ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So215av , ()Samordning av handikappolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av delegation för samordning av handikappolitikenMotiveringSverige har aktivt medverkat till framtagande ochuppföljning av för att tillförsäkramänniskor med funktionshinder jämlikhet och delaktighet.Också andra nationella dokument och politiska utfästelserhar tydligt uttalat ambitionen om ett samhälle för alla.Många kommuner har tagit fram handikappolitiska program.Svensk ekonomi har varit föremål för en hårdsaneringspolitik. Såväl stat, landsting som kommuner har tvingats görakraftiga nedskärningar, bl.a. på handikappområdet. Varje nivå har gjort sinanedskärningar utan att hänsyn tagits till andra nivåer, vilket resulterat i enohållbar situation för de handikappade.- Stöd i ordinärt boende för personer t o m har minskat från 24 per10 000 inv. 1995 till 22 per 10 000 inv. 1998.- Enligt länsstyrelserna har en tredjedel av kommunerna gjort försämringarpå handikappområdet på grund av åtstramningar.- Lagarna om färdtjänst och riksfärdtjänst saknar specifika målformuleringaroch det är enligt regeringen därför svårt att mäta måluppfyllelsen.- Heminstruktörsverksamheten som är viktig för synskadades möjligheter attklara av grundläggande saker själva har också mött nedskärningar.- Hjälpmedelssortimentet minskar i omfång, som avgifterna pådetta område höjs.För att komma tillrätta med situationen behövs ett forum därman kan diskutera dessa frågor, vilket skaresultera i ett "samhällskontrakt", där ansvarsfördelning,samordning, resurser och ett brukarinflytande stadfästs. Idenna delegation ska stat, landsting och kommun finnasrepresenterade.Stockholm den 21 september 2000Maria ()
mot · GO02So216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So216av , ()Monopolet på nikotintuggummiFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upphäva apoteksmonopolet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att upphäva monopolet på nikotintuggummi.Upphäv monopolet pånikotintuggummiRökning är ett av våra största folkhälsoproblem. För väldigtmånga människor, som väljer att försöka sluta med dennaolat, är nikotintuggummi ett ovärderligt hjälpmedel. Ja, förmånga inbitna rökare är det faktiskt det enda som avhållerdem från att återfalla till sitt cigarettmissbruk.Nikotintuggummi är ett receptfritt läkemedel, som endast kan inhandlas påapotek. Förutom att har monopol på försäljningen avnikotintuggummi, och därmed kan ta ut skyhöga priser, är tillgängligheten alltför begränsad. Den dåliga tillgängligheten till nikotintuggummi ökar givetvisrisken att återfalla i cigarettmissbruk.Det enda rimliga är att nikotintuggummi blir lika tillgängliga somcigaretter. Det skulle pressa priserna och kanske motivera fler rökare attfimpa för gott. monopol på nikotintuggummi bör därföravskaffas. monopol bör för övrigt avskaffas helt och hållet.Stockholm den 25 september 2000Jeppe ()()
mot · GO02So219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So219av , ()Konsultverksamhet inom socialtjänstenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver lagstiftningen vad gäller utredningar så att denenskildes integritet och rättssäkerhet tryggas.InledningVänsterpartiet föreslår en översyn av lagstiftningen vadgäller utredningsverksamhet vid användandetav konsulter. Syftet är att stärka den enskildes integritet ochrättssäkerhet.BakgrundI alltfler kommuner har det blivit vanligt attsocialtjänstutredningar läggs ut på privata konsulter ochbolag. Dessa gör utredningar och lämnar förslag till åtgärdersom sedan använder i sin myndighetsutövning.Det kan gälla omhändertagandet av barn enligt lagen omsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) ellerutredningar vid vårdnadstvister.Det kan också gälla tvångsåtgärder mot vuxna missbrukare, men ävenandra känsliga utredningar som gäller barn och ungdomar, exempelvisadoptionsutredningar. har i sina råd och anvisningar slagit fastatt utredningsförfaranden är myndighetsutövning. Det kan därför varaolämpligt att hyra in privata utredare, eftersom det är oklart huruvidasekretesslagen och offentlighetsprincipen i full utsträckning gäller för dessa.Därtill är utredningsarbetet och kontakt- och behandlingsarbetet näraförknippade med varandra. Den private utredaren släpper kontakterna efterutfört arbete. Detta har negativa konsekvenser för kontinuiteten när det gälleruppföljningen.Vi anser därför att det föreligger stor risk för en utveckling som går stick istäv med intentionerna i socialtjänstlagstiftningen. Det är också mångakommunföreträdare som upplever att det finns en otydlighet som bordeåtgärdas. Vi förstår att det kan vara lockande för mindre kommuner att ta inentreprenörer när de egna personella resurserna inte räcker till och när det haruppstått för stor obalans med outredda ärenden. I sådana lägen kan det varvärdefullt att ta in extra arbetskraft. Detta är dock något helt annat än attläggaut en hel utredningsverksamhet på entreprenad, eller som i ,där det finns planer på en utförsäljning av i stort.Utred rättslägetVi har tidigare ställt en fråga i riktad tillsocialministern. Av svaret framgick att han ville avvakta enrättslig prövning av det lagliga i att lägga ut socialautredningar på entreprenad. Vad entreprenadverksamheten idetta fall innebär är att konsulter gör bedömningar ochkommer med förslag till åtgärder som ska sättas in frånsociala myndigheters sida. vill att frågan lösespå ett annat sätt. Vi tror att kunskapen ute i kommunernavarierar när det gäller hur och när man kan lägga ut ettutredningsuppdrag på entreprenad. Vi anser att rågångenmellan lagligt och olagligt måste förtydligas och attriksdagen ska ge regeringen i uppdrag att göra detta. Vårförhoppning är att en utredning ska kunna presentera förslagtill en nationell norm för kommunernas socialautredningsarbete. Detta ska i sin tur ge människor ökadrättssäkerhet och bevara den individuella integriteten.Stockholm den 22 september 2000Rolf ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GO02So220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So220av , ()ProstatacancerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall initiera och igångsätta hälsoupplysning och hälsokontroll riktad tillmän som befinner sig i riskgruppen att få prostatacancer.MotiveringDrygt 6 000 män får diagnosen prostatacancer.Cirka 2 300 män dör i den sjukdomen, som är denvanligaste cancerformen bland män i . Ändå talas detlite om detta problem även om sjukdomen under senare tidbörjat debatteras. Skälet till det låga intresset för sjukdomentycks vara, bland annat att döma av experter som uttalat sig imassmedia, att man inte i onödan vill skapa oro och förstöramännens sexliv. Förutom bristfällig information kankonstateras att även forskningen inom detta område äreftersatt.Prostatan är en körtel som omsluter urinrörets övre del. Körteln hos mänproducerar ett sekret, som är avgörande för mannens fertilitet. Bland mänöver är förstoring av prostata en vanlig åkomma. Den medför vissasvårigheter att kasta vatten, men problemet är relativt ofarligt. Prostatacancerdäremot är en lömsk sjukdom eftersom tumören ofta inte ger några symtomunder men kan sprida sig till lymfkörtlar, skelett och inre organ.Den blir då i allmänhet obotlig.Ett enkelt blodprov, som mäter den s k PSA-halten, är tillräckligt för att fåindikation på om prostatakörteln angripits av cancer. Det behöver inte varacancer, men provet kan ge en signal om att ytterligare kontroller kan behövas.Analysen kan göras vid en årlig hälsokontroll, då man också kan fåvärden för kolesterol, järn, socker m m.Det ligger nära till hands att dra paralleller mellan prostatacancer ochkvinnornas vanligaste cancersjukdomar i underliv och bröst. Det finns sedanmånga år omfattande hälsokontroller som mammografi och cellprovtagningför att kartlägga sådana sjukdomar. Kvinnor över en viss ålder kallasexempelvis med jämna tidsintervaller till mammografiundersökning.Informationen är omfattande och ingen kvinna lär vara ovetande om detta.Enligt forskningsrapporter, som presenterat, har dessahälsokontroller varit framgångsrika. Men det torde vara få män i vårt landsom känner till begreppet PSA-halt i blodet.Det är dags att fokusera på männens vanligaste åkomma och inte längresopa problemet under mattan. Hemlighetsmakeriet och den falska omsorgenom männens sexliv måste få ett slut. Det borde vara en självklarhet att allamän informeras om vilka enkla möjligheter det finns att kontrolleraförekomsten av cancer i prostatan.Stockholm den 21 september 2000Margareta ()
mot · GO02So221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So221av de , ()Funktionshindrades rätt till hjälpmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till erforderligalagändringar så att funktionshindrade garanteras hjälpmedel för personligassistans oavsett huvudman i enlighet med vad som anförs i motionen.Motivet till mitt förslagPå flera håll i finns fall där funktionshindradefråntagits eller nekats hjälpmedel på grund av att de anlitaralternativa arbetsgivare, dvs. inte kommunen, för sinassistans enligt LSS/. Hjälpmedel som denfunktionshindrade redan har fått har hämtats i hemmet. Dettahar motiverats med att hjälpmedel som till exempel rullstoloch lyftanordning inte är till för den funktionshindrade utanför personalen. Det är ju oftast inte den funktionshindradesjälv som kör sin rullstol eller trycker på knappen till lyften.Eftersom kommunen inte är arbetsgivare ska den nyaarbetsgivaren stå för hjälpmedelskostnaden. Hjälpmedlet skadå bekostas av assistansersättningen som är till för attanställa, administrera och utbilda personal.Det framstår som mycket märkligt att resonera på så sätt att hjälpmedelsom rullstol och lyftanordning är till för personalen och inte för den enskildefunktionshindrade. En funktionshindrad som inte kan gå har ju rullstolen somsina ben, och en lyft är till för förflyttning mellan till exempel rullstol ochtoalett.Eftersom hjälpmedelsbeslut inte kan överklagas är situationen sådan attflera funktionshindrade saknar behövliga och livsviktiga hjälpmedel. Detfinns en överenskommelse mellan landstingsförbundet och kommunförbundetsom på pappret ska undanröja det jag beskriver, men verkligheten är enannan.Det är helt klart att det behövs en ändring i lagstiftningen så att enskildasrätt att fritt välja assistansanordnare inte inskränks.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02So224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So224av , ()Komplementär- och alternativmedicinska behandlingsformerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utföra en kartläggning av komplementär- ochalternativmedicinska behandlingsformer.Motiven för vårt förslagKomplementära och alternativa medicinbehandlingsformertar allt fastare former vid sidan av den traditionellaskolmedicinen. Allt fler sjuka människor uppsöker dessabehandlingsutövare som sitt första alternativ i stället föryrkesutövare inom hälso-och sjukvård.Det har förflutit alternativmedicinkommitténbehandlade olika frågeställningar kring alternativmedicinsk verksamhet.Vad vet vi om dessa behandlingsformer? Hur många är utövarna?Vilka behandlingsformer erbjuder man patienterna? Vilken risknivå kanföreligga för patienter som söker dessa utövare? Många frågor som börklarläggas ytterligare.Vi anser att det finns skäl att genomföra en kartläggning av senare årsforskning, alternativbehandlarnas utbildning och omfattning samt ävenpatienternas erfarenheter.Stockholm den 26 september 2000Maud ()()
mot · GO02So227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So227av , ()Missbrukarvård i samarbete med ideella organisationerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om frivilliga organisationers insatser i missbrukarvården.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättandet av en kommitté med inriktning mot ideellmissbrukarvård.MotiveringUnder har det inom missbrukarvården skett enförskjutning från långvariga institutionsbehandlingar motöppenvård, korta vårdtider och skyddat boende med stöd.Detta ställer stora krav på framförallt kommunernas socialtjänst.Sedan många år finns ett antal ideella organisationer som är inriktade påatt rehabilitera missbrukare. Stat, landsting och kommuner är i mycket stortbehov av alla ideella insatser på detta område. Man har anledning att fråga sigom inte detta frivilliga arbete är en förutsättning för att missbrukarvårdenintehelt ska haverera.Frivilligorganisationerna gör ovärderliga arbetsinsatser och är ettmycket viktigt komplement till den offentliga missbrukarvården. Familjer ochenskilda individer som fastnat i djupaste förnedring återfår självrespekt ochvärdighet. Följderna av detta innebär minskad kriminalitet, prostitution ochskadegörelse. I förlängningen minskar detta samhällets kostnader föromhändertagande, polisverksamhet och rättsväsende. Vinsterna för samhälletblir stora rent ekonomiskt som den humanitära vinsten att ha räddaten människa från ett liv i droger ej nog kan värderas.Det finns många goda exempel på insatser av detta slag som i samarbetemed kommunerna ger missbrukare chansen att återvinna sin integritet som enhel människa. Nämnas kan speciella projekt som dagfolkhögskola riktad tillmissbrukare eller verkstäder där man t.ex. reparerar möbler. Dessa projektsyftar till att skapa förutsättningar för missbrukare att komma ett steg vidaremot ett liv utan droger, kriminalitet och misär.Regeringen tillsatte 1998 en parlamentarisk kommitté vars uppgift är attföreslå och initiera åtgärder för att förbättra situationen för hemlösa ochförhindra att fler drabbas av hemlöshet. En liknande kommitté borde kunnatillsättas som får i uppdrag att leta efter goda exempel samt stödja ideellmissbrukarvård på olika sätt på nationell nivå.Stockholm den 26 september 2000Dan ()
mot · GO02So229 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So229av , ()PreventivmedelFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tillsättande av en utredning om tonårsaborter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om subventioner av preventivmedel.MotiveringI utförs ett antal tusen tonårsaborter. Vi harväldigt lite kunskap om hur unga kvinnor mår under ochefter själva ingreppet. På samma sätt har vi lite kunskap omhur de mår senare under livet. Det vore därför önskvärt omman genomförde en utredning som utgår från unga kvinnorssituation.Utredningen bör granska vad som är de primära orsakerna till aborter. Hurkan man underlätta för unga kvinnor att välja att behålla fostret? Finns detstora skillnader mellan landstingen i behandlingen av unga kvinnor och finnsdet något landsting som kommit längre med att förebygga tonårsaborter? Hurkan man underlätta för en kvinna om hon mår dåligt efter en abort?Förutom att det genomförs en utredning med utgångspunkt från de ungakvinnornas situation är det viktigt att både kommuner och landsting servidden av dessa frågor.Det är viktigt att preventivmedel finns tillgängliga och att kondomer, p-piller, spiraler och p-skum subventioneras. Kondomer är ett överlägset skydd,inte bara mot graviditet utan även mot könssjukdomar och hiv/aids.Det är viktigt att de vårdande institutionernas funktioner i skolan intemonteras ner. Det är angeläget att ungdomarna har någon i sin närmiljö attvända sig till oavsett om det gäller en så stor fråga som abort eller andrafrågor som berör livet. Utredningen bör därför även se över hur det är medungdomsmottagningar ute i kommunerna samt hur skolhälsovården fungerar.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02So230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So230av , ()Handikappade personers integritetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en översyn görs av integritetsskyddet förhandikappade personer.MotiveringVarje medborgare i vårt land är tillförsäkrad att fritt uttalasig om tankar, åsikter och känslor. Det finnsinformationsfrihet, föreningsfrihet m.fl. grundläggandefriheter. Det finns flera lagar som slår vakt om integriteten,bl.a. personuppgiftslagen som tillförsäkrar att uppgifter ompersoner inte sprids utan samtycke från berörd person.Sverige slår på ett mycket positivt sätt vakt om den personliga integritetenoch begränsningar får endast göras för att tillgodose ändamål som ärgodtagbara i ett demokratiskt samhälle.Mot bakgrund av detta så är det mycket anmärkningsvärt att handikappadepersoner inte tycks åtnjuta ett integritetsskydd i sitt hjälpbehov av t.ex.färdtjänst. Vid samtal med personer så har jag fått uppgifter som enligt mittsätt att se är fullständigt oacceptabla. Det kan inte vara så att för att manskallfå hjälp med olika tjänster måste man upplysa om mycket personliga frågorsamt tala om vilka fritidsintressen man har o.s.v.Det behövs en total översyn av integritetsskyddet för handikappadepersoner så att deras rättigheter tydliggörs. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 27 september 2000Rigmor ()
mot · GO02So232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So232av , ()Fri rörlighet för funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör initiera åtgärder inom EU i syfte att öka denfria rörligheten i för människor med funktionshinder.Fri rörlighet förfunktionshindradeDen öppna arbetsmarknaden och flera utbildningsprograminom den europeiska unionen har betytt nya möjligheter förunga människor i . Det är naturligt för de flestaungdomar att satsa en del av sin ungdomstid på erfarenheterutomlands.Däremot begränsas möjligheterna till utbyte och rörlighet kraftigt förungdomar som har olika funktionshinder. En synskadad som med hjälpmedeloch personligt stöd gör en god insats på den svenska arbetsmarknaden är mereller mindre helt utestängd om hon eller han söker sig utomlands. På sammasätt är möjligheterna till arbete eller studier utomlands små förrörelsehindrade och hörselskadade ungdomar. De senares möjligheterbegränsas också av att tillhör det fåtal länder som erkäntteckenspråket.När nu har möjlighet att påverka EU:s agenda starkare än tidigare,borde det vara naturligt för vårt land att också arbeta för att den friarörligheten för alla - också för den som har ett funktionshinder - blir praktiskverklighet i Europa.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02So233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So233av , ()Alkoholpolitik i EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att inomden europeiska unionen verkar för att EU tar fram ett program medåtgärder för att minska alkoholkonsumtion och alkoholskador i Europa.En kraftfullalkoholpolitik i EUAlkoholmissbruket är det största enskilda sociala problemet iSverige liksom i många europeiska länder. Det tar siguttryck i barn- och kvinnomisshandel med ofattbart lidandeför de drabbade och deras anhöriga. För många ungdomarbetyder en för tidig alkoholdebut att deras chanser iutbildning och på arbetsmarknad spolieras. Alkohol-missbrukets medicinska effekter är väl kända.EU-kommissionens agerande vid prövningen av möjligheter attbehålla införselrestriktioner visar att önskemålet om frihandel och avsättningför vin och andra alkoholvaror från vissa medlemsländer helt överordnatsfolkhälsan.Den borgerliga regeringens försäkringar om att skulle kunnabedriva en självständig alkoholpolitik visade sig felaktiga när de kom attprövas mot för frihandel. I praktiken tvingar de att sänkaalkoholskatterna trots gedigen kunskap om prisnivåns betydelse föralkoholbruket och därmed också missbruket. Inga sådana hänsyn har tagitsnär lagt sina förslag om införselregler och beskattning avalkohol.Sverige bör därför ta initiativ till att alkoholfrågornas sociala ochmedicinska effekter tas upp på EU:s agenda och att unionen tar fram programför hur man med stöd av såväl skatter och avgifter som information bidrar tillatt leva upp till WHO:s mål om en minskad alkoholkonsumtion.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02So234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So234av , ()PsykiatriFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett aktivt arbete med förebyggande hälsovård för psykisktsjuka.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett samarbete mellan patienter, anhöriga, patient/anhörig-organisationer och de olika personalkategorierna inom vården för att tatill vara alla möjligheter att förbättra de psykiskt sjukas situation.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det krävs objektiv forskning av läkemedel för användninginom psykiatrin.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på fortbildning, inte minst på läkarsidan inom psykiatrin.MotiveringDet krävs mer arbete med att förebygga psykiska sjukdomaroch för att förhindra att sjukdomen bryter ut och blir kronisk.Övervikt och rökning är båda två faktorer som starkt påverkar de psykisktsjukas hälsotillstånd. Överviktsproblemen kan vara enorma, och oftast finnsdet en koppling till medicinförskrivningen. Det finns exempel på en unggrabb som i tonåren ökade från till just på grund avmedicineringen. Det behövs särskilda åtgärder för att stimulera till rörelse ochdaglig motion för psykiskt sjuka.Åtgärder för att ta bort eller åtminstone minska tobaksanvändningen blandde psykiskt sjuka är en angelägenhet. Det sägs sällan från personalen inompsykiatrin att "det är inte bra att du röker" och vi vet att vad doktorn sägerofta är det enda som gäller. Det behövs regelbundna hälsokontroller.Enligt rapporter är dödligheten hög hos patienter med psykossjukdomar.Det finns en mängd neuroleptika som används inom psykiatrin, och vi vet attde också kan ha biverkningar av varierande grad, därför är det angeläget medregelbundna kontroller av både doseringar och val av lämpligt läkemedel.Ta anhöriga på allvar! Det har inträffat allvarliga händelser i vårt land föratt vården ej har lyssnat på de anhöriga till psykiskt sjuka. Det krävs ettsamarbete mellan patienter, anhöriga, patient/anhörigorganisationer och deolika personalkategorierna inom vården för att ta tillvara alla möjligheter attförbättra de psykiskt sjukas situation.Det är allt fler människor som drabbas av psykisk sjukdom, en uppgiftsäger att av allt lidande är psykiskt, men det är av forskningensom berör psykiatrin. Det krävs mer forskning av effekterna av att få diagnos,effekterna av olika medikamenter, mer av dokumentära berättelser. Merobjektiv forskning krävs också av läkemedel för användning inom psykiatrin.De forskningsresultat som finns borde snabbare föras ut i den praktiskaverksamheten till gagn för patienterna, och det bör ställas större krav påfortbildning, inte minst på läkarsidan inom psykiatrin.Stockholm den 27 september 2000Gunnel (c)