mot · GO02L702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L702av Feltzing, ()Oönskad reklam via elektronisk postFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring imarknadsföringslagen (1995:450) om s.k. oönskad reklam enligt vad imotionen anförs.2. begär att regeringen låter en utredning föreslå en ändring avden 'opt-out'-lösning som fattat beslut om.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett nationellt spärregister upprättas om yrkandena 1och 2 inte vinner gehör.InledningVår tid har kommit att allt mer präglas av den nya tidens teknik. IT-eranväller in över oss och inom många områden har vi svårt att värja oss motsådant vi inte önskar ha.Den nya tekniken har gett oss mycket och vi kan nu nå hela världen pånågra sekunder genom bl.a. Internet. Vi kommunicerar med hela världen ochdet är förvisso en framgång.Tillgängligheten genom elektroniken är både på gott och ont.Informationen fullständigt flödar över oss, både sådan vi vill ha och sådan vihelst vill slippa.Spam är oönskad reklam via elektronisk postEn företeelse som har dykt upp i den elektroniska posten är s.k. spam.Spam är ett amerikanskt uttryck för oönskad reklam. I är spam ettstort problem, och det tenderar att bli ett stort problem även i Sverige.Inom internettekniken finns det inga gränser och heller inga lagar, vilketgör att tekniken utnyttjas också för en mängd icke önskvärda syften. Ett avdessa icke önskvärda syften är just spam.Skillnaden mellan "opt-out" och "opt-in"Regeringen föreslog i proposition 1999/2000:40, en s.k. opt-out-lösning,som innebär att konsumenten själv aktivt måste säga nej till reklam via e-posten. Förslaget vann gehör i och med att betänkande 1999/2000:LU13antogs av . Denna lösning förutsätter att det upprättas ettnationellt spärregister för marknadsföring med hjälp av elektronisk post,dit man anmäler att man inte vill ha en viss typ av reklam.Oanade följder av detta förslag kan komma att utkristallisera sig. En sådanhär opt-out-lösning kan faktiskt sättas ur spel, eftersom den som skickarspamet, kan förfalska sin adress, och därmed fungerar inte en opt-out.Denna sorts lag har prövats i med dåligt resultat, enligt följandeexempel: Om en person har anmält att man inte vill ha en viss sorts reklam, såskickas nästa gång en snarlik reklam. Ett exempel är pornografiska utskick,där man anmäler att man inte vill ha bilder på nakna kvinnor t.ex. Därefterskickas det istället bilder på barn, från en annan adress, som inte är spärrad.Vid en opt-out läggs ansvaret på konsumenten att själv säga nej, och ocksåatt ta reda på hur man gör detta, vilket också förutsätter att det föreslagnanationella spärregistret är upprättat. En kategorisering av opt-out begränsarverkan i motsats till en allmän lösning.Vid en opt-in, som en utredning föreslog, läggs ansvaret på företagen, sommåste övertyga kunden om att säga ja till att få reklam. Opt-in bygger alltsåpå att konsumenten aktivt säger ja och medvetet ger sitt samtycke.Aktörer på Internet har ofta erbjudit en e-postadress, som uppfattas sommodern och annorlunda, i utbyte mot att konsumenten tar emot reklam. Attdet kommer att skickas elektronisk reklam är uttryckt i finstilttext. När en person väl har svarat ja och tryckt på knappen "accept", så är detsedan omöjligt att göra något, utan spamen börjar välla in.En opt-in-lösning vore att föredra och därför föreslås att lagen ändras pådenna punkt.E-postbombardemang med spamOönskad reklam, spam, via e-post, kan komma i en stor mängd frånföretag eller privatpersoner. I kallas det för spaming, när någonfullständigt bombarderas med e-post i form av reklam.Spam tar tid att ladda ner och belastar även i vissa fall användarenslagerutrymme för e-post. I de fall där användaren betalar för sininternetförbindelse, antingen genom telefonräkningen eller per megabyte,innebär de extra reklambreven en ökad kostnad för mottagaren.I praktiken betyder detta att mottagaren får betala för att få reklam i sin e-postbrevlåda, något som borde vara helt oacceptabelt. I fallet med faxreklambekostar mottagaren papperet som reklamen trycks på och detta borde ocksåvara helt oacceptabelt.Mottagaren skall inte betala oönskad reklamMotionen föreslår därför en lagstiftning som gör all obeställd reklam påmottagarens bekostnad olaglig. Det intressanta med ett sådant förslag äratt man angriper det hela generellt.Internetleverantören kan spärra konton. Även om adressen är förfalskad,kan en leverantör hitta maskinen som har sänt reklamen. Skildainternetleverantörer har olika policy. T.ex. tillåter de inte pornografi påhemsidorna eller så vill de inte ha obeställd reklam. spärrarinternetleverantörer såsom , , och sina kunder,just genom att ta avstånd från sådana här företeelser.Om det kommer att finnas en lag som förbjuder oönskad reklam påmottagarens bekostnad, blir det säkerligen lättare att få en internetleverantöratt spärra kontot också.I finns den strängaste lag som har utfärdats, och somförbjuder spaming till innevånare i staten , men endast för demsom bor där. Dyra böter blir en påföljd om man trots allt överöser deelektroniska postlådorna med oönskad reklam.Stockholm den 22 september 2000Barbro Feltzing (mp)