mot · GO02Sk819 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk819av Silfverstrand, ()Åtgärder mot ekonomisk brottslighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder mot ekonomisk brottslighet.MotiveringDen ekonomiska brottsligheten utgör ett av de allvarligasteoch mest svårbemästrade slagen av kriminalitet. Den drabbarsåväl enskilda som näringsliv och samhälle. Den snedvriderkonkurrensen och undergräver förutsättningarna förnäringslivets verksamhet och utveckling. Ekonomiskbrottslighet i form av miljöbrott rubbar de ekologiskaförutsättningarna för kommande generationer.Den ekonomiska brottslighetens omsättning har vuxit dramatiskt och stigithögt upp i samhällshierarkin. En förklaring till den utvecklingen är attmarknaden för ekobrott är enorm. En annan är att samhällets resurser ochregelverk inte håller jämna steg med brottslingarna. En tredje förklaring är attdet är så lätt att tjäna stora pengar.Staten/skattebetalarna är de stora förlorarna mätt i pengar. Den svartasektorn är världens absolut största marknad. Experter anger världens "grosscriminal product" till ca. , varav ungefär hälftengenereras i . Enligt FN omsätter knarkhandeln ca 500 miljarder dollarper år. Det gör den större än världens hela oljemarknad. En stor del av dessapengar måste tvättas vita. Det sker med hjälp av ekobrott.I beräknas den svarta sektorn omfatta av BNP elleruppemot . Det är nästan lika mycket som den svenskaskogsindustrin omsätter. Då ingår allt skattefiffel, bidragsfusk, svartbyggandem m. Hur stor del av denna helhet, som de professionella ekobrottslingarnastår för, är okänt. uppskattar det totala momsbortfallet tillföljd av fusk och brott till ca eller ca en procent av BNP.Detta motsvarar ungefär vad vi köper vin och sprit för under ett år.Medan polis och åklagare lider av en otymplig organisation, små resurseroch bristande kompetens, arbetar ekobrottslingen ofta i effektivaorganisationer med stora resurser och ibland med några av landets bästajuridiska och ekonomiska rådgivare. Följaktligen leder bara en mycket litendel av konkurserna till anmälan, trots att det finns brottsmisstankar i 25procent av alla konkurser. Bokföringsbrott, som ingår i nästan alla ekobrott,utreds ofta inte alls. Orsaken är kapacitetsbrist. Antalet anmäldaborgenärsbrott, som också ingår i många , har mer än fördubblats på tioår. Men antalet som hamnar i domstol har minskat med runt tio procent.Också här är det kapacitetsbrist som är orsaken till den negativa utvecklingen.Den nya ekobrottsmyndigheten kan naturligtvis medverka till att förbättrasituationen. Men den är naturligtvis långtifrån tillräcklig för att kunnabegränsa ekobrotten.Som vi ser det finns det tre huvudvägar för att begränsa den ekonomiskabrottsligheten:1. Samhället kan utöka kontrollen, utreda fler misstänka brott, anställa fleroch bättre poliser och åklagare och tvinga fram mer samarbete inom ochmellan myndigheterna och över landets gränser.2. Sänk beviskraven, rättssäkerheten och integritetsskyddet samt höjstraffsatserna. En ökad möjlighet att arbeta med dataregister skulleunderlätta situationen för polis och åklagare och de företagare och kundersom vill veta mer om den man gör affärer med. Den återinfördageneralklausulen är ett steg i rätt riktning. Möjligheterna att göraöverraskande skatterazzior och husrannsakan måste också förbättras.3. Ändra regelverket och ryck undan grunden för brottet. Så t ex bör reglernaför rätten att registrera, äga och teckna firma ändras. Det är knappastorimligt att begära att den som vill få rätten att driva in skatter (moms)också ställer upp på någon form av vandelsprövning och identitetskontroll.Samordnade regler inom EU för moms och punktskatter skulle få en stordel av nu snabbväxande smuggelmarknad att haverera. Om statensedan skaffade sig någorlunda samma syn på fordringar som näringslivet,skulle indrivningen av skatter kunna ske med långt större effektivitet änidag.Vi vill i denna motion särskilt lyfta fram fyra områden däråtgärder mot ekonomisk brottslighet torde vara bådenödvändiga och möjliga att tämligen snabbt kunnagenomföra. Det gäller följande områden:1. Stopplagstiftning mot handel med skalbolag2. KrogsaneringStopplagstiftning mot handelmed skalbolagNär särskilda regler för delägarbeskattning i fåmansföretaginfördes ansågs att det inte längre skulle finnas något behovav speciell lagstiftning för att hindra obehörigaskatteförmåner vid vinstbolagstransaktioner.Skattemyndighetens kontrollverksamhet visar dock attgällande lagstiftning är långtifrån tillräcklig för att stoppahandeln med skalbolag. Denna handel har nått sådanaproportioner att behovet av speciell lagstiftning på området ärnödvändig.MomsbedrägerierMomsbrotten i samband med införsel av mobiltelefoner ochdatakomponenter kostar statskassan minst 600 miljonerkronor i form av felaktigt utbetald mervärdesskatt.Motorn i själva brottsligheten ligger i att man, under vissaförutsättningar, inte behöver ligga ute med moms i sambandmed förvärv från annat EU-land. Ett bolag som för in varortill skall i stället betala utgående moms då varan säljsi . I en seriöst bedriven verksamhet vidareförsäljsvaran i med vinstpåslag samt utgående moms. Ibrottsliga upplägg säljs varan vidare med en kraftigprissänkning, ibland upp emot . Införselbolaget betalaraldrig momsen till staten (den har använts för att sänkapriset). Den som köper varan får ett kraftigt reducerat pris påstatens bekostnad. Förlorarna är förutom staten även deseriösa konkurrenterna som riskerar att slås ut då deras varorinte kan konkurrera i pris. I införselbolaget sitter ofta en"målvakt". Den som ligger bakom upplägget finns ofta isenare förvärvsled. Trots ett framgångsrikt projekt finnsmånga problem. Brottsligheten är mycket svårbevisad, grovavåldshandlingar är involverade (bl a förekommer kopplingartill s k mc-brottslighet, rånare m m), tvångsmöjligheterotillräckliga (t ex saknas möjligheten att få användasamtalslistor och telefonavlyssning), formella hinder finns föratt effektivt och snabbt kunna "frysa" tillgångar. Dennabrottslighet går i princip att omvandla på vilka varutyper somhelst. En översyn av lagstiftningen bör ges högsta prioritet.Möjligheten att få använda hemlig telefonavlyssning börövervägas.CigarettsmugglingEnbart i uppskattar man att konsumtionenav smuggelcigaretter uppgår till . 1998togs 11,7 miljoner cigaretter i beslag. Merparten av desmuggelcigaretter som förekommer i regionen kommer frånÖsteuropa och . Bakom smugglingen ligger ofta ettkomplicerat mönster där åkaren är navet som allt snurraromkring.Karakteristiskt för denna typ av smuggling är att man- använder sig av företag som vid en första betraktelse varit solida- använder sig av ett respekterat och erkänt transportföretag vidgränsöverskridandet- använder sig av bulvaner och målvakter/frontalfigurer både fysiskt ochjuridiskt, för att dölja de som drar i trådarna och organiserar det hela- använder sig av kriminella mc-gäng för indrivning av pengarRegionala och nationella insatser mellan samverkandemyndigheter krävs mot denna typ av smuggling. Därtill börmöjligheterna att använda sig av såväl hemligtelefonavlyssning som telefonövervakning i alla former samtbuggning prövas.KrogsaneringRestaurangbranschen tillhör de verksamheter där denekonomiska brottsligheten är mest utbredd. Om vi skallförhindra att de seriösa krögarna slås ut av fifflare så måsteandra åtgärder än de som prövats, och vars resultatvarit förhållandevis blygsamma, prövas. (SOU 1997:111) föreslogs bl aett licensavgiftssystem för taxi-, frisör- ochrestaurangbranscherna. Innebörden av förslaget är att dagenssystem med flera skatter och avgifter och ett stort antal mereller mindre krångliga blanketter skulle kunna ersättas meden schablon. Enligt förslaget skall denna licensavgift inteersätta dagens skattesystem utan understödja detsamma. Denskulle vara ett golv, en lägsta skattenivå som alla måstebetala, och bygga påbranschanpassade jämförelsetal.I , t ex, betalar alla krogar en avgift baserad på antal bord, platseroch anställda samt elförbrukning. I Bosnien har man också infört ettmotsvarande system. Alla verkar nöjda. Skatteinkomsterna ökar och krångletminskar. Schabloner har förvisso länge ansetts främmande för vårt system.Men om hälften fuskar eller inte klarar dagens krångliga regelsystem bordeövergången till ett förenklat system som också ger bättre förutsättningar förintegrationsarbetet kunna prövas. I dagens system slås de hederliga ut av deohederliga, fusket ökar, kriminaliteten förvärras och moralen luckras upp.Införande av regler som är enklare och rättvisare frigör också resurser somskulle kunna sättas in mot den verkligt grova och avancerade brottslighetenmed momsfusk, underentreprenörer och bolagsplundring, för att inte tala omdet våld som i allt större utsträckning följer i ekobrottslighetens spår. Motdenna bakgrund bör förslag tilllicensavgiftssystem för vissa branscher prövas.Vid behandling av motioner om åtgärder mot ekonomisk brottslighetskriver justitieutskottet i betänkande 1999/2000:JuU5 bl.a. följande:Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att beivra denekonomiska brottsligheten. Utskottet konstaterar att det på olika hållpågår arbete för att utveckla sådana åtgärder som aktualiseras genommotionerna.Vi är självfallet också medvetna om att ekonomiskbrottslighet har varit och är föremål för såväl utredningar somberedningsarbete i olika instanser. Problemet är emellertid attbrottslighet med ekonomiska förtecken får en allt vidareutbredning och tar sig allt allvarligare uttryck. Flera av deåtgärder som tas upp i denna motion skulle, som bl.a.Ekobrottsmyndigheten i olika sammanhang påpekat, kunnagenomföras utan ytterligare dröjsmål. Med tanke på denekonomiska brottslighetens karaktär och hot mot helasamhällssolidariteten anser vi det vara befogat med ettriksdagens uttalande för att påskynda beredningsarbetet iRegeringskansliet.Stockholm den 2 oktober 2000Bengt Silfverstrand (s)()