ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr241 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr241av Enochson, ()Arkitekturåret 2001Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en uppföljning och utvärdering av Arkitekturåret.MotiveringArkitekturen runt omkring oss i våra byggnader, gårdar, torg, parker ochvatten har vi alla åsikter om och ingen är oberörd av den. Vi människorrör oss i arkitekturens olika rum och det är vi som ger rummetett innehåll och ett liv.Regeringen har i ett regeringsbeslut utlyst som "Arkitekturåret".Under detta år kommer ett 40-tal myndigheter att genomföra verksamhetersom kommer att ge arkitektur- och formgivningsfrågor en kraftfullfokusering. Dessutom har regeringen inbjudit landets alla kommuner,landsting och länsstyrelser samt 125 andra bolag, stiftelser, föreningar ochorganisationer att delta med verksamheter under "Arkitekturåret". Särskiltkommer att uppmärksammas "Storstadens arkitektoniska kvaliteter och detoffentliga rummets utformning". Den långsiktiga målsättningen med"Arkitekturåret" är att efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur,formgivning och design skall öka i hela landet.Dessa intentioner och målsättningar är goda och tidpunkten är väl valdinför ordförandeskapsår i EU och FN:s uppföljning avHabitatagendan som kommer att ske . Habitatagendan kansammanfattas i 8 punkter och bland annat står där följande:- anpassa byggnader och byggda miljöer till kretsloppssamhällets krav ochkraven på sund inomhusmiljö och god tillgänglighet för alla- skapa bättre livsvillkor i utsatta bostadsområden- utveckla markanvändningsmönster som främjar städernaskretsloppsanpassning- förstärka olika orters attraktionskraft för människor och företagPlanering av våra boendemiljöer är av stor vikt för vårt välbefinnande.Vackra, trygga miljöer påverkar oss och ger signaler vilket samhälle vibefinner oss i. Det säger också mycket om hur planerarna, arkitekterna serpå det samhälle som de skapar för. Miljonprogrammens boendemiljöergjordes utefter den ambitionen som fanns då att skapa ett gott samhälleför alla och med en bra bostadsstandard. Grundambitionen var det inte felpå men det byggdes för många hus av samma slag och ofta var de alldelesför höga . står åter igen med en stor strukturförändring pågång då befolkningen ökar i våra tillväxtregioner men minskar i övrigadelar av landet. Det för med sig stora krav på god planering avboendemiljöer, infrastrukturer och stadsmiljöer i våra tillväxtregioner.Men det kräver också god planering av våra avfolkningsbygder attplanera för ett vikande befolkningsunderlag med tomma ödsliga torg, enöverdimensionerad infrastruktur och tomma bostadsområden. Detta ärockså aspekter som bör belysas inom "Arkitekturåret". Det är därför avstor betydelse för framtiden vad som blir kontentan av dessa satsningarsom görs under "Arkitekturåret". Regeringen bör därför följa uppsatsningen med "Arkitekturåret" och göra en utvärdering.Stockholm den 29 september 2000Annelie Enochson (kd)
mot · GO02Kr242 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr242av , ()Lagstifta om svenska språkets ställningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning för att stärka svenska språkets ställning.MotiveringDet är uppenbart att det svenska språket trängs undan i . Denökade europeiseringen och globaliseringen inom såväl politiken, denoffentliga sektorn som näringslivet påverkar också svenska språket.Denna förändring förstärks av den tekniska utvecklingen, av Internet ochav media.Globaliseringen har självklart positiva sidor. Men svenska språketsförsvagade ställning är utan tvivel ett hot som måste tas på största allvar. Vistår inför ett vägval. Antingen ges svenskan passiv dödshjälp genom att intelängre användas aktivt på så många olika områden som möjligt eller ocksåbestämmer vi oss för att genom aktiva insatser värna svenskan som ettlevande språk.Vi måste också inse att de som har svenska som modersmål underöverskådlig tid kommer att behärska engelskan sämre än svenskan.Riksdagen har beslutat om en utredning om svenska språkets ställning. Detär bra men det räcker inte. Regeringen bör överväga hur svenskans ställningkan stärkas genom lagstiftning.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Kr243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr243av , ()SpelmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om spelmarknaden.Motiv för mitt förslagPå senare tid har det allt mer uppmärksammats att det förhållandet attSvenska Spel och Lotteriinspektionen huserar under samma departementkan skapa misstankar om en osund sammankoppling mellan företag ochgranskande myndighet. Det vore därför en fördel om man kan hänförabolaget direkt under , eftersom det är ennäringsverksamhet, och att inspektionen kan ligga kvar underFinansdepartementet. Det gör också att andra aktörer på spelmarknadenkan känna att det blir mer lika villkor.Lika villkor är för övrigt något som också i övrigt borde präglaspelmarknaden. har vi i praktiken en monopolsituation där staten i formav och är helt dominerande. Privatisering sker på en radandra områden och man kan fråga sig varför just spelbranschen ska varaundanhållen för fri företagsamhet. Man borde därför nu pröva frågan om detinte är dags att öka förutsättningarna för fler entreprenörer och att ordentligtpröva det som man förut trott, att just spelverksamheten sköts bäst av statligaaktörer. Med ett rigoröst kontrollsystem och med tydliga och klara spelreglerbör det finnas förutsättningar för fler att komma in och konkurrera på dennamarknad. Ökad konkurrens gynnar kunden och så borde det också fungera pådetta område.Stockholm den 3 oktober 2000Sten ()
mot · GO02Kr244 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr244av , ()Anslagen till kulturreservat och industrisamhällets kulturarvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslagen till kulturreservat och industrisamhällets kulturarv.MotiveringRegeringen föreslår att anslaget till säkrandet av värdefullakulturhistoriska miljöer i s k kulturreservat höjs med fem miljoner kronorsamt ytterligare en "fri" miljon. Det är bra och värdefullt för att landetslänsstyrelser och lokalt verksamma föreningar och per-soner medkulturhistoriskt engagemang skall kunna bidra till att säkra fler kulturhis-toriskt värdefulla miljöer åt framtiden.Men problemet är att anslaget till industrisamhällets kulturarv samtidigtslopas helt. Eller om man så vill med samma belopp som ökningen avanslaget till kulturreservat. Ekvationen är svår att begripa. Speciellt i dåinventeringarna av både industrihistoriskt intressanta miljöer och annankulturhistoriskt intressant bebyggelse och miljö börjar bli klara runt om ilandet. Allt tyder på att de statliga anslagen redan nu är otillräckliga för attbidra till ett godtagbart säkerställande av de skyddsvärda miljöer somanslagen är avsedda till.Behoven runt om i landet är enormt stora. Bara i med sinamånga skyddsvärda industrimiljöer i och likaledes skyddsvärdaallmogemiljöer i skulle länsanslagen behöva mångdubblas för attnå godtagbar effekt. Det är säkert likartat i resten av landet.Inför kommande budgetår behövs medel till både säkerställande avkulturreservat i allmänhet och till industrisamhällets kulturarv.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02Kr245 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr245av , ()Nationellt skogsmuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationellt skogsmuseum.Nationellt skogsmuseumSkogen täcker mer än halva landyta. På merparten av dennaareal bedrivs ett aktivt skogsbruk. Skogsbruket och skogsindustrierna harhaft och har fortfarande stor betydelse för landets ekonomi.Skogen har även andra värden. Den döljer många fornlämningar ochkulturminnen. Man kan i skogen följa historien från jägarstenåldern tilldagens mångbruk med syfte att bevara den biologiska mångfalden.Vad som i hög grad bestämmer vår bild och uppfattning är att skogen geross så mycket av värde utöver de produkter som varit livsviktiga förlanthushållningen och utgjort en bas för vårt moderna välstånd.Den ger också rekreaktion och upplevelser av natur och landskap. Jaktenhar fortfarande en stor betydelse för många människor runt om i landet.Skogens betydelse, dess historiska bakgrund och speciella betydelse i ettlokalt, regionalt eller nationellt perspektiv kräver ökad kunskap om alla dessavärden. Med ökad kunskap och förståelse följer ett positivt intresse för attvårda och levandegöra.Det finns ett antal lokala skogsmuseer med olika inriktningar. Ett avdessa är Silvanum i . För att som de andra nordiska länderna synliggöraskogens betydelse med alla dess värden behövs ett nationellt skogsmuseum,ett museum där historien, dagen och morgondagen möts.Stockholm den 2 oktober 2000Sinikka ()
mot · GO02Kr246 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr246av , ()för Heliga Birgitta-jubileetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en nationalkommitté bildas för Heliga Birgitta-jubileet.MotiveringÅr 2003 är det den heliga föddes. Hon blevinternationellt känd redan under sin livstid och hennes berömmelse harinte förbleknat - tvärtom har och hennes verk uppmärksammatsallt mer de senaste åren.Den 1 oktober 1999 utnämnde påven tilleuropeiskt skyddshelgon. Med detta utnämnande har lyfts fram somförebild och inspirationskälla för det framväxande nya . 700-årsminnetav hennes födelse kommer därför att firas runt om i och i många andradelar av världen. kommer att stå i centrum under detta firande. Isynnerhet kommer blickarna att riktas mot , den stad som växte uppkring det stora kloster började att organiserajubileumsförberedelserna och gensvaret har varit mycket starkt. Det blirutställningar, en stor vetenskaplig konferens och mycket annat. Firandetshöjdpunkt kommer att bestå i en ekumenisk högtidsgudstjänst med statsbesöki den 1 juni 2003.Jubileer står under beskydd av H.M. Konung och enhederskommitté under ledning av statsminister . För detpraktiska genomförandet svarar en jubileumskommitté under ledning avambassadör . Därutöver finns det ett antal kommittéer medavgränsat ansvar.Vid liknande händelser av nationellt och internationellt intresse t ex FN:s50 årsjubileum, världsutställningar etc. så har regeringen sammankallat ennationalkommitté där alla olika intressen har kunnat förenas. Birgittajubileetär utan tvekan en händelse av sådan betydelse att sammankallandet av ennationalkommitté är berättigat. Genom en nationalkommitté skulle det unikatillfälle som innebär få större uppmärksamhet också inomsektorer som inte naturligt är företrädda i dessa sammanhang.Intresset är stort för den heliga runt om i och utkorelsen avBirgitta som ett av skyddshelgon har gjort att intresset för detkommande jubileet har stegrats. Det stora intresset från utlandet talar för attBirgittajubileet måste ses som en nationell angelägenhet.Jubileumskommittén och kommun kommer att behöva stöd för attpå bästa sätt kunna genomföra detta stora jubileum. Genom en statligkommitté ges jubileet en särskild tyngd. kommer att bli ett Birgittaår.Med gemensamma ambitioner från staten, länet, kommun,och många andra kan 700-årsjubileet av den heliga Birgittasfödelse göra att och positivt sätts i centrum för Europasblickar.Stockholm den 3 oktober 2000Sonia ()()
mot · GO02Kr247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr247av , ()KulturskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om roll i en sammanhållen nationell kulturpolitik.MotiveringKulturskolan är inte en verksamhet som kommunerna har lagstadgadskyldighet att bedriva. Det är inte heller önskvärt att så sker. Däremot ärdet angeläget att regeringen i kontakter med och påandra sätt markerar hur viktig är.Kulturens betydelse kan inte nog understrykas både när det gäller barnsoch ungdomars utveckling och som tillväxtfaktor. Barn och ungdomar måstetidigt komma i kontakt med olika kulturyttringar, både som åhörare ochbetraktare och som aktiva utövare. Alla barn och ungdomar måste i olikaformer få chansen att uppleva sång, dans och musik, teater, konst och film. Ivår strävan att skapa en skola för alla där alla får en bra start i livet måsteockså ingå att alla barn och ungdomar får möjlighet att upptäcka kulturen. Detär sedan deras eget ställningstagande om de vill bejaka eller förkasta det somde upptäcker. Men en förutsättning för att de ska kunna ta ställning är attkulturen görs tillgänglig för dem.När det gäller kulturen som tillväxtfaktor inser alltfler regioner ochkommuner att om de ska kunna utvecklas måste de satsa på kulturen. Ensatsning på kulturen gör en kommun attraktiv både för företag och förbesökare.Det finns således all anledning att framhäva viktiga roll i ensammanhållen nationell kulturpolitik.Stockholm den 2 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Kr250 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr250av , ()LänsmusikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändrad bidragsfördelning till länsmusikens institutioner.Bidrag till länsmusikenLänsmusiken - en kort historikLänsmusiken tillkom 1988 genom en sammanslagning av dåvarandeRegionmusiken och Rikskonserters regionkontor. Regionmusikenbildades efter en omvandling av militärmusiken.Länsmusikreformen föregicks av en stor mängd utredningar och rapporteroch en utförlig beskrivning av dessa finns i (1994:2). På uppdrag av regeringen genomförde Kulturrådeten kartläggning av länsmusiken i .Inom länsmusikorganisationerna bedrivs en omfattandeorkesterverksamhet vilken belyses i "orkester.nu"(2000:3). har även aviserat ytterligare en översyn avlänsmusiken vilken kommer att påbörjas och beräknasvara färdig i februari 2001.Statligt bidrag till länsmusikenI "Bredd, kvalitet och mångfald" pekar på de orättvisor somskapats av bidragssystemet som tillämpats för länsmusiken sedan 1988.Man konstaterar att den ursprungliga fördelningen av länsmusikensbidrag inte baserade sig på folkmängd, geografisk storlek ochutvecklingsmöjligheter för varje enskilt län, utan istället på den faktiskaresursanvändningen i /85 för Regionmusiken ochRikskonserters regionkontor. Snedfördelningen har dessutom ökat medtiden genom systemet med årlig procentuell uppräkning.Vid länsmusikreformen 1988 lades vikt vid bibehållandet av fast anställdamusiker inom regionmusiken. Därför fick län som, via regionmusiken, ärvtmilitärmusikens blåsorkestrar och blåsensembler ett förhållandevis högtstatligt bidrag. I "orkester.nu" visar utredaren på den storapersonalomvandling som gjorts ; av de ursprungliga femblåsorkestrarna återstår endast en. En snabb översikt ger vid handen attäven merparten av de ursprungliga blåsensemblerna avvecklats.Regionmusikens fast anställda musiker har med andra ord ersatts av annanverksamhet. Särskilt tydligt blir förändringen i , där helablåsorkestern efterhand helt övergått i försvarsmaktens regi. Detta har skettutan att länsmusikbidraget till påverkats i någon störreomfattning.Bidragsfördelningen bör ändrasStatens bidragsfördelning till länsmusikinstitutionerna bör förändras. Detär inte rimligt att bidragsfördelningen baseras på vilka län som hademilitärmusik . Bidragen bör istället fördelas medhänsyn till de enskilda länens befolkningsmängd och geografiska struktur.Större hänsyn bör tas till hur väl länsmusikinstitutionerna svarar mot dekulturpolitiska mål som satts upp för länsmusiken vad gäller genrebredd,mångfald och geografisk spridning. Det är också angeläget att statensbidrag bör stå i relation till institutionernas egenfinansiering ochhuvudmannaanslag.Stockholm den 2 oktober 2000Raimo ()
mot · GO02Kr252 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr252av Holma, ()Nationalscen för Tornedalsteatern1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med ett förslag på hurTornedalsteatern kan bli en nationalscen enligt vad i motionen anförs.2 InledningRiksdagen tog ett historiskt beslut om att erkänna denationella minoriteterna. Grunden är lagd för en samlad minoritetspolitik.I beslutet ingick på området kulturverksamhet:Vid en fördelning av det statliga stödet till - - - samt övrigkulturverksamhet, bör de nationella minoriteterna särskilt beaktas. Denuvarande stöden för dessa ändamål bör ökas med frånoch med . bör ges i uppdrag att utreda hursamisk, finsk, tornedalsk, romsk samt judisk kultur skall få ett tillräckligtutrymme i svenskt kulturliv.I denna motion tar vi upp behovet av en nationalscen förTornedalsteatern.3 Behovet av TornedalsteaternTornedalsteatern vill bevara och utveckla kulturen och det tornedalsfinskaspråket, numera benämnt meänkieli. Tornedalsteatern är en kraftfull ochlivaktig företrädare för den tornedalska kulturen och språket.Tornedalskultur berikar även det rikssvenska kulturlivet och bidrar tillstörre kulturell mångfald i landet. Teatern har, arbete, blivit enparaplyorganisation, en kulturnod, till vilken ett stort antal kulturprojekt,skolor, föreningar och kulturföretagare är knutna. Verksamheten harknoppat av sig i åtminstone sex fristående teatergrupper med fortgåendeverksamhet. Tornedalsteatern har exempelvis en egen filial i utgör en gemensam plattform för många olika kulturyttringar,exempelvis dans, musik, bildkonst, film, skrivande och naturligteaterkonst. Tornedalsteatern har ökat många människorskompetens inom teaterområdet. Det kunnandet kommer bl.a.utbildningsväsendet till godo.4 Behovet av en nationalscen förTornedalsteaternDen nya status som inhemska minoritetskulturer och minoritetsspråk harerhållit i för också med sig ett arbete i riktning mot bevarande ochutvecklande av dessa.Det behövs ett samarbete mellan lokal, regional, nationell och EU-nivå föratt finansiera starten och fortlevnaden av en nationalscen förTornedalsteatern.De olika minoriteterna i har hunnit olika långt i sina projekt medt.ex. På samma sätt som den samiska teatern fått, eftermånga års arbete, sin nationella finansiering, behöver den tornedalska teaternfå sin finansiering löst. Det finns ett begynnande samarbete mellan de berördakommunerna i norra . För att kunna säkerställa en finansiering behövsdet beslut på nationell och regional nivå. När det behovet är tillgodosett kanEU-nivån ge sitt stöd.Tornedalingar och deras ättlingar är spridda i tiotusentals över helaSverige. Tornedalsk minoritetskultur är, på samma sätt som de andra erkändanationella minoriteternas kulturer, ett nationellt ansvar. Den tornedalskaminoritetens egen officiella teaterscen är Tornedalsteatern. Det är en lämpligorganisation som skulle kunna axla ansvaret för en tornedalsk nationalscendär staten spelar en viktig roll på samma sätt som för andra nationalscener ilandet.Stockholm den 3 oktober 2000Siv Holma (v)()(v)
mot · GO02Kr253 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr253av , (-kd)Vadstena-akademienFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ytterligare ekonomiska resurser från kulturanslagettill Vadstena-akademien.MotiveringVadstena-akademien är en av landets viktigaste institutioner för forskningoch utbildning på musikteaterområdet. Verksamhetsgrenarna kombinerasmed uppsättningar av såväl yngre som nyskriven musikteater av högklass. Detta gör till en viktig kulturell verksamhet för helalandet och särskilt för , en kulturell verksamhet som innebärbåde ett bevarande av kulturarvet och en utveckling av det.Kulturen ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner i framtidenoch möjlighet att ingå i sammanhang. Det är inte oväsentligt för medborgarenvilka kulturbärare som finns och vad de står för innehållsligt. Det är viktigtattkulturutbudet är mångsidigt och de värden som finns i vårt kulturarv ocksåkommer fram. Trängseln mellan kulturella värden är stor och vissa delarframträder medan andra sällan beaktats. I det offentliga kulturrummet börmångfalden erbjudas och tillgängligheten för medborgaren finnas. Kulturenhar stor makt för samtidens skeenden och den behövs för en reell demokrati.Vi måste därför värna om de unika möjligheter som just Vadstena-akademienkan erbjuda med sin utvecklade kulturskatt.Efter 35 års verksamhet fungerar fortfarande som ettkreativt centrum för musikteaterartister, dirigenter, regissörer, tonsättare mfl.Samarbete har skett med i och KungligaOperan. Det finns ett gott samarbete mellan medCampus och . Genom olika kurser kanstudenterna förena teoretiskt kunnande och förmåga till kreativitet i närhetenav ett kvalificerat praktikfält. Detta samarbete kan utvecklas ytterligare. Detfinns också en rad internationella kontakter. Utvecklingsmöjligheterna äromfattande men för att ska kunna ta sitt ansvar i demkrävs ekonomiska resurser. Tillräckliga sådana har intefått heller i årets budget. Detta gör läget för svårt.Det finns flera skäl för att uppmärksamma vidmedelstilldelning. Men för att fullfölja sin verksamhet med avseende på såvälbasverksamhet som utvecklingsinsatser enligt intentionerna behövs ett ökatanslag. Detta bör finansieras genom en omfördelning inom ramen för kultur-anslagen.Stockholm den 28 september 2000Yvonne ()()()
mot · GO02Kr256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr256av , Hans (s)NorrdansFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att tilldela Norrdans ett nytt nationellt uppdrag för dans.MotiveringLandstinget har tillsammans medkommunen och med stöd från byggt upp Norrdans.Statens kulturråd föreslog att Norrdans skall få ett nyttnationellt uppdrag för dans.Verksamheten har blivit en stor konstnärlig framgång. Genom Norrdansverksamhet har ett stort dansintresse främst hos barn och ungdom kunnatkanaliseras.Norrdans har turnerat, främst i inom ramen för () men också i andra delar av landet. Norrdans är somensemble uppbyggd för att turnera. Det kan nämnas att Norrdans i sinhemkommun enbart ger två föreställningar per produktion. Restenav året turnerar man.I kulturprogram prioriteras verksamhet för barn och ungdom,och Norrdans har under sin hittillsvarande verksamhet mycket seriöst gjort ensådan prioritering med både föreställningar, workshops, studiebesök, föredragm.m.Ambitionerna när det gäller kommande verksamhet är också mycket höga.Ett nationellt uppdrag är för Norrdans av mycket stor betydelse inte minstsymboliskt men också ekonomiskt och konstnärligt.Symboliskt betydelsefullt är att man visar att det omöjliga är möjligt iSverige. Det visar att man i en liten kommun med vilja och engagemang kanskapa en konstnärlig miljö som möjliggör verksamhet på nationell ochinternationell nivå.Det är ekonomiskt betydelsefullt då ensemblen får möjlighet att etableraverksamheten nationellt.Det är konstnärligt betydelsefullt då flera av de bästa koreograferna bådenationellt och internationellt uppmärksammar ensemblen.Landstinget i kommer även i fortsättningen att ge sitt fullastöd till ensemblen och understöder kraftigt förslaget från Statens kulturrådatttilldela ensemblen ett nationellt uppdrag. Därför är det angeläget att Norrdansfår ett nytt nationellt uppdrag för dans.Stockholm den 2 oktober 2000Hans Stenberg ()()()()()