mot · GN02T28 · 2000-04-14 00:00:00 — Värdeutvecklingen viabörsintroduktion har fyrdubblats jämfört med Telias värde, som två-till tredubblats på sex år.Denna utveckling har kraftigt stärkt den finska statskassan och ökat värdetpå aktierna för varje delförsäljning genom att resterande aktier stigit såmycket i värde.5.3 PropositionenI propositionen, som lades fram efter den fastlagda sista dagenför att garanteras en behandling under vårriksdagen, föreslås så äntligenen börsintroduktion av . Det ska även noteras att det ställs tvingandekrav på att behandlingen skall vara avslutad i senast den 15maj, d.v.s. en månad före vårsessionens slut. Redan i december förra åretföreslog de borgerliga partierna i näringsutskottet ett utskottsinitiativ somgav regeringen fullmakt att sälja , vilket avvisades avregeringsunderlaget.Den nu uppkomna situationen ställer extrema krav på en snabb analys ochbeslut i som tangerar det grundlagsfästa kravet på beredning.Trots denna nonchalans från regering och stödpartierna avser vi göra allt vikan för att klara tidsgränserna. Inte för att skydda regeringen, utan för attskydda , dess anställda och vitala svenska nationella intressen.Vi välkomnar förslaget att börsintroducera . Självfallet bör regeringenäven ges fullmakt att stegvis sälja hela bolaget vartefter lämpliga tidpunkteruppkommer.5.4 Krav på börsintroduktionEn börsintroduktion av blir en av de största i . Detställer krav på professionalism och förmåga till förutseende:- Hoten om statlig inblandning i företaget måste undanröjas. Detta isynnerhet med i färskt minne. Risk för fortsattstatlig inblandning kan sänka värdet med . Varjesådan risk måste elimineras genom entydiga och ensidiga åtaganden attstaten ska gå ur majoritetsägandet under överskådlig framtid och i sinhelhet när tillfälle ges.- Det statliga regelverket inom teleområdet måste klargöras så långt sommöjligt. Skarp kritik mot regeringen kan riktas vad gäller långhalningenmed telereformerna inom främst mobiltelefonin med s.k. local loopunbundling (LLUB), nationell roaming, nummerportabilitet ochfördelningen av den tredje generationens mobiltelelicenser (UMTS).Betydande kraft måste ägnas att bringa klarhet i dessa resultat ochvärdepåverkande frågor för som ägaren d.v.s. regeringenkontrollerar. Vidare bör konkurrensrätten klargöras för samtligaaccessformer för data och teletrafik.- En bred svensk allmänhet måste garanteras tilldelning av aktier och enmindre rabatt ges. Det skapar en avsevärt större efterfrågan - mer ändubbelt så stor enligt gjorda erfarenheter - och därmed möjlighet att säljaen stor post aktier till bra pris. Vid privatiseringarna av ochPharmacia mer än fördubblades efterfrågan via den breda svenskaallmänhetens intresse.- Genomför en snabb börsintroduktion. Det är nödvändigt för att inteytterligare skada bolagets möjligheter och därmed intressen.Regeringens tvehågsenhet och dubbla budskap måste upphöra.6 Konkurrens istället för statliga bredbandJag skulle förstå om lekte med tanken på statliga investeringar ibredbandsnät. Men att - världens främsta IT-nation - planerar attgenomföra miljardinvesteringar i bredband och därigenom låsa fast sig viden viss teknik förvånar mig.Professor vid Business School.Den tidiga svenska teleavregleringen har lagt en god grund för det fram-gångsrika IT-klimatet. Konkurrensen har stärkts ochbredbandsmarknaden har ökat explosionsartat. Under den senaste tidenhar bredbandsdebatten kommit att ta ett stort utrymme i media. Den har, imånga fall mot bättre vetande, kommit att handla om gigantiska statligainvesteringar och ett excellerande i teknisk kapacitet.Bredbandsdiskussionen handlar ännu inte om innehållet utan fortfarandeom teknik. På vilket sätt ska den nya IT-infrastrukturen i landet byggas?Vilken teknik är bäst till att snabbt överföra stora mängder digitalinformation mellan hushållen? Vilka bredband ska vi ha? Vilka är billigast?Vilka är användbara ?Behovet av bredbandskapacitet är inte något som uppstår över utannågot som växer fram över tiden. Det finns få bredbandstjänstertillgängliga förutom vanlig TV och s.k. bredbandsinternet som i praktikeninnebär att man hemifrån kan surfa och maila lika snabbt som från jobbet.Man kan också konstatera att det till att börja med främst är företag ochorganisationer som har behov av snabbare uppkopplingar.Regeringen föreslår ett nytt statligt stomnät av svartfiber - fiberverk - föratt öka överföringskapaciteten. Men dessa planer uppvisar betydande brister,och ger upphov till en rad frågetecken: Varför ska bygga enny digital motorväg? Ska denna vara statssubventionerad? Varför kan intemöjligheten att få använda kraftnätets stolpar för bygge av svartfibernäterbjudas även till andra intressenter? Hur är allt detta förenligt medmarknadsekonomi och konkurrens på lika villkor?6.1 Utbud och efterfrågan på bredbandNäten för bredbandstjänster kan delas in i tre nivåer:- Stamnät - motorvägarna. De nät som är rikstäckande och som knytersamman alla större städer och har anslutning mot utlandet.- Region- och stadsnät - påfarterna. Nät som ger en region eller en ortanslutning mot stamnäten.- Anslutningsnät (accessnät). De nät som ansluter villor, flerfamiljshussamt mindre företag till region- och stadsnäten och därmed ger direktanslutning till stamnäten.Debatten har huvudsakligen kommit att handla om utbyggnaden av stam-näten och i mindre utsträckning om utbyggnaden av stads- och regionnät.När det gäller anslutningsnäten tävlar ett antal företag och kommuner ihård konkurrens nu om att få ansluta de enskilda hushållen.Telia Nät har svartfibernät färdigbyggda till i stort sett allaorter av betydelse i landets alla kommuner. har nät i stort settöverallt där det finns en räls.Det privata bygger ett omfattande svartfibernät med mångdubbelt såstor kapacitet som det planerade nätet på Svenska kraftnäts stolpar. Ävenprivata utländska bolag planerar nät i , på samma sätt som Nätbygger utomlands. av kommuner planerar eller byggerbredbandiga stadsnät.De digitala motorvägarna finns alltså i stor utsträckning redan på plats ochett stort antal aktörer arbetar med att ansluta företag och hushåll. Även omdet naturligtvis är viktigt att hushållen ansluts ska man dock komma ihåg attdet på kort sikt främst är de mindre och medelstora företagen som är i behovav anslutningar med högre kapacitet.6.2 Den snabba teknikutvecklingenInternetutvecklingen i är explosiv. Fler och fler människorkopplar upp sig och Internet blir snabbt en självklar del av deras liv.Senaste nyheterna dygnet runt, skicka e-post, göra bankärenden, kollasportresultat, lyssna på musik m.m. är sådant de flesta gör redan i dag.Men med bredband blir plötsligt alla Internets nutida, såväl somframtida, möjligheter tillgängliga. Och detta som manstartar datorn. Utan väntetid och utan att belasta telefonräkningen ochmed en hastighet som är långt överlägsen ett vanligt modem, kan man taemot och sända all slags information. Även de "tyngsta" överföringarna,som ljud och rörliga bilder av hög kvalité, blir snabbt tillgängliga. Istället för en mängd olika nätverk kan ett bredbandsnätverk bära allt frånInternet till bildtelefoni och kabel-TV. De framtida möjligheterna äroändliga, de nutida överväldigande.Stamnäten och region-/stadsnäten utgörs huvudsakligen av optisk fiber.Man kan dock även använda sig av andra tekniker som t.ex. mikrovågslänkareller satellitbaserad överföring. När det gäller att ansluta hushållen tillbredbandsnäten finns det flera olika tekniker och nya utvecklas. Någratekniker som kan användas för Internet är:Fiberoptisk kabelADSL - en teknik där man utnyttjar det befintliga telefonnätet, levereras t.ex.av Telia.LAN - en teknik där man installerar nya datanät i fastigheten. Exempel påleverantörer är Bredbandsbolaget, och . Dessutom bygger ettstort antal fastighetsbolag egna LAN-nät.KabelTV - en teknik där man utnyttjar befintliga kabel-TV nät. Exempel påleverantörer är COM HEM, UPC/StjärnTV och Tele2.Marksänd digital-TV. Digitaliseringen av marksänd TV innebär att kapa-citeten ökar. Kapaciteten är fortfarande mycket begränsad somman saknar returkanal. Utrymmet bör istället utnyttjas förbredbandsuppkopplingar.Nästa generations mobilnät (UMTS) klarar av att distribuera bredbands-tjänster. kommer man också att kunna använda de befintligaelnäten för att distribuera bredbandstjänster.Bredbandstjänster kommer även att kunna distribueras via satellit ochradiobaserade lokala system.Valet av anslutningsform kommer att påverkas av enskilda behov, såsomvar hushållet är beläget och vilka tjänster som efterfrågas. Konkurrensenmellan aktörer skapar flexibla lösningar och bidrar till att hålla nerekostnaderna. Sannolikt kommer det därför även att finnas mångatekniker och aktörer som arbetar med att ansluta hushållen snarare än enenskild anslutningsteknik som dominerar marknaden.I dagsläget finns det få tjänster och applikationer som kräver bredband fören enskild kund. I takt med att nya tjänster och applikationer blir tillgängligakommer intresset för och kraven på kapacitet i näten att öka. Det är därförviktigt att söka bedöma inte bara infrastrukturen utan också vilka tjänster ochapplikationer näten ska fyllas med.6.3 Skarp konkurrens bra för utvecklingenRegeringen har inte löst konkurrensfrågan i de stadsnät som utvecklastill lokala monopol. Likadana frågor kan resas kring de fastighetsnät somett antal företag börjat bygga. Alla aktörer söker givetvismonopolliknande förhållanden på sina avsnitt och konkurrens på deövriga näten.Hela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Monopol-bildningar skadar utvecklingskraften och höjer prisnivån. Detta gäller inteminst inom områdena IT- och bredbandskommunikation.När konkurrensen på den fasta telefonin skärptes genom nummerportabili-tet föll priset . När konkurrenstrycket nu ökar sänks prisernainom mobiltelefonin . Telemonopolen kan endastbrytas upp genom lag för att framtvinga konkurrens.Därför måste ges ökade resurser och en starkareställning. Dess möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måsteförbättras. Den svenska telemarknaden måste avregleras.Staten ska inte med skattesubventioner gå in och konkurrera med debredbandsaktörer som redan har etablerat sig på marknaden. Angelägnautbyggnader, som inte är kommersiellt möjliga, kan komma till stånd genomatt staten upphandlar bredbandstjänster. Vi ska inte med skattemedel låsa ossvid en speciell teknik eftersom teknikutvecklingen går så fort. Staten ska ståneutral till teknikvalet och följa marknadens utveckling.Den regionala utvecklingen av bredbandskapaciteten bör följas noga ochden snabba teknikutvecklingen för i synnerhet olika behov och olikageografiska avstånd beaktas.När konkurrens mellan olika företag och system med svartfiber uppträtthar priset för att nyttja näten fallit dramatiskt. Konkurrens har i flera fallletttill nya prisnivåer på bråkdelar av det gamla priset.Eftersom statlig inverkan sällan är en garant för konkurrens är det viktigtatt ställa sig frågan vad som är statens roll i detta sammanhang. Statensuppgift kan rimligen inte vara att bygga svartfibernät med skattepengar ochbedriva osund konkurrens mot privata bolag - som bygger eller har byggtsvartfibernät. Istället finns det ett antal centrala statliga uppgifter:- Skapa konkurrenstryck i de lokala monopolen. Det kan ske genomett system med förutsägbara, allmänt accepterade och transparentasamtrafikavgifter - som i mobiltelefonin - där alla operatörer kan användaalla nät konkurrensneutralt. Det förutsätter snabba förutsägbaraskiljedomar vid tvister utan fleråriga rättsprocesser. Men det brådskar. Ettförslag om "local loop unbundling" finns färdigt, som till stor del löserdessa problem. Förslaget är genomfört i och USA.- Skapa konkurrenstryck. Det sker genom "national roaming" i denationella och regionala näten på motsvarande sätt där monopol bildas ochdå det inte varit lönsamt att dra fram kabel från flera operatörer.- Upphandla en viss garantitrafik i glesbygd eller på orter som annarskan få vänta orimligt på bättre överföringskapacitet.- Ta i anspråk delar av det markbundna digitala TV-nätet förradiolänk och bredbandig mobiltelefoni. Därigenom påskyndas processenmed bredband som en misslyckad statlig storskalig TV-satsningavvecklas.Det är konkurrens och marknadsekonomi som måste bli vägledande -inte storskaliga statliga fiberverk. Vikten av detta kan inte nog betonas.Sverige får inte förpassas till kön på detta område. Regeringensvankelmod, med fördelningen av tredje generationens mobiltelefoni(UMTS), har dessvärre redan lagt grunden till en sådan utveckling.Det är nationella konkurrenskraft i de "nya" teknikområdena somstår på spel. Det handlar om våra möjligheter att utnyttja vårt övertag medkanske världens största penetration av mobiltelefoner, PC och Internet-användning hos befolkningen. Det ger, rätt använt, oanade möjligheter.7 Staten som förebildKunskapsflöden, nyföretagande och produktinnovationer är allanödvändiga faktorer för skapandet av ett bra svenskt klimat för arbeteoch tillväxt. Centrala byggstenar för detta är att det finns incitament sombefordrar kunskap, en flexibel arbetsmarknad och en riskkapitalmarknadmed god funktion och struktur. Samspelet mellan olika företag ochsektorer är av stor betydelse. Internationellt konkurrenskraftigautbildnings- och forskningsmiljöer är nödvändiga om ska kunnahålla en världsposition med väl upparbetade länkar mellan FoU ochmarknaden.Vi har än så länge en unik tillväxtmöjlighet på IT-området. Men det ärcentralt att vår position kan befästas och förstärkas så att nya möjligheter kantas tillvara. Utvecklingen på IT-området är snabb och det faktum att Sverigeligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är ingalundanågon garanti för att vi kommer att behålla vår ledande position . Iåtskilliga andra länder sker nu en snabb utveckling, och vi kan räkna med allthårdare konkurrens . Vårt försprång kan med andraord snabbt förloras.Vi delar regeringens syn när det gäller att "statens ansvar är att se till attförutsättningarna för utvecklingen är goda och att de hinder som försvårarförverkligandet av detta mål avlägsnas". Detta gäller för utveckling iallmänhet och blir extra tydligt i en tillväxtsektor som IT-branschen.För att inte bromsa utvecklingen på marknaden är det nödvändigt med ettföretagsklimat som gör det enkelt att starta och driva företag, enarbetsmarknad som har låga trösklar för inträde, en incitamentsstruktur somuppmuntrar rörlighet och borttagande av konkurrenshinder. De mestuppenbara hindren för att uthålligt kunna utveckla den potential som finns påden svenska IT-marknaden torde dock vara brist på utbildad arbetskraft ochbrist på konkurrenskraftiga skatteregler.Vi är tveksamma till förslag som skulle innebära speciella skatteavdrag förinköp av bredbandsuppkopplingar. som arbetsredskap finns det avdragsmöjligheter för en bredbandsanslutning. Dessutom finns risk förbristande konkurrensneutralitet mellan olika typer av utveckling. Prisnivånhos leverantörerna av bredbandsuppkopplingar riskerar att hållas uppe ochbeslut om uppkoppling komma att fördröjas i avvaktan på framtida stöd.En av statens viktigaste roller är att vara föregångare och användare av denya teknikerna. Förebilder ökar kompetensen och förstärker attraktions-kraften. Ett bra innovationsklimat måste förenas med unik kompetens frånjordens alla hörn för att bibehålla världsklass. Ett offensivt statligt agerandekan bidra till detta:- Offensiv användning av digitala signaturer. Stat och kommuner börsnabbt bli offensiva användare av elektroniska signaturer på ett sådant sättatt inte marknaden för de elektroniska signaturerna hämmas. Utgångs-punkten bör vara att acceptera så många certifikat som möjligt, snarare änenbart ett fåtal.- Inför statliga uppkopplingsmål. Vi föreslår mål som att samtligaföretag ska kunna deklarera uppgifter och kommunicera med staten heltelektroniskt , offerter vid statlig upphandling ska kunna skickas inelektroniskt , alla deklarationsskyldiga medborgare ska kunnadeklarera elektroniskt , all kommunikation med försäkringskassanska kunna ske elektroniskt och bostadsbidrag ska kunna ansökasom elektroniskt år 2001.- Säkrare Internet. bör under det halvåret då vårt land är EU:sordförande ta initiativ till en konferens om åtgärder och arbete i ,för att skydda den kritiska digitala infrastrukturen. Elektroniska signaturerär en viktig beståndsdel i de elektroniska affärerna men förtroendet för ochbruket av dessa uppstår inte via lagstiftning.- Upphandling bör vara elektronisk. Det arbete som harbedrivits inom ramen för först Toppledarforum och sedan Single Face ToIndustry har inte givit det önskade resultatet. En bidragande orsak till dettaär den tekniska inriktningen som inte varit tillräckligt flexibel. Modernalösningar, baserade på Internetteknologi, bör få ett större utrymme i dettaarbete med att få en effektiv, flexibel och väl fungerande elektroniskhandel.- Interaktiva webbplatser för myndigheter. av allaoffentliga myndigheter bör ha interaktiva webbplatser senast år 2001.Dessa ska fungera som lätthanterliga verktyg för informationssökning, föramyndigheterna närmare medborgarna och förenkla administra-tionen. Den ökade tillgängligheten och informationen är positiv urdemokratisk synpunkt, men ställer också krav på åtgärder i syfte att värnaden personliga integriteten. Den snabba utvecklingen av informationstek-nikens tillämpningar ger upphov till ett behov att uppdatera den person-rättsliga lagstiftningen. Statsmakten har en viktig uppgift att i samverkanmed framväxande branschpraxis och det internationella arbete som bedrivspå området utveckla nya rättsregler som kan utgöra ett stabilt regelverkutan att för den skull snabbt bli obsolet eller ett onödigt hinder. Regeringens lagstiftningsarbete på detta område har snarastutgjort motsatsen. Det har rört sig om isolerade försök att hantera olikaaspekter av informationshantering och integritetsfrågor, men har saknat enövergripande filosofi och strategi för hur offentlighet, öppenhet ochintegritetsintressen skall vägas mot varandra. I stället för regeringens lappverk förespråkar vi inrättandet av en samladintegritetsskyddslag. En sådan lag bör göras generell och oberoende av dentekniska utvecklingen och syfta till att beivra missbruk av personuppgiftersom sådan.- Det regionala ansvaret. Den snabba teknikutvecklingen måste kunnakomma hela landet till del. Staten ska, om så blir nödvändigt, upphandlabredbandskapacitet - utan låsning vid teknik.- Skolans möjligheter. En statlig satsning bör göras i syfte att garanteraalla skolor bredbandsuppkoppling och möjlighet till interaktiv distans-undervisning. Varje elev bör ha tillgång till dator och ges grundläggandekunskaper i att använda tekniken.- Ett digitalt universitet. Den digitala tekniken ger stora möjligheter attsprida utbildning. bör utveckla ett "digitalt universitet" medtillgång till en bred uppsättning kurser. Ett sådant universitet kan spela roll för utbildningen såväl på grundutbildningsnivå som senare i livet.- Bättre sjukvård. Den digitala tekniken kan förbättra sjukvård medmöjligheter till expertdiagnoser på distans samt att underlätta behandlingaroch uppbyggande av kunskapsbanker. Det är en viktig uppgift i första handför landstingen att ta tillvara dessa möjligheter. IT i kombination med dennya biologin har potential att radikalt förändra och förbättra vården. Härhar goda möjligheter att bli världsledande.8 Bättre klimat för individer, investeringar ochföretagFör att behålla vår tätposition som IT-nation krävs att vi genomföråtgärder som syftar till att göra till ett mera attraktivt land att booch verka i för enskilda människor. Det är i detta sammanhangmeningslöst att göra en åtskillnad mellan människor och företag. Dethandlar alltid om enskilda människor i deras roller som företagare,anställda, riskkapitalister, forskare, studenter osv.Vårt skattesystem måste vara internationellt konkurrenskraftigt när detgäller beskattningen av arbetsinkomster, kapitalinkomster och företag. Vimåste ha regler som gör det möjligt för den kunskapsintensiva ochsnabbväxande IT-sektorn att i högre grad attrahera och behålla kvalificeradpersonal i . Vi måste därför ha ett individklimat som gör det lockandeatt komma till och att stanna här. Risken blir annars att kommersiali-seringen av resultaten från forskning och utveckling inte kommer till stånd,alternativt förläggs till utlandet.Vi har än så länge en unik tillväxtmöjlighet på IT-området. Men det ärcentralt att vår position kan befästas och förstärkas så att nya möjligheter kantas tillvara. Utvecklingen på IT-området är snabb och det faktum att Sverigeligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är ingalundanågon garanti för att vi kommer att behålla vår ledande position . Iåtskilliga andra länder sker nu en snabb utveckling och vi kan räkna med allthårdare konkurrens . Vårt försprång kan med andraord snabbt förloras.Det övriga har också flera naturliga konkurrensfördelar framförSverige i form av tätare befolkning, kortare avstånd, bättre klimat och störrespråkområden, som kan leda till att satsningar på IT-området medför änstörre konkurrenskraft. Det är därför av stor vikt att regeringen inte är passivnär det gäller att vidta åtgärder som kommer att bli nödvändiga i vårt land.8.1 IndividklimatetUtvecklingen mot kompetensdrivna och därmed individrelateradeinvesteringar är speciellt tydlig inom IT-sektorn. Det immateriellakapitalet i form av kunskap blir allt viktigare för konkurrenskraften ochdet råder en global konkurrens om utbildade personer. Regeringenskriver också i sin proposition att "det är viktigt att se att som englobal marknad även när det gäller tillgången på kompetens". Slutsatsenav detta är att vi måste koppla vår konkurrenskraft till omvärlden:- Rekryteringsfrågan ses som ett av de största problemen i den svenskaIT-branschen. Det är därför synnerligen viktigt att vi håller ett högt tempo ide satsningar som måste göras för att vi ska kunna behålla vårt knappaförsprång. Det räcker sålunda inte med ett bra företagsklimat utan även ettbra individklimat är nödvändigt. Häri ingår rent allmänt starkareincitament för risktagande och högre utbildning.- Personaloptioner är ett sätt för företagen att inte bara belönamedarbetarna, utan också att knyta den lättrörliga kompetensen till sig.Detta är särskilt viktigt i då allt färre företag kan visa på stora fastavärden i form av industritillgångar, utan i stället har sina samladetillgångar i medarbetarnas kunskaper och kreativitet. Reglerna förpersonaloptioner måste ses över. De höga socialavgifterna orsakar problemvad gäller personbeskattningen. En förändring av betalningstidpunkten försocialavgifterna bör också övervägas. Villkoren för personer medpersonaloptioner som tillfälligt arbetar i måste också ses över.Konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler förpersonaloptioner måste tas som utgångspunkt vid en översyn av dessaregler.- Sänkt personbeskattning är ett villkor för att skapa konkurrenskraftigavillkor för välutbildad arbetskraft. Avvecklad statlig inkomstskattreducerar problematiken kring personaloptioner och fåmansbolag. Dettaleder till att människor utbildar och specialiserar sig som detleder till en ökning av arbetskraftsutbudet. Därmed minskar också riskernaför en skattedriven brain-drain.- Internationella skolor och daghem är ofta en viktig del för attattrahera utländska experter och därmed ökad rörlighet ochkunskapsöverföring. Startandet av sådana måste därför stimuleras bl.a.genom en nationell skolpeng.8.2 InvesteringsklimatetNär det gäller finansiellt kapital råder det i god tillgång påriskvilligt kapital för vissa sektorer, bl.a. IT/telekom. Mycket avriskkapitalet kommer från "venture capital" och från "företagsänglar",vilka karakteriseras av ett aktivt engagemang i de företag i vilkainvesteringarna sker.