mot · GO02So456 · 2000-10-05 00:00:00 — anser att kommunernas möjlighet att ta utoskäliga avgifter som ruinerar även pensionärer med goda pensionsinkomstermåste undanröjas. En lagfäst maxtaxa och ett lagfäst förbehållsbelopp måsteinföras.Hänsyn till make/maka. Oberoende av hur höga taxorna är i olikakommuner måste maka/make värnas ekonomiskt. Om en av två makar ellersammanboende tvingas flytta till ett ålderdomshem, måste den som bor kvarges möjlighet att klara sig ekonomiskt. En variant är att räkna makarnassammanlagda inkomst och dela med två för att sedan sätta avgiften för densom flyttat till ålderdomshemmet. Med ett sådant system minskar risken föratt den som har den högre inkomsten flyttar till ålderdomshemmet och fårbetala en hög avgift och att den kvarboende tvingas att flytta på grund av detnya ekonomiska läget. Om den som flyttar till ålderdomshem har den lägreinkomsten av makarna bör kommunen beräkna sin avgift bara utifrån deninkomst som den boende på ålderdomshemmet har. Finns minderåriga skallsärskild ekonomisk hänsyn tas till dessa.Inga avgifter som konfiskerar äldres tillgångar. Förmögenhet skall intei sig vara avgiftsgrundande. Vid beräkning av förmögenhet räknas tillgångar ibank, obligationer, aktier, fordringar, tillgång i ekonomiska föreningar ellermotsvarande, övriga tillgångar av större värde, förmögenhet inäringsverksamhet, kontanter och övriga kapitaltillgångar. Någotförmögenhetsvärde på fastighet och bostadsrätt skall inte tas upp om dessa äratt anse som privatbostad.Tak för den högsta avgift som kommunerna får ta ut. De storaskillnaderna mellan kommunernas avgifter måste utjämnas. Det är nödvändigtför att de äldre skall behandlas jämlikt och för att tilltron till densolidarisktfinansierade äldreomsorgen skall bestå. En kommun bör inte debitera mer än1 (fyrtio % av basbeloppet i årets värde) för omsorgoch service.De pensionärer som har minst utrymme är förstås de som har lågapensioner och höga boendekostnader. Det vanliga bostadstillägget beräknasbara på hyror . Vi har föreslagit att hyrestaket höjs till 4500kr . För pensionärer som har en hyra på den nivån eller högre (ochsom inte redan har det särskilda bostadstillägget) innebär vårt förslag att defår en ekonomisk förbättring med per månad.ModernakonvalescenthemMånga medicinskt färdigbehandlade patienter blir direkthemskickade trots att de saknar nära anhöriga och ett socialtnästverk. Det behöver knappast påpekas att detta oftainnebär en stor otrygghet för den enskilde och många harockså uttryckt önskemål om att få vistas i någon form avmellanvårdsboende.Andra patienter får helt enkelt ligga kvar på sjukhuset för att kommuneninte har något lämpligt boende. Detta kostar naturligtvis pengar och låser uppden slutna vårdens kapacitet. Dessutom främjar det inte patientenstillfrisknande.En tredje grupp medicinskt färdigbehandlade patienter får mer eller mindrependla mellan hemmet och slutenvården. Att befinna sig i en sådanskytteltrafik, med alla de påfrestningar det innebär, är inte heller idealiskaomständigheter för återhämtning och tillfrisknande.Kommuner och landsting i samarbete bör enligt liberalernasåsikt införa en nya vårdform mellan slutenvården och boendet för äldremänniskor. fanns konvalescenthem dit patienter kunde komma för enlängre eller för att förbereda sig inför hemkomsten. Det är dags attåterinföra konvalescenthemmen, men i en modern form byggd på kunskapkring rehabilitering. På konvalescenthemmet skall patienten få enhjälpmedelsutredning och möjlighet att pröva hjälpmedlen så att de fungerarpå ett bra sätt även i hemmiljön. ADL-träning och möjlighet tillkuratorssamtal är också sådant som bör ingå.Äldre invandrare ochflyktingarIdag finns det omkring 110 000 äldre i som är föddai andra länder. Dessa är emellertid underrepresenteradebland dem som har hemtjänst och som bor i särskildaboendeformer. För dessa kan det ibland vara nödvändigtmed särlösningar, exempelvis särskilt boende tillsammansmed andra som talar samma språk eller viss uppsökandeverksamhet för att utröna om det finns dolda behov.Äldreombudsmän förökad trygghetÄldreombudsmannen kan ha en rad viktiga funktioner. Detkan handla om att vara kontaktman för de äldre gentemotpersonal, politiker och tjänstemän. En annan funktion skullekunna vara att utvärdera och göra stickprovskontroller inomäldreomsorgen för att se att allt fungerar som det skall. Enannan viktig del av uppdraget bör förstås vara att tala medpersonalen för att smidigt hitta lösningar på problem somkan uppstå.Det är viktigt att äldreombudsman ges en stark, fristående ställninggentemot politiker och övrig personal i kommunen. Äldreombudsmannenskall vara de äldres ombud och svara för deras intressen och ingenting annat.Äldreombudsmannen är visserligen anställd av kommunen, men måstevara fristående från de myndigheter som administrerar äldreomsorgen ikommunen. Ombudsmannen skall fungera som den instans dit äldre ellerderas anhöriga kan vända sig med frågor, klagomål och för att få information.Äldreombudsmannens arbete syftar till att öka den äldres och närståendesinflytande och förebygga att brister uppkommer i äldreomsorgen.Ombudsmannen skall arbeta med uppföljning genom att erfarenheter fråndokumenterade synpunkter och klagomål rapporteras till kommunstyrelsen.Folkpartiet har , och i ett stort antal kommuner runt om i ,väckt motioner om införande av äldreombudsman. I och iSolna kommun har kravet blivit verklighet. Erfarenheterna från dessaäldreombudsmän är mycket goda. kommer att fortsätta att verkaför att antalet äldreombudsmän blir fler.I har äldreombudsmannen en mottagningstid engång . Det går också självfallet att kontakta henne via brev, telefoneller mail. Hon ger både råd och tar egna kontakter med anledning av deärenden hon får kännedom om.I heter äldreombudsmannen . Hon började sin tjänst iaugusti 1999. Utmärkande för äldreombudsmannen är att hon har överblicköver hela äldreomsorg. Istället är hennes uppgift att försöka rätta tillmissförhållanden genom att prata med dem som är ansvariga och som fattarbeslut. Syftet med en äldreombudsman är att förebygga att brister uppkommeroch att skapa ett forum för ökat inflytande från dem som är beroende avstadens äldreomsorg.Det är viktigt att äldreombudsmännen samverkar medpensionärsorganisationerna och talar med andra frivilligorganisationer. De harmånga gånger den erfarenhet och sitter inne med den information som behövsför att komplettera den kommunala äldreomsorgspolitiken.ÄldrepengGamla människor, som har levt ett långt liv, vet ofta hur devill ha det. Att de fyllt 65 innebär inte att deras intressenplötsligt skiftar till gammeldans och bingo. De har sammalivsfilosofier, vanor och drömmar som . Vi tilltrordessa erfarna människor att leva sina liv enligt sina egnaönskemål och vill ge dem makt att besluta över sin vardag.Men valfriheten i äldreomsorgen är kraftigt begränsad. Människoromyndigförklaras plötsligt när de blir lite skröpliga på äldre dar. Det är dagsför en valfrihetsrevolution för våra äldre - en ny kurs som ger äldre maktenöver äldreomsorgen.I dag väljer många skola, husläkare och barnomsorg genom "pengsystem".Nu måste äldre också få makten att forma sin vardag. Vi vill öka valfrihetenför de äldre genom att införa en äldrepeng. "Pengen" är tänkt att fungera så här:Den enskilde pensionären, som känner att krafterna börjar tryta, får påsamma sätt som en biståndsbedömning, som berättigar antingen till enviss nivå på eller till plats på ett särskilt boende. Äldrepengenmotsvarar den skattefinansiering som går till elleräldreboendet. Äldrepengen ska, tillsammans med den avgift som ävenfortsättningsvis tas ut, täcka kostnaderna för vård och omsorg.Äldrepengens storlek kommer att variera beroende på den enskildes behov.Den som har stora behov skall givetvis ha en större peng än den som harmindre behov. I takt med att behoven förändras för den enskilde aktualiserasfrågan om pengens storlek - därvidlag blir det ingen skillnad mot närbiståndsbedömaren gör nya bedömningar av enskildas behov.Införandet av en äldrepeng gör inte omsorgen billigare - det är inte hellersyftet. fokus är höjd kvalitet. Äldreomsorgen måste stärkas ochutvecklas. Många äldre har så omfattande och komplicerade behov att vimåste satsa på kvalitet och utbildning för att klara av att ge en god vård ochomsorg. Det är viktigt att kvalitetsutvecklingen garanteras i pengsystemet.Därför måste äldreomsorgen arbeta med kvalitetsgarantier så att den enskildetydligt kan se vad hon eller han kan förvänta sig av omsorgen.Äldrepengen innebär att de äldre och/eller deras anhöriga får makt attavgöra vad de anser vara kvalitet, vilket ålderdomshem de vill bo på eller tillvem de vill vända sig med sin peng för att få hemtjänst.Äldrepengen ska man kunna föra med sig till den omsorgsgivare manönskar. Det ska gå bra att välja mellan alla enheter som kommunen antingendriver i egen regi eller dem som kommunen har kvalitetsgodkänt. Den somvill flytta till en annan kommun har numera, efter krav från , lagligrätt att flytta utan att behöva inhämta den nya kommunens godkännande. Meden peng blir det inte annorlunda.Valfriheten kräver naturligtvis att det finns alternativ att välja mellan.Inom barnomsorg och skola har vi kunnat konstatera att föräldrarna haruttryckt intresse för olika inriktningar eller profiler. Detta har lett till attenskilda startat verksamhet med den inriktning som många brukare föredragit.Det är bara genom att vara lyhörda gentemot de enskildas önskemål somomsorgsgivarna kan känna sig säkra på att det finns inkomster i form avmedföljande "peng". Vi kommer att få se samma utveckling inomäldreomsorgen.Flera av de enskilt drivna verksamheter som finns kommer att vågabygga ut när de kan konstatera att det finns en efterfrågan och att det framgentär den enskilde, och inte längre kommunens tjänstemän och politiker, sombestämmer var de äldre ska bo. Detta kommer i sig att leda till ökad valfrihetgenom att utbudet av platser ökar.De kommunala alternativen kommer också att få större möjligheter attutvecklas mot mer profilerade enheter. Personalen har omfattande erfarenhetav hur äldre personer vill ha sin omsorg. Detta kommer att ge demkonkurrensfördelar. Troligen kommer det också att leda till att s kavknoppningar, där personalen tar över verksamheten, kommer att öka iomfattning.Flera andra kommuner än där sitter i ledningen ärintresserade av systemet med äldrepeng. Dit hör (även omPensionärspartiet bromsar införandet), , ochNacka.Det finns undantagsvis äldre personer som inte klarar av att föra sin egentalan. Den närmaste familjen eller andra anhöriga blir då ofta ett viktigt stödför den enskilde. Anhöriga får företräda den äldre i de fall detta är möjligtochi andra fall får biståndsbedömare, precis som , ansvara för att på bästasätt agera i den enskildes intresse. Alla som behöver och vill ha hjälp attväljaska få det av biståndsbedömarna.HörselnedsättningMed åren försämras hörseln. Fler än 400 000 personer från64 år och uppåt hör dåligt. Av dem som har angett att de harnedsatt hörsel är det som har hörapparater.Siffrorna är mycket olika i landet. I t.ex. harhälften av de hörselskadade apparater mot iVästernorrland. Väntetiderna till hörapparat ökar i de flestalän och varierar för äldre som bedöms som oprioriterade fallmellan . Avgifterna varierar också från 200kr till per utprovning. Kostnadstak förekommer i elvalandsting och ligger då på . Detsom är gratis i kan kosta mer än iKarlstad om man är pensionär!Hörselnedsättning är ett funktionshinder som ABenligt avtal är skyldigt att beakta. Äldre personer har visat sig ha svårt atthöraradio- och TV-program med störande bakgrundsljud. I åldern har 20 %denna svårighet som tilltar med stigande ålder.Folkpartiet anser därför att den arbetsgrupp som bereder den kommandepropositionen och avtalet om radio och TV måste få i tilläggsuppdrag attsärskilt beakta äldres krav på att slippa störande bakgrundsljud i programmen.DepressionDepression bland äldre är ett folkhälsoproblem som drabbarca av åldersgruppen . Knappt hälften avlandstingen kan erbjuda specialistvård till äldre med andrapsykiska störningar än demenssjukdom. Allmänläkarnaskunskaper om psykisk ohälsa hos äldre har visats varabristfällig. Som exempel kan nämnas en studie som visadeatt av äldre med depression upptäcktes iprimärvården. Orsakerna till att så många missades angavsvara okunskap och tidsbrist. Till det kommer att en del äldreinte vet att hjälp finns att få och att de känner skamkänslaöver sina symtom.Eftersom det finns effektiv behandling av depression hos äldre är detoacceptabelt att så många får lida i onödan.Folkpartiet anser att den nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvården måste kompletteras med en plan för hur man skall kunna nåpatienter med psykiska problem, däribland depression, och därmedmöjliggöra att rätt diagnos ställs och effektiv behandling erbjuds.ÄnkepensionernaRegeringen föreslår att skall avdelas tillänkor/änkemän vars pensioner inkomstprövas. Eventuelltkommer dessa pengar att användas för att stödja deänkor/änkemän som har hemmavarande barn i åldern 18-20år.Folkpartiet anser att beslutet om inkomstprövning av änkepensionernamåste rivas upp. De som regeringen anvisade ivårpropositionen räcker inte på långt när för att återställa dessa pensionertillderas tidigare nivå. Vi hänvisar här till vår kommittémotion omänkpensionerna som presenteras nu under den allmänna motionstiden.Lagstiftning om äldresrätt att arbetaUnder lade vi till vårmedellivslängd. Den förväntade livslängden för kvinnor ärnu och för män . Merparten av de år vi "vunnit" ärfriska år. När 1913 antog en lag om allmänpensionsförsäkring sattes pensionsåldern till medanmedellivslängden låg . Medellivslängden var tolv årkortare än pensionsåldern. Skulle vi tillämpa sammaprinciper skulle pensionsåldern ligga !Den faktiska pensionsåldern ligger mellan 59 och 60 år.Vi vet att det finns människor som vill gå i pension vid 60 men också attdet finns människor som vid 65 gärna vill fortsätta att arbeta heltid ellerdeltidmen som inte får det. Läkare, sjukgymnaster och tandläkare får t.ex. intevårdavtal med landstingen efter fyllda , vetenskapligaråd avpolletteras vid därför att de då lämnar sin rutinverksamhet mensällan forskningen och internationellt samarbete, lärare betraktas avkommunerna som för gamla, näringslivet satsar hellre på yngre etc.Folkpartiet anser att det behövs en lagstiftning som ger den enskilde rätt attvälja om hon eller han vill fortsätta att arbeta eller inte efter 65-årsdagensamtatt vi i får en lagstiftning lik den som finns i där man har en lagmot åldersdiskriminering i arbetslivet. har andra lagar motdiskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, etnicitet och sexuellläggning. Därför är det naturligt att lägga till ytterligare en grupp somdiskrimineras i arbetslivet, nämligen äldre.Utbildning av personalinom hälso- och sjukvårdoch socialtjänstRegeringen anser att ädelreformen bör ligga fast men att debrister som finns och som gång på gång påtalatmåste åtgärdas. Det innebär en höjning av och ökad tillgångtill medicinsk kompetens och medicinska insatser för äldre isärskilda boenden och i hemsjukvården. Man tar också uppbehovet av bättre samverkan mellan landsting ochkommuner.Regeringen underlåter dock att precisera hur man skall möjliggörautbildningen av och tillgången till de olika personalgrupper som arbetar inomäldreomsorgen. Vi behöver fler läkare i geriatrik där pensionsavgångarna nuär stora och återväxten mycket låg. Och hur avser man att höja denmedicinska kompetensen hos de berörda personalgrupperna? Kunskapernaom läkemedelsbehandling är t.ex. helt otillräckliga på många håll vilket ledertill felbehandling av äldre.Folkpartiet anser att regeringen bör ta fram en plan för hurutbildningsbehovet för de olika personalgrupperna inom äldreomsorgen ochhälso- och sjukvården för äldre skall kunna tillgodoses. Ett särskiltutbildningsprogram för läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal omläkemedelsbehandling av äldre behöver tas fram och genomföras.ForskningMedicinska forskningsrådet har påtalat attandelen forskare som ägnar sig åt klinisk forskning sjunkerpå ett oroande sätt. Det innebär bl.a. att klinisk forskningbeträffande äldres sjukdomar riskerar att minska iomfattning, något som både mänskligt ochsamhällsekonomiskt inte kan accepteras. Som exempel kannämnas att betydande forskningsinsatser görs för att vinnakunskap om demenssjukdomarnas orsaker, hur de kanförebyggas och behandlas. Denna forskning bör fortsätta ochintensifieras.Ett hälsoproblem som rönt mindre intresse och som också är vanligtförekommande är åldersdepression, ett hälsoproblem som också behöverkomma i fokus för forskningen.Folkpartiet anser att forskning om äldres psykiska problem och här inteminst depression hos äldre bör bli föremål för särskilda forskningssatsningar,samt att den kliniska forskningen inte får komma på undantag.Lagstöd för kommunalaoch landstingskommunalapensionärsråd (KPR,LPR)I började pensionärsråd växa fram under 1970-talet.Skälen var då som att pensionärerna var dåligtrepresenterade i de politiska församlingarna trots att deutgjorde en betydande del av valmanskåren och att de därförsaknade direkt inflytande på äldrepolitiken.Som en följd av förslag från utredningen tillsatte regeringen en pensionärspolitisk kommittémed socialministern som ordförande. I kommittén ingår de fem politisktobundna och för alla pensionärer öppna pensionärsförbunden (PRO, SPF,SKPF, SPRF och RPG).På motsvarande sätt har pensionärsråd inrättats i kommuner (KPR) ochlandsting (LPR). En uppföljning har visat att mindre än hälften av dessafungerar tillfredsställande. Genomgående tycks dock landstingenspensionärsråd fungera bättre än de kommunala.I och finns en tvingandelagstiftning om pensionärsråd. I är alla personer somär bosatta inom kommunen/valbara och utgör ocksåvalmanskåren. I nomineras pensionärsledamöterna avpensionärsorganisationerna. Pensionärsråden i tycks fungera någotbättre än i Norge.Folkpartiet anser att också bör införa en lagstiftning om att detskall finnas kommunala och landstingskommunala pensionärsråd. Därmedskulle äldre få större verkligt inflytande på samhällsplaneringen och fåresurser att göra sin röst hörd.FärdtjänstenNy lagstiftning om färdtjänst infördes den 1 januari 1998.Färdtjänsten blev därmed enbart ett komplement till denallmänna trafikförsörjningen och ett stöd för personer medbetydande svårigheter att använda allmännakommunikationer. Kommunen har ansvar för att detanordnas färdtjänst inom kommunen och kan enligt lagenöverlåta ansvaret till trafikhuvudmannen i länet(länstrafikbolaget).I och med den nya lagstiftningen ses färdtjänsten inte längre som en formav bistånd utan behandlas som en trafikpolitisk fråga i syfte att bidra till entillfredsställande trafikförsörjning också för personer med funktionshinder.Detta betyder att den som utnyttjar färdtjänsten inte kan få någon hjälpmed att t.ex. ta sig från bilen till bostaden.Någon tillsynsmyndighet finns inte för verksamheten, och det är oklart vartenskilda skall vända sig med klagomål.Handikappombudsmannen lämnade 1999 en delrapport till regeringen omtillämpning av färdtjänstlagen. Analysen har gjorts ur ett genderperspektiv.Här kan man se att majoriteten av de närmare 700 färdtjänstmål som prövatsav länsrätterna har lett till att överklagandet avslagits. Många hardock tack vare domstolsprövningen fått färdtjänsttillstånd, ledsagare ellervillkor i samband med färdtjänstresor som inte skulle beviljats om kommunenbehållit sin roll som första och i praktiken enda instans. Andelen bifall föräldre kvinnor är påtagligt lägre än för män. kaninte utesluta att det finns könsdiskriminerande faktorer i domstolarnastillämpning av färdtjänstlagen, något som ser allvarligt på.Undersökning pågår inom för att ta reda påvad som hänt med färdtjänsten sedan den nya lagstiftningen trädde i kraft.Regeringen beslöt att uppdra åt , , , , Sjöfartsverketoch att genomföra en utvärdering av handikappolitiken inomtransportområdet och där särskilt uppmärksamma kollektivtrafik ochfärdtjänst. Samråd i erforderlig utsträckning skall ske med förkommunikationsanalys, , ,, samt organisationer förfunktionshindrade. En delredovisning lämnades och utredningenskall vara klar senast 31 december 2001.I delrapporten återfinns ingenting om de problem äldre i behov avfärdtjänst möter. Vilka svårigheter man möter för att få färdtjänst i olikadelarav landet finns inte belysta. Rapporten handlar om utebliven färdtjänst, långaväntetider, långa färdvägar på grund av samåkning och bristande hjälp attkomma från fordonet till bostaden/mottagningen. Anhöriga har krävts påbetalning för att följa med den äldre vid sjukvårdsbesök etc. I och med 1998års lagstiftning har färdtjänsten förlorat den sociala funktion som är så viktigför den som behöver färdtjänst. Det är en uppenbar brist att upphandlaren(trafikhuvudmannen) utgörs av trafiksakkunniga som inte automatiskt tarkontakt med de sociala myndigheterna.Folkpartiet anser att det måste tydliggöras för den pågående utredningenangående utvärdering av handikappolitiken inom transportområdet att denmåste särskilt se till äldres behov - de sammanfaller inte alltid medfunktionshindrades - och att det är nödvändigt att utvärdera färdtjänstenutifrån ett socialpolitiskt perspektiv, inte bara ett transportpolitiskt.Utvärderingen bör också inrymma förslag om hur färdtjänsten kankvalitetssäkras, vem som har tillsynsansvar och till vem den enskilde skallkunna vända sig med klagomål.Stockholm den 4 oktober 2000Lars ()()()()()()()