mot · GN02A20 · 2000-04-13 00:00:00 — En del av dessa kanske inte i det kortaperspektivet kan ta ett reguljärt arbete, men de kan bidra till sin egenförsörjning genom en samhällsinsats i kommunernas regi eller i förenings-regi. I dessa grupper är det viktigt att system för nära samverkan mellanarbetsförmedling, kommunen, och de sociala myndig-heterna upprättas.De aktiviteter som sker inom aktivitetsgarantins ram bör vara i kommunaleller föreningsregi, så till vida som det inte handlar om en sådanarbetsmarknadspolitisk åtgärd som kan ske inom privata företag.Särskilt anställningsstödRegeringen och majoritet föreslog i vårpropositionen 1999 ettförstärkt anställningsstöd för personer som är långtidsinskrivna i mer på arbetsförmedlingarna. Rent tekniskt sker det genom enskattereduktion för de arbetsgivare som anställer dessa människor. Detförstärkta stödet uppgår till av lönekostnaden och till av lönekostnaderna i ytterligare 18månader. Men redan innan det nya systemet hade trätt i kraft föreslogs attstödet ska omfatta alla som är långtidsinskrivna , och denya reglerna ska gälla . Dessa reglerhar sedan gällt när ytterligare en förändring kommer. Nuska den som fyllt och varit inskriven på arbetsförmedlingen i två årkunna få ett anställningsstöd på avlönekostnaden.Det är positivt att regeringen med dess stödpartier inser att sänktaarbetskraftskostnader kan öka sysselsättningen. I en uppåtgående ekonomihar också denna åtgärd haft framgång. Men det är viktigt att en åtgärd fårverka fullt ut och inte störas av ständiga regeländringar som ökarsvåröverskådligheten och byråkratin. Det är också orimligt högasubventioner som förslaget innebär. En privat arbetsgivareskulle få ca i subvention för att anställaen person . Frågan är om inte detta är en orimligt stor subventionsom riskerar att skapa osund konkurrens.Individuella handlingsplaner och ett personligt anpassat stöd till denlångtidsarbetslöse, ökade krav på den arbetssökande att vara aktiv samt detanställningsstöd som redan finns på av lönekostnaden och därefter bordevara tillräckliga instrument tillsammans med de övriga arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna som finns.6 Förenkla de arbetsmarknadspolitiska programmenIdag finns det ett 30-tal olika arbetsmarknadspolitiska program, och varjeprogram har sitt eget regelverk. För att kunna frigöra resurser från bådearbetsgivare, arbetssökande och arbetsförmedlingarna krävs att regel-systemen runt de arbetsmarknadspolitiska programmen förenklas och attantalet åtgärder minskar.Det bör finnas betydligt färre programtyper för att förenklaadministrationen, mer anpassa systemet till efterfrågan bland arbetsgivarnaoch framför allt öppna möjligheterna för att forma programtyperna eftervarje persons individuella förutsättningar.I propositionen föreslås vissa förenklingar av de arbetsmarknadspolitiskaprogrammen, som man ökar krånglet i regelverken föranställningsstöden. Det finns anledning att gå vidare i syftet att minskaantalet åtgärder. Förslagsvis bör AMS förslag om en reducering till treprogramtyper; aktivitetsstöd, anställningsstöd samt projektstöd, genomföras.Fördelen är mindre detaljregleringar och administration. Vidare blir detlättare för arbetsförmedlare och arbetssökande att överblicka regelverket somdå också blir mer flexibelt.I propositionen föreslås en ny lag om arbetsmarknadspolitiska programoch följdändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. I syfte att förenklalagstiftningen ersätter denna lag tre andra lagar. Vi har ingen anledning attinvända mot förslagets tekniska utformning. Däremot finns det anledning attprotestera mot lagens substansiella innebörd när det gäller ersättningen för deungdomar som ingår i åtgärden. Denna åtgärd innebär nämligen att deungdomar som kanske är uppemot och inte har a-kassa får en er-sättning på /månad, eller ca , vilket är denstatliga nivån, och andra får ett kommunalt bidrag som motsvararsocialbidragsnivån. Det enda rimliga är att det skattefria bidraget för demsom står utanför arbetslöshetsförsäkringen höjs i nivå med vad vi ansett vararimligt för utbildningsbidraget.7 Styrning och uppföljning - översyn av omsätter enorma summor och har en förvalt-ningsbudget på . har tydligaindikationer kommit som visar att det finns problem med styrning,resultatuppföljning och kontroll av hur medel använts.Dagens arbetsmarknad innebär nya utmaningar för den traditionellaarbetsmarknadspolitiken. Nya möjligheter finns att samverka med privatabemanningsföretag och att lägga ut verksamheter på entreprenad för att få innya impulser och stimulera verksamhetsutveckling. Till detta kan läggas denomorganisation som måste till när de extra medlen för personalförstärkningartrappas av.Sammantaget talar allt detta för att det skulle behövas en grundlig översynav arbetsmarknadspolitiken och . En parlamentariskutredning bör skyndsamt tillsättas med syftet att forma en arbets-marknadspolitik och en organisation för densamma för 2000-talets arbets-marknad.8 En aktivare och tydligare arbetslöshetsförsäkringArbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i detsvenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshet ska denarbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete.Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkringdär incitamenten att ta ett nytt arbete är stora. Men den ska också ge enekonomisk grundtrygghet så länge man aktivt står till arbetsmarknadensförfogande.Mycket talar för att nuvarande arbetslöshetsförsäkring har inlåsnings-effekter i tider av arbetskraftsbrist i många regioner. Vi kristdemokraterhoppas därför att regeringen återkommer med regeländringar i arbets-löshetsförsäkringen i syfte att skapa starka incitament att ta ledigt arbete,också inom annan bransch, med lägre lön eller på längre avstånd.Kristdemokraterna har pläderat för en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som betalas solidariskt av alla med arbete.Kristdemokraterna menar också att egenfinansieringen bör öka i den nya,allmänna och obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som vi föreslår.Därigenom blir det en tydligare koppling mellan lönebildningen,arbetslöshetens nivå och kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. För denenskilde kompenseras detta genom sänkt skatt via en generell höjning avgrundavdraget. Vid en fallande arbetslöshet minskar kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen vilket innebär sjunkande egenavgifter.Det är viktigt att en ny arbetslöshetsförsäkring får en utformning där alltarbete, oavsett anställningsform lönar sig. Enkla regelverk, överblickbara föralla måste införas. Regelsystemet måste anpassas för dagens arbetsmarknad.Reglerna är till stor del utformade för när flertalet hade fastheltidsanställning. Arbetsmarknaden har i mångt och mycket förändrats ochrigorösa, stelbenta system måste i takt med detta genomgå förändringar.Dagens kvalifikationskrav för a-kassa är krångligt utformade och inne-håller en mängd olika begränsande komponenter, bl.a. ett visst antal arbetadetimmar . Det ger felaktiga signaler om man inte får tillträde till sinförsäkring därför att man förlagt sin arbetstid mer fritt än vad regelsystementillåter. Det är viktigt att allt arbete verkligen räknas den enskilde tillgodo. Vimenar att dagens kvalifikationskrav bör ses över i samband med en utredningsom närmare bör utforma regelsystemet för en ny arbetslöshetsförsäkring,enligt den skiss vi presenterar i denna motion och utförligare har utvecklats imotioner under allmänna motionstiden.Vi beklagar att den utredning som ska föregå regeringens förslag om nyarbetslöshetsförsäkring "Kontrakt för arbete" (Ds 1999:58) helt förbigårgränsdragningen mellan a-kassa och försörjningsstöd. Nuvarandearbetslöshetsförsäkring har kraftfulla kvalifikationskrav vilket gör att mångaungdomar och invandrare inte lyckas kvalificera sig för a-kassan trots att deär aktivt arbetssökande. De hänvisas i stället till kommunernas social-förvaltningar för ekonomiskt understöd. beräknar attmellan en tredjedel och hälften av socialbidragen betalas ut till människorvars huvudproblem är att de saknar a-kassa. Denna problematik måsteuppmärksammas av regeringen och förslag läggas när propositionen om nyarbetslöshetsförsäkring kommer.9 Ekonomiska konsekvenserEnligt uppgår anslagen på utgiftsområde 13 och14 till ca . I allt väsentligt avser dessa medel åtgärdermot arbetslöshet samt kontantersättning vid arbetslöshet. Till dettakommer alla kostnader för arbetslösheten som ryms inomsocialförsäkringssystemet och utbildningssystemet. Statens ochkommunernas kostnader för arbetslösheten rör sig därför om minst 100miljarder kronor . Det är således stora resurser som satsas, ochvinsterna av en bättre fungerande arbetsmarknad är för både de enskildamänniskornas och för statens del betydande.Regeringen avser att i vårpropositionen återkomma med förslag omutgiftsminskningar under utgiftsområde 14 med ett belopp som motsvarar deminskade skatteintäkter som förslaget om ett särskilt anställningsstöd föräldre personer innebär. Det är rimligt. Men det är också rimligt att regeringenvisar sig öppen för att pröva en politik som mer offensivt skulle kunnaminska arbetslösheten, och därmed de offentliga utgifterna. Regel-förenklingar för företagen, skattelättnader, öppnandet av hushålls-tjänstesektorn och en rad andra åtgärder skulle leda till att utgifterna påutgiftsområde 13 och 14 kunde reduceras successivt som en högambitionsnivå upprätthålls när det gäller en kvalitativ och individuellplatsförmedling och stöd till människor med särskilda behov för att hävda sigpå arbetsmarknaden.10HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målen för arbetsmarknadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsförmedlingarnas resurser och roll,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansträngningar att finna lämpligt arbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aktivitetsgaranti,6. att avslår regeringens förslag om särskilt anställ-ningsstöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelförenklingar inom arbetsmarknadspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättningen för ungdomar i kommunalt arbets-marknadsprogram,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om styrning och uppföljning samt behovet av enparlamentarisk översyn av AMV,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetslöshetsförsäkringens utformning.Stockholm den 13 april 2000Stefan Attefall (kd)()()()()()()()()Per ()()()()()