfattas man i regel av avtals-försäkringar. Om en person blir arbetslös fortsätter försäkringen att gälla . De personer som har varit arbetslösa och haft arbetsmarknadsåtgärderi förlorar alltså sitt försäkringsskydd. Om personen efter dessaår exempelvis sjukpensioneras erhåller personen en betydligt lägre månatligsumma än vad man skulle ha fått om man fortfarande omfattades av för-säkringen.Risken att skada sig eller bli sjuk är minst lika stor för dem i arbets-marknadsåtgärder som för dem med reguljärt arbete. I propositionen framgårdet inte vilket försäkringsskydd som personer i arbetsmarknadsåtgärder skallomfattas av - detta bör belysas.Regeringen bör utreda möjligheterna att tillse att de som är i arbets-marknadsåtgärder också omfattas av ett gott försäkringsskydd liknande detskydd som AMF-försäkringar ger.Arbetet med att halvera deltidsarbetslösheten mellan ochnovember 2000 behöver intensifieras. I vissa områden verkar deltids-tjänsterna öka, speciellt inom kvinnodominerade arbetsområden. Alla tjänsterborde utgå från heltid medan deltid skall ses som en möjlighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör utredas hur de personer som deltar ien arbetsmarknadsåtgärd skall få ett fullgott försäkringsskydd,2. att som sin mening ger regeringen till känna attarbetet med att halvera deltidsarbetslösheten behöver intensifieras.Stockholm den 13 april 2000Christina ()()
mot · GN02Fi11 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi11av , ()med anledning av prop. 1999/2000:94 Moderniserade kapitaltäckningsregler m.m.Regeringen föreslår i propositionen att riskvikten för placeringar ochfordringar för vilka en AP-fond svarar sänks från till 0procent (kap. 6.5.2). Regeringens motiv är att endast den risk som en visstyp av placering innebär skall vara avgörande för bestämmandet avriskvikter och kapitaltäckningskrav.För att uppnå konkurrensneutralitet i kapitaltäckningsreglerna anserModerata samlingspartiet att riskvikten för placeringar och fordringar förvilka Sjunde AP-fonden svarar skall ligga kvar på 20 procent.BakgrundInom ramen för det reformerade pensionssystemet skall Sjunde AP-fonden dels förvalta premiereservsdelen för de sparare som inte gjort ettaktivt val av förvaltare - den delen av fonden kallas premiesparfonden,dels även för de sparare som valt att ha en statlig förvaltare av sinpremiereserv; den delen kallas premievalsfonden.Enligt riktlinjerna i pensionsreformen skall den statliga kapitalför-valtningen, det vill säga Sjunde AP-fonden, verka på lika villkor och i fullkonkurrens med privata kapitalförvaltare. Detta blir inte fallet om riskviktenför fordringar på Sjunde AP-fonden, enligt regeringens proposition, sänks . Detta skulle ge Sjunde AP-fonden en konkurrensfördel gentemotövriga privata institut. Detta eftersom Sjunde AP-fonden förmodligen skullekunna erhålla krediter till en lägre ränta än en privat förvaltare, varskrediterför kreditgivaren är förknippade med kapitaltäckningskrav.Förslaget enligt regeringens proposition står således i strid med riktlinjernai pensionsreformen. Mot denna bakgrund bör riskvikten på fordringar påSjunde AP-fonden kvarstå på . Detta var också det ursprungligaförslaget i Promemoria om moderniserade kapital-täckningsregler (Fi1999/4768).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring att riskvikten förplaceringar och fordringar för vilka annan AP-fond än Sjunde AP-fonden svarar skall sänkas från till 0 %.Stockholm den 12 april 2000Gunnar ()()()()()()Per ()()()()
mot · GN02Fi14 · 2000-04-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälsa och livskvalitet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälso- och sjukvård,6. att hos regeringen begär förslag till en familjepolitiskreform som syftar till att ge föräldrar valfrihet och mångfald i barn-omsorgen i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en reformerad arbetsmarknadspolitik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om livskraft i hela landet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om goda villkor för företagandet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av en utbyggnad av IT-infra-strukturen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vägarna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättsväsendets inriktning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen på biståndet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om relation till EMU,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om globalt miljöansvar,16. att fastställer utgiftstaken för staten inklusive ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 781 miljarder kronorår 2001, 2002 och 2003,17. att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer förregeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattepolitikens inriktning.Stockholm den 28 april 2000Lennart ()()()()()()()
mot · GN02Fi16 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi16av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionI regeringens förslag till tilläggsbudget under utgifts-område 17 föreslås att anslaget E 2 Ersättningar och bidrag till konstnärerutökas med totalt . Bakgrunden till förslaget är attförsöket med en tredje anställningsform inom teatern (TeaterAlliansen)skall sträckas ut fram . Skälet är att en utvärdering skett ochatt den ger vid handen att försöksverksamheten är positiv. Vad som ärpositivt med verksamheten framgår dock inte i propositionen. Förnästkommande år föreslås dessutom att TeaterAlliansens verksamhetskall permanentas vilket kommer att öka utgifterna för utgiftsområde 17med (varav utgör en överföring avanslag från utgiftsområde 14). Detta gäller från den 1 januari 2001.Vi avvisar därför förslaget att tillföra TeaterAlliansen ytterligare medel förinnevarande år inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv. I stället vill vi hänvisa till det förslag som vi presenterade i sam-band med den allmänna motionsperioden (motion 1999/2000:Kr275 avElisabeth m.fl. (m)).Allt fler människor inom praktiskt taget alla yrkeskategorier arbetar i dagpå tillfälliga jobb. Nämnas kan t.ex. sjuksköterskor, som inte har fast arbeteutan får arbete genom särskilda bemanningsföretag. Bemanningsföretagenblir som sagt fler och söker nya arbetsområden. Vi föreslår att det tasinitiativtill bildandet av ett bemanningsföretag för kulturarbetare. Runt om i vårt landfinns länsteatrar, symfoniorkestrar, amatörteatergrupper m.m. Alla behöveren tillfällig förstärkning, en specialist eller rekrytera nya medarbetare. Förinternationella uppdrag bör den här typen av anställning eller rekryteringsbasvara till stor hjälp. Avslutningsvis vill vi påpeka att det förslag som vipresenterar ovan innebär en betydligt större bredd än vad TeaterAlliansengör eftersom vårt förslag skulle innefatta betydligt fler kulturarbetare. Viåterkommer i samband med budgetpropositionen med detaljer kringvårt förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om förlängning av försöken medTeaterAlliansen inom ramen för utgiftsområde 14 i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 13 april 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GN02Fi17 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi17av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionÄnkepensionernaRegeringen skriver i vårpropositionen under kapitel 11 att utgiftsområdetberäknas tillföras för åtgärder inom änkepensionen.Detta belopp motsvarar på intet sätt vad som erfordras för att återställaänkepensionerna för de änkor som genom beslut den 18december 1996 blev offer för statlig konfiskation.Vi hävdar alltfort att beslutet strider mot grundlag (1 kap. 2 §,2 kap. 10, 16 och 18 §§) och den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna.Återställ därför nivån i änkepensionerna och slopa behovsprövningen!Återinför även att omställningspensionen skall vara 12 månader istället förnuvarande 6 månader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgiftsområde 11.Stockholm den 17 april 2000Elizabeth ()()
mot · GN02Fi19 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi19av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårpropositionUtgiftsområde 22 KommunikationerRegeringens vårproposition blev ett slag i ansiktet på näringslivet ochalla bilister. Fagra ord, men inte ett öre till de allt uruslare vägarna. Tvärtom föreslås stora neddragningar jämfört med årets nivå. Risken äröverhängande att även upprustningen av de delar av som ärplanerade försenas eller försvinner. När det gäller väghållningsplanernaskriver nämligen regeringen:"Anvisade medel för genomförandet av dessa planer har heltförbrukats och såväl som har även nyttjat delar av sinaanslagskrediter. Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissaplanerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer attkunna genomföras . "Granskar man regeringens siffror närmare kommer man fram till attjämfört med minskas pengarna till utgiftsområde 22 (kommunika-tioner) med drygt 1,1 miljarder . Hela den minskningen ochlitet till drabbar vägarna eftersom tidigareläggningar av järnvägssatsningarinom utgiftsramen ofelbart naggar väganslagen i kanten.Mer än har gått sedan länderna på andra sidan Östersjönblev fria. Planeringen i för de nya förutsättningarna borde startat förlänge sedan. Det verkar inte som den nya "kartbilden" över sydöstraÖstersjön har nått . strategiska läge i den nya har tydligen ännu inte blivit känt.Det är dags att planera för de nya förutsättningarna som råder. Sverigesmedlemskap i och strävan att få med de andra i deteuropeiska samarbetet tillsammans med öppnandet av Öresundsbronkommer att medföra en ökad trafik åt båda hållen.E 22:ans dåliga standard kommer alltmer att bli en begränsning förnäringslivets utveckling och utsätta flera trafikanter för allvarliga olycks-risker. Den långsiktiga inriktningen måste vara att åstadkomma entrafiksäker fyrfältig väg. Utvecklingen på andra sidanÖstersjön går fortare än många kan föreställa sig.Regeringen skriver ingenting i vårpropositionen om alternativa finansie-ringar av vägobjekt. För vissa nya satsningar, såsom exempelvis en motorvägfrån till , skulle s.k. PPP (Public Private Partnership)kunna vara en lösning. Förhoppningsvis återkommer regeringen med sådanaförslag i den aviserade infrastrukturpropositionen - om den nukommer.Det räcker emellertid inte med att nya lönsamma vägbyggen skall kunnafinansieras med privata medel. Väganslagen måste ökas för att de befintligavägarna skall kunna hållas i gott skick, för att planerade ombyggnader skallkunna genomföras och för att det kapillära vägnätet skall få en acceptabelstandard. Den av regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 22 bördärför avsevärt utökas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade anslag till vägar inom utgiftsområde 22,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativ finansiering.Stockholm den 18 april 2000Jeppe ()