mot · GO02Ub3 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub3av , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undantag från höjningen av det nuvarande omkostnadspåslagetsamt att den nuvarande befrielsen från lokalhyra kvarstår.Motiv för vårt förslagI propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) föreslås att externaforskningsfinansiärer skall betala ett påslag på förforskningsanslagens indirekta kostnader, exklusive lokalkostnader.Cancerfonden begär med hänvisning till sin unika betydelse somhuvudfinansiär av forskningen kring vår näst största folksjukdom, att denundantas från den höjning av påslaget för omkostnader som föreslagetinnebär och att den nuvarande befrielsen från lokalhyra kvarstår.I det följande förklarar vi varför Cancerfondens unika ställning blandexterna forskningsfinansiärer motiverar kraven på undantag från ett ökatomkostnadspåslag och fortsatt befrielse från lokalhyror.Cancerfonden - ett forskningsråd för cancerCancerfonden är en unik, ideell organisation med ett brett folkligt stödgenom sina huvudmannaorganisationer. Både allmänheten och forskarnabetraktar fonden som ett cancerforskningsråd.Cancerfonden är huvudaktören i landet när det gäller stöd tillcancerforskning. uppgick den utdelade summan till 270 miljoner kronortill 439 projekt, motsvarande av det samlade stödet tillcancerforskningsprojekt som söks i nationell konkurrens. harCancerfonden utdelat totalt ca 2,8 miljarder kronor.Stödet fördelas till forskarinitierade projekt () och till tjänster(ca 50 hel- och deltidsforskare och ca 100 foskarstuderande).Cancerfondsfinansierade forskare tillhör landets bästa inom detbiomedicinska fältet, och genom vårt program för internationellt utbyte fårsvenska cancerforskare, oftast i det tidiga skedet av karriären, ökadkompetens. Cancerfonden tillåter sina forskare att delta i undervisningen bådepå grundutbildnings- och forskarutbildningsnivå och tillför därföruniversiteten värdefull kompetens.Cancerfonden stöder forskningen på bred front. Projekten omfattarexperimentell grundforskning (epidemiologi, experimentell tumörbiologiskforskning, biokemi, molekylärbiologi, immunologi, mikrobiologi,strålningsvetenskap), klinisk forskning (diagnostik och behandling, vård) ochpreventionsforskning. Utdelningen av medlen är forskarstyrd.Cancerfonden har genom sin folkliga förankring och storlek funnit detnaturligt att ta ansvaret för svensk cancerforskning. Detta har resulterat i attstatens projektstöd är marginellt (genom MFR 1999) - ettförhållande som är tämligen unikt i västvärlden. Genom många initiativ underårens lopp har Cancerfonden utvecklat svensk cancerforskning tillvärldsledande inom flera områden. (Se Forskning NU 2000, sid. 5).Prioriteringsarbetet med projektansökningarna inom Cancerfonden är mycketnära identiskt med de statliga forskningsrådens.Att Cancerfonden arbetar "rådslikt", och har en unik ställning som icke-statlig finansiär av ett viktigt biomedicinskt forskningsområde, markeras avatt fonden deltar som jämbördig part, och innehar för närvarandeordförandeposten i forskningsrådens samverkansorgan, den s.k.Samarbetsnämnden, som har till uppgift att samordna arbetet medprojektansökningar från forskarsamhället. Denna särställning markeras ocksåav att Cancerfonden från regeringshåll betraktas som "cancerforskningsråd", och som därmed fått möjlighet att vara språkrör, bl.a.som remissinstans, för landets cancerforskare i forskningspolitiska frågor.Staten har dessutom markerat denna särställning i att man gjort undantag förCancerfonden när det gäller den utdebitering av hyra för lokaler viduniversiteten som blev aktuell för externa forskningsfinansiärer i sambandmed reformeringen av universiteten 1993.Propositionsförslag att öka universitetens påslag förindirekta kostnaderNär universiteten införde ett overhead (OH)-påslag påforskningsanslagen på , accepterade Cancerfonden dennakostnad som en rimlig ersättning för de merkostnader som uppstod viduniversiteten vid genomförandet av Cancerfondsstödda forskningsprojekt,trots den uppenbara orättvisan att forskningsprojekt finansierade av () undantogs från OH och trots attinga motsvarande ideella, cancerforskningsstödjande organisationer iandra länder, utan undantag, inte betalar några OH-kostnader till varkenstatliga eller privata universitet.Den nuvarande OH-nivån är rimlig. Något redovisningssystem behövsdärför inte - Cancerfonden kan samarbeta med universiteten på ettförtroendefullt sätt med ett minimum av byråkrati.Nivån på den ökning av OH som föreslås är inte motiverad i propositionen.Den föreslagna, , ökningen från den nuvarande nivån av OH,betyder ca i extra kostnad för Cancerfonden utan att denstödda cancerforskningen kommer att öka varken i omfattning eller kvalitet.Den tidigare förtroendefulla relationen mellan Cancerfonden ochuniversiteten, som inneburit att Cancerfonden tillåtit "sina" forskare att deltasom lärare i grundutbildning och forskarutbildning utan någon kostnad föruniversiteten och att Cancerfonden tagit ett långsiktigt ansvar förrekryteringen av cancerforskare till universiteten, kan komma att upphöra ochersättas av en olycklig köpare-säljare-relation. En sådan relation kan innebärakrav från Cancerfondens sida på redovisning av universitetens specifikakostnader för de Cancerfondsstödda projekten med ökade och onödigaadministrativa kostnader som följd. Rimligtvis upphör också Cancerfondenssjälvpåtagna ansvar för rekryteringen av unga forskare, varför fonden, i likhetmed de statliga forskningsråden, inte längre finansierar doktorander. Slutligenkan Cancerfonden finna sig tvingad att kräva ersättning förcancerfondsavlönade forskares undervisning av studenter och doktorander viduniversiteten.Det är inte i cancerforskningens intresse att en sådan utveckling sker irelationerna mellan Cancerfonden och universiteten.En annan oacceptabel konsekvens av en hög OH är att givarmedel somprioriteras av Cancerfonden att destineras till cancerforskning, kan komma attomprioriteras på universiteten till stöd av verksamhet som är orelaterad tillCancerfondens mål - att bekämpa cancersjukdomarna.Universitetens utdebitering av lokalhyra förCancerfondsstödda forskningsprojektCancerfonden avvisade i sina remissvar på de två senasteforskningsfinansieringsutredningarna (1996, 1999) förslaget att hyraskulle kunna utdebiteras. Motiveringen var att Cancerfondfinansieradforskning vid universiteten skulle vara befriad från hyresdebitering ocksåfortsättningsvis, eftersom den del av det statligalokalkostnadstäckningsanslag som tilldelades universitetentäckte cancerforskarnas hyra. I samband med reformen att statliga lokalerövergick till Akademiska hus, överfördes medel till de statligaforskningsråden från lokalkostnadstäckningsanslaget. Råden har därefterkunnat betala hyreskostnader till universiteten, via sina anslag. De medelur lokalkostnadstäckningsanslaget som bekostade lokalkostnaden förCancerfondsstödd forskning låg kvar vid universiteten, vilket ledde till attCancerfonden fortsättningsvis kom att vara särskilt undantagen frånkravet på hyreskostnadstäckning från externa finansiärers sida. Staten (läsflera universitet) har således stött svensk cancerforskning indirekt,om än på blygsam nivå, genom att betala hyran för projekt finansierade avCancerfonden.Cancerfonden önskar också i fortsättningen vara befriad från hyra. Detbästa sättet att täcka hyreskostnaderna för Cancerfondens projekt vore attstaten, i likhet med vad som gäller för de statliga forskningsråden,överförde medel till Cancerfonden från de lokalkostnadstäckningsmedel somligger kvar i de statliga anslagen till universiteten.Cancerfonden och dess givares villighet att stödjasvensk cancerforskningCancerfonden är också unik, som stor finansiär med huvudansvaret för ettviktigt forskningsområde, i att vara helt beroende av allmänhetens gåvorför sitt forskningsstöd. Detta innebär givetvis att allmänheten via mediabevakar att en så stor del som möjligt av beskattade, skänkta medel gårdirekt till cancerforskning. Det är helt klart att stora OH-kostnader ochhyra avskräcker givare. Detta faktum har gjort att ideellacancerforskningsstödjande organisationer i västvärldens länder, medSverige som undantag, inte betalar något omkostnadspåslag alls på sittprojektstöd till universitetsforskare och att man dessutom i den absolutamajoriteten av länderna har möjlighet att göra skatteavdrag för gåvor tillcancerforskning. Det är vår uppfattning att allmänhetens vilja att ge gåvortill Cancerfonden kan komma att minska om det nuvarandeomkostnadspåslaget fördubblas i enlighet med utredningens förslag. Detskulle vara mycket svårt att förklara för givarna att deras gåvor skulleutnyttjas av universiteten för att täcka ospecificerade kostnader. Ipropositionen ges heller ingen förklaring till varför statens hittillsvarandeindirekta stöd till cancerforskning via hyressubvention nu skulleförsvinna. Det är enligt Cancerfondens uppfattning ett icke motiveratpolitiskt ställningstagande, som propositionen ger uttryck för när denföreslår att statens enda bidrag till svensk cancerforskning -hyressubventionen motsvarande ca (vid enhyresutdebitering motsvarande av anslagets storlek) - skallupphöra.Stockholm den 2 oktober 2000Elisabeth ()()