mot · GO02U609 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U609av Wegestål, ()Svensk utrikespolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerhets- och utrikespolitik.MotiveringDen hölls val i FörbundsrepublikenJugoslavien. Valet förlöpte mycket lugnt. Det serbiskamedborgarna utnyttjade sina demokratiska rättigheter i storutsträckning. Valdeltagandet uppskattas till över 70 procent.Oppositionen har gjort stora framsteg och verkar kunnabesätta presidentposten. Enligt den federalt valdavalkommittén, som består av ledamöter från de partier somdeltog i valet, är det slutliga valresultatet ännu inte klart.Valet som uppmärksammades i hela världen var en storseger för det av västmakternas bombningar och sanktionerhårt drabbade folket. Det genomfördes med stor värdighet.Västmakterna hade ställt stora förbättringar i sikte för landet om valetresulterar i att den av väst fördömde och för folkmord i Kosovo anklagadepresidenten förlorar sin post. Hoppet står nu till att folkets vilja kommer attfåråda och att dess stöd kommer att leda till att de valda företrädarna fårmöjlighet att skapa ett land som har möjlighet att utvecklas igen som ettsjälvständigt land. Förhoppningsvis kommer de två stora partierna,socialisterna och den oppositionella koalitionen, att finna vägar tillsamarbete.Oppositionsledaren har fått stort förtroende bland folket genom att inte helt gåväst till mötes.Det är nödvändigt att EU nu häver sanktionerna, som annars kommer attdrabba befolkningen hårt under den kommande vintern. Det råder brist påmånga av de viktigaste livsmedlen och den gångna varma och torrasommaren har bara givit hälften av en normal skörd. En tiondel av landetselva miljoner innevånare är beroende av Röda korsets dagliga soppransoner. Isoppkön står människor från alla sociala grupper, civilingenjörer, lärare ocharbetare. En miljon människor är arbetslösa och landet bär tyngstaflyktingbörda, var tionde innevånare är flykting. Efter Natos övertagande avKosovo har fått mottaga omkring 300 000 nya flyktingar, serber ochandra etniska minoriteter som drivits ut ur Kosovo av den albanskabefolkningen. Kosovo är i det närmaste ett etniskt rent område. Serbiendäremot är det enda verkligt multietniska området på , med mer äntjugo etniska grupper eller nationaliteter. EU:s flyktingpolitik sägs bygga påatt hjälpa flyktingar som finns i närheten av det egna landet. I hardetta inte skett.USA:s, Natos och EU:s generösa penningerbjudanden inför detjugoslaviska valet skall ses i relation till vad de åsamkat landet i form avsönderbombade bostadshus, sjukhus och fabriker, sönderslagen infrastruktur,totalförstörda broar, järnvägar och kraftverk. Sanktionerna har blockeratutländska investeringar och försvårat för utländska företag att verka i landet.Sammantaget har detta skapat en sextioprocentig arbetslöshet.De erbjudna summorna framstår som ganska blygsamma i förhållande tilldet mänskliga lidande som det mot folkrätten stridande långabombanfallet förorsakade det suveräna lilla landet . EU:ssanktioner är en fortsättning av kriget och stårnär det gäller civilbefolkningens lidande inte detta långt efter.Sveriges uppställning på allt detta kan verka förvånande i synnerhet irelation till den freds- och säkerhetspolitik som tidigare varit käntför,t.ex. engagemanget för folket i . Varför är då den svenskamedkänslan med det serbiska folket inte lika stor och deras död och lidandeinte lika upprörande som andras och varför utgör det inte en grund förprotester?I har , professor i medie- ochkommunikationsvetenskap vid givit en förklaring. Hanmenar att någon skillnad som kan motivera att reagerar så olika pådessa krig inte finns. Att den fördömde handlandei men visat stor förståelse för stormakternas militära angrepp på denlilla suveräna staten beror på ändrade strukturer. är numed i EU. Vi visste när vi gick in i EU att vi inte kunde behålla denutrikespolitik vi haft som enskilt land, utan måste ge avkall på en del för attistället kunna påverka i ett större område. dominerar på det militäraområdet och även på det ekonomiska och det mediala. Angreppet påJugoslavien var ovedersägligt ett brott mot etablerad internationell rätt ochettexempel på att - med stöd av de viktigaste västmakterna - både harstyrka och beredskap att utöva hegemonisk makt i den nya världsordningen,säger . De flesta länderna i EU är med i Nato. kan inte intaen annan ställning än dessa länder. Dessutom gör dominans att EU-ländernas regeringar gärna lyssnar till det som sägs i Washington.Konsekvenserna av detta har inte diskuterats offentligt.Ett tydligt exempel är beslutet att hemligstämpla hela den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), som togs i EU , där den tidigareNatochefen numera är chef. Det var inte utan tvekan somSverige anslöt sig till GUSP. Många trodde kanske att det fanns en möjlighetatt med detta i någon liten mån balansera totala makt över Europa.Beslutet om hemligstämplingen av det säkerhetspolitiska området där Sverigetidigare intog en särställning visar dock att har ett betydande inflytandeockså på EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska ställningstaganden.När bombningarna inleddes mot angavsskälet vara att inte ville skriva på det s.k. Rambouilletavtalet.Beslutsfattarna i de berörda parlamenten visste inte vad "avtalet" innehöll. ISverige fick vi se på TV att våra främsta företrädare visade djup förståelse föratt det var nödvändigt att bomba , som inte velat skriva på.När sedan flyktingarna dök upp i TV-rutan blev detta retroaktivt skälet tillatt bombningarna inleddes. Det råder nu knappast längre några tvivel om attden kosovoalbanska flyktingvågen accelererade efter det bombningarnainleddes (se bl.a. artikel i , 21/9, under rubriken författad av den amerikanske ).Det går bra för . Svenska folket får det allt bättre och kan glädja sigåt att bo i ett land som befinner sig i en topposition i många sammanhang.Invaggar vi oss då i en föreställning att vi aldrig kan bli utsatta för någonannans oberäkneliga vrede fast vi upplevt hur makt ersätter rätt?Med anledning av det ovan nämnda vill vi understryka vikten av attregeringen vinnlägger sig om att freds- och säkerhetspolitiken görs tydlig, såatt medborgarna kan tro på sina möjligheter att i allmänna val påverka det sättsom styrs på. är inte medlem i Nato och har så sent som i denregeringsdeklaration som framlades klartdeklarerat att alliansfriheten är fundamentet i svenskutrikespolitik. Trovärdigheten i en sådan avsiktsförklaring undergrävs omSverige, som i fallet Natos bombkrig mot ,indirekt ger sitt erkännande till aktionen. bör därför i EU och andrainternationella fora klart deklarera att militär- och säkerhetspolitiskainsatser isuveräna stater bara kan komma i fråga under synnerligen speciellaomständigheter och endast om aktionerna ifråga är sanktionerade av FN.Om intresset för den förda politiken och deltagandet i allmänna valständigt sjunker är det ett tecken på att det inte känns meningsfullt attengagera sig, vilket är ett mått på att demokratin inte fungerar.Stockholm den 28 september 2000Karin Wegestål (s)()