mot · GO02Sk1015 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1015av , ()EU-anpassade alkoholskatter och alkoholskadorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening nödvändighetenav en strategisk alkoholskattepolitik.2. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen i sinEU-politik verkar för en implementering av European Alcohol ActionPlan.EU-anpassadealkoholskatter ger EU-anpassade alkoholskadorPriset viktigtPriset på alkohol är ett av de viktigaste instrumenten för attbegränsa konsumtionen och därmed alkoholskadorna. Ettantal studier i olika länder visar att så är fallet. Förnärvarande förs en debatt i om behovet av enanpassning av svenska alkoholskatter till en meragenomsnittlig EU-nivå.Om vi anpassar våra alkoholpriser till genomsnittlig EU-nivå skulle det,enligt all tillgänglig forskning, för del också innebära en anpassningtill en betydligt högre nivå för alkoholkonsumtion och därmed föralkoholskador. För alla som är engagerade inom socialpolitiken borde detvara en självklarhet att förhindra en sådan utveckling. Vad vi minst av alltbehöver är ökade alkoholskador!HembränningAtt tro att man genom skattesänkningar på alkohol skullekunna ta upp konkurrensen med den illegala alkoholen ärbefängt. En skattesänkning skulle behöva vara så drastiskoch få sådana negativa konsekvenser att det måste bedömassom helt uteslutet med ett sådant socialt experiment. Enhembrännare förklarade i en intervju att han inte sågde allt högre kraven på sänkta alkoholskatter som något hot.Han tar för en femlitersdunk och fören tioliters. Produktionskostnaden för råvaror, dunkar, el ochvatten beräknas till litern. "Så det finnsutrymme att gå ned i pris om Systembolaget skulle sänka",säger han och skrattar.Inför inträde i EU gjordes, under ledning av den amerikanskealkoholforskaren professor , en vetenskaplig bedömning avhur alkoholkonsumtion och alkoholskador i skulle kunna komma attpåverkas om det statliga alkoholmonopolet ändrades så att privat försäljningav starköl, vin och/eller sprit blev tillåten. Vidare bedömdes resultatet omalkoholpriserna sänktes till den nivå som gäller i eller Tyskland.Om priserna sänks ned till dansk nivå, skulle enligt bedömningen dennuvarande årliga alkoholkonsumtionen öka med ca (alkohol 100 %per person ), sänks priserna ned till tysk nivå skulle ökningenbli ca . De redovisade värdena har då anpassats med hänsyn tillförväntad effekt på den oregistrerade alkoholen. Konsumtionsökningen skulleleda till mellan 1 000 och 3 000 fler alkoholrelaterade dödsfall och en ökningav polisrapporterad misshandel med mellan 5 000-15 000 fall . Tilldetta kan läggas andra alkoholskador.Pris och efterfråganDet är få områden som är så väl utforskade som hur pris ochefterfrågan hänger ihop. Alkoholdrycker är handelsvarorsom påverkas av pris och inkomst precis som andra varor. ISverige har det gjorts flera studier av alkoholkonsumtionenspris- och inkomstkänslighet. En rad studier har gjorts i andraländer. Slutsatsen är entydig: Beskattning av alkohol är ijämförelse med andra möjliga alternativ det mest effektivainstrumentet för att minska konsumtionen och därmedskadorna.Alkoholläkaren och forskaren har i skriften , (utgiven av ) gjort enuppskattning av kostnadseffektiviteten hos olika insatser för att förebyggaalkoholproblem. Uppskattningen bygger på en sammanvägning av tyngden idet vetenskapliga underlaget för respektive åtgärd, omfattningen av effekternaoch deras kostnader och uttrycks som värden på en skala 1-10, där högstavärdet är 10.Andréasson gör uppskattningen att kostnadseffektiviteten är 10 förprispolitik och 8 för såväl monopol på försäljning som åldersgränser för inköpoch servering. Att polisen förhindrar trafikonykterhet, langning ochhembränning har 5 på samma skala, liksom serveringstillstånd förrestauranger. Lokalt folkhälsoarbete har 4, sjukvårdens information ochuppsökande verksamhet 3. information och uppsökandeverksamhet uppskattas, i likhet med skolinformation ochmassmediekampanjer, bara ha 2 på skalan för kostnadseffektivitet.Detta visar att det vetenskapliga stödet för åtgärder som begränsartillgängligheten, som pris, monopol och åldersgränser, är betydligt starkare ändet vetenskapliga stödet för åtgärder som begränsar efterfrågan, exempelvisinformation och attitydpåverkan. Av detta skall man inte dra slutsatsen attinformation och attitydpåverkan saknar betydelse. Även om de direktaeffekterna på alkoholkonsumtionen är små, är information ochattitydpåverkan snarare en förutsättning för att få medborgerlig acceptans förolika restriktiva åtgärder.Enligt vår uppfattning är det av största vikt att slår vakt om sinamöjligheter att använda prisinstrumentet.Infallsvinkeln bör i vårt Europaarbete vara att stimulera andraländer att också utnyttja skatten som en konsumtionsdämpande faktor. Viväljer här att citera vad WHO:s European Alcohol Action Plan säger omalkoholskatterna för samtliga länder i : "Utveckla enskattepolitik som garanterar ett högt realpris på alkohol. "den 2 oktober 2000Göran ()()()()()