mot · GO02A244 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A244av , Bo (m)Ett land att växa i1 SammanfattningDenna motion handlar om förmåga att skapa möjligheter för allamänniskor att förverkliga sina ideal och livsdrömmar. Det handlar igrunden om samhällets förmåga att skapa så bra villkor som möjligt förindividens personliga växt.Rörlighetens betydelse för möjligheterna till personlig växt kan inteöverskattas. En bra grundutbildning tillsammans med sunda samhällsnormersom belönar arbete och kunskap utgör en viktig bas som främjar social ochgeografisk rörlighet.Så är det inte i . Tudelningen på arbetsmarknaden är påtaglig,liksom ett växande antal människor som är hänvisade till ettbidragsfinansierat utanförskap. Att inte kunna få ett arbete skapar socialdesperation och maktlöshet.Detta ställer krav på en politik som förmår bryta denna utveckling. Ettdynamiskt samhälle måste våga pröva nya vägar. Viktiga strukturellareformer såsom avregleringarna inom bl.a. telemarknaden och finansiellamarknader lade en viktig grund för det svenska IT-undret.På motsvarande sätt måste framtidens utmaningar mötas. Det handlar bl.a.om att skapa ett individ- och samhällsklimat som ger alla möjligheter attväxa. Grunden läggs i skolan. Att skapa en miljö som stimulerar företagandeoch entreprenörskap. Att bryta utanförskapet och uppgivenheten. Att läggaom arbetsmarknadspolitiken. Alla människor skall ha möjlighet att kunnaförsörja sig själva.Detta kräver bl.a. genomförande av följande reformer:- En modern inkomstskattereform. Den statliga inkomstskatten avvecklassuccessivt.- Stimulera riskkapital och nytänkande.- Skapa en kunskapsnation i världsklass. Alla skolor skall vara fria skolor.- Genomför en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Konstladeåtgärder och bidrag tas bort. Satsa på en modern yrkesutbildning ochlärlingsutbildning.2 Innehållsförteckning3 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av reformer för att bryta det växande utanförskapetoch tudelningen av Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att möta framtidens utmaningar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av att skapa ett dynamiskt samhällsklimat.4. beslutar om en modern inkomstskattereform i enlighet medvad som anförs i motionen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av att skapa en kunskapsnation i världsklass.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av att skapa förutsättningar för arbete åt alla.37. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av att skapa trygghet i förändringen.8.1 Yrkande 4 hänvisat till SkU.2 Yrkande 5 hänvisat till UbU.3 Yrkande 7 hänvisat till SfU.4 InledningDenna motion handlar om förmåga att skapa ett samhälle däralla människor ges chansen att förverkliga sina ideal och livsdrömmar. Igrunden handlar detta om att skapa så bra villkor som möjligt förindividens personliga växt. Först när samhällsklimatet är sådant attindividerna tillåts utveckling blir samhället bättre.En bra grundutbildning, tillsammans med sunda samhällsnormer sombelönar arbete och kunskap, utgör en viktig bas som främjar social ochgeografisk rörlighet. Rörlighetens betydelse för möjligheterna till såvälpersonlig växt som nationens tillväxt kan inte överskattas.Nuvarande internationella utveckling pekar entydigt på betydelsen avklusterbildningar där spetskunskap, företag och kapital samlas inom ettbegränsat geografiskt område i syfte att skapa verksamhet av högstainternationella klass. är världsledande inom mobilkommunikation och internationellt framgångsrikt inom den medicinskaforskningen. Inom några begränsade områden har förbättringar attutveckla. Att dra till sig kompetenscentra bidrar tillsammans med en bragrundläggande utbildningsnivå och infrastruktur till framgångarinom dessa områden.Steget in i den nya internationaliserade ekonomin ställerkunskapsbildningen i centrum. Ingen människa skapas lik den andra.Människors olikheter främjar utveckling och framåtskridande. Alla individersväg till kunskap och utveckling är unik. Människor lär sig olika saker, olikafort och olika mycket. Alla har olika bakgrund och uppväxt, intressen ochambitioner. Alla individers förutsättningar, intressen och mål är därmed olika.Detta ställer krav på en politik som förmår skapa så gynnsammaförutsättningar som möjligt för alla. Alla måste få möjlighet att växa. Allerfarenhet och kunskap skall tas tillvara.Så är det inte i dagens . Tudelningen på arbetsmarknaden ärsmärtsamt synlig, liksom ett växande utanförskap bland de individer som intefår chansen till ett meningsfullt arbete. Många hänvisas till ettbidragsfinansierat utanförskap. Att inte kunna få ett arbete skapar socialdesperation och maktlöshet, känslor som lätt kan leda till avståndstagande ochuppgivenhet.Det politiska beslutsfattandet måste enligt vår mening mer handla om attge människor verktygen för att påverka sina liv än om att exempelvisslentrianmässigt satsa ytterligare miljarder i ineffektivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det skall alltid löna sig ekonomiskt attarbeta. Alla människor skall ges förutsättningar att kunna växa.Ibland kan det vara bra med en sund skepsis mot det nya och oprövade.Men ett dynamiskt samhälle måste också våga pröva nya vägar. Viktigastrukturella reformer, som avregleringarna inom bl.a. telemarknaden,elmarknaden och finansiella marknader, lade en grund för det svenska IT-undret. Friskolorna och bemanningsföretagen är goda exempel på hur enoerhörd kreativitet och förnyelse givits utlopp på utbildnings- respektivearbetsmarknadsområdet. Dessvärre har Socialdemokraterna nästanundantagslöst i början motsatt sig denna typ av dynamiska reformer.Utrymmet måste nu vidgas för förnyelse inom fler områden. I avsnitt 5"Bilder av " redovisar vi fakta från oberoende källor som visar hursituationen ser ut i dagens . Därefter följer avsnitt 6 "Att mötaframtidens utmaningar" som handlar om rörlighetens och dynamikensbetydelse både för den enskilde individens möjligheter till utveckling och förnationens förutsättningar att skapa trygghet, tillhörighet och tillväxt åt sinamedborgare. I det avslutande avsnittet 7 lägger vi fram ett reformprogram föratt skapa de förbättrade förutsättningarna för ett land att växa i, med bevaradtrygghet i förändringen.5 Bilder av Sverige5.1 Utanförskap och tudelningDen svenska arbetsmarknaden är tudelad. Inom vissa sektorer råder akutbrist på yrkesutbildade och på högutbildade akademiker. ärarbetslösheten fortfarande omfattande bland lågutbildade och blandpersoner med invandrarbakgrund.Bristen på arbetskraft är geografiskt och kompetensmässigt avgränsad.Arbetslösheten är ett större problem utanför storstädernas ochuniversitetsorternas citykärnor och villaområden. Den regionalpolitiskautredningen drar slutsatsen att den som vill försäkra sig om ett jobb börbosätta sig i , , eller på en annan ort med ettuniversitet.Arbetsmarknadsläget har förbättrats påtagligt, särskilt under det senasteåret. beräknas sysselsättningen öka med ca 75 000 personer och nästa årmed ca 50 000. Den officiella öppna arbetslösheten beräknas enligt AMSminska till och till nästa år.Trots förbättringen är det emellertid förskräckande många människor somalltjämt saknar möjlighet att ta ansvar för sin egen försörjning. Det saknas ca400 000 jobb för att lika många skall ha ett arbete som år 1990.Under samma tidsperiod har den arbetsföra befolkningen ökat med närmare200 000 personer. Det innebär följaktligen att det behövs 600 000 nya jobbför att sysselsättningskvoten skall vara densamma som ! ("Påspaning efter de jobb som flytt", Svensk handel samt SCB)5.1.1 En miljon svenskar står utanför arbetsmarknadenMer än 1 000 000 svenskar i arbetsför ålder saknar ett arbete. Läggsdärtill de som studerar inom det s.k. ökar antalet medytterligare ca 100 000 människor.Statistiska centralbyrån (SCB) angav antalet öppetarbetslösa till 222 000 individer eller av arbetskraften. Antaletpersoner i olika arbetsmarknadspolitiska program uppgick till knappt 100000, vilket motsvarar av arbetskraften. Sammantaget ger detta enarbetslöshet på ca 320 000 personer eller av arbetskraften.Utöver denna officiella statistik finns det ytterligare ca 650 000 individersom står utanför arbetsmarknaden. Latent arbetssökande kallas de personersom både vill och kan ta ett arbete, men som inte söker aktivt. Till gruppenhör också heltidsstuderande som söker arbete. Enligt SCB och Svensk Handelfinns det ca 108 000 latent arbetssökande.Arbetssökande är ett begrepp som beskriver individer som befinner sigmellan "vanlig" arbetslöshet och utslagning från arbetskraften. Det finnsenligt SCB och ca 50 000 individer i gruppenarbetssökande.Långvarigt sjuka och förtidspensionerade är människor som inte finns medi någon statistik alls som rör arbetsmarknaden. Detta trots att det finns ettvisst samband mellan situationen i stort på arbetsmarknaden och attmänniskor blir långvarigt sjuka eller förtidspensionerade. SCB och SvenskHandel uppskattar antalet långvarigt sjuka eller förtidspensionerade till ca300 000.De som är ålders- eller tjänstepensionärer (exklusive de som är äldre än 64år) syns inte heller i någon statistik som rör arbetsmarknaden. I den gruppenfinns det ca 50 000 personer.5.1.2 Många långtidsarbetslösaLångtidsarbetslösheten sjunker men det går långsamt. vardrygt 55 000 personer långtidsarbetslösa enligt AMS. Det var 2 700 färreän men med oförändrad takt skulle det ta innanalla var tillbaka i arbete.Hälften av alla långtidsarbetslösa är och en av fyra äröver . Internationellt sett har varken lyckats åstadkomma mycketbra eller mycket dåliga resultat när det gäller att få långtidsarbetslösa iarbete.Enligt befinner sig på plats 8 av 14 undersökta länder. USApåvisar absolut bäst resultat med långtidsarbetslösa satt irelation till det totala antalet arbetslösa.5.1.3 högre arbetslöshet bland invandrareArbetslösheten är högre bland individer medinvandrarbakgrund än för personer födda i . Detta trots att antaletföretag som drivs av invandrare har tredubblats . Vartfemte nytt företag i startas av invandrare.Av de personer som invandrade har ungefär fem av tio individersysselsättning. Bland dem som invandrade efter 1995 är endast tre av tio iarbete. Motsvarande siffra för hela befolkningen är enligt AMS mellan sjuoch åtta av tio individer i sysselsättning.Sverige ligger, vad gäller arbetslösheten bland invandrare, dåligt till ijämförelse med övriga länder i . Kvoten mellan andelen utländskamedborgare av de arbetslösa och andelen utländska medborgare avarbetskraften var 2,5 i . Detta gav plats 14 av 17 undersökta länder. (OECD-statistik, 1998)5.1.4 Ökat antal unga med invandrarbakgrund slås ut redan iskolanSkolverkets rapporter visar att ca fyra av tio elever medinvandrarbakgrund inte fullföljer sina gymnasiestudier inom fyra år.Trenden är tydlig. Avhoppen från gymnasieskolan har ökat under 1990-talet.En förklaring till detta är problemen i . ficken av tre elever i med invandrarbakgrund betyget Icke godkänd isvenska 2 och blev därmed inte ens behörig till gymnasieskolans nationellaprogram.Ungdomar som invandrat när de var äldre än har avsevärt lägrebetyg i matematik och i genomsnitt än andra ungdomar. Skillnaderna är -enligt Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () -anmärkningsvärt stora.I är utvecklingen ännu mer skrämmande. Aktuell statistik visar attungefär en av tre grundskoleelever i inte uppnår betyget Godkänd i etteller flera ämnen. Skillnaderna mellan olika stadsdelar bara ökar. I Rosengårdlämnar sex av tio elever utan betyget Godkänd i ett eller fleraämnen.5.1.5 En svartvit arbetsmarknadExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar i rapporten från skola till arbete (Ds 2000:47) att ungdomar medinvandrarbakgrund har en betydligt svårare situation på arbetsmarknadenän svenska ungdomar.ESO-rapporten konstaterar att ungdomar med utländsk bakgrunddiskrimineras på arbetsmarknaden, får sämre betyg, hoppar av sinagymnasiestudier dubbelt så ofta som andra ungdomar samt ärver föräldrarnasarbetslöshet. Trenden är tydlig. Problemen ökar stadigt och är omfattande.Inte mindre än en fjärdedel av befolkningen har någonform av utländsk efter att ungdomarna slutat har både de som självainvandrat och de som är födda i med två utlandsfödda föräldrar högrearbetslöshet och lägre sysselsättning än andra ungdomar. Arbetslöshetsriskenär dubbelt så hög för dem som är födda i , eller ,även fast dessa ungdomar hade bättre betyg från än andraungdomar med invandrarbakgrund.5.1.6 Val av skola - ett medel att bryta segregationenEn undersökning från visar att en större andel barn som går ifriskola har föräldrar med invandrarbakgrund än elever i kommunalaskolor. Tre av tio friskoleelever har föräldrar som är födda utomlandsmedan motsvarande siffra för barn i kommunala skolor är en av sex.Föräldrar med barn i friskolor anser sig ha betydligt större möjligheter attpåverka arbetet i skolan jämfört med föräldrar med barn i kommunala skolor.Möjligheten att faktiskt påverka utnyttjas i större utsträckning av föräldrarsom har barn i friskola.5.1.7 Bidrag är ibland lönsammare än arbeteI rapporten (1997:73) visar att det finns mångaorsaker till arbetslöshet och bidragsberoende. En viktig faktorsammanhänger med drivkraften att arbeta. Dessa bestäms delvis av hurreglerna för sociala ersättningar, skatt på arbete och bidrag utformas. Ominkomsten vid arbete inte är märkbart högre än sociala ersättningar kandet negativt påverka viljan att arbeta.ESO:s undersökning pekar på att det finns arbetslöshetsfällor i . Enförsiktig beräkning visar att 13 000 av de arbetslösa vid en återgång i arbeteinte skulle få en bättre ekonomisk standard. Och att en av tre arbetslösa påkort sikt har små ekonomiska motiv att återgå till arbete. Dessa har ofta 90-99procent i ersättningsgrad av tidigare levnadsnivå.Enligt beror de inkomstskillnader som finns mellan arbetslösa ochförvärvsarbetande i hög grad på andra faktorer än arbetslösheten. Arbetslösahar, enligt , en ekonomisk standard som motsvarar avstandarden bland förvärvsarbetande (med undantag för ensamstående utanbarn).5.1.8 Social snedrekrytering till högre utbildningDen sociala snedrekryteringen till högre utbildning är fortfarande ungefärlika omfattande som den var i slutet av 1960-talet.I de ungdomsgrupper som valde mellan vidarestudier och förvärvsarbete hade sex av tio barn till akademiker eller högretjänstemän påbörjat högskolestudier . Bland ungdomar medlågutbildade föräldrar var motsvarande siffra endast en av tio.I årskullen födda var den relativa chansen att påbörja högre studiersju gånger högre för ungdomar från tjänstemannahem än för individer frånarbetarhem.I en internationell jämförelse är långt ifrån den nation som är bästnär det gäller att motverka social snedrekrytering till högre utbildning. I ,, , och är det en betydligt större andelungdomar vars föräldrar är lågutbildade som påbörjar högskolestudier än iSverige.5.2 Brist på yrkes- och högutbildad arbetskraftDet blir alltmer tydligt att många företag har problem att rekrytera kunnigoch utbildad arbetskraft. Detta visar Svenska arbetsgivareföreningens(SAF) företagsenkät för . Tre av fyra företag som rekryteradepersonal hade problem och svårigheter att få tagpå utbildad arbetskraft. I ett fall av fyra misslyckades rekryteringen. Detmotsvarar minst 26 000 uteblivna arbetstillfällen.Bristen på utbildad arbetskraft syns tydligt inom IT och telekom, sjukvård,teknik-jobb i verkstäder och inom byggnadsbranschen. Sjuksköterska är detyrke som har lägst andel sökande per plats.Inom IT och telekom uppgår bristen till minst 60 000 personer och denkommer att öka. Även inom verkstadsindustrin växer bristen på arbetskraftallt snabbare. För metallvaruföretag och leverantörer till bil- ochmaskinindustrin är bristen på yrkesarbetare och tekniker över 40 procent.Inom byggnadsbranschen uppger sex av tio företag att de har problem medrekrytering av utbildad respektive yrkeserfaren arbetskraft. Ungefär hälften avföretagen anger att detta kommer att skapa flaskhalsar i produktionen. Inomden privata tjänstesektorn är motsvarande siffror att fyra av tio företagupplever rekryteringsproblem. Tre av tio företag uppger att detta kommer attmedföra problem med flaskhalsar.En av förklaringarna till bristen på arbetskraft är att lider brist påyngre högutbildade akademiker. Fakta från visar att befinnersig på plats 21 av 25 när det gäller antal personer med minst treårighögskoleutbildning. Vårt land ligger på plats 15 av 21 när det gäller antaletpersoner med minst treårig naturvetenskaplig eller tekniskhögskoleexamen.Att jämföra situation med belyser de svenskaproblemen. I är i inskrivna ihögskolan medan motsvarande siffra i är . utbildarårligen ca 7 000 civil- och högskoleingenjörer. Motsvarande siffra i Sverigeär knappt 5 000. utbildar alltså fler ingenjörer inom enhälften så stor befolkning.5.3 Företagsflytt och kunskapsflyttFöretagsflytt från är ett problem. Flera viktiga företag har redanflyttat strategiska resurser som huvudkontor, stabsfunktioner ellerforskningsenheter från . ABB, AGA, , , ,Nordbanken, PLM, , , Stora, , Tetra är några exempel. Så sent som för sedanrapporterades att nu också utlokaliserat sitt mobilhuvudkontortill London.I mitten av 1980-talet arbetade majoriteten av de anställda i svenskabörsföretag inom landet. återfinns tre av fem utomlands. En fjärdedel avsvenska multinationella företags forsknings- och utvecklingsarbete sker iutlandet. har utlandsägandet tredubblats.Fler och fler svenskar flyttar utomlands. flyttade 12.600 svenskamedborgare från landet. hade denna siffra stigit till 24.600 vilket idet närmaste innebär en fördubbling. av dessa utgjordes avyngre människor i åldern 20-39 anger att åtta av tio blivande civilingenjörer,naturvetare och systemvetare vill arbeta utomlands. Av dessa var över entredjedel beredda att stanna utomlands i minst 20 år.År 1997 flyttade 863 civilingenjörer utomlands. Det är fyra gånger fler änmotsvarande siffra . Utflyttningen av civilingenjörermotsvarade ungefär en fjärdedel av examinationen.5.4 Minskad rörlighet och oförändrad sysselsättningNärings- och teknikutvecklingsverket () anger i rapportenatt rörligheten påarbetsmarknaden har försämrats avsevärt . Rapportenvisar att andelen individer som flyttar till annan ort i syfte att arbeta harhalverats mellan åren 1987 och 1996.Rapporten från visar också att andelen arbetslösa som utbildat sighar halverats. Rörligheten mellan olika branscher har också halverats.Andelen sysselsatta som bytt jobb har minskat och detta i entid då betydelsen av att kunna byta yrkesinriktning blir allt större.International Institute for Management Development () visar attSverige hamnar på plats nio av tio undersökta länder gällandearbetsrättsreglernas flexibilitet. , och har demest flexibla arbetsrättsreglerna och och de mest stelbentasystemen.Fakta från visar att sysselsättningsutvecklingen i i relativatermer varit oförändrad netto . Som en jämförelseökade sysselsättningen netto i , i och 9procent inom EU.5.5 Liten belöning för arbete, kunskap och utbildningDe verkliga arbetskraftskostnaderna har ökat dubbelt såsnabbt i som i USA.I slutet av 1980-talet hade den tredje högsta arbetskraftskostnadenav femton undersökta . hade denna position i ställetblivit plats åtta och 1999 plats sex bland femton undersökta länder.Trots dessa relativt sett höga arbetskraftskostnader betalar sig hårt arbeteoch långa studier dåligt i . Skatt på arbete i är den näst högstaav tio undersökta . Endast uppvisar en högre skatt påarbete. Med skatt på arbete avses såväl inkomstskatt och löntagarens socialaavgifter som arbetsgivaravgifter.Av tio undersökta länder har den minsta genomsnittligalöneskillnaden mellan universitetsutbildade respektive personer medgymnasieutbildning. Om marginalskatterna tas med i jämförelsen försämrassituationen ytterligare för . (Källa: )I är den genomsnittliga löneskillnaden mellan enuniversitetsutbildad och den som endast har gymnasieutbildning.Motsvarande siffra i är . Skatten på arbete är därtill lägre iFinland än i Sverige.En rapport från visar att bruttolönerna utvecklatssämre för samtliga akademikeryrken än för industriarbetarna under perioden1975-1998. hade en gymnasielärare efter examen lägrebruttolön än en industriarbetare. Samtliga sju undersökta akademikeryrkenhade en lägre ekonomisk standard än industriarbetarna när skatt, nödvändigafasta utgifter och studiemedelsavgiften betalats.5.6 En arbetsmarknadspolitik med problemDen traditionella svenska arbetsmarknadspolitiken leder alltför ofta tillundanträngning av ordinarie jobb och till att långtidsarbetslösa låses fast iaktiviteter som inte leder till något nytt () visar i rapporten(2000:2) att för varjehundratal deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som bygger påsubventionerad sysselsättning försvinner 70 ordinarie jobb.Regeringen anger själv i budgetpropositionen att den yrkesinriktadearbetsmarknads-utbildningen alltför ofta inte leder till önskat resultat: "...Denabsolut största delen, , återfanns i ny förberedande utbildninginom . Det tyder på att många personer cirkulerar mellan enklareutbildningar som inte leder till arbete." (Budgetpropositionen , uo13, sid 25)(2000:3) indikerar attdeltagande i ungdomspraktik eller arbetsmarknadsutbildning för unga ledertill såväl lägre inkomster som lägre sannolikhet att hitta en anställningjämförtmed om personen fortsatt söka arbete som öppet arbetslös.Arbetsmarknadsutbildning verkar dessutom medföra lägre sannolikhet attpåbörja studier.Enligt reglerna för arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktikförväntas deltagarna vara aktiva sökare av arbete även de deltari arbetsmarknadsåtgärden. Fakta visar på det motsatta förhållandet.När det gäller traditionell arbetsmarknadsutbildning för äldre individer ärresultaten blandade. Utfallet är varken bra eller dåligt. Av dem som deltog iutbildningen fullföljde . Sex av tio har fått ett arbete sex månaderefter utbildningens slut. Träffsäkerheten i utbildningarna, d.v.s. i vilkenutsträckning den enskilde individen erhållit ett arbete inom eller nära detyrkesområde de utbildats för, uppgår till ungefär 75 procent.5.7 Framväxten av bemanningsföretagBemanningsbranschen på den svenska arbetsmarknaden har vuxit medöver 1994.Ungefär 24 000 personer var sysselsatta i bemanningsföretag 1999. Detmotsvarar av arbetskraften. Det är en förhållandevis låg siffra ijämförelse med övriga EU-länder. Inom EU ligger snittet så högtoch i är av arbetskraften sysselsatt ibemanningsföretag.Lagändringen som legaliserade privat arbetsförmedling hartillsammans med förändrade mönster inom arbetslivet medfört en ny ochpositiv syn på bemanningsföretagen. Bemanningsföretagen skaparmöjligheter till ökad flexibilitet och ger nya grupper en bättre chans attkomma in på arbetsmarknaden.Bemanningsföretaget skall i ansvara för ett projekt somsyftar till att hitta arbete åt långtidsarbetslösa invandrare. Projektet ärupplagtså att bemanningsföretaget får mer betalt ju bättre resultaten blir. Dennabetalning framstår som blygsam i förhållande till vad sedvanligaarbetsmarknadspolitiska åtgärder kostar. få ut 50av 100 långtidsarbetslösa i arbete får de . Det motsvarar 8 000kronor per person och arbete. Får alla 100 långtidsarbetslösa ett arbete fårföretaget . Det motsvarar per person ocharbete.5.8 Svenska kunskapskluster i världsklassWorld har sammanställt vilka av 60 undersökta nationersom är mest konkurrenskraftiga. Det land vars ekonomi anses som mestkonkurrenskraftig är följt av och . hamnarpå sjunde plats. Undersökningen har också rankat länderna eftertillväxtskapande konkurrenskraft. rankas här som etta och Singaporesom tvåa.En annan undersökning från rankar som det förnärvarande bästa tillväxtlandet i världen. I undersökningen tas hänsyn till defem faktorer som bedöms vara viktigast för den framtida tillväxten. Sverigehamnar i topp avseende den tekniska utvecklingen.