mot · GN02Fi25 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi25av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårproposition1 En bättre skolaDe barn som går i den svenska kommer att verka i ettarbetsliv långt in . Den snabba utvecklingen och ekonominsglobalisering gör kunskapsinvesteringar allt mer betydelsefulla. Lärandetsker från flera kunskapskällor än . Förmågan att ta till sig ochutveckla nya kunskaper förutsätter emellertid en gedigengrundutbildning. Utbildningspolitiken måste ha ett långsiktigt perspektiv.Internet- och kunskapssamhället kommer i grunden att förändra de institu-tioner som bar upp industrisamhället. Vad vi ser är en revolution som igrunden är humanistisk, en revolution där utveckling och tillväxt inte längreförst och främst beror på maskiner och kapital utan på den enskildeindividens insats. Detta fordrar en förnyad och dynamisk utbildningspolitik.Kunskapsmiljön är av strategiskt avgörande betydelse för näringsklimatet.De länder som är öppna mot omvärlden och drar till sig kunniga individerkommer att bli mer framgångsrika än andra. Det är kunskap och nyakunskapsvägar som lägger grunden till framgång. Vetskapen om detta måsteligga till grund för kunskapsuppbyggnad, från de första årens skola till denmest avancerade forskningen.Den nya ekonomin och det som följer i spåren av denna påverkar kon-kurrensvillkoren för alla nationer och skapar nya utmaningar och möjlig-heter. Det blir allt viktigare att vårda och utveckla den investering som vårakunskapstillgångar utgör. Det pågående teknikskiftet rörande förmedling ochtillgång till information har stora konsekvenser för vårt utbildningssamhälle.Det krävs således ett förnyat sätt att tänka inom utbildningspolitiken. Omskolan skall klara sina uppgifter bättre måste verksamhetsansvaretdecentraliseras. Skolans självständighet skall säkras och skolorna skall gesökat inflytande över utvecklingen. behöver fler entreprenörer inomolika utbildningsområden för att öka mångfalden.Studieresultaten i svenska skolor är otillräckliga. Under den senaste tidenhar en mängd alarmerande fakta om situationen redovisats. En av fyra läm-nar utan betyget Godkänd i ett eller flera ämnen. Skolverketbedömer att nästan en av sex elever i årskurs nio uppvisar så stora brister iengelska att de inte kan anses uppfylla ens de mest grundläggande kunskaps-kraven. En av fem elever bedöms sakna grundläggande färdigheter i mate-matik. De nationella utvärderingarna i matematik visar att det finns storakunskapsskillnader mellan elever och att dessa ökat under 1990-talet.Situationen i gymnasieskolorna är inte bättre. Många elever saknar för-utsättningar för att studera vid något av de nationella programmen. Två av tioelever hoppar av gymnasieskolan. Bland elever med invandrarbakgrund ärsituationen än värre; så många som fyra av tio hoppar av. Endast sex av tiogymnasielever uppnår allmän behörighet till högre utbildning, vilket innebäratt 100.000 elever kommer att lämna gymnasieskolan utan allmän behörighetunder innevarande mandatperiod.Skolan missar elever med sämre förutsättningar. Erfarenheterna ger vidhanden att dessa elever har blivit sämre, deras intresse att förkovra sig harminskat och avståndet till de duktigare eleverna har ökat. Skolverketsresultatuppföljning och uppfattning om standarden i skolan visar att Sverigeinte tillhör spetsnationerna när det gäller elevers och skolors resultat.Lärarbristen är betydande och stora pensionsavgångar väntas under denärmaste åren. Bristen på grundskolelärare i årskurserna 4-9 beräknas år2003 uppgå till om inte antalet utexaminerade lärare ökar. Särskiltinom områdena matematik och naturvetenskap råder brist. Trots utökat antalstudieplatser söker sig få till dessa lärarutbildningar.Cirka 60 procent av alla lärare och av alla lärarstuderande iSverige är kvinnor. Männens andel av samtliga lärarkategorier är inte störreän . Männen flyr skolan, vilket innebär en försämrad rekryte-ringsbas och kvalitativa problem.Sverige lider akut brist på högutbildade unga akademiker. Enligt ligger bara på 21:a plats av 25 länder när det gäller antalpersoner i åldern med minst treårig högskoleutbildning. Statistiskacentralbyrån förutser en betydande brist på såväl civil- som högskole-ingenjörer, vilket gäller även om den totala sysselsättningen ligger kvar pånuvarande nivå. Vidare beräknas den kraftiga expansionen av IT-sektornleda till en betydande brist på systemvetare under den kommande femårs-perioden.Andelen sökande under till högre utbildning minskade med 3 procentunder föregående år. Direktövergångarna från gymnasium till högre utbild-ning är påtagligt få. minskar examensfrekvensen stadigt över tiden.Bristerna i den högre utbildningen får direkta konsekvenser inom forsk-ningen. Antalet nyantagna forskare har visserligen ökat något , men ökningstakten har avtagit . Detta beror tillstor del på alltför stelbenta regler, framför allt vad avser finansieringen avforskningen och forskarutbildningen. Kraven på färdig finansiering fördoktorander avskräcker unga och energiska forskarämnen från att sökadoktorandtjänster. Detta leder i förlängningen till ett stort problem medgenerationsväxlingen inom den svenska forskarvärlden.Medborgarna har rätt att kräva mer av det svenska utbildningssystemet änvad som åstadkoms . En väl fungerande grundutbildning är grundvalenför det livslånga lärandet - en förutsättning inte bara för högre utbildning ochforskning, utan också för att kunna leva och utvecklas i ett allt merföränderligt och dynamiskt kunskapssamhälle.Vi föreslår i det följande en rad omedelbara åtgärder för att förbättra densvenska skolan. Dessa sammanfattas under sju rubriker:- Rätt och möjlighet att välja en bra skola- Utgå från eleven som individ- Skolan måste kvalitetssäkras- Ordning och reda i skolan- Gör skolan till en dynamisk arbetsplats för lärarna- Konkurrens och mångfald inom den högre utbildningen- En forskningsmiljö i världsklass2 Rätt och möjlighet att välja en bra skola- Ge alla rätten att välja skola, oavsett bostadsort och kommungränser- Förbättra informationen till föräldrarna- Låt staten överta ansvaret för finansieringBetydelsen av att kunna välja skola är central som ett led i att motiveraoch entusiasmera elever inför lärandet. Skolor med olika inriktning ocholika specialisering har större möjligheter att tillgodose enskilda eleversspeciella behov. Genom valfrihet grundläggs en positiv och dynamiskinställning till lärandet, som i förlängningen motiverar till högre studierför den som så önskar. Valfrihet säkerställer också att elever geslikvärdiga möjligheter till utbildning. I dagens system kan en elevförvägras studera i en gymnasieskola utanför den egna kommunen, trotsatt den inriktning man helst vill ha inte erbjuds, eller erbjuds, men medsämre resurstilldelning än i andra kommuner.Det aktiva valet måste vara en uttalad ambition också från skolpolitiskthåll. Föräldrarnas engagemang har stor betydelse för den enskilde elevensstudieresultat och personliga utveckling. Samverkan mellan hem och skolautifrån varje elev behöver därför utvecklas.Vi är övertygade om att elever och föräldrar vill välja skola. De långaköerna till fristående skolor är ett tydligt tecken på att kraven på valfrihetochmångfald växer sig allt starkare. Problemet är att kunskaperna om rätten attvälja, liksom information om olika skolors kvalitet och resultat, inte når alla.Vi anser att kommunerna skall bli skyldiga att tillhandahålla och aktivtsprida sådan information.Vi anser att alla skall kunna välja skola, oavsett bostadsort och kommun-gränser. Ingen kommun skall kunna stoppa en elev som vill byta skola. Detgäller om alla skolor, såväl grundskolor som gymnasieskolor. Skolor skallges likvärdiga möjligheter och rättvisa konkurrensvillkor, oavsett driftsform.Ju mer utrymme den lokala skolledningen ges att utforma skolans verk-samhet, desto större blir möjligheterna att utveckla ett bra skolklimat, vilketisin tur leder till goda resultat.Vi vill införa en nationell skolpeng som följer eleven till den skola someleven valt och som täcker hans eller hennes utbildning. Grundskolansfinansiering skall därmed tas över av staten. Att låta ena handen finansieraskolans verksamhet och den andra stå för de övergripande målsättningarnahar inte varit en framgångsrik konstruktion för eleverna och skolans samladeresultat.En utredning om den närmare utformningen av ett system med nationellskolpeng bör tillsättas . Den bör redovisa sina förslag i sådan tid attsystemet kan introduceras . Genom den nationella skolpengen,som skall gå direkt till varje skola, oavsett huvudman, blir alla skolor fria.Det gäller också de kommunala skolor som därmed får nya möjligheter attutvecklas på egna meriter.3 Utgå från eleven som individ- Inför ett personligt "kunskapskontrakt"- Gör jämställdhet till en pedagogisk frågaEleverna måste få reella möjligheter att nå de mål som är fastställda.Ingen elev skall behöva lämna utan goda kunskaper iengelska, svenska och matematik. Det är en skyldighet för grundskolanatt se till att dessa mål nås. För att sätta fokus på resultaten behövsåterkommande uppföljning och utvärdering av den enskildesstudieresultat.Skolan, eleverna och föräldrarna måste förenas i en gemensam ansträng-ning för goda studieresultat. Alla elever skall kunna lämna skolan med deförkunskaper som krävs för framgångsrika studier i gymnasieskolan. Grun-den för garantin är rätten att välja skola och en rättvis tilldelning avresurser.Elever som löper risk att inte uppnå de nationella målen skall få erforderlighjälp. Vi vill se ett ömsesidigt ansvarsåtagande mellan eleven och skolan.Eleven åtar sig att ta studierna på allvar, medan skolan åtar sig att ge elevende bästa möjligheterna att lära. Regeringen bör tydliggöra skolans ansvar ochformerna för individuella åtgärdsprogram för elever med behov av särskiltstöd. skall ges rätt att vidta kännbara sanktioner mot skolor sominte fullföljer sina uppdrag.Socialdemokraterna har en kollektivistisk syn på människor. Vi är för vårdel övertygade om att individer bättre kommer till sin rätt om man beaktarderas specifika förutsättningar och intressen. Detta blir särskilt tydligt iskolan, där en kollektivistisk syn på eleverna inte bara är skadlig ur resultat-synpunkt, utan också bidrar till bristande jämställdhet. Undervisningenanpassas efter pojkarnas mognadsutveckling och pojkar behandlas mer"vuxet". Flickor, som ofta är mer studiemotiverade än pojkar i samma ålders-grupp, hålls tillbaka. De får en omhändertagande roll och uppmuntras attleverera korrekt skolanpassade svar.Flickor och pojkar måste ges samma utrymme och möjlighet till utvecklingi skolan. En skola som sätter individen i centrum har de bästa förutsätt-ningarna att bryta förlegade uppfattningar utifrån kön.Lika behandling av flickor och pojkar såsom föreskrivs i läroplanen ärproblematisk i ett könsperspektiv. En medveten jämställdhetspedagogikmåste erkänna könsskillnader, men kan inte acceptera ojämlikheter i makt-strukturen. En medveten jämställdhetspedagogik bör sträva efter att pojkaroch flickor får utveckla alla de kompetenser som krävs för att verka i yrkes-livet, hemmet och samhället. En skola som erkänner skillnader mellanindivider utan att acceptera ojämlikheter i relationer kräver en annan sortspedagogik än den som bygger på principen om lika behandling. Att utvecklainnehåll och metoder för en sådan medveten pedagogik är en utmaning förlärarkåren.4 Skolan måste kvalitetssäkras- Betyg skall ges tidigare och oftare. Antalet betygssteg bör utökas- Alla elever bör ges skriftlig information minst en gång per termin, medstart i årskurs 1- Inför obligatoriska, nationella prov i grundskolan- Satsa på IT i skolan- Inför en modern gymnasieexamen- Inrätta ett fristående, nationellt kvalitetsinstitutUppföljning och utvärdering skall vara en naturlig del av verksamheten iskolan. Rättvist utdelade och rättvisande betyg utgör ett bra stöd förlärare, elever och föräldrar. Betyg skall ges oftare, tidigare och i fler stegi jämförelse med dagens system. Skriftliga omdömen som komplementtill utvecklingssamtal är ytterligare ett effektivt och konkret sätt att följaupp elevens studieresultat, och skall vara en självklarhet.Informationen om vilka kriterier som gäller för betygssättningen måsteförbättras. Om det råder alltför stora skillnader på vad som utgör nätt ochjämnt Godkänd och nästan Väl godkänd kommer betygen att ses somorättvisa och således bli oanvändbara som pedagogiska verktyg. BetygetMycket väl godkänd, vilket krävs för attraktiva högskoleutbildningar, bordedessutom ha nationella kriterier för att systemet skall bli rättvist och rätt-visande.Som ett led i strävandena att uppfölja och utvärdera studieresultat förordarvi också obligatoriska nationella prov i . Dessa är ett objektivtoch rättvist sätt att mäta kunskapsnivån, så att aktiva och målinriktadeinsatser kan ges till de elever som behöver extra stöd.Alla elever skall ha tillgång till aktuella och moderna läroböcker. Dettaborde vara en självklarhet, men så är dessvärre inte fallet. Att elevers studie-intresse slocknar är inte konstigt när så många läroböcker är inaktuella och idåligt skick. Den nationella kvalitetsgranskningen 1998 underströk behovetav att stärka tillgången på goda skönlitterära och faktainriktade texter för attnå bättre resultat.Alla elever bör ha tillgång till dator med access till Internet via hög-hastighetsuppkopplingar. Datorer innebär nya pedagogiska förutsättningaroch ökade möjligheter, inte minst avseende individualiserad undervisning.Detta ställer också större krav på lärarnas kunnande. Vi förespråkar en tre-delad satsning på IT i skolan: En utbyggnad av den digitala infrastrukturen,utbildningssatsningar för lärare samt satsning på digital distansutbildning.Uppenbart är vidare att den pedagogiska forskningen kring lärande och denmoderna tekniken måste förstärkas. Behovet härav är stort.Vi anser att en modern, obligatorisk studentexamen skall införas, i en formsom arbetas fram av gymnasieskolor, högskolor, universitet och berördabranscher i samverkan. En examen är ytterligare ett sätt att kvalitetssäkragymnasieutbildningen. Det är vidare angeläget att examen ges ett sådantinnehåll att den är internationellt användbar.Gymnasieelever som inte uppnår betyget Godkänd i examensprövningenskall ges möjlighet att pröva igen.Kraven på en väl fungerande utvärdering av skolan ökar. Att granska ochutvärdera utbildningens kvalitet skall ges högsta prioritet. En kontinuerliguppföljning av skolan ställer krav på en fristående institution som är obe-roende från regering och riksdag, stat och kommun. Ingen må döma i egensak är en grundläggande princip som bör gälla även inom skolväsendet.I utredningen 2000 var man överens om att skilja mellan främ-jande och kontrollerande uppgifter. Även har ienighet föreslagit en liknande åtskillnad mellan dessa huvuduppgifter. Ung-domsskolan är givetvis också i behov av en fristående institution när detgäller att genomföra en kvalificerad utvärdering.Vi förordar inrättande av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut meduppgift att granska skolornas måluppfyllelse. Institutet skall ges i uppdrag attfokusera på och granska skolans kvalitet. Ett sådant institut kan ökautvärderingarnas trovärdighet och legitimitet i omvärldens ögon. Sverigesfrämsta skolforskare och ledande företrädare för kvalitetsmätningar skallkunna engageras i institutets arbete. Internationella kontakter och samarbetevad avser utvärdering över nationsgränserna skall vara en naturlig del avarbetsuppgiften.5 Ordning och reda i skolan- Låt eleverna ta ansvar för sina arbetsinsatser- Förbättra och förenkla kontakterna mellan skolan, eleven och föräldrarna- Ta skolans fostrande roll på allvarSkolan är en arbetsplats där elever och lärare tillbringar en stor del av sintid. Därför är det helt nödvändigt att skolan präglas av goda värden ochatt man aktivt förmedlar och skapar förståelse för de grundläggandevärderingar som ett civiliserat samhälle bygger på. Eget inflytande ochansvar är en god början för att lära sig förstå demokratiska principer ochvärderingar. Varje elev bör under sin skoltid ha någon form avansvarsuppgift eller förtroendeuppdrag.Alla skall kunna känna sig trygga i skolan. Fördomar och bristande tole-rans måste bemötas med kraft och kunskap. Alla former av mobbning skallmötas med omedelbara aktiva insatser, och skall även förebyggas på långsikt. Rektor har det övergripande ansvaret, men både lärare och elever haransvar för att skaffa sig kunskap om mobbning och vara uppmärksamma påoch ingripa när elever mobbas eller mobbar.Det är viktigt att de som arbetar i skolan visar respekt för andra. Dåligtuppförande och brott mot väl kända regler skall bemötas. Elever, föräldraroch skolan skall tillsammans komma överens om hur tillrättaläggande ellerersättning av skador skall genomföras. Skolan behöver också ett välutvecklat och smidigt samarbete mellan föräldrar, polis och sociala myndig-heter för att förebygga och ingripa vid kriminalitet.I skolan skall eleverna förberedas för vuxenlivet och härvidlag skall skolanhjälpa till med den sociala träningen. Nedsättande invektiv baserade på kön,religion, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning får inte tolereras, även omdet ibland hävdas att det tillhör "normalt ungdomsspråk".Frånvarorapporteringen måste fungera, emedan skolk är ett tecken på attnågonting är fel. Det är skolans uppgift att ta initiativ till kontakter mellanhemmet och skolan.6 Gör skolan till en dynamisk arbetsplats förlärarna- Utvidga karriärvägarna för lärare- Tillåt utbildning och erfarenhet från andra verksamheter inom lärarstaben- Öka möjligheterna att lägga ut undervisning på entreprenadUndervisning av hög kvalitet kräver duktiga lärare. Professionalism ochgedigen pedagogisk utbildning är nödvändigt, från förskolan till högreforskning. En bra skola förutsätter också att arbetsmiljön är stimulerandeför både elever och lärare. Lärarna måste få känna att de trivs på sinarbetsplats, att de har inflytande över skolmiljön, att deras insatser harbetydelse och att de får uppskattning för sitt värv.Skolan skall vara en modern arbetsplats också för vuxna. Det måste blimöjligt att söka sig vidare inom skolväsendet, genom en utvidgning avmöjliga karriärvägar som till exempel lektorstjänster. Men det måste ocksåbli möjligt att röra sig till och från skolans värld. Lärarutbildning och under-visningserfarenhet är attraktivt utanför skolan. På motsvarandesätt måste utbildning och erfarenheter från andra verksamheter välkomnas iskolan. Vidare skall lärare ha möjligheter till fortbildning, både som ettmedel att hålla sig à jour med en föränderlig kunskapsvärld och för attbibehålla gnistan och lusten till läraryrket.Fler fristående skolor och ökade möjligheter att lägga ut undervisning påentreprenad behövs. Det måste också finnas möjligheter för redan anställdalärare att skaffa sig pedagogisk utbildning på distans. Erfarenheterna frånfriskolorna visar att antalet sökande per lärartjänst är större till en friskola änvad det är till motsvarande tjänst i en skola. Vidare har detkonstaterats att möjligheterna för personal i skolan att söka sig till andraarbetsgivare är större i kommuner med alternativa skolformer. I dessakommuner existerar alltså en reell arbetsmarknad för lärare, vilket tjänar somstimulans och incitament för den enskilde. Vårt förslag om en nationellskolpeng som leder till att alla skolor får en friare ställning gör att lärarnasarbetsmarknad blir mer stimulerande.Det är viktigt att löne- och anställningsvillkoren i skolan är sådana att godainsatser premieras och att lärare ges goda möjligheter till kontinuerligutveckling i professionellt hänseende.7 Konkurrens och mångfald inom den högreutbildningen- Bryt enhetstänkandet inom den högre utbildningen- Låt studenternas fria val styra resursfördelningen- Inrätta ett virtuellt universitetSverige behöver mycket mer av högre utbildning. Den måste emellertidkunna erbjudas på ett sätt som tillgodoser höga kvalitetskrav. Mekanisk"platspolitik" riskerar att bli ett svek mot studenterna.Det är av stor betydelse att satsningar görs på regioner med väletableradekunskapskluster och att samarbetet mellan universitet, företag och entre-prenörer förstärks. Studenternas fria val och lärosätenas kvalitet skall avgöravar i landet den högre utbildningen skall växa.Det behövs mer konkurrens och mångfald inom den högre utbildningen.Enhetstänkandet måste brytas. Vi förordar därför att fler högskolor gesmöjlighet till en från staten friare och mer självständig ställning. Universi-teten och högskolorna bör själva utveckla tydliga kvalitetsinstrument ochtillåtas att på egen hand sätta kraven på förkunskaper inom olika utbild-ningar. Politiken bör inriktas på att profilera några högskolor t.ex. mot enbartavancerade utbildningar. skulle också kunna utvecklas tillett renodlat och avancerat undervisningsuniversitet.Tillgänglig kunskap blir genom informationstekniken nåbar för alla elever,studenter och forskare. Tekniken förstärker möjligheterna till individuellutbildning, anpassad efter egna behov och intressen. bör inrätta ett"virtuellt universitet" med tillgång till en bred uppsättning kurser. Universi-tetet skall genom ett upphandlingsförfarande köpa in och tillhandahållavirtuell utbildning från universitet i hela världen. av dettaslagkan spela en stor roll för utbildningen, såväl på grundutbildningsnivå somhögre upp i utbildningsväsendet.En början bör ske genom att erbjuda några utbildningar på detta sätt.Utbildningen över nätet kan också kombineras med kurser erbjudna "påplats" av olika universitet. Examen kan på detta sätt rymma element frånmånga olika lärosäten.Vi förordar att regeringen redan i budgetpropositionen återkommer med enram för ett sådant universitet.8 En forskningsmiljö i världsklass- Inrätta ett nationellt och medicin med särskilt ansvar förbiotekniken- Inrätta tre separata vetenskapsrådSverige måste sätta kunskapsutvecklingen i centrum. Ny kunskap läggergrunden för välstånd och kulturell utveckling. För att kunna sätta kun-skapsutvecklingen i fokus för de politiska besluten krävs det ett brett ochlångsiktigt perspektiv samt förståelse och respekt för de möjligheterkunskapssamhället ger oss.En kunskapsmiljö måste byggas upp underifrån, eftersom kunskapsutveck-lingen börjar tidigt i livet och fortgår därefter. Det behövs en omfattandereformering av den grundläggande och högre utbildningen, som detbehövs förändringar och förbättringar avseende skattepolitiken, löne- ocharbetsmarknadspolitiken samt boendevillkoren på ett sätt som uppmuntrarkreativitet och skapande.En bred kunskapsutveckling kräver också internationellt samarbete.Samarbetet måste utvecklas och profileras som en stat av kunskaps-mässig excellens. För att skall lyckas fordras att vårt land utvecklarunika kunskapsmiljöer för det allra mest avancerade kunnandet. Unikakunskapsmiljöer är också av betydelse för att skall kunna attraherautländska och nationella investeringar och företagsetableringar. Spets-kunnande innebär också att möjligheter att hitta internationellaallianser ökar.Som en spjutspets på det kanske viktigaste framtidsområdet föreslår vi attett och medicin, en svensk motsvarighet till det amerikanskaNational , inrättas. Den biomedicinska forskningen iSverige håller hög klass internationellt sett. Ett institut av den kaliber viföre-slår skulle kunna tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik,hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg, arbetsmiljö ochinformationsteknik. Det blir en stark forskningsfinansiär med ansvar för heladet samlade hälsovetenskapliga spektrumet. Institutet skall ha möjlighet attetablera särskilda institutioner för avancerad forskning.Vi förordar också inrättandet av tre vetenskapsråd, nämligen naturveten-skap och teknik, humaniora och samhällsvetenskap, respektive jordbruk,skogsbruk, trä och livsmedel.