mot · GO02U511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U511av Ruwaida, ()Grön syn på EUFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inom alla införa meddelarfrihet ochoffentlighetsprincip.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU bör överföra kompetens till medlemsländerna ochhelt skala bort sådana politiska områden som löses bäst på nationell nivå.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attdriva frågan hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att kommissionens ensamrätt att lägga fram förslagavskaffas, för att i stället ge de nationella parlamenten och förslagsrätt.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU:s protektionism mot omvärlden minskar, dock medstarka sociala och miljömässiga skyddsklausuler mot frihandelnsskadeverkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor ochohämmad ekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attåterföra asylpolitiken till nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- ochinvandringspolitik stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så attEU endast ger stöd åt ett ekologiskt hållbart, småskaligt och djurvänligtjordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så attden i hög grad flyttas till nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attmiljöfrågor alltid görs till minimiregler så att de länder som så önskarkan införa strängare miljöregler än de EU lagstiftar om. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den s.k. miljögarantin skrivs om så att den inteinskränks av reglerna för den inre marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva frågan om att införa en substitutionsprincip förkemikalier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attverka för införandet av en koldioxidskatt på EU-nivå och attmiljöavgifter och miljöskatter i EU skall vara minimiregler och attavgifterna skall hanteras av medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attverka för att ändras så att lokal upphandling kanske utan inskränkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbart militäratermer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attutrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs från EU:s kompetensområden.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attsäkerställa att det är människorna i kandidatländerna som i en välförankrad demokratisk process fäller avgörandet om ett eventuelltmedlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för ska vara att s.k.pre-accession aid främst skall stödja lokala och småskaliga projekt,21. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en prioriterad fråga för skall vara attavskaffa och i stället ersätta den med ett rentadministrativt organ. 122.1 Yrkandena 1-4 och 21 hänvisade till KU.2 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till NU.3 Yrkandena 7-9 hänvisade till SfU.4 Yrkandena 10-14 hänvisade till MJU.5 Yrkande 15 hänvisat till SkU.6 Yrkande 16 hänvisat till FiU.InledningFörsta tar över ordförandeskapet i Europeiskaunionen för . ingår i den sk trojkan (vilken består av ordförandelandet, nästkommandeordförandeland samt förutvarande ordförandeland). Det kommer attpresenteras ett handlingsprogram inför ordförandeskapet, ett arbete somhar påbörjats i samarbete mellan de olika riksdagspartierna. Miljöpartietde gröna anser att bland de utvalda arbetsområdena ska välja attspeciellt lyfta fram miljöfrågorna. Detta utvecklar vi vidare i annanmotion (MJ838). Som trojkaland i synnerhet och som aktivt medlemslandi allmänhet bör dock ha en tydlig linje för strategi ochprioriterade sakområden.DemokratiMiljöpartiet de gröna har en grundläggande kritik mot EU:s storademokratiska underskott. Motorn i unionen, som ska leda utvecklingenför hundratals miljoner EU-medborgare, är . Medensamrätt att lägga lagförslag har kommissionen en oerhörd makt.Kommissionen befinner sig mycket långt ifrån människors vardag, och dåinte bara i form av det geografiska avståndet till . Mängder avandra hinder dyker upp längs med vägen: språkförbistring, bristandeoffentlighet som bl a gör att många avgörande dokument ärhemligstämplade och omöjliga att få ut, och en byråkratisk hantering somär mycket svårgenomtränglig. Allt detta gör EU-systemet till enguldgruva för olika lobbyister, dvs personer som är anställda för attpåverka de politiska besluten. De som har ekonomiska resurser attanställa lobbyister präglar därför EU-besluten i hög utsträckning, vilketger multinationella företag och andra kapitalstarka företag ochorganisationer stor påverkansmöjlighet. Mindre penningstarkaorganisationer och intressen har svårt att göra sig hörda. Bristen på insyn iEU-systemet öppnar också möjligheterna för en mycket omfattandekorruption. För att bekämpa korruptionen ökar EU den interna kontrollen.Om man införde offentlighetsprincip och meddelarfrihet skullekorruptionen bekämpas avsevärt mycket mer effektivt, som detskulle leda till bättre politiska beslut och öppna EU för medborgarnasinsyn. de gröna anser att sådana reformer måste vara högtprioriterade att driva under ordförandeskapet.Men det är inte bara fråga om ett organisatoriskt problem. Miljöpartietanser att EU:s omfattande centralisering är ett strukturfel i sig. När beslutflyttas allt längre från dem som berörs så riskerar vi att få en uppgivenhet hosbefolkningen inför möjligheten att påverka framtiden. I och med att EU harcentraliserat flertalet politikområden som passar bättre på andra nivåer isamhället så har vi också fått ett kantigt system. Exempelvis kan intejordbruksreglerna vara samma för alla medlemsstater eftersom vi har olikaförutsättningar. Inom EU finns det en princip som handlar om att besluten skafattas på en så pass lokal nivå som möjligt, den så kalladesubsidiaritetsprincipen. Subsidiaritet har emellertid bara blivit ett fint ordsomskrivs in i dokument och tal. Vad subsidiariteten egentligen är värd fick vi ettbevis på då den Gröna gruppen i lade fram ett förslag om attdetta borde diskuteras och konkretiseras under den pågåenderegeringskonferensen. Förslaget röstades ner med stor majoritet. Om ensubsidiaritetsprincip ska vara effektiv innebär det nämligen att EU skulleanvända tid och energi till mycket annat än vad som är fallet . Felet liggertill sist i systemet, man kan inte centralisera makt för att sedandecentraliseraden. de gröna anser att EU bör överföra kompetens tillmedlemsländerna och helt skala bort sådana politiska områden som löses bästpå nationell nivå. En strategi för genomförandet av subsidiaritetsprincipenborde utarbetas. Detta bör vara en prioriterad fråga för att driva underregeringskonferensen.Även om kommissionen har makten över vilka nya förslag EU skall läggafram, så är det ministerrådet som fattar de slutgiltiga besluten. Inom vissapolitiska områden sker detta efter yttrande från . Ett nyttinslag efter Amsterdamfördraget är att fått ytterligare utökadmakt då man nu har medbestämmanderätt tillsammans med ministerrådet i enrad olika frågor. Denna uppdelning gör det mycket svårt att utkräva politisktansvar från ansvariga politiker, dvs även om medborgarna är kritiska motbeslut går det inte att veta vilka politiker som är ansvariga och borde röstasbort i nästa val. Att inte kunna utkräva politiskt ansvar är en oerhördtillbakagång för demokratin, vilken till viss del kommit till uttryck i detallmänt låga valdeltagandet till EU-parlamentet.Miljöpartiet de gröna ganser att det är nödvändigt att strukturera ombeslutsgången inom EU så att politiskt ansvar kan utkrävas. Det är ocksåviktigt att återföra förslagsrätt till medlemsstaterna, det är orimligt att denöverstatliga har den oerhörda makt den har . En exaktformulering för hur EU skall organiseras är en för stor uppgift för att rymmasi denna motion, men bör vara en prioriterad uppgift för i sambandmed nästa regeringskonferens. Då bör driva frågan hur EU kanomvandlas till att i högre grad vara ett mellanstatligt samarbete. Helt klart ärdock att roll i en sådan struktur måste övergå till en renadministrativ enhet, dess ensamrätt att lägga förslag måste försvinna.Naturligt vore att i stället ge de nationella parlamenten och EU-parlamentetförslagsrätt.Vi vill att som medlem i EU driver:- att öka genom att inom alla införameddelarfrihet och offentlighetsprincip liknande den svenska,- att EU överför kompetens till medlemsländerna och skalar bort sådanapolitiska områden som löses bäst på nationell nivå,- att driver på för utarbetandet av en strategi för genomförandet avsubsidiaritetsprincipen,- frågan hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ett mellanstatligtsamarbete,- att EU:s politiska organisation måste förändras på ett sätt som möjliggörför väljarna att utkräva politiskt ansvar,- att kommissionens ensamrätt att lägga förslag avskaffas, för att i ställetge de nationella parlamenten och förslagsrätt.Den inre marknadenEn av de viktigaste grunderna i unionen är den s k inre marknaden.Samtidigt är den inre marknaden full av paradoxer och motsägelser. Denkanske mest uppenbara paradoxen är hur EU parallellt med arbetet attharmonisera den inre marknaden fortfarande upprätthåller tullmurar ochhandelshinder gentemot omvärlden. Världen är större än EU!Varför väljer man att bygga upp spänningar inte bara mot de storakonkurrenterna, och , men också gentemot låginkomstländer?Handelspolitiken gentemot låginkomstländerna bygger på en post-kolonialpolitik som går ut på att de fattiga länderna i syd sugs ut genom att de förseross i nord med billiga råvaror medan förädlingsindustrin sker inom EU. Enprioriterad fråga under ordförandeskap måste vara att driva att EU:sprotektionism mot omvärlden minskar; dock med starka sociala ochmiljömässiga skyddsklausuler mot frihandelns skadeverkningar.Men även inom EU finner vi att den inre marknaden är allt annat än fri.För att underlätta konkurrensen harmoniseras och standardiseras varuutbudet.Det innebär att det blir lättare att sälja en och samma produkt inom helaunionen, men till priset av en reducerad mångfald - något som är ytterstallvarligt vad gäller exempelvis handeln med fröer. EU rör sig alltså mednågon sorts omvänt språkbruk, man säger sig vilja uppnå en fri marknad, menresultatet blir det omvända - en detaljreglerad marknad. En strategisk frågamåste vara att motverka EU:s detaljreglering av varor som den inremarknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmad ekonomisk tillväxtmåste ersättas med sociala och miljömässiga mål.Vi vill att aktivt och offensivt i EUdriver:- att EU:s protektionism mot omvärlden minskar; dock med starka socialaoch miljömässiga skyddsklausuler mot frihandelns skadeverkningar,- att motverka EU:s detaljreglering av varor,- att den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmadekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål.Europol och SchengenDet kanske mest häpnadsväckande exemplet på det motsägelsefulla språksom florerar i EU är . Syftet sägs vara "gränser utankontroll." Av 142 artiklar handlar 138 omkontroll och 4 om rörelsefrihet. Rörelsefriheten är med andra ord kraftigtbegränsad och syftet blir allt tydligare, att hålla "oönskade" individerborta från EU:s territorium. Sådana människor är bland annat flyktingarsom flyr undan krig och tortyr. Tanken är att stoppa inträdet redan vidgränsen, något som inte minst manifesteras i Schengensystemets alltrigidare visumregler. Genom att införa stränga visumregler har man tänktsig att minska antalet flyktingar som ens kommer fram till ett EU-landeftersom det är först där som man kan söka asyl. Detta förfarande harkritiserats av många och det har inte utretts huruvida det är förenligt medEuroparådets konvention om de mänskliga rättigheterna.Samma sak gäller den så kallade som gör det möjligtatt söka asyl i endast ett av EU-länderna, detta trots att den rätten finnsfastslagen i . Schengensystemet är en stor byggsteni det som brukar kallas "Fästning ", en utveckling som vi och allaandra gröna partier inom EU är motståndare till.Med Amsterdamfördraget och toppmötet i så ärSverige förhindrat att driva en egen asylpolitik och det går inte heller längreatt ge asyl till flyktingar från andra EU-länder. FN har klagat på dettaeftersom det strider mot . En viktig fråga för attdriva inom EU måste vara att återföra asylpolitiken till nationell nivå. Tillssåsker måste naturligtvis driva att alla förslag som innebär en merrestriktiv asyl- och invandringspolitik stoppas.Vi vill att aktivt och offensivt i EUdriver:- att ska ersättas med överenskommelser som garanterarfri rörlighet för alla människor inom EU och också underlättar förmänniskor utanför EU att få resa in i EU,- att Europol avskaffas, i andra hand reformeras, så att dataregister ochinformationsutbyte begränsas samt att hela organisationen ställs underdemokratisk kontroll med den övergripande principen att alla registreradepersoner äger rätt att ta del av sina registeruppgifter,- att återföra asylpolitiken till nationell nivå,- att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- och invandringspolitikstoppas,- att omförhandlas så att flyktingar tillåts söka asyl isamtliga EU-länder.Miljö och jordbrukEU:s jordbrukspolitik är kanske det mest skrämmande exemplet på hur felcentralisering kan slå. Jordbrukspolitiken tar halva EU:s budget i anspråk,som den gynnar storskalig produktion baserad påbekämpningsmedel och konstgödsel, vilket skapar stora miljöproblem.Jordbruksmarkerna i EU hotas av utarmning på grund av detjordbruk som bedrivs inom ramen för EU:s jordbrukspolitik, vilketnaturligtvis är en katastrof för kommande generationer. anseratt en viktig fråga måste vara att driva att dengemensamma jordbrukspolitiken förändras så att EU endast ger stöd åt ettekologiskt hållbart, småskaligt och djurvänligt jordbruk samt att dengemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den i hög grad flyttas tillnationell nivå. bör även verka för att djurskyddet stärks och devidriga djurtransporterna upphör.EU och sund miljöpolitik står i motsatsförhållande. Dels är den inremarknaden i sig ett miljöhot p g a alla de transporter som skapas. Eftersomden inre marknaden alltid kommer först kan inget land heller gå före medhårdare miljökrav på varor. Efter EU-anslutning har vi ocksåtvingats acceptera kemikalier och tillsatsämnen i mat som varitförbjudna av hälso- och miljöskäl. Med Amsterdamfördraget har dessutomden s k miljögarantin försvagats.Den progressiva nationella kemikaliepolitik som fördes innanmedlemskapet i EU är som bortglömd och många tidigare framgångsrikamyndighetsprojekt har fått frysa inne eller helt enkelt avvecklas. Dennafeghet måste offensivt brytas när tar över ordförandeskapet ocharbetet med att få bort farliga kemikalier från marknaden måste återupptasoch intensifieras. En nyckel i detta arbete är att kraftfullt införasubstitutionsprincipen inom hela EU.EU:s arbete med uppföljningen av har gått mycket trögtoch några steg i riktning mot att bekämpa växthuseffekten har egentligen intetagits. I stället ökar alltjämt koldioxidutsläppen och den stora boven ärtransportnäringen. Utvecklingen går alltjämt mot ökade utsläpp av de flestaväxthusgaser, inte bara koldioxid. EU saknar helt och hållet ettaktionsprogram för hur man ska kunna uppnå sina åtaganden iKyotoprotokollet som gäller en minskning av utsläppen avväxthusgaser. bör verka för att införa en koldioxidskatt på EU-nivå.Miljöpartiet de gröna anser dock att miljöavgifter och miljöskatter i EU alltidskall vara minimiregler och att avgifterna ska hanteras av medlemsländerna.Vidare bör driva att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågorhelt ska inriktas på forskning och utveckling kring förnyelsebara energikällor,i stället för forskning kring kärnkraft.När det gäller närproducerade livsmedel ställer tillförtret. En prioriterad fråga för att driva måste vara att ändra EU:supphandlingsregler, vilka bl a inskränker det kommunala självstyret, så attlokal upphandling kan ske utan inskränkningar.Vi vill att aktivt och offensivt i EUdriver:- att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så att EU endast gerstöd åt ett ekologiskt hållbart, småskaligt och djurvänligt jordbruk,- att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den i hög gradflyttas till nationell nivå,- att miljöfrågor alltid måste vara minimiregler - inte harmoniseringsregler- för att möjliggöra att de länder som så önskar kan införa strängaremiljöregler än de EU lagstiftar om; den s k miljögarantin måste därförskrivas om så att den inte inskränks av reglerna för den inre marknaden,- att kraftfullt införa substitutionsprincipen inom hela EU,- att införa en koldioxidskatt på EU-nivå,- att miljöavgifter och miljöskatter i EU skall vara minimiregler ochavgifterna skall hanteras av medlemsländerna,- att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas påforskning och utveckling kring förnyelsebara energikällor,- att ändras så att lokal upphandling kan ske utaninskränkningar.Den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenEtt stort bakslag i och med Amsterdamfördraget var utvecklingen inomandra pelaren, dvs EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik(GUSP). Ländernas vetorätt försvagades som EU nu skapar ettgemensamt utrikesdepartement och en gemensam EU-utrikesminister, dvsen befattning som unionens högsta företrädare gentemot tredje land.Denna post innehas nu av den tidigare generalsekreteraren i Nato, JavierSolana. Detta har resulterat i en kraftig ökning av de militära kontakternamellan Nato och EU, något som är ett allvarligt hot mot svenskalliansfrihet. I de beslut som fattats på detta område kan man se en tydligkoppling mellan Natos interna system och det som anammas på EU-nivå. Ett exempel är att lyckades få samtliga medlemsstater medsig på ett beslut om att inte över huvud taget offentlighetspröva pappersom har med den militära politiken eller civil krishantering att göra. Dettaär det förfarande som används inom Nato, men passar inte inom EU därman nu ska pröva om beslutet är ett fördragsbrott.VEU, EU:s militära del, har kopplats till EU så att kanbesluta om militära aktioner. Detta beslutades på toppmötet i , ochefter det har vi kunnat se en utveckling som vi i de gröna varnadeom för länge sedan, nämligen en militarisering. Det finns nu bland annatbeslut på en gemensam insatsstyrka som omfattar 60 000 personer, och planerpå samarbete för att främja vapenexport utanför EU är långt framskridna. EUska enligt besluten också kunna agera självständigt utanför EU:s gränser,detta även om det inte finns ett FN-mandat för en militär intervention.Kommissionen, med kommissionsordföranden i spetsen, ärmycket tydlig med hur man vill ha den fortsatta utvecklingen av EU:s GUSP.Prodi vill se ett gemensamt försvar.Under den pågående regeringskonferensen anser vi att skall drivaatt utrikes- och säkerhetspolitiken helt skall avföras från EU:skompetensområden. Till dess sker måste linje naturligtvis vara attaktivt arbeta för att göra EU:s internationella politik så solidarisk sommöjligt.Likaså måste arbeta för att säkerhetssamarbetet inte definieras ienbart militära termer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termermed en breddad och modernare definition av säkerhetspolitik.Vi vill att aktivt och offensivt i EU:- verkar för att utrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs från EU:skompetensområden,- arbetar för att göra EU:s internationella politik så solidarisk som möjligt,- arbetar för att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbart militära termerutan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer.ÖstutvidgningenAv länder är färre än hälften medlemmar i . Enutvidgningsprocess österut är i full gång med förhandlingar med ett antalländer.Allmänt ska sägas att man i processen prioriterat helt fel. Mycket avengagemanget går primärt ut på att integrera ansökarländerna i den inremarknaden istället för att ta sin utgångspunkt i varje lands möjligheter attanpassa sig till aquis communautaire, det gemensamma regelverket. Tidigarevar ansökarländerna uppdelade i olika delgrupper, en förstaförhandlingsgrupp som ansågs ligga närmare medlemskap än andra. Dettaändrade man på i och med mötet i , och det kan bl a ses som en framgångför de gröna som drivit att alla länder ska bedömas individuellt.Den nya hållningen är betydligt bättre än den tidigare då de länder som intevar med i första gruppen inte kände någon direkt anledning till att ändra sinasystem som det nya systemet nu leder till en sund konkurrensmellan ansökarländerna. Definitivt har man inte satt för när man kantänkas vara klar för nya medlemsländer, men är det man nämner isammanhanget.I förhandlingarna mellan EU och ansökarländerna har man haft vissaproblem. EU vill ha bättre nationella planer för hur man ska inkorporeraregelverket. Ansökarländerna har å sin sida känt att de ligger i ettproblematiskt underläge gentemot kommissionens förhandlare, då derasekonomi är i sämre skick. Andra problem som kan tänkas komma fram ärimplementeringen av regelverket, då detta kommer att resultera i storastrukturomvandlingar inom ansökarländerna.Den kanske största förändringen som kommer att ske gäller jordbruket ochdetta främst p g a två anledningar.I många av ansökarländerna, speciellt i , är en stor del avbefolkningen ekonomiskt beroende av jordbruket, inte sällan i mindrejordbruk. Detta får implikationer på den förda politiken, då man ska anpassasig till en fri inre marknad där man ska konkurrera med storbönder från restenav EU. Detta kommer att resultera i att kostnaderna för jordbrukspolitikeninom EU ökar ännu mer och det finns en risk att vi går ännu längre ifrån denavreglerade marknaden vi hade i innan medlemskapet. Agenda 2000,som skulle försöka lösa detta, är enligt de flesta bedömare inte tillräckligtradikal för att förhindra en sådan utveckling.EU:s stödsystem är anpassat efter hur jordbruket ser ut i Västeuropa.Storskaligheten och betydligt färre antal anställda i jordbruket kommer attkrocka med östjordbruket. I många avseenden är också EU:s jordbrukbetydligt mer beroende av kemikalier.Ett problem i utvidgningsförhandlingarna är att de medel somavsatts i s k "pre-accession aid" framför allt syftat till genomförandet av deninre marknaden.