mot · GO02Sf257 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf257av , ()Socialförsäkringens administration, m.m.1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring attförsäkringskassan får det finansiella ansvaret förrehabiliteringsutredningar och rehabilitering.2 Förbättra rehabiliteringen och kortasjukskrivningstiderna2.1 Ge budgetansvar förrehabiliteringenEnligt en promemoria från utredningen om den arbetsinriktaderehabiliteringen (S1999:08) kommer aktiva rehabiliteringsinsatser alltsenare eller sällan. av de långtidssjukskrivna fårrehabilitering . Enligt en kartläggning av utredningen inomlandets ortopedkliniker är den genomsnittliga väntetiden för bedömningar7,2 månader.En viktig anledning till de långa väntetiderna är att sjukvården har andraprioriteringar än . Medan sjukvården måste prioriteralivshotande sjukdomar är uppgift att se till att sjukamänniskor i arbetsför ålder blir arbetsföra igen. De långa väntetiderna ivården innebär omedelbara kostnader för socialförsäkringen men även försjukvården på lite då sjuktillstånden ofta förvärras underväntetiderna. Situationen har försämrats och kommersannolikt att fortsätta att förvärras om ingenting görs mot bakgrund av denökade sjukskrivningen och i synnerhet långtidssjukskrivningen.Samverkan mellan de olika huvudmännen har prövats i olika former. "FINSAM", finansiell samordning mellan och tolvkommuner pågick . Försöksverksamheten gav positivaresultat i form av lägre kostnader och ohälsotal. Försöksverksamheten hardock även visat att det är otillräckligt med enbart samverkan. Vår slutsats äratt samverkan måste ledas av en huvudman med budgetansvar, somandra åtgärder vidtas för att begränsa inflödet av sjukanmälningar.Vi föreslår att får detta budgetansvar. Det innebär attförsäkringskassan skall kunna köpa rehabiliteringstjänster av annat landstingän det egna, av privat företag eller utomlands. Vi anslår 765 miljoner kronorför detta ändamål.På sikt är det även möjligt att låta privata försäkringsbolag konkurrera medförsäkringskassan om att tillhandahålla rehabiliteringsförsäkringar. Viktigt ärdock att försäkringsavtalet upprättas mellan arbetstagaren ochförsäkringsbolaget. På så sätt kan försäkringen följa arbetstagaren när dennebyter arbetsgivare.Vi har utvecklat vår syn på hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringenskall reformeras vilka åtgärder som behöver vidtas i en annankommittémotion (2000/01:Sf276) och tar här därför endast upp de delar somberör och dess finansiella resurser.2.2 Ge resurser att anställa merpersonalEn annan anledning till att den sjukskrivne får vänta på rehabilitering äratt försäkringskassorna inte hinner med att handlägga dessa frågor. I taktmed att sjukskrivningarna ökat har rehabiliteringsärendena lagts på högoch personalen fått ägna sig åt rutinärenden som att betala ut sjukpenning.Regeringen har trots olika löften ännu inte tillskjutit några extra resurser.De som tillförs försäkringskassorna i nästa årsbudget utgör inga nya pengar utan är en formalisering av tidigare praxisatt låta försäkringskassorna använda en del av anslaget sjukpenning ochrehabilitering för sin egen administration.Vi vill anslå för att försäkringskassorna skall kunnatillsätta 500 nya heltidstjänster.2.3 Ekonomiska effekter av ny organisation och nyaresurserOm väntetiderna minskar och fler människor får snabb rehabiliteringkommer kostnaderna för sjukförsäkringen och förtidspensionen attsjunka. Utredningen (SOU 2000:78) beräknaratt en krona i ökade kostnader för rehabilitering kan ge nio kronortillbaka i form av minskade sjukförsäkringskostnader och ökadeskatteintäkter när människor börjar arbeta igen.I det korta perspektivet gör dock utredningen en mer återhållsam kalkyl.Satsningar på första året och 2,7 respektive 2,9 miljarderkronor andra och tredje året väntas minska sjukskrivningskostnaderna med2,första året och 4,5 respektive andraoch tredje året.Vi tror dock till skillnad från att det skulle göramer skada än nytta att bygga upp en ny administration förrehabiliteringsfrågor med särskilda byråkrater för detta ändamål. Sammaförhållande gäller de nya och mer gynnsamma bidragsformer somutredningen vill införa för dem som genomgår rehabilitering. Vi anser detdessutom inte nödvändigt att - som utredningen vill - ge extra resurser tillrehabiliteringsforskningen. Det är viktigare att föra ut och använda sig avresultaten av den omfattande forskning som redan bedrivs inomrehabiliteringsområdet.Vi beräknar att avsevärda positiva effekter kan åstadkommas genom atttilldela de extra medel för köp av rehabiliteringsutredningaroch rehabiliteringsinsatser på som utredningenföreslår och en personalförstärkning på 500 heltidstjänster, i stället för 800som regeringen föreslår, till en kostnad av . Sammanlagtföreslår vi därmed att resurser förstärks med en miljardkronor. I vår budget räknar vi med att minskningen av kostnaderna försjukförsäkringen och förtidspensionerna uppgår till 1,5 miljarder kronorförsta året och 3,5 respektive det andra och tredje året,d.v.s. mindre än vad utredningen räknar med attåstadkomma med sina mer omfattande förslag till åtgärder.3 Förbättra utbildningen avförsäkringsläkarnaFörsäkringsläkarna (förtroendeläkarna) har funnits inomförsäkringskassorna . Antalet var tidigare begränsat menhar kraftigt ökat från tio till cirka 450.Systemet innebär att en till knuten försäkringsläkaregranskar att den intygsskrivande läkaren har gått rätt till väga, att denne kanverifiera varför patienten fått ett sjukintyg. Därefter är detförsäkringskassanshandläggare som gör bedömningen om patienten skall sjukskrivas, med hjälpav försäkringsläkarens granskning.Försäkringsläkarna har förhållandevis skiftande bakgrund och mycketolika arbetstider vid kassorna. En enkät genomförd inom kåren visar att manefterlyser utveckling av enhetliga bedömningsmetoder, kompetensutveckling,mer av externa kontakter samt en aktivare roll inom rehabiliteringsarbetet.Försäkringsläkarna deltar i beslutsprocesser som omfattarmångmiljardbelopp. Det borde därför vara ett naturligt krav attförsäkringsläkarna har någon form av utbildning inom försäkringsmedicinsamt att kvalifikationskraven är likvärdiga över hela landet. Det bör såledesfinnas nationellt tillämpade kriterier och rekommendationer vid nyanställningav försäkringsläkare. En utvecklad försäkringsmässig utbildning ochforskningsverksamhet enligt riktlinjer som utvecklas mer i en annankommittémotion Bättre metoder vid sjukskrivning (2000/01:So364) kommeratt skapa grund för en bättre struktur gällande försäkringskassornasanvändning och rekrytering av försäkringsläkare.4 Våra förslagGe det finansiella ansvaret förrehabiliteringsutredningar och rehabilitering. Vid köer skallrehabiliteringstjänster kunna köpas upp från andra landsting, privataföretag eller utomlands. Vi vill avsätta fördetta. Vi yrkar på detta i vår anslagsmotion (2000/01:Sf299).Ge resurser att nyanställa 500 personer som framför alltskall ägna sig åt rehabiliteringsfrågor. Vi vill avsätta perår för detta ändamål. Vi yrkar på detta i vår anslagsmotion (2000/01:Sf299).Förbättra utbildningen av försäkringsläkarna och inrätta gemensammanormer för tillsättningen av dem. Vi yrkar på detta i vår kommittémotionBättre metoder vid sjukskrivning (2000/01:So364).Stockholm den 4 oktober 2000Margit ()()()()()()()()()