mot · GN02Fi14 · 2000-04-28 00:00:00 — En skola som inte accepterar synsättet attvissa inte kan tillgodogöra sig nödvändiga kunskaper. Alla elever kanlära, och alla elever vill lära - undervisningen måste anpassas efter varjeelev. För är det självklart att skolans åtagande inte skaupphöra förrän alla uppnår kunskapsmålen. Vi kan klara detta, men detförutsätter att vi anpassar skolan efter eleverna och inte försöker anpassaeleverna efter skolan. Alla elever har sin egen personlighet, sin förmågaoch egenskaper som skolan ska ta vara på och utveckla.3.1.2 Skolan idagKunskap och innebär att alla behöver baskunskaper. Vimåste lära nytt och använda och utveckla kunskap för att lösanya problem - vi lär för att lära.I dagens grundskola lämnar var fjärde elev skolan utan godkända och till-räckliga kunskaper. Enligt har den tid varje lärare lägger per elevminskat . Statistiken visar att många skolor i sparatmest på de elever som har störst behov. Detta märks inte minst av att antaletinskrivna elever i särskolan har ökat drastiskt och att dennaökning fortsätter. Var tredje speciallärare har försvunnit, enligt Statistiskacentralbyråns siffror. Antalet skolor som anmäls till har ökat och den största delen av anmälningarna gällerbristande stödundervisning.Regeringen och skolministern har haft mängder med tillfällen attpresentera förslag till förbättringar för skolan. Det har gått så långt attelevertill och med strejkar för att få en bättre skola. Trots detta lyserskolministernsförslag med sin frånvaro.3.1.3 Det viktigaste just nu3.1.3.1 KunskaperSkolans huvuduppgift - att ge kunskaper - måste fokuseras i myckethögre grad . Det är en huvuduppgift att se till att alla eleverlämnar med godkända kunskaper i svenska, engelska ochmatematik. Ämnen som är en förutsättning för allt fortsatt lärande. Vimåste lämna den fixering vid tidsstyrning som fortfarandepräglar skolan och skolpolitiken. Utgångspunkten måste vara elevens rättatt få godkända kunskaper. Alla elever kan lära men på olika sätt.Centerpartiet avvisar ett synsätt som innebär att man ska sänka kravenför elever med inlärningsproblem. Dessa elever ska istället ges det stödoch den extra tid som krävs för att de ska kunna tillgodogöra sigkunskaperna. vill genomföra en särskild skolsatsninginnefattande program för läs- och skrivutveckling samt matematik.3.1.3.2 Lokal maktNär skolan inte lyckas med sitt mål kräver många hårdare tag och enåtergång till en centralisering av skolan. Vi avvisar alla försök till att återcentralisera beslutsfattandet över skolan. Kraften till förändring finns iskolan själv. De som vet hur det ser ut i skolan - lärarna, skolledarna ocheleverna - måste få förtroendet att utforma skolans vardag. Grundtankenska vara att flytta makten ut till de enskilda skolorna ända in iklassrummen. är ansvaret för skolans styrning fördelat på mångaaktörer. Var och en försöker på bästa sätt ta sitt ansvar, men det saknasofta en gemensam idé om vart man är på väg. Vi anser att de som harkunskaperna om skolan också ska ha makten över resurserna. Det är dagsatt fullfölja decentraliseringen av skolan, från staten till kommunerna ochtill den enskilda skolan.3.1.3.3 LärarrollenStörre klasser och färre vikarier drabbar inte bara eleverna.Arbetsituationen för lärarna blir ohållbar. En undersökning som gjort visar att nästan var fjärde yngre lärare och var sjundeblivande lärare är osäkra på om de kommer att arbeta som lärare om femår. av lärarna anser med bestämdhet att läraryrket inte är ettattraktivt framtidsyrke.Vi måste värdera lärarrollen bättre. Det handlar bl.a. om att se till attlärarnas inflytande ökar, att de måste få vara med och bestämma över hurresurserna fördelas och hur arbetstiden ska utnyttjas. Inrätta karriärvägar,öppna för möjligheter för lärare att vidareutbilda sig till specialister. Attför-nya lärarutbildningen och skapa rimliga möjligheter till fortbildning är andraangelägna åtgärder. Lärarna måste få vara lärare och bra pedagoger skaundervisa. får lärarna dessutom fungera som kuratorer, psykologer ochpoliser.3.1.4 Kvalitetssatsning i skolanFör att kunna förverkliga den goda kunskapsskolan vill Centerpartietgenomföra en stor kvalitetssatsning i skolan. Det handlar dels om det vitidigare i texten beskrivit om kunskap, lokal makt och lärarrollen, delsom att inrätta ett kvalitetsinstitut samt att vi ger extra resurser tillkommunerna som kan användas till en kvalitetssatsning. Vi tillförkommunerna fram utöver regeringensförslag. Kommunerna kan då genomföra ett kvalitets- ochutvecklingsarbete i skolorna med bl.a. en förstärkning av lärare och övrigpersonal till skolan.Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliseratsystem bl.a. för att garantera likvärdigheten oavsett var i landet under-visningen ges. anser att arbetet med utvärdering och kvalitets-utveckling görs bäst lokalt. Därför vill vi vidareutveckla kommunernas ochskolornas eget ansvar för att kvaliteten är bra.Centerpartiet slår vakt om kommunaliseringens fördelar. Däremot måstestaten ställa mer tydliga krav på kommunerna när det gäller att skapa ennationellt likvärdig skola. som det lokala ansvaret ökas måstestaten se till att de ansvariga - skolhuvudmän och skolledningar - verkligennår målen.Skolverket fyller en viktig funktion genom sitt myndighetsansvar.Skolverkets möjlighet att ålägga kommuner att rätta till brister i skolan börstärkas. Om skolorna inte når uppsatta mål ska detta leda till mycket klarakonsekvenser. Det kan innebära att skolan ges en ny ledning eller läggs ut påentreprenad. bör kompletteras med en friståendeutvärdering som också ger tydliga besked om hur skolan utvecklas, kommunför kommun och skola för skola.Också kommunerna behöver uppenbarligen ett stöd till sitt eget kvalitets-arbete då det kan vara svårt att bygga upp den kompetensen lokalt i varjekommun. Mot bakgrund av detta borde ett nationellt kvalitetsinstitutinrättas. Som huvudmän för detta skulle t.ex. kommunerna och lärarnasorganisationer kunna fungera. Institutet bör ha till uppgift att jämföra datakommun för kommun och skola för skola. Det bör också ha till uppgift attutveckla och förfina metoder för utvärdering och att stödja kommunerna ideras eget arbete bl.a. genom att erbjuda expertis inom området. I mångakommuner pågår nu ett framgångsrikt kvalitetsarbete. Erfarenheterna fråndessa bör spridas och utnyttjas i större utsträckning. Detta bör vara en uppgifti ett kvalitetsinstituts arbete med att utveckla metoder för utvärdering. Detbör ges regeringen till känna vad i motionen anförts om en kvalitets-satsning på skolan.3.2 Reform för bättre hälsa och livskvalitetDen ökande ohälsan i arbetslivet visar på bestående ojämlikhet och det ärfrämst anställda inom offentliga sektorn som är hårdast drabbade.Skillnaderna mellan könen vad gäller antalet sjukskrivningar ökareftersom kvinnor i hög grad är dubbelarbetande. 4:e septemberundersökning visar att av dem som varsjukskrivna denna dag var anställda inom den offentliga sektorn. Det skajämföras med att sektorn omfattar av arbetskraften.Uppenbart är att de offentliga arbetsgivarna, generellt sett, harsvårigheter att skapa en arbetsmiljö som förebygger stress och minskarohälsa.Den höga sjukfrånvaron innebär att arbetsgivaren skjuter över kostnadernafrån den egna verksamheten till staten. är det på den lokala arbets-platsen som det finns möjlighet att förebygga ohälsa. En bra arbetsgivareförhindrar stress och ohälsa och därför ska bra och lyhörda arbetsgivarepremieras.Statens utgifter för sjukskrivningarna ökar. Regeringens prognos för om-rådet är försiktigt tilltagen. betalades sjukpenning för 7,1miljoner dagar, en ökning jämfört med . Detär främst de långvariga sjukskrivningarna som ökar. Regeringen har hittillsbara försökt möta de ökade problemen med utredningar. Utredningar behövsför att förändra på lång sikt, men många åtgärder som ger snabba resultat gåratt göra redan nu.Centerpartiet föreslår åtgärder för att minska sjuktalen i avvaktan på att ettsamlat förslag om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kommer. Rehabi-literingsansvaret behöver förtydligas och kostnaden ska i högre grad belastaden som orsakar skadan. Vi anser att det är i den riktningen som rehabilite-ringsinsatserna måste förtydligas. Våra förslag till insatser pekar ut färd-vägen och kan genomföras från den första januari 2001.3.2.1 Ett förlängt arbetsgivarinträde inom offentlig sektorArbetsgivarna måste ta ett större ansvar för arbetsmiljön för att minskade höga sjuktalen. En bra arbetsplats förhindrar stressrelateradesjukdomar och det krävs ekonomiska incitament för att utvecklingen skavändas. förordar därför ett förlängt arbetsgivarinträde föroffentliga arbetsgivare. Det ska inte löna sig att skjuta över kostnadernapå en annan part. Åtgärder måste vidtas på plats och vi föreslår attarbetsgivarinträdet för den offentliga sektorn förlängs ,som en sänkning av arbetsgivaravgiften genomförs för attkompensera den ökade kostnaden.De offentliga arbetsgivarna får härigenom ett incitament att förbättraarbetsplatsens utformning, ge de anställda större inflytande i arbetet och attsatsa på förebyggande insatser. Arbetsgivare som satsar på sin personal ochdärmed minskar sjuktalen kommer att gynnas i förhållande till dem som intevill förbättra.3.2.2 Permanent finansiell samordning och ökad rehabiliteringArbetsgivarna har ett stort men otydligt ansvar för anställdas reha-bilitering. Detta ansvar tolkas i praktiken olika av olika arbetsgivare. Detoperativa ansvaret har istället förskjutits till fyra olika instanser,landstingens hälso- och sjukvård, , kommunenssocialtjänst och statens arbetsförmedling där försäkringskassorna har ettsamordningsansvar. Detta fungerar inte eftersom det saknas incitamentför att de olika sektorerna ska bidra till att "finansiera" rehabiliteringen.Detta leder till att enskilda människor inte får den hjälp och det stöd dehar ett rättmätigt behov av.Finansiell samordning ger ekonomiska vinster. Detta visar och rapporter från försöksverksamheten.Det pågår försök på flera platser i landet och beslutaderiksdagen att försöksverksamheten ska förlängas. föreslog attverksamheten skulle permanentas och utvidgas till hela landet. Den finans-iella samordningen bör påskyndas och utökas. Redan pågående försök börpermanentas. Samordningen bör ske med utgångspunkt från de lokalaförutsättningarna och att de olika organisationernas specifika erfarenheterska tas till vara.Centerpartiet anvisar för att öka samordningenmellan de olika institutionerna som har ansvar för rehabiliteringen. Resurs-erna ska användas för att påskynda försäkringskassornas bedömningar ochför att handla upp rehabiliteringsinsatser. Ett samlat kostnadsansvarförstärker motivationen hos beslutsfattare och verkställare att välja denåtgärd som är mest effektiv. Bättre samordning mellan hälso- och sjuk-vården, socialförsäkring och socialtjänst bidrar till bättre hälsa och välfärds-vinster för den enskilde. Samordning av resurserna mellan hälso- och sjuk-vården och socialförsäkringen gör att systemen kan fungera mer effektivt.Patienten kan få tillgång till rehabilitering som samhällets totalakostnader kan hållas nere.Försäkringskassorna bör dessutom ges tydliga direktiv att arbeta medrehabilitering. Många sjukskrivna får vänta mycket länge innan de får sinabehov bedömda. Trots kunskapen om detta ger inte regeringen via sinamyndigheter tydliga direktiv till försäkringskassorna att ändra förhållandenaoch att jobba med rehabiliteringsinsatser. Det behövs tydliga direktiv ochekonomiska incitament för att människors behov av insatser ska tas på allvar.3.2.3 Växla sjukpenning mot rehabiliteringsersättningRehabiliteringsinsatserna är till stort del beroende av ålder, kön,funktionshinder och boendeort. Vissa sjukdomsgrupper, i synnerhetsådana med längre rehabiliteringstid, har mycket svårt att få tillgång tillrehabiliteringsinsatser. Den enskilde har lite inflytande över processenoch är helt beroende av de olika sektorernas bedömning och kötid.Individen bör ges ett ökat inflytande i rehabiliteringsprocessen genomlagfästa rättigheter.Den enskilde har rätt till sjukpenning men ingen rätt eller formellmöjlighet att påverka val av aktiva insatser som finansieras med allmännamedel. En fungerande vårdgaranti är ett medel för att den enskildes rätt skastärkas. Ett annat medel är rehabiliteringsersättning och ett fungeranderehabiliteringsstöd. Vi föreslår att det görs en växling av sjukpenningen rehabiliteringsersättning, senast efter fyra månaders sjukskrivning. Dettainnebär att ett passivt stöd ersätts av ett aktivt stöd som den enskilde i höggrad kan påverka. Den som inte vill ta emot de rehabiliteringsmöjlighetersom anvisas bör få lägre sjukersättning. Denna omfördelning bör omfatta 3,3miljarder kronor brutto.3.2.4 Inför en vårdgarantiLånga kötider inom sjukvården hindrar aktiva rehabiliteringsinsatser.Kötiderna leder till försämrad livskvalitet för den enskilde ochsjukskrivningen förlängs. vill införa en vårdgaranti som gerrätt till behandling . Vi anvisar en halv miljard kronorför att få bort köerna. Valfrihet för patienten ska omfatta samtligagodkända vårdgivare inom öppenvården och privata vårdgivare.Patienten ska också kunna välja sjukhus i hela landet om inte vården kanges vid närmaste sjukhus inom angiven tid.Hjälpmedel för rehabilitering måste säkras. Köerna till hjälpmedel ärmycket varierande och i många fall orimligt långa, som hjälpmedelär en nödvändighet för många för att kunna återgå till arbete. Bristen påhjälpmedel innebär att man inte kan arbeta och delta isamhällslivet på lika villkor som andra. En helhetssyn och samladbedömning måste göras i ansvarsfördelningen mellan kommuner och lands-ting. Vi vill därför komplettera vårdgarantin med en hjälpmedelsgaranti, mednormer för väntetider för utprovning och reparationsarbete av hjälpmedlen.Det bör ges regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsa ochlivskvalitet.3.3 Hälso- och sjukvårdCenterpartiet har medverkat till att förs över frånförsvaret till vården och det innebär , tremiljarder kronor och extra till vårdoch omsorg.En förutsättning för en god kvalitet och tillgänglighet i vården ochomsorgen är att personalsituationen förbättras. Förnyelsearbetet måste ledatill att arbete inom vård och omsorg blir attraktivt, bl.a. genom förändradarbetsorganisation och ökat inflytande över det egna arbetet. De diskussionersom förs kring bildande av nationella kunskapscentra med regional placeringför kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsspridning ska stödjas.Socialdemokraterna och har enats om följande fyra priori-terade områden:3.3.1 PrimärvårdenPrimärvården - basen i svensk hälso- och sjukvård - ska stärkas ochutvecklas. Varje landsting ska utifrån regionala förutsättningar preciseraprimärvårdens uppdrag och tillföra resurser i enlighet därmed. Särskildbetoning ska läggas på att säkra; vårdens tillgänglighet och närhet tillmedborgarna, den medicinska kvaliteten i äldreboendet och patientensinflytande i vården. I primärvården ska andelen privata, kooperativa ochideella vårdgivare utökas.3.3.2 Vård och omsorg om äldreLandstingen och kommunerna ska genom samverkan säkra välfungerande vårdkedjor inom äldrevården. Den medicinska kompetensenliksom kvaliteten i övrigt i särskilda boendeformer och i hemsjukvårdenska förbättras. Tillgången till läkarmedverkan i fråga om allmänmedicinoch geriatrik ska garanteras. Kommunernas stöd till anhöriga skaförstärkas. En bättre fungerande primärvård och äldrevård innebär attöverbeläggningar vid medicinklinikerna motverkas. Vårdens kvalitet ilivets slutskede ska särskilt uppmärksammas.3.3.3 PsykiatriDen psykiatriska vården ska utvecklas och förbättras. Landstingen ochkommunerna ska i samverkan utveckla stödet till barn, ungdomar ochvuxna med psykiska störningar. Landstingens omhändertagande avpersoner med neuropsykiatriska tillstånd (DAMP och ADHD m.fl.diagnoser) ska förbättras. Tillgången till läkarmedverkan för psykisktfunktionshindrade i verksamhet ska säkras.3.3.4 Tillgänglighet och mångfaldResurstillskottet till vård och omsorg genom denna överenskommelsesamt utvecklingen av primärvården och äldrevården ger huvudmännenreella förutsättningar att förbättra vårdens tillgänglighet och påtagligtkorta väntetiderna till behandling. Även det fria vårdvalet är viktigt föratt förbättra vårdens tillgänglighet. Det är viktigt att i sammanhangetunderstryka vikten av att beslut om prioriteringar inom hälso-och sjukvården får genomslag.En satsning på ökad mångfald av vårdgivare ger förutsättningar för bättretillgänglighet och ökad valfrihet i vården. Flera privata, kooperativa ochideella entreprenörer bör därför ges möjlighet att sluta avtal med sjukvårds-huvudmännen. Vården och omsorgen ska ges efter behov och vara solidarisktoch rättvist fördelad.3.4 förslag utöver överenskommelsen medregeringen3.4.1 Vård i hemmet, trygghet med telemedicinTryggheten att vistas i hemmiljö och ha sina anhöriga nära gör att mångamänniskor väljer hemmet som vårdplats om de får möjlighet till detta.Därför måste vården utanför sjukhusen utvecklas. En avanceradhemsjukvård är ett alternativ till sjukhusvården när det gäller vård avtillfällig karaktär, långvarig vård eller vård i livets slutskede. Dentekniska och medicinska utvecklingen gör det möjligt att utveckla bådebasal och avancerad sjukvård i hemmen. Hemsjukvården behöverpersonal med olika typer av specialistutbildning och kunskaper om denmera avancerade tekniska utrustningen.Som en del i den digitala allemansrätten anser att vi skabygga ett nationellt hälsonät för att öka tryggheten och säkerheten i vården.Det ska vara ett gemensamt och sammanhållet projekt för att påskynda dentelemedicinska utvecklingen och användningen. har en högkvalitativsjukvård och en gemensam satsning på ett nationellt projekt kan leda till attSverige blir världsledande inom användningen av telemedicin. En sådanutveckling pågår både i och Danmark.Ett nationellt hälsonät gör det möjligt för alla vårdcentraler, äldreboenden,stora och små sjukhus, privatkliniker och de som jobbar inom hälso- ochsjukvården att kommunicera med varandra för konsultation och utbildning.Det underlättar också för hemsjukvården som den internationellaarenan blir en kontinuerlig kontaktyta för professionen. Staten bör satsa påett nationellt hälsonät för att samordna, utveckla och vara ett stöd för deregionala projekt och den nationella samverkan som sker. Visionen om engränslös sjukvård kan bli verklighet om IT-användningen nyttjas på rätt sättoch om systemen blir likartade vid alla sjukhus i alla regioner i landet.Därför behövs ett gemensamt nationellt nät. För att initiera projektet krävsdet ekonomiska insatser vilka vi anvisar under utgiftsområde 9.3.4.2 Trygghet hemmaCenterpartiet prioriterar vård, skola och omsorg och vi föreslår därförökade resurser till den kommunala sektorn. Behoven inomomsorgsområdet ä r stora och den demografiska utvecklingen kommer attkräva ytterligare resurser framgent. finns det ett behov avservice som kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen förhemtjänsten, och detta behov behöver mötas som den privatatjänstesektorn inom området behöver utvecklas. Därför föreslår vi ettsystem med hemservicecheckar för pensionärshushållen.Genom ett system med hemservicecheckar kan vi tillgodose pensionärs-hushållens behov av vardaglig service som vi stimulerar denprivata tjänstesektorn. Förslaget bygger på att det ska omfatta allapensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer, och ska gälla för alla normaltförekommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom den behovs-prövade ska inte omfattas och systemet ska inte tränga undan detgrundläggande omsorgsansvar som kommunerna har. Det bör gesregeringen till känna vad i motionen anförts om hälso- och sjukvård.3.5 En familjepolitisk reformCenterpartiet vill införa ett barnkonto istället för maxtaxa. Föräldrarnakan använda pengarna för att minska sin arbetstid, delta i förskolansaktiviteter, köpa omsorgstjänster eller använda för konsumtion. Föräldrarska inte pressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete och därför börbarnomsorgskostnaderna vara avdragsgilla gentemot förvärvsinkomsten.För att få göra avdrag måste man kunna styrka sin barnomsorgskostnad.Det leder till att många av de föräldrar som är hänvisade till "svart"barnomsorg motiveras att redovisa barnomsorgskostnaden.Centerpartiet anser att garantinivån i föräldrapenningen bör höjas. För attfå en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperiodenkrävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst 240 dagar i följd.Det innebär till exempel att den som just avslutat sin högskoleutbildning intefår mer än per dag i föräldrapenning. Med dagens förvärvs-mönster, där många t.ex. väljer att starta ett eget företag, har tillfälligaanställningar eller projektanställningar, leder det stelbenta regelverket tillstor osäkerhet för många föräldrar. Vi anser att garantinivån i föräldra-penningen bör höjas till per dag.Centerpartiet vill ha en allmän förskola och vi har varit pådrivande för enläroplan för förskolan. Med rätt förutsättningar och attityd från detoffentligas sida kan förskolan bli mycket värdefull i processen av ett livs-långt lärande. Förskoleverksamheten måste hålla hög kvalitet och det ärmycket viktigt att poängtera de resurser som regeringen ställt till förfogandeför kvalitetshöjning i förskolan enbart gäller där man inför maxtaxa, och föratt möta det ökade behovet av barnomsorg.Familjepolitiken måste gynna jämställdheten mellan män och kvinnor.Barn får inte vara ett hinder för kvinnor och män att delta i arbetslivet pålikavillkor. Vi tror dock inte på metoder som hindrar föräldrar att självabestämma hur de vill utnyttja föräldrapenning eller vilken omsorg de väljerför sina barn. Det är främst attityder i arbetslivet som ska påverkas. Det skavara en merit att ta ut föräldraledighet. Arbetsgivarnas signaler om t.ex. för-äldraledighet är av betydelse.Valfrihet i stället för maxtaxaRegeringen har enats med och om reformerinom familjepolitiken som innebär mer av statlig styrning och mindresjälvbestämmande och valfrihet för familjen. Vårt alternativ till maxtaxatar sin utgångspunkt i familjens och barnens behov. Staten ska inte ageramed pekpinnar utan ge ett stöd som underlättar föräldraskapet. Vi vill gemakten till föräldrarna. De har bäst möjlighet att avgöra hur tid ochresurser ska fördelas.Vi anser att det offentliga stödet till barnomsorgen ska nå alla barn.Åtgärderna ska tillsammans ge ökad valfrihet för föräldrar att välja denbarnomsorgsform de vill. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlitakommunalt driven barnomsorg och barnomsorg i annan regi. Det familje-politiska stödet ska möjliggöra för föräldrarna att kunna minskasin arbetstid.Regeringens förslag till maxtaxa har en rad svagheter. För det förstaomfattar inte maxtaxan alla barn. Maxtaxan saknar den flexibilitet sommånga barnfamiljer efterfrågar. Många familjer söker möjligheter att förkortasin arbetstid eller välja alternativa barnsomsorgsformer. Dessa får ingen delav det ökade ekonomiska stödet. De resurser som hade varit möjligt attfriggöra för t.ex. kortare arbetsdag, blir nu i ännu högre grad uppbundna.Familjebildningar, arbetstider, tid för eget engagemang i barnomsorgenm.m. Förutsättningarna är olika och familjerna har olika önskemålom lösningar för barnens omsorg. I när det är svårt att kombinerafamiljebildning med ett aktivt yrkesliv behövs inte fler varianter av de gamlalösningarna utan nya möjligheter för familjen att själva välja barnomsorgs-lösningar.Det finns också anledning att resa en rad frågetecken kring möjligheternaatt bedriva t.ex. kooperativ barnomsorg. Många föräldrar väljer att engagerasig i barnens förskoleverksamhet och kompenseras genom en lägreavgift.