mot · GO02T211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T211av Skårvik, ()En liberal trafikpolitik1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad konkurrens inom trafikpolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utförsäljning av den svenska delen av SAS.3. begär att regeringen lägger fram förslag till enavmonopolisering av fordonsprövningen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av trafikpolitiken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafiksäkerhet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nollvisionen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fylleri och droger måste bekämpas i all trafik.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafik och miljö.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principerna för transportpolitiken.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om godstransporter.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bilen måste erkännas som en nödvändighet i glesbygden.12. beslutar om en total avreglering av all persontrafik på järnväg.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av tåglägen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om järnvägens internationalisering.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre konkurrens inom flygtrafiken.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handel med s.k. slots.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sjötransporternas roll.18. begär att regeringen lägger fram förslag så attstuverimonopolet kan avvecklas. begär att regeringen lägger fram förslag om åtgärder försjöfarten i och enligt vad i motionen anförs.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tjälsäkring av vägnätet.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att ansvaret för Gotalandstrafiken flyttas frånSjöfartsverket till Vägverket.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad och upprustning av , motorväg mellanGöteborg och , samt Riksväg 73.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att uppgradera (inlandsvägen) till Europaväg.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det enskilda vägnätet.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om s.k. PPP-projekt.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett trafikpaket för att lösa trafikkaoset i storstadsområdena.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT och telekommunikationer.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de stationära postkontoren.29. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligtuppställning:30.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )1 Yrkande 7 hänvisat till JuU.2 Yrkande 18 hänvisat till AU.3 Inledning - Våra mål för trafikpolitikenFör liberaler utgör infrastrukturen och trafikpolitiken samhällets ryggradoch blodsystem. Transport och kommunikation är nödvändigaingredienser i all ekonomisk aktivitet var man än befinner sig påjordklotet. Att allt haft en positivvälfärdsutveckling kan till stor del kopplas till ökad handel och därmedökade transporter och kommunikation. Handel över gränserna samtmänniskors fria rätt att röra sig förutsätter att det finns bra tillgång tilltransporter oavsett om det är ångbåten , lastbilen eller IT-kommunikationer i det nya århundradet som vi nu befinneross i.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande.Tillgång till bra kommunikationer underlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och jobba på någon annan plats. En välutformad trafikpolitik är därmed av allra högsta betydelse även iregionalpolitiskt hänseende.Men tyvärr finns det stora brister i dagens infrastruktur. Exemplen på dettaär många. Undermåliga och trasiga vägar som effektivt hindrar t exråvarutransporter till industrin. Tågtrafik som allt för länge kännetecknats avbristande konkurrens och höga priser. Detsamma gäller flygtrafiken.Exemplen kan mångfaldigas. Till detta skall läggas en riksdagsmajoritet sominte kan enas om att lägga fram en infrastrukturproposition. En propositionsom var aviserad men som inte heller finns uppförd på höstenspropositionslista.Denna motion beskriver syn på trafikpolitiken.4 Ökad konkurrens - bästa receptet för enbättre trafikpolitikFör liberaler är det den fria konkurrensen som ligger till grund förtrafikpolitiken. Vi anser att endast med fri konkurrens tillgodoses denenskildes val av transportslag bäst vare sig det gäller transport av godseller personbefordran. Med fri konkurrens inom alla transportslag kan vibäst uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. Allt för länge hartrafiksektorn kännetecknats av monopolbildningar och då främst statligasådana. Monopolen har gjort att den enskilde individen kommit i kläm iform av höga priser och sämre service. Dessbättre så har många sektorerinom kommunikationsområdet öppnats för konkurrens under senare år.Det mest lyckade exemplet där god konkurrens har skapats är inomteleområdet där det nu finns en hel uppsjö av aktörer, vilket i sin tur harinneburit sänkta priser för den enskilde.Tyvärr kan man inte överföra resultaten från den lyckade teleavregleringentill andra kommunikationsområden. På järnvägssidan råder det fortfarandeinte fri konkurrens på alla sträckor. Det gör det däremot formellt på flygsidanmen dessvärre finns det här en aktör i SAS som är allt för dominant på densvenska inrikesmarknaden.Konsekvensen av den bristande konkurrensen på dessa områden är heltuppenbar. Priserna är för höga och rabattsystemen är utformade så krångligtatt det är svårt för en vanlig människa att sätta sig in i dem. Följden blir attmånga drar sig för att använda dessa färdsätt och tar bilen istället. Det ärdärför angeläget att verklig, fungerande konkurrens kan skapas inom flygetoch på hela järnvägsnätet.För att detta skall fungera så krävs det att de statliga myndigheterna ställerupp och bejakar konkurrensen. Detta gäller speciellt ochLuftfartsverket. Det får aldrig bli så att den gamla "dominanten" på områdetfavoriseras genom att den får de bästa spårlägena eller de bästa starttiderna.Tendenser till detta har funnits inom flyget där det gamla stora bolaget harlättare att få de bästa s.k. slotsen. Ett sätt att komma bort från detta problemskulle kunna vara att man genom auktionsförfarande fördelar slotsen. Ävenpå Banverkssidan bör ett system införas så att olika operatörer kan handlamed tåglägen.Det är viktigt att påpeka att konkurrensutsättningar måste genomföras påett sätt som gör att konkurrensen verkligen främjas. Ett uppbrutet statligtmonopol får under inga omständigheter innebära att ett privat monopoluppstår istället.För att gå vidare förordar en utförsäljning av den svenska delenav SAS (). Dessutom anser vi att och SJ måstemöta mer konkurrens.4.1 Upphäv monopolKöerna till ringlar allt längre. Många privatbilister får intesinabilar besiktigade före semesterresor. Yrkesförare blir tvingade att ställa sinafordon för att de inte kan få en besiktningstid med svåra ekonomiska avbräcksom följd. Så här kan det inte fortsätta. har krävtattbilprovningsmonopolet bryts upp och måste regeringen lämna ett snabbtförslag om detta till för att få ett snabbt slut på kaoset.Samtidigt har varit ute och konkurrerat påmarknaden i andra länder men i består monopolet. Det är hög tid attdetta monopol nu placeras i den papperskorg där redan andra gamlatrafikmonopol finns.5 Utred infrastrukturpolitikenSedan den 1 januari återfinns trafikfrågorna inäringsdepartementet. Det är till både för- och nackdel för trafikpolitiken.Det är bra att trafikfrågorna på ett intimare sätt förknippas med depolitikområden som de hör ihop med, men finns risken att dessafrågor försvinner i det "stora" departementet. Inte minst ser man det nunär infrastrukturpropositionen skjuts upp än en gång.Samtidigt vet vi att trafikfrågorna har stor betydelse för en hel radsamhällsfrågor. Mot denna bakgrund bör ge regeringen i uppdragatt /02 lägga fram en ny plan för hur trafikpolitiken skallbedrivas . En sådan plan skulle kunna belysa vilkenbetydelse trafiken har ur ekonomisk, näringsmässig, bostadsmässig samtregionalpolitisk betydelse.6 Öka trafiksäkerheten!Trots att trafiken ökar välfärden så har den också sina avigsidor. Trafik-olyckor och därpå följande krav på ökad trafiksäkerhet är ett väsentligtinslag i trafikpolitiken. stod bakom den av regeringen tidigareuppställda och av beslutade s.k. nollvisionen, som innebär attingen skall dödas eller skadas i trafiken. Detta beslut fattades för ca 3 årsedan, men har inte mycket hänt. Regeringen har fört enpolitik som mer och mer har urholkat nollvisionen och krävs det tillkrafttag för att den skall kunna hävdas. Man skall dessutom varamedveten om att nollvisionen inte ensam kan leda till minskad trafikdöd.Ökade informationsinsatser torde vara en annan väg. efterlyserdessutom, som vi även gjort i tidigare motioner, att det tydligare börframgå att kampen mot allt fylleri inom alla trafikslag prioriteras som ettled i nollvisionen.Fortfarande dödas allt för många i trafiken. Detta kräver än mer att mansatsar på trafiksäkerheten.Att dödsolyckorna har kunnat minska under en rad av år beror bl.a. på denökade säkerheten i bilarna och vägarnas konstruktion och underhåll.Krockkuddar, sidobalkar och låsningsfria bromsar efterfrågas i störreutsträckning och införs på allt fler bilmodeller. Det är angeläget att dennautveckling mot säkrare bilar fortsätter. Tyvärr finns det en konflikt mellansäkerhet och bränslesnålhet på fordonsmarknaden. Stora bilar drar oftamycket bränsle men är i gengäld av hög kvalitet när det gäller säkerhet. Försmå bilar är förhållandet det omvända.Den samhällsekonomiskt effektivaste åtgärden mot trafikolyckorna tordevara ökad trafikövervakning och inte minst säkrare vägar med hög standard.Farliga vägsträckor måste åtgärdas. Skärpt hastighetskontroll och höjda böterför fortkörning kan också medverka till lägre skadenivå i trafiken.I stadens trafiksystem måste såväl den fysiska utformningen somregelsystemet göra den oskyddade trafikanten till huvudperson. Bilföraremåste inse de risker de utsätter sin omgivning för om de inte tar tillräcklighänsyn. Det är bra att bilförare nu måste lämna företräde åt gående vidövergångsställe.Gaturummet skall utformas så att det innehåller trivsamma attraktivagångstråk och sammanhängande cykelstråk, där korsningarna planeras väl.Särskilda informationsinsatser måste göras för att cyklisterna skall inse viktenav att följa trafikreglerna och använda hjälm. Vi avvisar dock tvinganderegler om att använda cykelhjälm.6.1 Bekämpa alla droger i all trafik!Alkohol kombinerat med bilkörning eller båttrafik hör inte ihop. Dettamåste ständigt upprepas. Förutom att man kan skada sig själv, riskeraroskyldiga att dödas eller skadas av en ratt- eller sjöonykters framfart.Folkpartiet liberalerna har verkat för att gränsen förgrovt rattfylleri bör sänkas från till . En sådansänkning beslutades av och trädde i kraft den 1februari 1994. Sänkningen gav ett bra resultat då antalet rattfylleristerdärefterhar minskat. Vi har även gått i bräschen för hårdare tag mot sjöfylleri.Det är dock viktigt att påpeka att vi aldrig får ge upp i kampen motrattfylleriet. Strävan borde vara, som angetts ovan, en nollvision även när detgäller rattfylleri, dvs att alla kör bil eller andra motorfordon med nollpromillei kroppen. Genom täta poliskontroller och informationskampanjer bör vikunna få fler människor att välja att låta bilen stå efter alkoholintag.Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol ochbilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindraremellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll,nollgräns samt enhetligt straffvärde. Det är också viktigt att uppmärksammaförekomsten av farliga mediciner i trafiken på olika sätt.Ett nyare hjälpmedel i kampen mot rattfylleri är s.k. alkolås på fordon somhindrar en onykter att starta fordonet. Vi anser att alkolås bör införasgenerelltgenom lagstiftning.7 Trafik och miljöTrafik påverkar miljön oavsett trafikslag. Att påstå något annat vore lögn. Under en rad av decennier har det i olika ordalag talats om atttrafiken skall bära sina samhällsekonomiska kostnader, dvs. betala sinamiljökostnader, olyckskostnader och trängselkostnader. Dennagrundprincip har formulerats på olika sätt i 1963, 1978 och 1988 årstrafikpolitiska beslut, men har sedan i praktiken inte genomförts. Dettavar något som varnade för i reservationer till dettrafikpolitiska beslutet (/88:13).Vägtrafiken har stora negativa konsekvenser för naturen. Utsläpp av bl.a.kväveoxider bidrar starkt till försurning och övergödning. Koldioxidutsläppbidrar till växthuseffekten. Mot detta skall ställas de positiva effektervägtrafiken har på välfärdsutvecklingen i landet samt att bilen i många delarav landet är en förutsättning för att hela skall leva.Det är dock viktigt att påpeka att många åtgärder har vidtagits för attminska utsläppens skadliga effekter på miljön. Alltfler fordon drivs medmiljövänligare drivmedel samt har katalysatorer. Men det är inte tillräckligt.Nya steg bör tas och ny teknik bör prövas, t.ex. nya typer avkatalysatorer. Det är viktigt att denna utveckling kan ske i positivt samspelmellan myndigheter och bilindustrin. Det får aldrig bli så att pålagor och dyl.allvarligt hindrar den stora majoriteten att skaffa eller köra bil. Folkpartietanser att skrotningspremien bör höjas för att dels få bort äldre miljöskadligabilar från vägarna, dels hindra att äldre bilar lämnas som skrot i naturen.Även andra transportslags negativa miljöpåverkan bör uppmärksammasmer. Flyget är en källa till stora utsläpp samt buller. Ansträngningar måstegöras för att få fram renare och tystare flygmotorer. Även tåget, som ansessom miljövänligt, kan ha negativ miljöpåverkan bland annat i form av bulleroch vibrationer med markpåverkan som följd. Om elektriciteten till tågenproduceras i fossileldade kraftverk utgör detta också en negativ påverkan påmiljön.Det räcker dock inte att vi ensidigt här i ställer hårda miljökrav påtrafiken och inför pålagor på vägtrafiken, då utsläppen är gränsöverskridande.Därför måste det internationella trafik- och miljösamarbetet fördjupas ochutvecklas. Regeringen bör aktivt inom EU driva på och medverka till enminskning av miljökonsekvenserna.Folkpartiet anser att ett ökat inslag av kretsloppstänkande inom infra-strukturen är nödvändig. Miljöfarliga material skall i största möjliga månundvikas inom infrastruktursektorn. Istället bör återanvändningsbart material iän högre grad föras in i denna sektor.Det är viktigt att miljökonsekvensbeskrivningar blir ett viktigare inslag vidplaneringen av investeringar i infrastruktur såsom vägar, järnvägar m.m.8 Principerna för transportpolitikenNär antog den senaste stora trafikpolitiska propositionen våren1998 fastställdes ett antal olika transportpolitiska principer. En av dessaprinciper är valfrihet. Det låter visserligen bra på papperet att det är deenskilda människorna och företagen som skall välja hur de organiserarsina transporter. Vi vill emellertid från sida påpeka att ettsådant tänkande måste kombineras med en avreglering och fri konkurrensför att principen skall kunna genomföras och ge den effekt somregeringen påstår sig vilja se och som länge har eftersträvat.Att samhällsekonomisk prissättning skall råda inom trafikpolitiken bordevara en självklarhet. Det har diskuterat under en rad av år. Dessvärre är detsvårt att genomföra den principen i verkligheten. För liberaler är det avgrundläggande betydelse inom trafikområdet att trafikanter ochtransportköpare ges en större individuell valfrihet. Vi vill rensa i avadministrativa regleringar och låta transportbesluten ske i decentraliseradeoch marknadsmässiga former. Då måste staten ta sitt ansvar för att skaparättvisa konkurrensvillkor. Transportsektorn måste känna av ett riktigtkostnadsansvar beräknat med samhällsekonomiska kalkyler, så att rimlighänsyn tas till trafikolyckor, miljöskador och trängsel.9 Transporter av gods - en nödvändighet förSveriges överlevnad och utvecklingFör den vanlige medborgaren är det nog persontransporter som mantänker på när det gäller trafikpolitiken och dess innehåll. Det är dock såatt den allra största andelen av våra transporter i utgörs avgodstrafik. Dygnet om transporteras stora mängder gods på våravägar, på järnvägen, i luften och till sjöss. Det är viktigt attgodstransporterna också framöver får vara ett marknadsstyrt system somger den enskilde bästa möjlighet att välja hur han/hon vill transportera sittgods. Det som bör kompletteras när det gäller marknadstänkande pågodssidan är en total avreglering av godstrafiken på järnväg. Som det serut är godstrafiken på järnväg bara delvis avreglerad och SJ är allt fördominerande som aktör. En total avreglering skulle med all säkerhet varamycket bra ur konkurrenssynpunkt och dessutom gynna miljön då flergodstransporter skulle företas med järnväg.Det finns många godstransporter som sker bäst till sjöss och inte bör förasöver till järnvägen. Det gäller speciellt sjöfarten på de stora insjöarna(Vänernoch ), men också kustsjöfarten. Olja och andra farliga produkter ärexempel på gods som vi anser skall fraktas till sjöss.Det finns all anledning att uppmärksamma åkeriernas situation i Sverige.Deras kostnadsläge är mycket högre än i de flesta andra konkurrentländer.Det är angeläget att åtgärder vidtas för att sänka åkerinäringens kostnader såatt den blir konkurrensmässig mot omvärlden. har föreslagit sänktskatt på arbete som på ett radikalt sätt skulle förbättra åkarnas situation ilandet.10 Persontransporter för möten mellanmänniskorFör liberaler är persontransporterna av mycket stor betydelse. Utan demskulle inte människor kunna träffas och umgås vare sig det gälleraffärsresor eller resor till släktningar, vänner och bekanta. Därför ärpersontransporter något positivt och grundläggande för den liberalaideologin. Ett aldrig så väl utbyggt IT-nät kan aldrig ersätta resan och dendirekta kontakten med andra människor.En övervägande majoritet av persontransporterna företas i privatbilar (åttaav tio). Detta är viktigt att konstatera. är dessutom ett glest befolkatland med stora avstånd som gör att många är beroende av bilen för att kunnata sig fram i områden där kollektivtrafiken inte är utbyggd. Dessaförhållanden är viktiga att ha i åtanke när frågor kring bilen och pålagor påbilismen diskuteras. Det är å ena sidan viktigt att bilarna utvecklas så attmiljöpåverkan minskar. Men får inte det ske så att folks möjligheteratt äga en egen bil försämras. Bilen måste därför erkännas som ennödvändighet i glesbygden.Bilen kommer att vara det viktigaste transportsättet för en stor del avpersonresorna och godstransporterna också i framtiden.11 Järnvägarna - pulsådern i det svenskakommunikationsnätetOm kan det svenska järnvägsnätet fira 150-årsjubileum. Denutbyggnad som genomfördes senare hälft var avavgörande betydelse för att kunde gå från bondesamhälle till attbli ett modernt industri- och välfärdssamhälle. på1900-talet dömdes järnvägen ut och åtskilliga järnvägssträckor lades neroch ersattes av andra transportalternativ. upplever vi en renässans förjärnvägen och vi ser järnvägen som ett energieffektivt och trafiksäkerttransportsystem. Energiförbrukningen är låg per personkilometer och pertonkilometer. Miljöpåverkan är låg vad gäller utsläpp till luften, förutsattatt använd elenergi inte framställts i fossileldade kraftverk. Dieseldrivnalok och motorvagnar är dock en källa till vissa miljöproblem. Dessa kanavsevärt reduceras med modern teknik. Miljöpåverkan i form avbuller,vibrationer och markskador från järnvägarna är däremot kraftig.Problem av denna art får inte viftas undan och här behövs mer forskningoch utvecklingsarbete.Staten skall även fortsättningsvis upphandla den järnvägstrafik som ärolönsam. Fortsatt avreglering bör resultera i att upphandlingen sker till lägresamhällskostnad.Folkpartiet liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafikenmedför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektornsmodernisering och attraktionskraft. Erfarenheterna av konkurrensenvid länstrafikhuvudmännens upphandling är att trafikkostnaderna kunnatsänkas avsevärt till nytta för såväl skattebetalarna som resenärerna. Nyaoperatörer har också kunnat etablera sig och ett stelt monopolsystem harkunnat ersättas med flexibilitet och modernare företagsformer. Problem hardock förekommit för vissa av de nya operatörerna bl.a. vad gällerVästkustbanan och pendeltågsnät, medan andra har fungeratbättre. Detta förhållande ändrar dock inte grundläggande positivainställning till avreglering av järnvägstrafiken. Vi anser att samtligajärnvägssträckor måste konkurrensutsättas. bör därför besluta omen omedelbar avreglering av all persontrafik på järnväg.Banverket bör i sin policy sträva efter att främja konkurrens på järnvägarnagenom att se till så att fördelning av tåglägen genomförs på ett neutralt sätt.Det får inte bli så att SJ:s trafik har företräde framför andra operatörer påspåren. SJ:s dominerande ställning på persontrafikområdet har synts tydligt.Biljettpriserna och rabattreglerna är så krångliga att mindre miljövänligatransportmedel ofta framstår som bättre för kunderna. Konsekvenserna avdetta blir att ännu färre väljer att åka tåg och istället väljer transportslagsomär mer skadliga för miljön.11.1 Järnvägstrafiken måste bli mer internationellJärnvägssektorn har av tradition varit mycket nationell. Det har gälltoperatörer men även materiel. Signalsystem, förarplatser och elsystem harinte ens en gemensam europeisk standard. Det är ett hinder för enrationell utveckling av järnvägstrafik och en konkurrensnackdel jämförtmed andra trafikslag. Förar- och lokbyten är oftast nödvändiga vidgränspassager. Sådant försenar och fördyrar den internationella trafiken.Det är angeläget att regeringen driver på en snabb utveckling inom EUmot ökad samordning och standardisering. Införandet av europeiskajärnvägskorridorer för godstrafik samt för en likartad avgiftssättning ärviktiga inslag i denna process. Vi ser gärna att det tillkommerjärnvägsoperatörer som kan trafikera flera länder.Öresundsbron öppnades för järnvägstrafik sommaren . Dettainnebar att järnvägstrafiken mellan och integrerades, vilketär positivt. kan man ta X2000 direkt från till (elleromvänt) utan byte. Som ett vidare steg borde man gå vidare och bygga enjärnvägsförbindelse mellan och flygplatser för att kunnautnyttja dessa flygplatser mer effektivt.12 FlygtrafikenOm har det gått bröderna tog det förstaskuttande steget med sitt flygplan. är längden på många flygplanlängre än brödernas första flygtur. Detta förhållande säger mycket omflygets utveckling och betydelse för att "krympa" hela jordklotet.Passagerarutvecklingen på flyget följer i stora dragkonjunkturutvecklingen. Vid högkonjunktur ökar flygtrafiken medan denminskar vid lågkonjunkturer. upplever vi en ökning iflygtrafiken.Den avreglering av flygtrafiken som liberalerna varitpådrivande för, har ökat flygets attraktionskraft. Dessvärre har konkurrenseninte fungerat tillräckligt bra. SAS har fortfarande en alltför dominerandeställning på många sträckor i inrikestrafiken och i utrikestrafiken till ochfrånSverige. Detta har lett till att biljettpriserna är orimligt höga på de sträckor därman inte har konkurrens jämfört med konkurrensutsatta sträckor. Specielltgäller detta på många destinationer i .