mot · GO02T344 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T344av Molén, ()Det svenska vägnätetInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bygga ut de svenska delarna av den nordiska triangeln.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utbyggd infrastruktur i våra storstadsregioner.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skyndsamt åtgärda de vägsträckor som för närvarandeuppvisar hög olycksfrekvens.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det enskilda vägnätet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka anslagen för drift och underhåll i syfte att höjastandarden på vårt svenska vägnät.InledningEn väl utbyggd infrastruktur på vägområdet är en absolutförutsättning för att hela skall kunna växa ochutvecklas. Vårt läge i norra med stora geografiskaavstånd förutsätter detta.Antalet bilar ökar och därmed också kraven på hög vägstandard. Denunder senare år ökande inflyttningen till våra storstadsregioner orsakardagligen trafikstockningar. Trafiksituationen i storstadsregionerna - inteminst i - är ohållbar.Regeringens budgetproposition innehöll trots tidigare löften inga extrapengar till landets väghållning.Det kan vara så att Socialdemokraterna tvingats överge sinaplaner sedan man i förhandlingar med och tvingatsatt pruta rejält på väganslagen.Regeringen hänvisar vägproblemen till en kommande tioåriginfrastrukturplan. Den skulle ha presenterats sedan.Infrastrukturplanen är heller inte aviserad att komma under det innevaranderiksdagsåret. ökar antalet slitna och undermåliga vägar som medsin stora och täta trafik orsakar många olyckor. Vägstandarden spelar enligtalla gjorda bedömningar stor roll för trafiksäkerheten.Moderata samlingspartiet förespråkar en målmedveten förbättring av detsvenska vägnätet. Det är nödvändigt för att utveckla och därefter bibehålla engod vägstandard i hela landet.Vi vill satsa sammanlagt under de närmaste årenutöver regeringens budget. Av dessa används 14miljarder kronor inom utgiftsramen de kommande tre åren.Svenskarna är i stort behovav bilenDe långa avstånden i vårt land gör att vi svenskar är merberoende av bilen än de flesta andra européer. Drygt åtta avtio svenskar äger bil eller har tillgång till en bil. Ibarnfamiljer är bilen ännu vanligare. Mer än nio barnfamiljerav tio, noga räknat av dem, har tillgång till bil. Deklarar helt enkelt inte sin dagliga tillvaro utan bil.Två grupper av människor som kommer att köpa och använda bilen ännumer är kvinnor och pensionärer.Kvinnans dubbelroll med hem och yrkesarbete gör att hon behöver bilminst lika mycket som mannen. Aktivare och friskare pensionärer, somdessutom har haft körkort , vill inte avstå från den frihet ochrörlighet som en egen personbil ger utan fortsätter att använda den även högreupp i åldern.Åtta av tio svenskar har tillgång till bil i hushållet. Biltillgången perhushåll är större på landsbygden än i storstäderna.Källa. BilbranschenBilen dominerar heltTabellen visar hur bilen dominerar när det gäller resor i vårtland. Mer än åtta av tio resor sker med personbil. Om manockså räknar in bussresorna går nio av tio resor på väg.Resten - alltså en enda resa av tio - sker med buss, tåg, flyg,eller båt.Det här är fakta som ofta utelämnas när man debatterar om vi i Sverigeskall satsa pengarna på vägar eller järnvägar. Tabellen visar också attjärnvägens andel av det totala resandet i är mycket liten; bara 7procent. Eller uttryckt på ett annat sätt: bara sju resor av etthundra går medtåg i Sverige.Källa: bilbranschenJärnvägen är alltså ingen konkurrent till bilen. Den är dock ettviktigt komplement som behöver utvecklas och tillsammansmed övrig kollektivtrafik göras mer tillgänglig.I dag sker åtta av tio resor med bil och en av tio med buss. Det innebär attnio av tio resor sker på våra vägar.Socialdemokraternas politiksviker de svenskatrafikanternaNär den borgerliga regeringen tog över regeringsmakten 1991hade underhållet av våra svenska vägar, järnvägar och annaninfrastruktur länge varit försummat.År 1993 fastställde den borgerliga regeringens infrastrukturplansom omfattade tiden fram . skulle 100 miljarderkronor satsas på investeringar i nya vägar och järnvägar. 69 miljarderöronmärktes för nybyggnation av vägar. Dessutom påbörjades ny ochsnabbare järnvägstrafik runt och genomfördes en partiell upprustningav . Det s.k. Dennispaketet, som skulle bidra till att lösatrafikproblemen i , tillkom.Det är värt att notera att den socialdemokratiska oppositionen var mycketkritisk till den borgerliga regeringens trafikpolitik och att man frånsocialdemokratisk sida krävde ännu större och mer omfattande investeringar.Socialdemokraterna beslöt, när de sedan tog över regeringsmakten ,tvärtemot utställda löften, att drastiskt skära ner på anslagen tillinvesteringaroch underhåll av vägar och järnvägar till en nivå som var så låg att man inteens kunde klara underhållet av befintlig infrastruktur. Med denna politik harman nu devalverat stora delar av det befintliga vägnätet.Socialdemokraterna, har i regeringsställning, presenterat en nationellvägplan . Planen har emellertid i praktiken redanövergivits sedan man i förhandlingar med och Vänsterpartiettvingats att pruta rejält på väganslagen.Moderaterna satsar 30miljarder på vägarModerata samlingspartiet satsar på en målmedvetenförbättring av det svenska vägnätet. Det är nödvändigt för attutveckla och bibehålla en god vägstandard.Bra vägar krävs för att vi i skall kunna uppnå en god ekonomisktillväxt och minska antalet döda och skadade i trafiken.Moderata samlingspartiet gör en kraftfull och långsiktig satsning på vägar.Medel om sammanlagt avsätts under de närmaste åren.Denna avsättning möjliggörs genom medel som frigörs vid de privatiseringarsom vi föreslår. Av dessa används 14 miljarder kronorinom utgiftsramen de kommande tre åren.Moderat program förnybyggnation, drift ochunderhållDet nationella motorvägsnätet, vår del av den nordiskatriangeln, storstadsregionernas trafikproblem och defarligaste vägsträckorna måste ges särskild prioritet.Motorvägarna - bygg ut vår del avden nordiska av trafikarbetet sker på 140 milmotorvägar men står för av alladödsolyckor. Risken för att dödas eller allvarligt skadas itrafiken är så hög på en nio meter bredväg som är skyltad för som på enmotorväg.En fortsatt utbyggnad av landets motorvägar, inriktad på en komplettmotorvägsförbindelse mellan de tre största städerna, är nödvändig:E 6 mellan och är fullt utbyggd, men den återståendedelen av motorvägslänken till måste få ett snart färdigställande.E 4 mellan och måste på resterande vägsträckorbyggas ut med ny, säker motorväg.E18 mellan och måste på resterande vägsträckor ocksåbyggas ut med ny, säker motorväg.För att närmare knyta samman med måste återståendedel av den redan projekterade mellan och Jönköpingfärdigställas till mellan och E18 kräver en kraftig upprustning ochmåste delvis även byggas ut med fullvärdig motorvägsstandard.Föreslagna utbyggnader är väl motiverade med hänsyn till de storanationella och internationella volymerna av gods och människor somtransporteras på de angivna sträckorna. Även den förbättrade säkerheten,miljön och vägarnas betydelse för näringsliv, sysselsättning, turism och detrörliga friluftslivet, motiverar mer än väl de föreslagna satsningarna.Utbyggnaden av storstadsregionernastrafiksystem - gör något åtStockholms trafikproblem nuStorstadsområdena behöver särskilda trafiklösningar och nyaförbifarter och genomfartsleder, som gör det möjligt attförkorta restiderna och underlätta godsflödet till och frånregionernas tätbefolkade centra. En omedelbar effekt av ettförbättrat trafikflöde i storstadsregionerna är minskadeutsläpp och en ökad trafiksäkerhet.Storstockholm har mycket allvarliga trafikproblem. Långa köer ochtrafikstockningar leder redan till betydande ekonomiska förluster och till storamiljöproblem. finns det väl utvecklade projekt som, om de kom tillutförande, väsentligt skulle underlätta trafikförsörjningen.Det är angeläget att de nödvändiga investeringarna i Stockholmsregionenskyndsamt kommer till stånd. Även i och hartrafiksituationen kraftigt försämrats och nya satsningar måste till för att lösaett begynnande trafikkaos. Hur detta skall kunna genomföras kräveremellertid speciella överväganden och finansieringsformer.Regeringen bör ta initiativ för att snabbt bidra till att bringadessa frågor till en lösning.De farligaste vägsträckorna måsteåtgärdasRegeringen har medvetet avstått från att underhålla vägnätetsamt att bygga nya vägar. Detta kommer med storsannolikhet att innebära att många människor kommer attförolyckas och skadas på vårt svenska vägnät.Den av fastlagda nollvisionen kommer inte att förverkligas medden förda politiken.En hög vägstandard är som tidigare nämnts den bästa förutsättningen attuppnå ökad trafiksäkerhet.Att genom nedsatta hastigheter komma runt trafikfaror anser vi bara varaen temporär lösning. För att långsiktigt komma till rätta med de stigandeolyckstalen krävs upprustning av det befintliga vägnätet. Det är viktigt att devägsträckor som uppvisar hög olycksfrekvens skyndsamtåtgärdas.De enskilda vägarna - en stor ochviktig del av trafikens "blodomlopp"har standarden på det enskildavägnätet, till vilket det utgår statsbidrag, kraftigt försämrats.På många håll har själva vägkroppen demolerats och fordraren fullständig rekonstruktion. Det finns även ett stort behovav att byta broar och trummor vid vattendrag där bärighetenidag är alltför dålig. De försämrade statsbidragen ikombination med minskade kommunala bidrag till enskildavägar har starkt bidragit till den mycket allvarliga situationen.Enskilda vägar med statsbidrag har stor betydelse för utvecklingen pålandsbygden och för näringslivet. Drift- och underhållskostnaderna avenskilda vägar har genom de ansvariga väghållarna kunnat, jämfört medstatliga, hållas på en betydligt lägre nivå. Tillsammans talar detta för attstatsbidrag till enskilda vägar är en viktig och riktig satsning.Vikten av drift och underhållÄven om ett väl utbyggt system av motorvägar är ryggraden idet svenska vägnätet måste hela det övriga vägsystemet hållaen, för säkerheten och framkomligheten, godtagbar nivå.Standarden på det nationella stamnätet, övriga riksvägar ochmotortrafikleder måste också vara hög. Detsamma gäller dekommunala vägarna, vars underhåll hållits tillbaka underflera år på grund av kommunernas svaga ekonomi. Eftersomden största delen av alla körda kilometer sker på dettavittförgrenade vägnät, är en hög standard avgörande för attsäkerställa effektiva och trygga transporter i vårt land.En upprustning av det övriga vägnätet är så mycket mer betydelsefulleftersom detta utsatts för minskade anslag. Viktiga delar avdetta vägnät visar upp en lång rad brister som t.ex. tjälskadeproblem.Dåligt underhåll av grusvägar och bristfällig dränering orsakar stora förlusteroch skador för enskilda bilägare och trafikutövare.Stockholm den 29 september 2000Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()