mot · GO02So444 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So444av , ()Vuxna barn till alkoholisterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening behovet av stödoch hjälp till vuxna barn till alkoholister enligt vad i motionen anförs omen avgiftsfri kontakt med kurator eller psykolog.MotiveringI finns ca 300 000 alkoholister. Det finns också ett stort antalhögkonsumenter av alkohol som genom sitt drickande åsamkar barn ochanhöriga lidande.Ett stort antal barn till alkoholister får aldrig bekräftelse eller stöd i sinsituation. Många barn upplever att hela vuxenvälden sviker och att ingen gåratt lita på. De flesta barn till alkoholister får själva lära sig att bearbetaochhantera konsekvenser av en eller av båda föräldrarnas drickande.Det paradoxala är att många barn till alkoholister gör allt för att ingen skaförstå att någon förälder dricker och ändå ständigt väntar på att någon vuxenska genomskåda försvaret och ge stöd och hjälp. Små barn kan ägna mycketstor tid åt att fantisera om hur det skulle vara om pappa/mamma inte drackeller hur livet skulle vara med en annan pappa och mamma.De allra flesta barn älskar sina föräldrar. De allra flesta barn försöker ocksåatt skydda sina föräldrar från omgivningens reaktioner och berättar inte omföräldrarnas alkoholmissbruk förrän i vuxen ålder. Många vill inte berätta allsför att skuld och skamkänslorna är så starka.Många barn till alkoholister besitter egenskaper som är karakteristiska föralkoholister. Det kan vara tankebesatthet och kontrollförlust, oförmåga attuttrycka känslor, svårigheter att uthärda motgångar och besvikelser,känslomässig omognad, en överdriven ängslan för mänskliga kontakter, dåligsjälvkänsla, ett storslaget beteende, en känsla av isolering, perfektionism, enosäkerhet inför auktoriteter. Till detta kommer att de ständigt harskuldkänslor.Familjen kan svara genom att: vara förnekande, vara beskyddande, tyckasynd om den som dricker, bli generad och undvika situationer där alkoholfinns, förändra roller inom familjen, ta över ansvaret, känna skuld, känna oro,känna rädsla, ljuga, hysa falska förhoppningar, pendla mellan besvikelser ochlyckokänslor, bli förvirrade, känna ilska, känna hopplöshet, ömka sig själv, hasamvetskval och uppleva en ständig förtvivlan.Om man tittar på de mest vanliga karakteristiska dragen hos vuxna barn tillalkoholister är det inte svårt att se sambanden med de drag som föräldrarnauppvisade. Många kan berätta om den dåliga självkänslan som för mångabeskrivs på ett liknande sätt. Vissa barn har tur genom att andra vuxna kantillgodose delar av grundläggande behov. Det kan dock aldrig ersättaföräldrarnas omsorg och kärlek. Oavsett om vi vill det eller inte så ärföräldrarde starkaste och viktigaste förebilderna för sina barn. Under hela ett barns livfinns föräldrars beteenden, attityder, värderingar, förmåga och grad avbekräftelse med i barnens liv som en stark ledstjärna.Många barn till alkoholister blir själva alkoholister medan andra söker sigtill alkoholister, bildar familj och för beteendena vidare. Genom att lyssna påbarn till alkoholister som blivit vuxna går det att se gemensamma mönster,beteenden, reaktioner och livsmönster.När dessa barn i vuxen ålder söker hjälp för olika krämpor är det av högstavikt att sjukvård, psykiatri, socialtjänst och andra instanser har kunskap omalkoholismens konsekvenser för både små och vuxna barn.Tankesättet måste vara holistiskt med förmåga att kunna se bakom desymptom som gör att patienten har sökt hjälp. Det hjälper inte att sjukskrivaför t.ex. utbrändhet, ge lugnande tabletter och tro att problemet är löst.För att hitta en hållbar lösning behövs det hjälp för barnet med att förståsin situation och sin historia för att sedan med öppna ögon kunna ta itu medsin situation. Samhället har ett särskilt ansvar för denna grupp människor, ettansvar som det på ett bättre sätt borde uppfylla. Ofta har stöden ochbehandlingsinsatserna för deras föräldrar uteblivit eller varit verkningslösa.Därtill har staten tillhandahållit alkoholen. För att rättfärdiga detta börvuxnabarn till alkoholister ges möjlighet till avgiftsfri kurators- ellerpsykologkontakt. Detta bör ge regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne ()