mot · GO02So529 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So529av , ()FolkhälsaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inflytande över vardagen - som en hälsobringande faktor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kost och risken för sjuklighet och folkhälsoutvecklingenpå längre sikt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den positiva effekt som fysisk aktivitet innebär för både kroppoch själ.Motiv till våra förslagFolkhälsa är ett begrepp som förändrats över tiden. Vid 1800-talets börjanvar den en s.k. sanitär fråga - det var före de stora naturvetenskapligaupptäckterna. Man hade insett att sjukdomar spred sig epidemiskt ochförsökte genom olika sanitära åtgärder och insatser i bostäder, skolorm.m. Upptäckten av vaccination mot smittkopporoch senare av bakterier ledde till en effektiv begränsning av flerainfektionssjukdomar och i takt med den snabba utvecklingen inommedicin och teknik växte en modern, industriell folkhälsovetenskap fram.Teknik och medicin förväntades kunna lösa alla hälsoproblem. Under entid trodde forskare t.o.m. att det var möjligt att utrota allt mänskligt eländeoch ohälsa. Den s.k. postindustriella folkhälsovetenskapen byggdes uppbl.a. inom WHO:s ram och handlar om att vidga synen på hälsa. Så härlyder t.ex. WHO:s hälsodefinition: "Hälsa är ett tillstånd av komplettvälbefinnande i fysiskt, psykiskt och socialt hänseende och icke enbartavsaknad av sjukdom eller svaghet." (WHO 1946)Aaron Antonovsky, medicinsk sociolog med världsrykte, hävdade imotsats till den traditionella hälso- och stressforskningen att ohälsa ochstressär allestädes närvarande. Antonovskys slutsats blev att kaos och stress ärnaturliga tillstånd och att den intressanta frågan därför borde vara varför viöverhuvudtaget överlever. Frågor om vad som orsakar hälsa är mer väsentligaatt ställa än vad som orsakar sjukdom. Han skapade två begrepp som avgörhur vi uppfattar hälsan - allmänna motståndsresurser och känslan försammanhang. De tre huvudkomponenterna för att bygga upp hälsa anserAntonovsky vara begriplighet, hanteringsbarhet och meningsfullhet.Människan måste förstå sin tillvaro och också bli förstådd, hon måste upplevaatt hon bemästrar sin situation, och djupast och viktigast: hon måste semening i sin existens och på så sätt vara motiverad för en fortsättning.Dagens folhälsovetenskap borde bygga och inrikta sig på att mobiliseraoch främja människans hälsoresurser d.v.s. att ge förutsättningar för individenatt skapa ökad hälsa. Detta kommer med säkerhet att innebära atthälsobegreppet får en förskjutning mot det subjektivt upplevda välbefinnandetoch att det traditionella hälsobegreppet får ge vika för livskvalitetsbegreppet.Vi moderater stöder dessa idéer och anser därför att de resonemang sombl.a. framkommer i delbetänkanden ärfelaktiga. Här är det staten och samhället som skall skapa hälsa åtmedborgarna. Sådana attityder och beslut berövar människan hennesförutsättningar att bygga upp sin hälsa och därmed sina möjligheter till ett livmed begriplighet, hanteringsbarhet och meningsfullhet. Här vill samhället gåin och bestämma över den enskilda människans liv och beröva henneegenmakten. Men det kan inte ändra människors livsstil. Det kan bara denenskilda människan åstadkomma för sig själv. Att inte lyfta framegenmaktens betydelse för hälsan anser vi vara både okunnigt och omodernt.All forskning visar vidare att ett gott självförtroende skapar förutsättningarförett hälsosamt liv. Därutöver ser vi det som självklart att familjen har ettstortansvar för att påverka barnen till en hälsosam livsstil och ge dem kunskaperom mat, motion, kost och hälsa. Skolan/förskolan måste sedan ta sin del avansvaret för att lära ut hur man bygger upp sin hälsa.Vi anser därför att folkhälsoarbetet i högre grad än skall riktas in påatt möjliggöra för svenskarna att ta ansvar för sin egen och sin familjs hälsa.Det innebär att samhällets roll blir annorlunda än idag.Detta synsätt blir naturligt när man ser hur det nuvarandesjukdomspanoramat förändras. En rad medicinska, fysiologiska och socialafakta visar nämligen att ökningen av antalet sjukdomar sombelastningssjukdomar, psykiska besvär, åldersdiabetes, benskörhet ärbetydande. Dessa tillstånd kräver långa sjukskrivningar och förorsakar storakostnader och stort lidande. Den nya forskningen visar att bristande fysiskaktivitet och felaktig kost svarar för en betydande del av de multifaktoriellaorsakerna till dessa sjukdomar. På samma sätt kan vi se hur barns allt merstillasittande vardag och sämre kost skapat en totalt ny situation medöverviktiga och undernärda flickor och pojkar. Sambandet mellankost och motion är inte heller självklart för alla. Regelbunden fysisk aktivitetger bättre förutsättningar för ett balanserat närings- och energiintag ochminskad risk för brist i mineral- och vitaminstatus.Ett nytt hot mot hälsan, som nästan presenteras i medierna, är dens.k. ett tillstånd som handlar om både mental och fysiskutmattning. Det är inte bara mat och motion som hänger samman, så gör ävenkropp och själ. En människa som tycker sig sakna möjlighet att påverka sinsituation hamnar lättare i utbrändhet.Mat är medicinMaten är egentligen vår viktigaste "medicin" och kan vara både bra ochdålig sådan. Allt vi äter påverkar oss och vårt immunsystem, något somallt färre verkar känna till.Begrepp som Street food, Take away och snabbmat är allmänt accepteradei vår matkultur . Det har blivit en livsstil som genom att allt för oftavarahänvisad till detta kosthåll allvarligt kan komma att skada vår hälsa.Vuxendiabetes är en av våra snabbast växande folksjukdomar. Orsaken ärvåra dåliga matvanor och bristande motion.Det är inte bara i och som medelvikten ökar på ett dramatisktvis. Så sker också här i . 300.000 människor i är drabbade avdiabetes. Av dessa lider av diabetes typ 2, det som i dagligt talkallas vuxendiabetes. Enligt forskare är sjukdomen en tickande bomb. Manantar att antalet vuxendiabetiker riskerar att fördubblas inom de närmast 10-15 åren. Dessutom har sjukdomen börjat debutera vid allt lägre åldrar. I dagvet vi att av dem som drabbas av hjärtattack har diabetes.Vi äter för att kunna fungera, känna oss vitala och få energi. Dagens matger dock alltför ofta inte den energi vi behöver och vill ha. I genomsnittbestårnämligen två tredjedelar av vårt energiintag av s.k. tomma kalorier. Dagenssnabba utveckling inom mat och matproduktion gör att både unga och gamlabehöver lära sig mer om sambandet mellan det vi äter och hur vi mår.Matens och måltidens existentiella betydelse har ofta underskattats iSverige. Hur viktig maten/ätandet är har många erfarit då de drabbats avbulimi eller anorexi. Visserligen har begrepp som matkultur och matlust fåttnytt intresse men alltför många är fortfarande rädda för maten och kännerångest inför alla nya produkter. Med ökad kunskap skulle denna ångest kunnaövergå i matlust. Hur olika uppfattning det "etablerade" samhället ochgemene man har i frågor om kost och ätande framgår av en undersökning somgenomfördes av . Forskare visade sig nämligen vara"rädda" för att människor åt fel d.v.s. för fet och sötad kost medhjärtinfarkteroch fetma som resultat.Motion ger hälsaI det moderna samhället finns en paradox när det gäller fysisk aktivitet. Åena sidan minskar den fysiska aktiviteten i vardagen. Å andra sidan ökarkunskapen om den fysiska aktivitetens betydelse för att må bra ochundvika en rad sjukdomstillstånd.Även om forskare inte anser sig kunna presentera helt riktiga resultat omhur svenska folket motionerar, anser man att ca en tredjedel av befolkningenmotionerar regelbundet och allt mer, medan den övriga delen av befolkningentenderar att röra sig allt mindre.Vi vet att en minskad sjuklighet vid aktivering inte inträffar omedelbartutan . Däremot vet vi att fysisk aktivitet och rätt kost ger snabbapositiva effekter för individens självuppfattning, välbefinnande och därmedsjälvförtroende, något som ger hälsospiraler. kommer dock ökadfysisk aktivitet att ge sänkt sjuklighet.Andra effektiva insatser är att kommunerna i högre grad än börplanera för trafiksäkra miljöer för lek, promenad till skolan och cykling m.m.Detta skulle uppmuntra barns naturliga aktiviteter. vågar mångaföräldrar inte låta sin barn leka ute, än mindre gå till skolan.Skolan har en viktig uppgift i att även tillfredsställa elevens inneboenderörelselusta. Forskning visar att fysisk aktivitet är en förutsättning förallsidigmental och kroppslig utveckling. är antalet gymnastiktimmar för få. Vianser att eleverna bör ges möjlighet att ha minst en halvtimmes fysiskaktivitet . Den behöver inte enbart ske i en gymnastiksal utan justhandla om rörelse. Dessa aktiviteter bör sedan kompletteras medgymnastikundervisning åtminstone under hela skoltiden.I dag saknas fortfarande svenska studier som visar på långtidseffekten avfysisk aktivitet i skolan och hur den får bäst resultat. Därför behövs merforskning inom en rad olika områden som biomedicinska effekter av fysiskaktivitet och dess betydelse för inlärning, elevers kroppsuppfattning samtintegrering av fysisk aktivitet med andra skolämnen m.fl. områden. Dethandlar således om forskning både genom forskningsråden och vid olikainstitutioner.En ny attityd till hälsa, den som vi anser vara det viktigaste, som innebäratt den enskilde kan påverka sitt hälsoläge genom egna aktiviteter ochhandlingar är ett första steg mot nytt och mer hälsoinriktat beteende. Det ärdags att våga erkänna att det faktiskt går att "springa från sin hjärtinfarkt".Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()