ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So481 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So481av , (--)Hiv/aidsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett fortsatt specialdestinerat statligt bidrag för vård ochbehandling av hiv/aidspatienter.Specialdestinerat statligt bidrag för hiv/aidsJust nu lever fler än 3.000 personer med hiv i . har samma antal nya fall av hivinfektion upptäckts , knappt250 stycken. De flesta med hivinfektion bor i de tre storstadsregionernamen en femtedel är bosatta i andra delar av landet. Hälften av allahivinfekterade har blivit smittade i , en fjärdedel i och enfjärdedel i andra delar av världen. En fjärdedel av alla hivinfekterade ärkvinnor som i stort sett är i fertil ålder. Dessutom lever cirka 50hivsmittade barn i . Glädjande nog har antalet nya aidsdiagnoserminskat men i stället betyder det att det lever fler människor än någonsinmed hiv.Det finns ett stort antal idella föreningar och ungdomsmottagningar somaktivt driver det förebyggande arbetet som ska förhindra att fler personerdrabbas. Lika viktiga insatser görs när det gäller stödet till dem som drabbats.Att få diagnosen hivpositiv leder till stor personlig smärta och ofta ettpsykiskt trauma.Tack vare den snabba medicinska utvecklingen kan sjukdomsförloppetaids bromsas, men hivsmitta är ändå förenat med livslång medicineringoch osäkerhet . Många läkare ser dagens mediciner som entillfällig nödlösning i väntan på något bättre. Och de patienter som avbrytersin behandling har lika mycket virus i blodet sominnan behandlingen påbörjades.Ännu finns det ingen verksam medicin som definitivt botar d.v.s. utrotarvirus hos den som är infekterad. Även framlagda forskningsresultatvisar att virus gömmer sig i reservoarer (exempelvis lymfkörtlar, bräss,hjärna) som forskarna inte ännu säkert kunnat identifiera.Det är väl känt att hivförebyggande insatser kräver stöd från statligamyndigheter för att få utrymme på regional och lokal nivå. Det förebyggandearbetet är långsiktigt och måste pågå kontinuerligt. Därför är det olyckligt attde "öronmärkta" pengarna, d.v.s. det specialdestinerade statliga bidraget,enligt regeringens vilja skall införlivas i landstingens/regionernas budgetar.Vi anser att regionerna och landstingen har ansvar för hälso- ochsjukvården, som omfattar bl. a. infektionskliniker (vård och behandling avhiv/aidspatienter), hud- och venmottagningar, smittskyddsläkare,ungdomsmottagningar och primärvården.Det förebyggande och stödjande arbetet som bedrivs avfrivilligorganisationer, vilka finansieras av de statliga bidragen, utgörovärderliga komplement till de offentliga institutionerna.Stockholm den 5 oktober 2000Maud ()()()()(c)()()
mot · GO02So482 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So482av Agestav, ()Abort och bröstcancerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall få i uppdrag att utarbeta riktlinjerför hur kunskapen om sambandet mellan abort och bröstcancer skall tastill vara.MotiveringI mitten av uppmärksammade svenska och internationellamedia en rapport gällande sambandet mellan abort och bröstcancer. Det äri en nypublicerad rapport som professor , i NewYork, har sammanställt 28 vetenskapliga studier om bröstcancer i USAoch däri funnit ett statistiskt samband mellan provocerad abort och ensenare utveckling av bröstcancer; att genomgå en provocerad abort kanöka sannolikheten att utveckla bröstcancer med 30 procent.Enligt rapporten kommer omkring en tredjedel av alla kvinnor under 45 åratt uppleva en avbruten graviditet. Många av dessa beror på spontana aborter(missfall). Brinds rapport visar emellertid att när en graviditet avbrytsspontant av kroppen leder det inte till en ökning av risken att utvecklabröstcancer. Det är endast om aborten är provocerad som riskökningen ägerrum.Den troliga orsaken till riskökningen är att kvinnans normalahormonutveckling under graviditeten avbryts. Det finns många olika orsakertill att utvecklingen av bröstcancer ökar, men det plötsliga avbrottet iutvecklingen av hormoner kan vara en viktig bidragande orsak. ProfessorBrind hävdar inte att provocerad abort är den enda direkta orsaken tillökningen av bröstcancer vid provocerad abort, bara att det finns ett tydligtvetenskapligt samband.Det är nu viktigt att detta resultat når ut till den medicinska yrkeskåren ochatt de kvinnor som står inför en abort informeras om den ökade sannolikhetenatt utveckla bröstcancer. För några kan det leda till en ändring iabortbeslutet,men framför allt bör de kvinnor som genomgår abort uppmärksammas på attvara mer vaksamma över förändringar i sin kropp. Detta bland annat motbakgrunden av att Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, Inledandebestämmelser, 2c §) säger: "Hälso- och sjukvården skall arbeta för attförebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när detär lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom ellerskada. "Regeringen bör därför ge i uppdrag åt att utarbetariktlinjer för hur ovan nämnda kunskap ska tas till vara för kvinnornas bästa.Stockholm den 5 oktober 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02So483 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So483av Vallius, ()Riktlinjer för äldreomsorg, m.m. för äldre invandrareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kommunala äldreomsorgen för invandrare.Riktlinjer för äldreomsorg, rehabilitering samthälso- och sjukvård för äldre invandrareKommunerna skall kunna erbjuda alla medborgare en god vård ochomsorg. Språkets betydelse och att vård och omsorg ibland bör erbjudaspå individens modersmål är viktigt för våra äldre invandrare.Vid årsskiftet 1999/2000 bodde i 39 625 ålderspensionärer medfinsk bakgrund. Enligt prognos kommer deras antal stiga till ca 70 000 framtill . När det gäller andra etniska grupper vet man att utvecklingen gåråt samma håll. Antalet äldre invandrare kommer att öka markant under dekommande årtiondena. Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper isvenska språket. Många av dem har flyttat till under senare delen avlivet och inte hunnit lära sig svenska. Vård på modersmålet är därför viktigt -inte minst därför att äldre kan förlora kunskaperna i det sist inlärda språketmen behålla kunskaperna i modersmålet. Orsaker till detta är bl.a. olikademenssjukdomar och stroke. I många kommuner behövs redan i dagäldreomsorg i andra språk än svenska, rehabilitering samt hälso- och sjukvårdför äldre. I många kommuner har man inrättat t.ex. egna avdelningar för äldreinvandrare i samma språkgrupp som olika privata alternativ harstartats. Trots detta har endast några huvudmän anordnat hälso- och sjukvårdför äldre på olika språk, och de resurser som man har av tvåspråkig personalutnyttjas inte till förmån för de äldre med en annan etnisk bakgrund.Samordning av kommunala resurser skulle avsevärt förbättra äldreinvandrares situation utan att det kostar något extra för samhället. Det finnsmycket positiva och samstämmiga erfarenheter från äldreboenden somerbjuder finskspråkig vård. De äldre som bor i dessa enheter har kunnat höjalivskvalitet och de mår bättre både psykiskt och fysiskt jämfört med dem sombor i svenskspråkiga boendeformer. Vård på modersmålet har även inneburitlägre kostnader, eftersom de äldre som har blivit bemötta av personal sombehärskar deras modersmål behöver mindre mediciner och omsorger.Detsamma måste ju gälla även andra språkgrupper.Behovet av äldreomsorg, rehabilitering, hälso- och sjukvård på olika språkkommer att växa kraftigt , men tyvärr finns detinget som tyder på ökat intresse från kommuner och landsting att anordnadetta. För att möjliggöra en god vård och omsorg för de äldre som hör tillolika etniska grupper samt för att påskynda och underlätta utvecklingen avden, anser vi att regeringen bör göra en översyn för att upprätta riktlinjerförhur kommuner skall gå till väga för att anordna äldreomsorg ochrehabilitering för äldre invandrare samt hur landstingen skall anordna hälso-och sjukvård för målgruppen i hela landet.Stockholm den 4 oktober 2000Paavo Vallius (s)()()()()
mot · GO02So484 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So484av Vallius, ()De finsktalande äldres situationFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kommunala äldreomsorgen för den finsktalandeminoriteten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rehabilitering samt hälso- och sjukvården för de finsktalandeäldre.Riktlinjer för äldreomsorg, rehabilitering samthälso- och sjukvård för finsktalande äldreI minoritetspolitiska beslut begränsas denlagstadgade rätten till äldreomsorg på finska till fem kommuner inom detfinska förvaltningsområdet. I propositionen Nationella minoriteter iSverige (prop. 1998/99:143) konstateras att kommunerna skall kunnaerbjuda alla medborgare en god vård och omsorg. Vidare framhållsspråkets betydelse och att vård och omsorg ibland bör erbjudas påindividens modersmål.Vid årsskiftet 1999/2000 bodde i 39 625 ålderspensionärer medfinsk bakgrund. Enligt prognos kommer deras antal att stiga till ca 70 000fram . Finsktalande äldre bor i hela landet och de flesta är bosattautanför det finska förvaltningsområdet.Många finsktalande äldre har bristfälliga kunskaper i svenska språket.Vård på modersmålet är därför viktigt, inte minst därför att äldre kan förlorakunskaperna i det sist inlärda språket, men behåller kunskaperna imodersmålet. I många kommuner behövs finskspråkigäldreomsorg, rehabilitering samt hälso- och sjukvård för äldre. I de flesta avdessa finns tillgång till finskspråkig vårdpersonal. Trots detta har endastnågrahuvudmän anordnat finskspråkig äldreomsorg eller hälso- och sjukvård påfinska. Det finns mycket positiva och samstämmiga erfarenheter frånäldreboenden som erbjuder finskspråkig vård. De äldre som bor i dessaenheter har kunnat höja livskvaliteten och de mår bättre både psykiskt ochfysiskt jämfört med dem som bor på svenskspråkiga boendeformer. Vård påmodersmålet har även inneburit lägre kostnader eftersom behovet avmediciner och omsorg för de äldre som har blivit bemötta av personal sombehärskar deras modersmål har minskat.Behovet av finskspråkig äldreomsorg, rehabilitering, hälso- och sjukvårdkommer att växa kraftigt , men tyvärr finns detinget som tyder på ökat intresse från kommuner och landsting att anordnadetta. För att möjliggöra en god vård och omsorg för de äldre, som hör till denfinskspråkiga nationella minoriteten, samt för att påskynda och underlättautvecklingen av den, anser vi att regeringen bör upprätta riktlinjer för hurkommuner skall gå till väga för att anordna äldreomsorg och rehabilitering förfinsktalande äldre. Det är också viktigt att landstingen skall anordna hälso-och sjukvård för målgruppen i hela landet.Stockholm den 3 oktober 2000Paavo Vallius (s)()()()
mot · GO02So486 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So486av , ()Särskilt stöd och service för vissa funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppföljning av LSS och LASS.MotiveringLSS, lagen om stöd och service för vissa funtionshindrade kan vara, ivissa stycken, ekonomiskt betungande för kommunerna. Lagen träddeikraft och hade då en utformning som innebar att staten tog ett störreekonomiskt ansvar för de personer som hade störst behov, ellermer. har en förändring skett vilket innebär att kostnader harövervältrats på kommunerna. Det innebär för små utflyttningskommunersvårigheter att klara av detta utan stora ekonomiska underskott som följd.Vi uppföljning av lagarna finns det skäl att belysafinansieringsfördelningen mellan stat och kommun i syfte att åstadkommastörre ekonomisk balans mellan stat och kommun.Stockholm den 28 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02So487 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So487av , ()TandvårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtida tandvård.MotiveringI den nya tandvårdsförsäkringen som trädde i kraft den 1 januari 1999finns många lovvärda inslag. Där finns satsningar som riktar sig tillspeciella grupper t.ex. gamla i särskilda boenden i kommunen, personermed kroniska sjukdomar som försämrar munhälsan osv. Detta ärnaturligtvis mycket positivt. Men är det många människor,speciellt de med låga inkomster, inte har ekonomiska möjligheter attuppsöka en tandläkare. Fortsätter den trenden kommer det att betyda atttandhälsan hos människor i allmänhet drastiskt försämras och det i sin turleder till ökade kostnader för sjukvården. Ty utan fullgoda tänderförsvåras möjligheten att behålla en god hälsa. Det finns därför skäl till gör en utvärdering av den nya tandvårdsreformen, ser på hurkostnadsutvecklingen drabbar vissa grupper och noga följer den framtidautvecklingen inom olika åldersgrupper.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02So489 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So489av , ()AmalgamsaneringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökad kunskap om amalgamsanering inom hälso-och sjukvården samt tandvården.MotiveringEnligt SIFO-undersökning 1993 anser sig ca 300 000 människor varasjuka eller ha varit sjuka av amalgam. Dessa människor uppvisar ofta enmycket lång sjukdomshistoria. De har ofta varit hos läkare och andrayrkesgrupper inom sjukvården. Det uppges att det är ca 600 000 personersom har bytt ut sitt amalgam helt eller delvis av olika anledningar. Mångavittnar om att de blivit bättre eller helt friska efter amalgamsanering.Andra påstår sig inte märka någon skillnad i sitt hälsotillstånd efteramalgamsanering.Kunskapen om amalgamsanering inom hälso- och sjukvården samttandvården behöver förbättras. Det är viktigt att samla mera fakta för att ökakunskapen avseende amalgamsanering. Ytterligare forskning behövs för attbringa klarhet i effekterna av amalgamsanering. Det är angeläget attforskningsmedel ställs till förfogande för att möjliggöra detta.Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att vidtanödvändiga åtgärder för att kunna införa ett förbud mot användningen avamalgam. Detta beräknades kunna ske senast . Regeringenbedömde att ett förbud mot amalgam skulle kunna införas mot bakgrund avett föreslaget tillägg till EU-direktivet om medicintekniska produkter. Det hardock visat sig att tillägget slutligen fått en sådan utformning att det troligeninte blir möjligt att införa ett förbud med stöd härav. Regeringen undersökernu möjligheterna att förbjuda amalgam av miljöskäl. Med stöd av detta börregeringen överväga att driva frågan inom ramen för ordförandeskapi EU.Stockholm den 5 oktober 2000Carina ()
mot · GO02So490 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So490av , ()Provmedicinering med testdosFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om provmedicinering med testdos.MotiveringUtgifterna för läkarbesök och medicin har ökat markant för patienterna.Visserligen finns högkostnadsskyddet men för många människor är läkar-och medicinkostnaderna mycket kännbara. Det har t.o.m. framkommit attmånga personer avstått från sin medicin eftersom man inte har resurser attbetala med. leder detta till större ohälsa för patienten.En del läkare skriver ut stora doser med dyrbar medicin utan att vara säkrapå att patienten tål den. Det kan vara nya typer av mediciner men även gamlabeprövade. Patienten reagerar negativt på en del av dessa mediciner och manfår pröva sig fram med nya preparat. Detta är naturligtvis oerhört kostsamtbåde för patienten och samhället.Jag skulle vilja att man inför en föreskrift i lämpligt regelverk att det skullevara fullt möjligt att skriva ut "Testdoser" vid ny medicinering. Denna regelskulle kunna tillämpas rent praktiskt genom att läkaren tillhandahåller enmöjlighet till testmedicinering innan full dos skrivs ut. En sådan ordningskulle vara både enkel och human, förebygga onödiga biverkningar p.g.a.felaktig medicinering och vara mycket ekonomisk både för patienten ochsamhället.Stockholm den 5 oktober 2000Karin ()()
mot · GO02So491 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So491av , ()Hemtjänst vid fritidsboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av interkommunal ersättning vad avser hemtjänst vidfritidsboende.MotiveringMånga av dagens pensionärer har tidigare skaffat sig ett fritidshus, där devistats när de var förvärvsarbetande. Efter pensioneringenär det många som väljer att vistas allt längre tidsperioder i sitt fritidshus,som inte alltid ligger inom den egna hemkommunen. I och med höjdlevnadsstandard och längre medellivslängd kommer detta att bli alltvanligare i vårt samhälle.Enligt de regler som gäller för har man rätt att fåhjälp i den kommun där man vistas, även om det inte är permanent vistelse.Det innebär att allt fler fritidsboende pensionärer får hjälp i den kommun därde har sitt fritidshus. Eftersom fritidshusen ofta blivit ett fullgottalternativ tillpermanentboende innebär det att den kommunala delas över åretmellan den permanenta bostaden och fritidsbostaden.Det som inte delas är dock kostnaden för underfritidsboendet. Det innebär en extra kostnad för den kommun där man har sittfritidsboende. Detta drabbar endast ett fåtal kommuner, främstturist- och kustkommuner. För att kunna göra denna fördelning mer rättviskommunerna emellan så bör en interkommunal ersättning införas, så attkommunerna har möjlighet att göra upp om den ersättning som ska utgå frånkommunen där man är permanentboende till den kommun där man har sittfritidsboende.Stockholm den 29 september 2000Christer ()()()
mot · GO02So492 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So492av , ()PorrindustrinFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att klarlägga pornografins utbredning, marknad,distribution och konsumtion.MotiveringSamhällets förhållande till pornografi har till största delen handlat omtillgänglighet, medan debatten och lagstiftningen har fått ett bredareperspektiv. Vi har i en stark medvetenhet om vikten avjämställdhet i samhället. Det är därför inte förenligt med vår syn påjämställdhet att vi ska låta pornografin flöda fritt i vårt land. Vibehöver se över pornografins utbredning, marknad, distribution ochkonsumtion samt effekter.Vuxenvärlden har ett stort ansvar för det uppväxande släktet. Dettakommer till synes i skolan, i hemmet och på andra platser där man aktivtarbetar för jämställdhet. Men med detta låter vi våra barn ochungdomar lockas av att kunna se pornografi genom tidningar, TV,videofilmer och, inte minst, Internet. En stor del kommer från andra ländermen det finns också en stor inhemsk produktion av pornografi. De ökadeinkomsterna från försäljning av pornografiska alster gör att unga kvinnorknyts till denna industri, kanske mot löfte om stora pengar. Detta medför otrygghet för dessa kvinnor, ingen social trygghet, ingen arbetstrygghetoch arbete i en destruktiv industri.För unga människor innebär pornografin att man får en snedvriden bild avnärhet, kärlek och sexualitet. Vi vuxna måste vara tydliga med att ange vargränsen går mellan ömsesidighet och utnyttjande och detta försvåras oerhörtgenom den lättillgängliga pornografin. De sociala följder som blir av denväxande porrindustrin måste klarläggas.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()
mot · GO02So493 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So493av , ()TandvårdsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad av tandvårdsförsäkringen och dess sociala profil.MotiveringDagens tandvårdsförsäkring är ofta föremål för debatt och synpunkter.Det talas om att man inte får tillräcklig ekonomisk hjälp. Det beslut somidag finns bygger dels på de ekonomiska medel som avsatts, dels på vill hålla en social profil på statens åtagande i tandvårdsfrågan. Allaska ha möjlighet att få ett ekonomiskt stöd till den nödvändiga, vardagligabastandvården, alltså det som vi behöver för att vi ska hålla oss friska imunnen. Den väl fungerande avgiftsfria barn- och ungdomstandvårdenhar gjort att dessa grupper normalt har en mycket god tandhälsa. De sombehöver tandvård på grund av kronisk sjukdom eller funktionshinder harockså stöd till den tandvård de behöver. Det som vi kan konstaterabehöver en extra satsning är tjugo-tjugonioåringarnas tandvård, vi vet attde ofta avstår från tandvård av ekonomiska skäl.Generellt kan sägas att försäkringen har en god social profil: Den ger mesttill dem som behöver mest och som har störst behov av ekonomisk hjälp. Detär dock viktigt att konstatera att det finns större ekonomiska behov än de somtandvårdsförsäkringen tillgodoser.Det är angeläget att tandvårdsförsäkringen byggs ut ekonomiskt i den taktsom statens finanser medger och att man även fortsättningsvis beaktar densociala profilen inom tandvårdsförsäkringen. Det görs satsningar itandvårdsförsäkringen och dessa är viktiga och angelägna. De satsningar somgörs bör i första hand komma de personer till del som behöver hela proteser.Även patienter som är i behov av oralkirurgi bör omfattas av den nyasatsningen. Dessa två områden bör föras in under hälso- och sjukvårdenshögkostnadsskydd för läkarvårdskostnader. Det finns fortfarande stora behovav ytterligare utbyggnad av försäkringen. Ett område som speciellt börförbättras så snart möjlighet finns, är vård för de patienter som behöveroralkirurgi.Stockholm den 4 oktober 2000Karin ()()()
mot · GO02So494 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So494av , ()TandvårdsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov av att bygga ut tandvårdsförsäkringen i den takt somekonomin tillåter.MotiveringOfta får man som riksdagsledamot synpunkter på att tandvården är alltfördyr och att man inte får tillräckligt med ekonomiskt stöd till tandvård.Den sociala profilen inom tandvårdsförsäkringen är visserligen stark, denger mest till dem som behöver mest stöd, men det är dock angeläget attbygga ut tandvårdsförsäkringen i den takt som den ekonomiskautvecklingen tillåter.Barn och ungdomar har en avgiftsfri tandvård som gör att dessagrupper har en god tandhälsa. Fördelaktigt är också att de som behövertandvård på grund av kronisk sjukdom eller funktionshinder också har stödtill den tandvård de behöver.Det som behöver kompletteras ytterligare är satsningar på de patienter sombehöver hela proteser, liksom för de som behöver oralkirurgi. Det behövsockså en satsning på 20-30-åringars tandvård. Detta är en grupp som vi idagvet avstår från tandvård och det kommer att leda till att de får en alltsämre tandhälsa.Stockholm den 4 oktober 2000Ann-Marie ()()