mot · GN02Ub34 · 2000-06-09 00:00:00 — Vi vill också påpeka inkonsekvensen med att förordakvotering av kvinnor till politiska uppdrag och aktiebolagsstyrelser, såsomden sittande regeringen gör, men i förevarande proposition hävdaatt positiv särbehandling av män till lärarutbildningen inte är önskvärd.Förslaget om lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet,skola och skolbarnsomsorg är föremål för särskild proposition. Viåterkommer till förslaget i föreskriven ordning inom ramen för en motion.3 En lärarutbildning för framtiden3.1 Villkoren för lärarutbildningenErfarenheterna visar att läraryrket blir svårare och att kraven på vad somutgör en god lärare blir allt mer komplexa. Läraryrket måste bli mervarierat, därför att morgondagens skola kräver olika sorters lärare.Härvidlag är lärarutbildningens uppgift att lägga en bas för arbetet somlärare i skolan. Den allt snabbare kunskapsutvecklingen gör det omöjligtför enskilda individer att besitta samtliga de kunskapsområden som krävsför att eleverna skall få en god utbildning.En ökad social rörlighet och ökade kunskaper om barns och ungdomarsutveckling gör att behovet av specialpedagogisk kompetens ökar i mot-svarande mån. Behovet av speciallärare är ett exempel på att särskiltutbildade pedagoger alltjämt har en självklar plats i skolans vardag.Vår vision är inte en sammanhållen utbildning oavsett uppgift. Vi före-språkar en gedigen, kvalificerande och profilerad lärarutbildning, medmodern ledarskapsfilosofi som ger förmåga både att leda och att samverkamed andra.Den moderna lärarutbildningen måste byggas på vetenskaplig grundavseende frågor om barns utveckling, inlärning och pedagogik. Alla lärarebehöver gedigna kunskaper i kommunikation och modern informations-teknik, likväl som förankring i den klassiska bildningen.Vårt förslag till lärarutbildning innebär att denna ges en ny struktur, varssyfte är att öka mångfald och flexibilitet i lärarutbildningarna, somden pedagogiska basen och kvalitativ ämnesfördjupning stimuleras. Lärar-examen skall omfatta kursfordringar om lägst 120 och högst 220 poäng.Navet i lärarutbildningen, oavsett ingång, är ett allmänt utbildningsområdemed pedagogiskt och didaktiskt innehåll om minst 40 poäng, varav 10 börvara verksamhetsförlagda. Utbildningsområdet bör innehålla för läraryrketcentrala kunskapsområden.Därutöver skall utbildningarna innehålla kursfordringar om 60 till 80poäng med tyngdpunkt på det eller de ämnen läraren avser att arbeta med.Minst 10 poäng bör vara verksamhetsförlagda. Det ankommer på universiteteller högskolor att utforma utbildningarna inom dessa ramar, dock medinriktningen att något eller några ämnen skall studeras i sådan omfattning attdjupare kunskap nås.I likhet med vad som gäller inom många andra utbildningar skall studentenredovisa ett examensarbete om 10 poäng.Den som inhämtat sin ämneskompetens på annat sätt skall ges möjlighetatt skaffa sig lärarexamen genom att läsa in 40 poäng inom ramen för detallmänna utbildningsområdet.Det vi här förordar är lärarutbildningar som är anpassade till de olika kravsom ställs på olika nivåer i skolan. Regeringen bör enligt vår meningåterkomma till med förslag till organisation som utgår från attlärarutbildningarna skall vara fler och att ämnesinnehållet stärks.3.2 Skärpta antagningskravLäraren brukar betraktas som behörig att utöva läraryrket eftergenomgången lärarutbildning. Uppföljningen av i vilken utsträckningläraren håller måttet som yrkesutövare är dålig. Det är sällan som lärareblir avstängda med hänvisning till att de har visat brist på yrkesmässigakvaliteter, trots att det finns lärare som undervisar i skolan och som intepassar för yrket.Statsmakterna, i detta fall universitet och högskolor, måste ta sitt ansvarför att lärarutbildningen ger kunniga och kompetenta lärare. Det är endast dåsom undervisning av god kvalitet kan tillhandahållas. Det finns exempel påstudenter som antagits till lärarutbildning och fått fullfölja utbildningen,trotsatt de inte är lämpliga för yrket. Därför anser vi att lärarutbildningarna skallha någon form av antagnings- anlags- eller lämplighetstest vid antagning tilllärarutbildning.3.3 Utbildningsforskningen behöver stärkasSom tidigare redovisats avslår vi regeringens förslag om en särskildvetenskapskommitté inom ramen för det föreslagna Vetenskapsrådetsamt särskilda högskoleorgan med ansvar för grundläggandelärarutbildning och därtill knuten forskning.Däremot delar vi regeringens uppfattning att för lärarutbildningen relevantforskning bör stärkas. Detta sker dock enligt vårt förmenande bäst genom attlärarutbildningen successivt blir en mer integrerad del av universitet ochhögskolor samt genom att lärarutbildarna vinnlägger sig om att stärka detvetenskapliga innehållet i kurserna och anknyta studierna till relevantforskning.Det ankommer på alla universitet och högskolor att fördela forsknings-resurser och göra prioriteringar för att stärka den vetenskapliga grunden ilärarutbildningen.För utvecklingen av flera och mer varierade karriärvägar för lärare är detvidare viktigt att samarbetet mellan skolhuvudmän och skolor utvecklas.Det moderata budgetförslaget avseende forskningsanslag innebär att merresurser ställs till forskningens förfogande. Med tanke på den snabba kun-skapsutvecklingen är det rimligt att en större del av dessa kommer kunskaps-forskningen till godo.3.4 Tidsbegränsa lärarutbildarnas tjänsterDet finns uppenbara brister i dagens lärarutbildning när det gäller attförbereda studenterna för den verklighet de kommer att möta. De ut-värderingar som gjorts avseende lärarutbildningen visar att mångastudenter inte känner igen sig när de kommer ut på sin förstatjänstgöringsplats. En förklaring till detta är avståndet mellanlärarutbildningen och skolans vardag - det finns alltför få kontaktytormellan de två världarna. Ofta var det länge sedan lärarutbildarna självavar lärare i skolan.Sambandet mellan professionen och utbildningen för denna måste varastark, vilket innebär att det måste skapas bättre förutsättningar för en dialogmellan lärarutbildningen och skolan. En sådan samverkan skulle underlättasom tjänsterna på lärarhögskolorna blev tidsbegränsade och därmed rörlig-heten bland lärarutbildare större. Vi välkomnar också att högskolan etablerarolika former av samarbete mellan skolor och skolhuvudmän, främst för att fåfler praktikplatser. Denna typ av samarbete bör utvecklas så att också lärar-utbildare ges möjlighet att få kontinuerlig kontakt med skolan.3.5 Förläng utbildningen där det behövsDen svenska skolan brottas med en hel del problem. Trots ekonomiskasatsningar når vi inte de resultat vi borde göra utifrån de resurser somtilldelas skolan. Vi har en stor andel elever som lämnar utanfullständiga betyg i ett eller flera ämnen, som kunskaperna hoseleverna rent allmänt är otillräckliga.Det finns skäl att säga nej till en förlängning av utbildningen för förskol-lärare och fritidspedagoger. Det framkommer ingen kritik mot denkompetens förskollärare tillägnar sig i utbildningen . Förlängd studietidleder till ökade studiekostnader vilka knappast kan kompenseras med höjdalöner inom överskådlig tid. Det skall räcka med 120 poäng för atterhålla sagda examina.Enligt vårt förmenande bör insatserna sättas in där de bäst behövs, främstgenom en förlängning av utbildningen för s.k. tidigarelärare (grundskolanstidiga år). Detta skulle innebära en markering av betydelse ochge blivande lärare bättre förutsättningar att klara de utmaningar som skolanställs inför. För att höja kvaliteten i skolan och ge de blivande lärarna denkunskap och kompetens som krävs bör därför tidigarelärarutbildningenprofileras särskilt och förlängas till 160 poäng.För senarelärare i och gymnasielärare som undervisar iteoretiska ämnen krävs det att de har minst 180 poäng i sin examen.Den snabba utvecklingen som sker i samhälle och yrkesliv ställer storakrav på skolan och dess utbildningar. Mer än hälften av eleverna i gymnasie-skolan studerar på något av de yrkesinriktade programmen. Detta kräverstörre fokusering på yrkeslärare och deras utbildning. Genom propositionensförslag skall dessa lärare studera minst 120 poäng , vilket ärnödvändigt, men inte tillräckligt.För att eleverna på de yrkesinriktade programmen skall få en modernutbildning krävs det att lärarna följer med utvecklingen i arbetslivet. Deträcker inte med regeringens fromma förhoppningar om en bra samverkanmellan arbetsliv och skola och att yrkeslärarna får del av den nya tekniken.För att gymnasielärarna i yrkesämnen skall bedriva en adekvat undervisningkrävs en ständig uppdatering av yrkeskunskaperna.En möjlig väg att gå är att införa ett lärarcertifikat. En annan är att öppnamöjligheterna för yrkesverksamma specialister inom olika branscher att påkonsultbasis sälja sina tjänster till yrkesgymnasier.3.6 LärarcertifikatVi förordar införande av ett lärarcertifikat i flera delar. Certifikatet skalldels innehålla examensbevis från föreskriven högskoleutbildning, delsvisa genomgången kompetensutveckling, fortbildning och eventuellyrkespraktik. På grundval av sådant underlag kan beslut om utfärdandeav certifikat fattas. Beslutet, som skall vara överklagbart, kan fattas avrektor eller av en fristående lärarnämnd.Lärarcertifikatet bör tidsbegränsas, förslagsvis till , och skallmedföra en skyldighet för skolan att se till att läraren fårfort-och vidareutbildning enligt den individuella utvecklingsplan som lagts upp.På samma sätt medföljer en skyldighet för läraren att skaffa sig denfortbildning och uppdatering som höjer vederbörandes kompetens. Medinförandet av ett lärarcertifikat skapas ett system för kontinuerlig kvalitets-kontroll och kompetenshöjning, som läraryrkets status höjs.3.7 Olika utbildningsvägarI den svenska samhällsdebatten är det oftast självklart att mångfald ochkonkurrens leder till bättre kvalitet. När det gäller utbildningsområdet ärdet dessvärre många som inte ser ett samband mellan kvalitet,konkurrens och valfrihet. Det svenska utbildningsväsendet hartraditionellt styrts av de principer som ligger till grund för storskaligoffentlig förvaltning: kollektiv rätt till tillträde, enhetliga mål och enenhetlig organisation, tillgång styrd av utbudet och en stark politiskstyrning. Ett alternativt, mångfaldsorienterat synsätt på lärarutbildningenlägger tyngdpunkten på den enskilde studentens valmöjlighet, pluralitet iinriktning och mål, konkurrensstyrt utbud och fristående styrning.Enligt vårt förslag finns det flera sätt för individer att närma sig läraryrket.3.7.1 Lärarutbildning i traditionellt hänseendeEn lärarutbildning i traditionellt hänseende, såtillvida att den faller underuniversitet och högskolor och påbörjas efter fullgjordgymnasieutbildning. I denna lärarutbildning, vars omfattning vi tidigarekommenterat, ingår ett grundläggande utbildningsblock motsvarandeminst 40 poäng. Innehåll och omfattning kan variera. Praktik skall ingå iutbildningen och det förutsätts att sådan åtminstone delvis förläggsrelativt tidigt under utbildningen.3.7.2 Komplettering av tidigare studier eller arbetslivserfarenhetMånga människor utanför skolan har gedigna kunskaper som kan berikaundervisningen. För den som redan har en akademisk grundexamen ärdet rimligt att kunna tillgodogöra sig den i lärarutbildningen. I dettaavseende är det tillräckligt med det ovan nämnda grundläggandeutbildningsblocket för att examen skall kunna ges. Även lång ochgedigen yrkeserfarenhet är av stort värde, framför allt i de gymnasialayrkesprogrammen. Det är vår förhoppning att den utredning regeringentillsatt kommer fram till hur sådan yrkeserfarenhet skall valideras.Distansutbildning, av den typ som redan med framgång tillämpas ifolkhögskollärarutbildningen i , kan vara en pragmatisk väg förövriga yrkesverksamma att närma sig läraryrket.3.7.3 Fristående lärarutbildningarVi anser att det är viktigt att stimulera utvecklingen av alternativa lärar-utbildningar. Staten bör noga pröva förutsättningarna för att ställa sådanautbildningar under statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag. Däremotfinns det ingen anledning att ställa samma krav på innehållet som görsvisavi statliga utbildningar.Ambitionen med sådana fria lärarutbildningar är att stimulera nödvändigutveckling inom undervisningssektorn.Enligt regeringens förslag är det ett uttryck för valfrihet att erbjudapedagogisk profilering i lärarutbildningen. Vi förordar att regeringen tar ettsteg längre och tillåter fristående lärarhögskolor med pedagogisk och special-pedagogisk profilering.Det finns alternativa lärarutbildningar, exempelvis medMontessori- och Waldorf-inriktning. Utbildningen bedrivs både i enskild regioch i samverkan med statliga universitet och högskolor. Detta är etterkännande från samhällets sida att olika pedagogiska profileringar erbjuderfullgoda alternativ för ungdomsutbildning. Ett problem i sammanhanget äremellertid att lärarutbildning till dessa pedagogiska alternativ inte alltidomfattas av statlig finansiering. Givet att utbildningen enligt bedömning håller god kvalitet borde sådan utbildning kunna gesinom rimliga ekonomiska villkor. Så är det inte i dag.Vad beträffar alternativa lärarutbildningar kan nämnas att Kanslersämbetetredan 1994 föreslog att skulle beviljas examensrättför ett antal waldorflärarutbildningar. Trots detta föreligger ännu ingetförslag från regeringen om hur en sådan fullständig utbildning skall kommatill stånd. I stället har regeringen förhalat och fördröjt frågan om statligtstöd.Vi anser att skolutvecklingen gagnas av alternativ pedagogik. Det ligger ettallmänt intresse i att bidraga till pedagogisk utveckling, och det är rimligtattetablerad kompetens tas till vara. Därför bör regeringen pröva frågan om attge ett särskilt uppdrag vad beträffar utbildning ochforskning i waldorfpedagogik. De finansiella formerna bör lösas i dettasammanhang, men med tanke på de problem skolan fått behövs även ett stödövergångsvis. Regeringen bör återkomma till frågan senast i budget-propositionen.3.8 En fristående lärarhögskolaVi anser att en av lärarhögskolorna bör ges möjlighet till en självständigställning. Fristående lärarutbildningar med statens uppdrag att bedrivalärarutbildning är ett steg mot framtiden. En sådan ordning ligger i linjemed de aktuella trenderna som går mot större valfrihet och egenmakt.Riksdagen bör ge regeringen till känna att en av de statliga högskolornaskall bli fristående för att öka mångfalden och höja kvaliteten genom attkonkurrensutsätta lärarutbildningen.3.9 Ledarskapsutbildning på alla nivåerDen svenska skolan behöver kompetenta, välutbildade ledare som kanutöva sitt ledarskap. Vi är inte övertygade om att högskolannödvändigtvis är den bästa förmedlaren av det sistnämnda. Vi förordaratt den nuvarande skolledarutbildningen förstärks medledarskapsutbildning som med fördel kan hämtas utanför högskolansväggar.Decentraliseringen och den målstyrda skolan ställer höga krav på en högprofessionell nivå hos läraren i allmänhet och på lärarens kunskaper iledarskap och målformulering i synnerhet. Det är av stor vikt att allalärarstuderande lär sig principerna bakom och de praktiska tillvägagångs-sätten avseende utvärdering, uppföljning och betygssättning. Varje läraremåste kunna formulera mål för sitt och elevernas arbete. Goda insikter i hurman utvärderar elevers arbete är nödvändiga för lärarens utvecklingssamtalmed elever och deras föräldrar samt för den pedagogiska diskussionen i stort.3.10 Fortbildning och kompetensutvecklingFörnyelsen av lärarnas fortbildning har inte utvecklats i den riktning somär önskvärd. Det har generellt sett inte skett några förändringar eller för-bättringar sedan kommunerna tog över ansvaret för fortbildningen.Fortbildningsanordnarna, kommunerna och staten måste ställa adekvatafortbildningsresurser till förfogande för den enskilde läraren samt bli meraktiva i sin prioritering av nödvändiga insatser. Kompetensutvecklingenskall ingå i den utvecklingsstrategi som fastställs för den enskilda skolan.Det ligger i varje arbetsgivares intresse att upprätta en personligkompetens- och utvecklingsplan för varje lärare. Skolan bör vara ettföredöme i detta avseende. Rektor bör efter utvecklingssamtalupprätta en dylik plan, som redovisar inom vilka områden läraren bör fåfortbildning.Ett alternativ är att införa kompetensutvecklingskonton för lärare. Dessakonton skall vara personliga och kunna användas av läraren för professionellutveckling och förkovran.3.11 Olika karriärvägarLärare måste ges möjligheten till en reell arbetsmarknad. är detenda sättet att få en relativt sett hög lön som lärare att bli administratör.Vi vill se att den gode belönas för sina insatser - goda resultatskall löna sig.Behovet av fler lektorer har påpekats i flera sammanhang. En förutsättningför att det skall förverkligas är emellertid att villkoren för kvalificeradelärar-tjänster förbättras. Det ankommer i första hand på skolor och skolhuvudmänatt svara för detta, men vi anser också att regeringen i särskild ordning skallåterkomma med förslag till initiativ som leder till inrättandet av flerlektorstjänster.Den nya ekonomin och den gränslöshet och mångfald den för med sigkommer att ställa nya krav på lärarkåren. Det är inte fjärran atttänka sig pedagoger som driver företag, antingen enskilda eller med fleraanställda i olika ämnen. Dessa företag kan sedan sälja tjänster för kortareeller längre tidsperioder till olika skolor. Företagen kan tillhandahållaspeciallärare och ämneslärare med djupa kunskaper inom ett eller fleraämnen. En fördel med ett sådant system är att det blir lättare att anpassa sigtill fluktuationer i elevkullarna, som lärarna kan ges tillfälle attanvända sina kunskaper på ett bredare fält. Dessa företag kan också erbjudautbildning av lärare inom ramen för fristående lärarutbildningar i enlighetmed vad som anförts ovan.Pedagoger som entreprenörer öppnar arbetsmarknaden och flexibilitetenför lärare i allmänhet, vilket skulle bredda rekryteringsbasen, höja läraryrketsstatus och förbättra löneläget. Dessa effekter av mångfald och konkurrens ärimperativa när det gäller att attrahera kompetens och investeringar utanförlandets gränser.3.12 Läraren bäst i klassenVi vill avslutningsvis betona att det är av yttersta vikt att blivande lärarehar och utvecklar ett gott och rikt språk. Språket är lärarens främstaverktyg och tjänar som bärare av den kunskap läraren skall förmedla. Idenna tid av ökat internationellt utbyte, i form av bland annat arbetskraftoch studenter, blir språket som sammanhållande faktor och arbetsverktygän viktigare.Socialstyrelsen har i en rapport visat att bra kunskaper i svenska äravgörande för hur väl invandrare integreras i . Det är mycket möjligtatt regeringen anser att förslaget om lägre krav i svenska språket för lärarestärker integrationen, men vi är övertygade om att det leder till motsatsen.Oavsett bakgrund bör kravet på grundläggande kunskaper i svenska språketvara detsamma för alla studerande.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:135 idess helhet,2. att hos regeringen begär förslag till en varieradlärarutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omfattningen av lärarutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om för lärarutbildningen relevant forskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om test vid antagning till lärarutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidsbegränsning av lärarutbildarnas tjänster,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av ett lärarcertifikat,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fristående lärarutbildningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förstärkt ledarskapsutbildning för alla lärare,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortbildning och kompetensutveckling för lärare,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för lektorstjänster,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på gedigna kunskaper i svenska förantagning till lärarutbildning.Stockholm den 9 juni 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()