mot · GO02K267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K267av , ()Förstärkta fri- och rättigheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med anledning avvad i motionen anförs om förstärkta mänskliga fri- och rättigheter.Samhällets värdebasFör att ett samhälle ska uppstå behövs att ett antal människorkan kommunicera med varandra och omfattar vissagemensamma värderingar och värden. Varje samhälle utgårfrån en sådan värdebas, en etik, som klargör hur man böruppträda mot varandra. Motiveringarna för en sådangemensam värdebas kan vara olikartade, men accepterassjälva värdebasen kommer det att vara ett fungerandesamhälle. Ordet samhälle syftar just på gemensam grund, påsammanhållning utifrån något.Kulturtraditionen påverkar självfallet värde- och normsystemet i ettsamhälle. finns inom vad man kallar den västerländska kulturkretsen,som präglats starkt av kristet och humanistiskt tänkande. Den värdebas somskapats inom denna tradition utgör en god grund för uppbyggandet av enmänniskovärdig miljö; det vi kallar ett gott samhälle. I ett gott samhälle måstevärdebasen överföras från generation till generation, främst genom familjen.Även andra signalgivare har betydelse för denna internalisering(införlivande); skolan, medier, kamrater etc. Rätten utformad i en lagstiftningär också den en signalgivare.Rätten är ett undersystem i ett samhälle. Ett rättssystem bygger påprinciper. Dessa principer är i grunden uttryck för en etisk hållning. Envärdeneutral rättsstat är en omöjlighet. Ett samhälles grundvärden ärförankrade i gemenskapen och bestäms av kulturarvet. Rätten ska alltså intevara en samling löst ihoprafsade lagar utan ska utgöra en sammanhängandeenhet, det vill säga lagstiftningen ska vara koherent. I ett rättssamhälle harlagarna och lagstiftningen en inre systematik och ett sammanhang. Det finnsen rättens helhet. Rätten är alltså inte ett partipolitiskt instrument utan skasesutifrån detta helhetsperspektiv. Etiska och juridiska normer och värden börknytas till den historiskt utvecklade enigheten inom vår kulturkrets.Gemenskapens etik har den grundläggande betydelsen för rätten.Rättens legitimitet är inte bara knuten till sättet för beslutsfattande utanäven till medborgarnas sociala medvetenhet, värdeskalor och värderingar.Legitimiteten är etisk till sin natur. Den legitima rättsstaten måste visarespektför de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Dit hör bland annat attstaten ska respektera varje människas integritet oberoende av religion, ålder,ras, kön, sexuell identitet, ekonomisk eller social ställning, etnisk ellerpolitisk tillhörighet.Rättsordningens grundläggande mål är att skapa en samlevnad i fredmellan människor och att medverka till att upprätthålla de grundläggandevärdena. Inte bara rättsreglerna utan även deras tillämpning måste vara etisktgodtagbar.Rättssystemet måste präglas av både förutsebarhet och rättvisa.Förutsebarheten ska skydda den enskilde mot godtycklig maktutövning.Rättskipning och myndighetsutövning ska alltså vara rimligt förutsebara medstöd av lagen och med hänsyn till etiska värden. En medborgare ska åtnjutarättsskydd både mot enskilda och mot staten.Grundläggande kriterier för en fungerande rättsstat är mänskliga fri- ochrättigheter, maktdelning, förvaltningens lagenlighet, rättsskydd genomoavhängiga domstolar och den statliga maktutövningens förutsebarhet.Rättsordningen måste därför präglas av rättslikhet, rättssäkerhet,rättstrygghet,rättstillgänglighet och öppenhet.Rättssäkerhet, likhet inför lagen, den avtalsrättsliga partsautonomin(parters självständighet) och avtalsfrihet skyddar individens behov av atttryggt kunna planera sitt liv.Den nuvarande svenska rättsordningen utgår i hög grad från etträttspositivistiskt betraktelsesätt, där rätten definieras operationellt, detvillsäga rätt är det som lagstiftarna kallar rätt. Men som klargjorts ovan ingårrätten som ett undersystem i ett samhälle, där de grundläggande värdena -etiken - utgör ett sammanhållande band. Rättsnormen ska därför ta sinutgångspunkt i det som är etiskt godtagbart. Den ska alltså förankras i densvenska och västerländska kulturtraditionen. Denna syn på rättsstatenanknyter mer till ett mera "normalt" europeiskt betraktelsesätt. Det är viktigtatt tydligare anknyter till den traditionen. Ett första betydelsefulltstegi den riktningen togs genom införlivandet av den 1januari 1995.Vidga och förstärk demänskliga fri- ochrättigheternaDet är viktigt att successivt sortera ut rättspositivismen urdet rättsliga perspektivet i arbetet att förstärka de mänskligafri- och rättigheterna.Det svenska skyddet för dessa fri- och rättigheter behöver vidgas ochförstärkas. Exempel på områden som borde bearbetas ytterligare är t ex rättentill liv, föräldrarätten, den negativa föreningsfriheten och äganderätten.Det behövs också ett tydligt diskrimineringsskydd för människansintegritet oberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön, språk, sexuellidentitet, genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställning,funktionshinder, etnisk eller politisk tillhörighet. Detta skydd måste varaeffektivt inte enbart i förhållande till den enskilde och det allmänna utanrättsstaten måste också tillförsäkra ett sådant skydd mellan enskilda.Grundlagens, dvs. främst regeringsformens, grundläggande synsätt måstedärför vidgas.Utöka området för rättighetsskyddtill att omfatta även förhållandenmellan enskildaRegeringsformen tillförsäkrar med smärre undantag endastmedborgarna fri- och rättigheter uppräknade i 2 kap 1 §regeringsformen i förhållande till det allmänna.Medborgarna tillförsäkras däremot inte sådana generella fri-och rättigheter i förhållande till andra enskilda eller andraenskilda rättssubjekt (företag eller organisationer).I denna del kan det inte anses råda full parallellitet mellan regeringsformenoch . Denna konvention kan antas åläggakonventionsstaterna viss skyldighet att genom lagstiftning trygga vissa fri-och rättigheter även mellan enskilda.Enligt vår mening vore det värdefullt att utreda om även fri- och rättighetermellan enskilda borde grundlagsfästas och inte som i huvudsak varainriktade på förhållandet mellan den enskilde och det allmänna. En sådangrundlagsfäst rätt skulle stärka som rättsstat.De s.k. målsättningsstadgandena i regeringsformens 1 kap. 2 § talar omrespekt för människans lika värde och om frihet och värdighet, etc.Paragrafen kan inte användas för rättsligt grundade krav i sig. Den pekar dockut viktiga mål, och påverkar därmed indirekt tilliten och värdegemenskapen isamhället.Konstitutionsutskottets majoritet har i ett tidigare betänkande konstateratatt det inte är praktiskt möjligt att i en grundlag ta in en generell regleringavskyddet för mänskliga fri- och rättigheter såvitt avser förhållandet mellanenskilda.Detta påstående är en sanning med modifikation. I regeringsformens 2 kap.3 § skyddas t.ex. medborgarens personliga integritet i förhållande tillautomatisk databehandling, och såvitt vi kan konstatera gäller det inte enbartallmänna register. I 2 kap. 14 § RF begränsas föreningsfriheten försammanslutningar som ägnar sig åt förföljelse av folkgrupp. Så nog är detmöjligt att ta in regleringar av det slaget i regeringsformen och grundlagen,dvs. mellan enskilda eller enskilda rättsobjekt. Det är med andra ord mer enfråga om att vilja än att kunna.Denna typ av frågeställning anknyter till frågan om diskrimineringsförbud,som tidigare behandlats av utifrån vissa motioner. skaFörfattningsutredningen visserligen titta på formuleringar för dessa områden,men den ska koncentrera sig på regeringsformens 1 kap. 2 §, dvs. Sådana formuleringar blir opinionsbildande och ärförstås viktiga i sig, men de kommer inte att kunna användas som rättsliggrund i en rättslig process. Det är därför angeläget just utifrån perspektivetom bl.a. diskrimineringsskydd att ett sådant skydd får bäring även mellanenskilda, inte bara mellan den enskilde och det allmänna.En utredningRiksdagen bör begära att regeringen tillsätter en utredningom ett vidgat skydd för de mänskliga fri- och rättigheterna ienlighet med det som anförts i denna motion.Stockholm den 26 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()