ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So513av , ()Stöd vid ofrivillig barnlöshetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de ekonomiska reglerna för behandling vid ofrivilligbarnlöshet.Stöd vid ofrivillig barnlöshetOfrivillig barnlöshet har blivit mer uppmärksammat , ochsom alla vet är det mycket känsligt för dem som drabbas. Det är viktigt attde drabbade ska känna att de har samhällets stöd. I höstensbudgetproposition har man anslagit medel för adoption och detta var heltnödvändigt. Vi vet också att det går att behandlas för sin barnlöshet, meneftersom reglerna är så olika inom landstingen ställer det till problem förden enskilde.Det finns individer som flyttar till de lansting som har fördelaktigareregler. Enligt de uppgifter som finns kostar en behandling . Detfinns landsting som tillhandahåller tre behandlingar. Det finns de som intesatsar något.I den tid som vi nu befinner oss i, när allt fler avstår från att skaffa barneller enbart skaffar ett eller två gäller det för samhället att ha regler somunderlättar för alla som vill ha barn. Det får inte vara så att man har reglersom gör att man måste bo i en särskild del av landet för att få sin längtanuppfylld. Därför måste en översyn av nuvarande regler göras i syfte attunderlätta för familjer som vill men inte kan skaffa barn.Stockholm den 4 oktober 2000Carin ()()
mot · GO02So514 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So514av , ()TandvårdsreformenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utreda ett utvecklat tandvårdsstöd.TandvårdsreformenTandvårdsreformen trädde i kraft . Det reformeradetandvårdsstödet är uppdelat i två delar, dels tandvård som administrerasav försäkringskassorna (tandvårdsförsäkringen), dels tandvård somadministreras av landstingen (s k landstingsvård). Vidare innebarreformen att prissättningen blev fri, etableringskontrollen upphörde,garantireglerna för omgörning av protetiska arbeten ändrades ochmöjligheten att erbjuda abonnemangstandvård infördes.Reformeringen av tandvårdsstödet har i allt väsentligt varit lyckosam. Dennegativa tandhälsotrenden har brutits, och de allra flesta aktörer iTandvårdssverige förefaller anse att principerna i stödet är bra. Det tillskottsom nu regeringen aviserar i budgetpropositionen för åtgärder inomtandvården är glädjande och kommer att kunna förbättra situationenytterligare.Trots detta kan i rapporten av det reformerade tandvårdsstödet - 1999, ,konstatera att av den vuxna befolkningen uppger att de inte har råd attbesöka tandläkaren även om de skulle behöva det. En stor andel övriga anseräven att tandvårdskostnaden är en mycket stor belastning påfamiljeekonomin.Det långsiktiga målet bör vara att även tandvården innefattas i sjukvårdensavgiftssystem och jämställs med annan hälso- och sjukvård.Stockholm den 4 oktober 2000Lena ()()()
mot · GO02So515 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So515av , ()Information och utbildning om organdonationFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om nödvändigheten av specialutbildning föromhändertagande av organdonatorer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en nationell mobilisering för att informera Sverigesbefolkning om organdonation.MotiveringSedan 1964 har nära 9000 människor i fått en ny njuretransplanterad och därmed återgått till ett normalt liv. Drygt 1600människor har räddats till livet genom att de fåtten lever, ett hjärta eller lungor som donerats av avlidna.Resultaten av organ- och vävnadstransplantationer är mycket goda,och de flesta kan därför efter behandling leva ett fullgott liv. Därför ärtransplantationer ur samhällsekonomisk synpunkt en mycket kostnadseffektivbehandling.Förutsättningen för att transplantationer skall kunna utföras är således attorgan doneras från avlidna. Levande närstående givare används så långt det ärmöjligt men kan endast komma i fråga i en liten del av fallen.Viljan till donation har varit mycket stor hos svenska folket, och detär ytterst få människor som har en negativ attityd. Trots att de flestamänniskor är positiva (enligt undersökningar) till donation är detalltför få som delgivit sin egen inställning till sina nära anhöriga.Lagen säger att den avlidnes vilja alltid skall följas, men om den är okändhar de närstående rätt att säga nej. Anhöriga blir av det skälet oftast osäkradåfrågan tas upp när någon närstående hastigt avlider.Under 1990-talet har antalet organdonatorer minskat med ungefär entredjedel, och vi har den lägsta andelen bland denordiska länderna.Organbristen är i första hand ett livsavgörande problem för de drygt 500patienter som väntar på en transplantation. Allt fler av dem som väntar avliderpå grund av att de aldrig hinner få ett transplantat.Internationella erfarenheter exempelvis från och talar för attflera samtidiga insatser krävs inom sjukvårdsorganisationen och gentemot denallmänna opinionen för att vända denna negativa trend.Framgångarna i bygger på att organdonatorn och dennes anhörigaalltid omhändertas av specialutbildad personal som enbart sysslar medorgandonation.En nationell kraftsamling för information och utbildning av Sverigesbefolkning är ytterligare en väg att gå för att få fler donatorer.Om vi skall klara framtidens behov av är det nödvändigt att nugå ut på bred front och gemensamt med huvudmännen satsa på informationtill svenska folket. är helt beroende av organ som doneras inomlandet, något tillskott från andra länder kan vi inte räkna med.Stockholm den 4 oktober 2000Sonja ()
mot · GO02So516 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So516av Söderdahl, ()Kompensation för menstruationsskyddFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kompensation för menstruationsskydd.MotiveringEn mycket påtaglig skillnad mellan könen är att flickor/kvinnor harmenstruation. När man talar med flickor och kvinnor framkommer det attmånga upplever den extrakostnad som detta medför orättvis. De harkostnader på som deras kamrater avmotsatt kön inte har. De har heller ingen möjlighet att påverkakostnaderna som återkommer . För ungdomar är även enutgift som denna en belastning. Många måste också ta smärtstillandetabletter och kanske till och med sjukskriva sig någon eller några dagar.I vår vilja att skapa ett jämlikt samhälle så skulle ett höjt barn- ochstudiebidrag för flickor/kvinnor från exempelvis vara ett steg idenna riktning.En annan lösning skulle kunna vara att föra in menstruationsskydd påhjälpmedels-listan eller att det skulle kunna omfattas av högkostnadsskyddet.Det finns säkert fler förslag till lösningar om bara viljan finns.I ett jämlikt samhälle kan vi inte dela på allt, men vi kan fördela effekternaså rättvist som möjligt. Vi menar att regeringen skulle kunna utreda vilkalösningar som skulle kunna vara möjliga och kostnaderna för dessa. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Willy Söderdahl (v)()()
mot · GO02So518 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So518av , ()Gratis glasögon till barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att glasögon till barn skall betraktas som hjälpmedel.MotiveringGlasögonkostnader kan för många barnfamiljer bli ganska betungande.Ibland har flera barn i samma familj behov av glasögon. Det händer ocksåatt dessa barn behöver byta glasögon ganska ofta både för att de växer ochför att de utvecklas ganska fort, men också på grund av att glasögonengått sönder genom oaktsamhet vid lek eller idrott.Många landsting ger bidrag till barns glasögon, men långt ifrån alla.Vårt förslag är därför att glasögon skall betraktas som hjälpmedel och alltså istort sett vara kostnadsfria för barnfamiljer.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02So519 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So519av , ()Behörighet till arbetslösa utländska läkareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag till åtgärder för att utländska arbetslösa läkare i Sverigeskall kunna få nödvändig behörighet.MotiveringI är det brist på behöriga läkare. Många landsting försökerlösa sina behov genom att rekrytera läkare från andra länder.Samtidigt så finns det närmare 300 utländska läkare från länder utanför EUanmälda som arbetslösa i Sverige.Problemet är att endast ca 50 av dem hade behörighet att bli anställda isvensk sjukvård. De flesta av de arbetslösa utländska läkarna hade inte gåttigenom ett godkänt språkprov eller visat att de hade erforderlig medicinskkompetens enligt Socialstyrelsen.Detta borde vara enkla problem att lösa i jämförelse med att värva läkaresom är bosatta i andra länder. Specialinriktade utbildningar som är anpassadetill denna situation borde kunna tillskapas med den höga kvalitet som vi harinom utbildningsområdet i Sverige.Stockholm den 5 oktober 2000Agneta ()()
mot · GO02So521 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So521av , ()Äldre homo- och bisexuellaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att undersöka äldre homo- och bisexuellassärskilda behov inom äldreomsorgen.MotiveringMånga äldre har växt upp under en samhällstid där homosexualitet varitförbjudet och fördomarna starka. Arbete och uppmärksamheten kringäldre homo- och bisexuellas välbefinnande är därför lika viktigt som föryngre. Det är därför nödvändigt att också äldre homo- och bisexuellauppmärksammas inom samhällets serviceutbud. Att man som äldre harmöjlighet att träffa andra homosexuella och kunna ta del av homosexuellkultur.Äldre människor som bor på olika typer av äldreboende måste behandlasmed respekt för sin sexuella läggning av sina medmänniskor ochvårdpersonal. Det är ett generellt problem att äldres sexualitet blirosynliggjord i allmänhet och homosexualitet i synnerhet. Äldre människor harav hävd inte samma tradition att ställa krav på samhällets service som yngre.Givet är att det är besvärligt att tala med anställd personal om sin sexuellaläggning.Det optimalt bästa för äldre homo- och bisexuella som är i behov aväldreboende som , sjukhem och liknande vore om det erbjödssärskilt kollektivboende för homo- och bisexuella till dem som så önskar.Föreningen består av äldre homo- och bisexuella män och kvinnorsom arbetar för att öka homokompetensen inom äldreomsorgen generellt ochför att tillskapa särskilda boendeformer för homo- och bisexuella som såönskar. Därutöver finns föreningar och nätverk som t.ex. GaySeniorer ochGolden Ladys, Aktionsgruppen homosexuella pensionärer, som också påtalatdetta behov.I samhällets allmänna äldreboende måste man också tänka mer på hur manuppmärksammar homosexuellas behov. För en äldre homosexuell kan detvara mycket givande att exempelvis få hjälp att få tag på tidningar om och förhomosexuella eller att få stöd att besöka andra homosexuella. Detta är intesjälvklart för samhällets serviceorgan idag.Nyligen har antagit en socialdemokratiskmotion i ärendet men vi på riksnivå måste ta det samlade greppet för att alla iSverige som arbetar med äldre får den utbildning som krävs för att ge äldrehomo- och bisexuella ett bra och respektfullt bemötande. Därför börregeringen undersöka i vilken mån äldre homo- och bisexuella har särskildabehov av äldreomsorg även i övriga delar av landet.Stockholm den 2 oktober 2000Hillevi ()()()
mot · GO02So523 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So523av , ()Förskrivningsrätt av medicinerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att läkarnas förskrivningsrätt för mediciner skall innebära attbilligast medicin skall skrivas ut i de fall där likvärdiga preparat finns.MotiveringStatens kraftigt ökade utgifter för läkemedel är ett stort problem. Inte baraför den offentliga ekonomin utan även för de medborgare som behöverläkemedel. Risken är stor att det i slutändan blir de som får betala en delav de ökade kostnaderna genom försämrat högkostnadsskydd.Det finns dock ett annat sätt som är både enkelt och effektivt att få nerkostnaderna. Det går ut på att göra en förändring i läkarnas förskrivningsrättav mediciner innebärande att läkarna ska skriva ut den billigaste medicinennär flera likvärdiga alternativ finns. Det är nämligen mycket vanligt att olikaläkemedelsföretag marknadsför identiska produkter med olika varunamn ocholika priser. Att inte billigaste alternativet väljs ökar givetvis de offentligakostnaderna för läkemedel - genom subventionssystemet. Läkemedelsföretagsom satsar stora resurser på reklam och marknadsföring - ofta direkt tillläkarkåren - kan skaffa sig ett försteg på marknaden och därmed öka sinavinster.För patienten är det svårt att orientera sig i den djungel av olika läkemedelmed olika namn som finns. Detta är läkarens jobb. Därför bör läkaren i de falldär alternativ finns skriva ut den produkt som, utan att ge avkall på avseddmedicinsk verkan, är billigast för staten och därmed patienterna.Detta skulle bidra till ett bättre etiskt förhållande mellan läkemedelsföretagoch läkare.Experiment på det här området har med gott resultat utförts i region räcker inte. Alla som får läkemedelsrecept utskrivna bör garanterasmöjligheten att få billigast verksamma produkt. Detta är en rättvisefråga förfolket och en ekonomisk fråga för staten.Stockholm den 27 september 2000Hillevi ()()
mot · GO02So525 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So525av , ()Socialt stöd vid avhysningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov av skärpta krav på att ge de drabbadehjälp och stöd vid avhysning.MotiveringMed avhysning menas att någon genom kronofogdemyndighetens (KFM)ingripande avhyses från fastighet, lägenhet, kontor eller annat utrymme.Innan kronofogdemyndigheten avhyser någon måste det finnas ett beslutom avhysning. Beslutet kan meddelas av domstol. När någon ansöker omavhysning av en hyresgäst hos KFM så skall myndigheten enligt 16 kap. 2§ i utsökningsförordningen bland annat underrätta socialnämnden i denkommun där bostaden finns. Nämnden ska underrättas om tiden föravhysningsförrättningen. Den som skall avhysas måste också underrättasom detta senast före avhysning.Samarbetet mellan KFM och de sociala myndigheterna fungerar väl. Trotsdetta inträffar det alltför ofta vid avhysningsförrättningar att bostadsfråganförhyresgästen inte varit löst vid avhysningstillfället. Det har hänt att det gälltbarnfamiljer och vuxna missbrukare som inte varit i stånd att bevaka sinaintressen eller anmält sin belägenhet för de sociala myndigheterna. KFM haringet formellt ansvar för hyresgästens situation efter avhysningen, ochsituationen har därför i dessa fall blivit ohållbar. De sociala myndigheternauppger att de inte har någon uppsökande verksamhet utan att det förutsetts attde som berörs själva tar kontakt för att få hjälp.För att undvika att utsatta människor inte ska komma i kläm och lämnasvind för våg borde reglerna ändras så att det blir obligatoriskt för de socialamyndigheterna, om situationen inte lösts innan avhysningen, att närvara vidavhysningsförrättningen och aktivt utreda om det behövs hjälpinsatser.Alternativt bör KFM få möjligheter att lämna anstånd i avvaktan på agerandefrån de sociala myndigheterna. Detta även mot hyresvärdens bestridande.Möjligheterna till sådant anstånd är starkt begränsade och förutsätter förlängre tid att ersättning utgår till hyresvärden av hyresgästen.Stockholm den 2 oktober 2000Kaj ()()()()
mot · GO02So526 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So526av , ()Förebyggande barnhälsovårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barnhälsovården.MotiveringBarnen är samhällets viktigaste resurs. har ett internationellt settmycket väl utbyggt trygghetssystem som syftar till att ge barnen goda ochlikvärdiga uppväxtförhållanden. Det förebyggande hälsoarbetet har storbetydelse i sammanhanget.Redan på mödravårdscentralen ges information och utbildning som skastärka föräldrarna i föräldrarollen. Barnhälsovården tar sedan vid, ochbarnomsorgen och skolan fortsätter arbetet med att tydliggöra de behov sombarnen har och vilka möjligheter som föräldrarna har i sin roll som fostrare.Satsningarna på föräldrastöd är ett viktigt led i att stärka föräldrarollen ochge barnen trygghet i sig själva. har konstaterat att arbetetmed att stärka föräldrars och barnfamiljers kompetens och självförtroende ärav helt avgörande betydelse för att barn ska må bra. Det är framför alltväsentligt att nå de föräldrar som på olika sätt har svårigheter i sinföräldraroll.Vi har ett antal olika myndigheter som har till uppgift att stödja barnoch föräldrar när det uppstår problem. Det kostar samhället stora resurser. Attinrikta resurserna på åtgärder som ska hindra att problemen uppkommerskulle spara pengar till samhället, men framför allt ger det mänskliga vinster.Barnhälsovården har här unika möjligheter, eftersom man under det förstalevnadsåret träffar alla barn och föräldrar. Denna kontakt bör fortsättaregelbundet tills barnet börjar skolan. För att inte tappa bort det stöd i detförebyggande arbetet som samhället ger i ett barns liv börbarnhälsovårdens möjligheter att stärka föräldrarollen förbättras. Det krävsockså ett ökat samarbete mellan hem, skola, föreningar, socialtjänst,fritidsledare, polis m.fl. instanser så att en helhetssyn på barns hälsa kanuppnås.I dag pågår många projekt runt omkring i landsting och kommuner somsyftar till ett ökat samarbete mellan instanser och en stadigare grund förförebyggande barnhälsovård. Men vi anser att detta bör ingå i den ordinarieverksamheten inom barnhälsovården i hela landet för att på bästa sättförebygga ohälsa bland våra barn.Stockholm den 3 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02So530 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So530av , ()IT för dövaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att starta IT-utvecklingsprojekt med inriktning på de dövasbehov.MotiveringAtt vara döv innebär mycket mer än att inte höra. Sammanfattningsviskan det uttryckas med orden "att inte höra till". En barndomsdöv harsvenskan som andraspråk. Via sitt modersmål - teckenspråket - sker läs-och skrivinlärning. Naturligtvis medför detta att en stor andel av de dövahar svårigheter att ta till sig en text eller att själv skriva. De har aldrighörtsvenska och kan, som konsekvens av detta, omöjligt känna språket inomsig.Att stå utanför debatt och samhällsinformation skapar ett demokratisktunderskott som är oacceptabelt. En enkel informationsinhämtning blir en storsak då en dövtolk först måste kontaktas för att hjälpa till.Informationssamhället berör oss alla men för de barndomsdöva kan IT-utvecklingen komma att innebära en revolution. Genom teckenspråk på nätetkan de äntligen få ta del av samhällsinformation, utbildning och kultur på sinaegna villkor.Med teknikens hjälp har världen kunnat öppnas för de blinda. Genombandupptagningar kan de ta del av information, debatt och läsa böcker.Omvandlat till de dövas behov innebär det att motsvarande överförs tillteckenspråk och läses via en dator. Tekniken att skriva i bilder finns redan,men det måste ligga inom samhällets ansvarsområde att samordna ochigångsätta projekt för översättning och nätverksbygge. Gruppenbarndomsdöva i består av cirka 10 000 personer. Det är rimligt atttänka sig att även speciella datorutbildningar måste igångsättas för att helagruppen skall kunna använda sig av denna nya kommunikationsväg.Stockholm den 4 oktober 2000Ulla ()()
mot · GO02So532 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So532av , ()Långsiktigt bilstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett långsiktigt bilstöd.Långsiktigt bilstödUnder har bilstödspengarna till funktionshindrade tagit slutlångt varit slut. ser dock pengarna ut att för en gångs skullräcka. Det är naturligtvis bra men det är mycket oroande att regeringenprognostiserar att anslaget till bilstödet skall sänkas kraftigt år 2002.Bilstödet behöver utvecklas och reformeras.BidragsnivånBilstödet har legat still och det innebär att den ursprungligatanken med bilstödet urholkats. RRV drar i sin rapport från 1999slutsatsen att anskaffningsbidraget bör återställas till värde.PersonkretsenRRV:s rapport visar på ett olikmässigt förhållande mellan de olikapersonkretsarna. Bilstödsreformen 1988 syftade till att bilen inte enbartskulle ses som ett medel till försörjning utan även som ett hjälpmedel vidförflyttning. Ett övervägande som bör göras vid översyn av bilstödet ärom den koppling som finns till arbete för personkrets 1-2 bör tas bort. Förgrupp 3-4 finns en koppling till åldern samt att personerna själva skakunna köra sin bil. Här bör man överväga om grupperna 1-4 ska slåssamman till en grupp vilket skulle innebära att knytningen tillarbetsmarknaden, körkortskravet och åldersgränsen för grupp treslopas samt att körkortskravet för grupp 4 slopas. Vår bedömning är att ensådan reform skulle innebära en samhällsekonomisk vinst då behovet avfärdtjänst skulle minskas.Stockholm den 4 oktober 2000Lena ()()()
mot · GO02So534 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So534av , ()Lagen om läkarvårdsersättningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om en ändring i lagen om läkarvårdsersättning så attäven läkare som fyllt kan erhålla läkarvårdsersättning.InledningVi åldras olika, en del av oss är trötta och utslitna redan vid , andra harmycket att ge även . vill därför ha en rörligpensionsålder mellan 55 och 70 år.I den information som och Premiepensionsmyndighetenskickat ut till hushållen går det att läsa att det finns möjlighet att välja närman vill bli pensionär, och i tabellerna redovisas hur stor pensionen blirberoende på när man väljer att gå i pension mellan 61 och 70 år.VårdsektornUtbrändheten och åldersstrukturen inom vårdsektorn är märkbar ochskapar problem på många platser i landet. kommer detav allt att döma att uppstå en ännu besvärligare personalbrist än den vi haridag. Bland annat är behovet av läkare stort, behovet kan där det ärmöjligt fyllas med dyra hyrläkare.Många landsting försöker också klara sina stora läkarbehov genom attanställa läkare från andra länder.Situationen försvåras av att många av landets läkare är så trötta avmånga års underbemanning, ständiga besparingar och förändringar inomvården att de uttalar att de inte vill eller inte orkar fortsätta sinyrkesverksamhet fram tills de blir 65 år.Andra känner att de fortfarande har mycket att ge men kan inte fortsätta sinverksamhet eftersom läkarvårdsersättning inte lämnas till en läkare som om inte medger det. Här finns tyvärr exempel pålandsting som endast har åldern som ledstjärna i stället för kompetens ochpatientens efterfrågan.Vi anser att det måste vara samma regler som skall gälla för yrkeskårenoavsett om den verksamma läkaren är över eller under , både när detgäller krav på säkerhet, yrkesskicklighet och möjlighet att fåläkarvårdsersättning.Det är visserligen inget som hindrar att en skicklig och efterfrågadläkare fortsätter sin yrkesutövning , men utan läkarvårdsersättningmåste han då ta så hög ersättning av sina patienter att bara de som har en godekonomi kan behålla sin läkarkontakt. Andra tvingas av ekonomiska skäl attbyta läkare.I av läkarbrist och där de flesta politiska partier vill se en mångfald ivården och där patientens valfrihet och önskemål skall respekteras anser vi attlagen om läkarvårdsersättning skall ändras så åldersgränsen på 65 årför att erhålla läkarvårdsersättning avskaffas.Stockholm den 23 september 2000Thomas ()