mot · GO02N266 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N266av , Bo (m)Ett land som lockarSammanfattningI motionen förespråkas en politik som, väl genomförd, ökarmänniskors möjligheter att förverkliga sig själva ochomvandla drömmar till verklighet. Detta i ett som vivill skall vara konkurrenskraftigt, attraktivt och stimulerande.Det handlar om att politiken måste ge varje individ möjligheter att blimaximalt konkurrenskraftig. Det handlar också om att göra svenska företagoch svensk arbetskraft konkurrenskraftiga och attraktivt.För detta behövs i en ny politik för kreativitet och företagsamhet.Det handlar om skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, denhögre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet medmera. En politik som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är enoavvislig del av en samlad politik som kan lyfta vårt lands välstånd ochtrygghet och ge konkurrenskraft till och svenskarna.Visst är bra på flera områden. Detta beror till stor del på de avre-gleringar inom bland annat teleområdet som genomfördes av den borgerligaregeringen. Men om detta skall var giltigt även framöver och vi dessutomskall bli bra på flera andra områden krävs det ordentliga strukturförändringar.Det handlar exempelvis om en bättre konkurrenssituation, mindreregelkrångel, tryggare energiförsörjning, rörligare arbetsmarknad, skapandetav fler fria universitet och högskolor, utbyggd yrkesutbildning, sänkta skatter,kulturell mångfald, utbyggd infrastruktur, bättre sjukvård, förändradbostadsmarknad och minskad brottslighet.Man kan inte leva på gamla meriter i all evighet. Det behövs därför enpolitik som förstår de nya förutsättningarna och skapar ett som ärattraktivt att bo och verka i.InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av ett bättre svenskt klimat för arbete, företagandeoch fritid.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att möta framtidens utmaningar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en näringspolitisk reform.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en arbetsmarknadspolitisk reform.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en utbildningspolitisk reform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en skattereform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en kulturpolitisk reform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en infrastrukturpolitisk reform. 59.1 Yrkande 4 hänvisat till AU.2 Yrkande 5 hänvisat till UbU.3 Yrkande 6 hänvisat till SkU.4 Yrkande 7 hänvisat till KrU.5 Yrkande 8 hänvisat till TU.InledningKonkurrens är bra. Den som lever i en konkurrensutsatt miljöstimuleras att göra sitt bästa och anstränga sig extra. Riskenär annars att någon annan blir vinnare.Inte bara människor, idrottslag och företag är konkurrensutsatta. Allvärldens länder lever i en konkurrenssituation, där den som inte lyckasstimulera och attrahera människor och företag får mycket svårt att klara sig.Utan företag och arbetskraft rycks nämligen hela fundamentet för välståndbort, vilket varje land givetvis vill undvika.Om detta handlar denna motion. Vi vill att skall ha ett klimat förarbete, företagande och fritid i världsklass. Ett klimat som attraherar ochstimulerar arbete och företagande. Ett klimat som lockar.Politikens huvuduppgift är att skapa förutsättningar för tillväxt och att göralandet, regionen eller orten attraktiv för företagande, investeringar ochmänsklig växt. Genom den sunda konkurrensen blir också politikenkonkurrensutsatt. Vi vill att skall stå starkt i den konkurrensen.Våra visioner, idéer och konstruktiva förslag är motpol till densocialdemokrati som har motståndet som främsta kännetecken. Ensocialdemokrati som är, och alltid varit, emot de reformer som rubbar denpolitiska maktens överhet. En politik som motarbetar det som är framtidensmöjligheter, på samma sätt som socialdemokraterna alltid har varit emot dereformer som skapar förändringar och ökat utrymme för människor själva attbestämma.Socialdemokraterna har exempelvis motarbetat personalkooperativadaghem, föräldrakooperativa daghem, privata daghem, privat sjukvård,förmedlingsföretag, skrivbyråer, rekryteringsföretag, privataarbetsförmedlingar, fristående skolor, skolpeng, den fria radion, friståendeTV-kanaler, privatiseringen av och avregleringen av telemarknaden,som kanske är den viktigaste enskilda orsaken till att har enframskjuten position inom IT-området. Man har varit och är emot reformersom har givit människor nya möjligheter och som har gett växtkraft.Man motarbetar alla de samhällsförändringar som ger den enskildamänniskan kraft att bestämma över sin vardag.Ny ekonomi - gamlaprinciperDet talas mycket om "den nya ekonomin". I denna ekonomisägs andra principer råda än i den gamla industriellaekonomin genom att det materiella kapitalet i form avbyggnader och maskiner fått mindre betydelse medanimmateriella tillgångar i form av kunskap kommit i centrum.Idéer, informationsteknik och kompetent arbetskraft har blivitde viktigaste faktorerna bakom företags framgång samtidigtsom den s.k. IT-revolutionen skapat en teknik som medförtatt takten i alla transaktioner har ökat, marknader har vidgatsoch världen krympt.Samtidigt som "den nya ekonomin" och "IT-revolutionen" innehåller enmängd nyheter, främst av teknisk art, finns det flera paralleller mellan denrevolution som sker och de som tidigare inträffat. Under 1800-taletutvecklades användningen av ångmaskinen, utveckladesanvändningen av elmotorn och förbränningsmotorn och utvecklaselektronikens möjligheter med förbättrad informationsteknik som följd. Dengenomgående likheten är att det i huvudsak handlat om att utveckla enslagkraftig infrastruktur som varit betydelsefull för hela samhälletsutveckling. Denna infrastruktur har sedan stått i centrum för strukturcyklernamellan de industriella revolutionerna. spreds såledesjärnvägsbyggandet, vilket stimulerade tillväxt och vidgad världsekonomi. På1900-talet skedde en liknande utveckling av infrastrukturen medelektrifiering, bilism och flyg, och som en följd av den elektroniskarevolutionen växer nu bland annat Internet.Karakteristiskt för de industriella revolutionerna är att basinnovationerspridits inom produktionen med nya organisationsprinciper ochkunskapsbehov som följd. Efterfrågan på ny kompetens har därmed ökat ochproduktionen har fokuserats till geografiska områden som varit mestkonkurrenskraftiga och bäst kunnat tillgodose arbetskraftens och företagensbehov.Denna efterfrågan gäller givetvis inte bara de som direkt sysslar med detekniska frågorna i den nya industriella revolutionen. Den gäller en mängd,vitt skilda men lika nödvändiga, sektorer. Det handlar om ett samspel mellanmänniskor och teknik med nyfikenheten som grundläggande beståndsdel.Klimatet för arbete ochföretagandeIntressanta frågeställningarHur lockande är det att leva, arbeta och driva företag iSverige? Hur attraktivt är det svenska företagsklimatet?Frågan kompliceras av att ett sådant klimat är svårt att mäta,väga eller klassificera i tabeller. Svaret blir därmed beroendeav vilka faktorer som undersöks. Följande objektiva fakta ärrelevanta i diskussionen om ett lands konkurrenskraft ochattraktivitet.Företagsklimatet - objektivt sett- Företagsklimat är ett abstrakt begrepp. För att konkretisera frågan omföretagsklimatet kan man mäta de subjektiva uppfattningarna hosföretagsledarna själva. Detta har gjort, genom intervjuermed 250 svenska företagsledare. Då visade det sig att enbart sex procentav alla tillfrågade anser att näringsklimatet är bäst i . När det gällerde utlandsägda företagen har andelen som föredrar framför andraländer minskat från i år.- visar att rekryteringsproblemen har blivit värre och attdet är ett allvarligt problem för fortsatt expansion. Exempelvis har nio avtio IT-företag svårt att rekrytera medarbetare med rätt kompetens. Exempelpå andra svenska bristyrken är, enligt ():sköterskor, lärare, läkare, VVS-montörer, socialsekreterare,undersköterskor, lastbilsmekaniker och kockar.- statistik visar att befinner sig på plats 21 av 25 när detgäller antal personer med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna . avviker därmed markant från det internationella mönstret attde yngre är mer välutbildade än de äldre.- ligger på plats 15 av 21 gällande antalet yngre personer mellan 25och med minst treårig naturvetenskaplig eller tekniskhögskoleexamen. När det gäller andelen naturvetare och tekniker avsamtliga examinerade befinner sig på plats 9 av 20. Vid enjämförelse mellan och visar det sig att andelen invånare medNT-utbildning är dubbelt så hög i Japan.- Av de tjugo största svenska multinationella företagen 1986 finns barahälften kvar i . Konsekvensen av att svenska företag köptes avutländska företag uppskattas av () i en forskningsrapport till drygt 60 000 förloradesvenska jobb.- Utlandsägandet i är nu större än någonsin, enligt . Förraåret fanns över 4 000 utlandsägda företag med nästan 400 000 anställda iSverige. Över 700 svenska företag blev utlandsägda ochantalet anställda ökade med nästan 65 000 personer.- Orsakerna till utlandsflytten är flera. Enligt en undersökning gjord avInvest in () finns det fyra huvudsakliga skäl:1. Skatter, sociala kostnader, lagstiftning och ekonomisktklimat2. Närheten till kunder, konkurrenter och strategiska underleverantörer avvaror och tjänster4. Vikten av smidiga kommunikationer och transporter.- Resultaten av Handelshögskolas "Kvartalsfråga"( förstakvartalet ) visar att av de svenska företagen "absolut"kommer att flytta ut en del av verksamheten från under år 2000.Undersökningen visar att uppemot en halv miljon anställda jobbar i företagmed hög eller ganska hög flyttbenägenhet och därmed riskerar att påverkasav en företagsflytt under år 2000.- Regelverket som berör företagande växer genom nya lagar ochförordningar med en tillväxttakt på . Bara kostnaden föratt följa reglerna beräknas uppgå till av BNP, enligt DagensIndustri.- Kostnaderna per anställd för att administrera skatte-, arbetsmarknads- ochmiljöreglerna är fem gånger större i företag med 1-19 anställda än iföretag med 50-500 anställda. Kostnaden för att administrera de treregelområdena uppgår till per anställd och år i företag medmellan 1 och 19 anställda.- Sifos senaste Samhällsbarometer visar att av dem som övervägt att startaeget företag, men inte gjort det, är det närmare en fjärdedel som uppger attde "skräms av myndigheternas krav och regler".- har sammanställt vilka av 60 undersökta nationersom är mest konkurrenskraftiga. Det land vars ekonomi anses som mestkonkurrenskraftig är följt av och . hamnarpå sjunde plats. Undersökningen har också rankat länderna eftertillväxtskapande konkurrenskraft. rankas här som etta och Singaporesom tvåa.- Företagskonkurserna ökade kraftigt enligtkreditupplysningsföretaget . I ökade företagskonkursernamed till 145 konkurser, jämfört med . Demest konkursdrabbade branscherna är handel och konsultverksamhet.- Statlig kommersiell verksamhet utgör ett betydande problem för en fri ochrättvis konkurrens. Sakförhållandet bekräftas av Statskontorets rapport(2000:16). Följande framgår av rapporten:- Hälften av alla myndigheter och statliga företag bedriverkonkurrensutsatt verksamhet i påtaglig omfattning.- Det finns ett stort utbud av statliga tjänster på konkurrensutsatta områdensom endast till en del sammanfaller naturligt med myndigheternaskärnverksamheter.- Bärande motiv till varför den konkurrensutsatta verksamheten skallbedrivas saknas ofta.- En fjärdedel av de statliga myndigheternas och bolagens verksamhet påkonkurrensutsatta områden har märkbar och negativ effekt på marknadensfunktionssätt.Arbetsklimatet - objektivt settDet klimat som arbetskraften har att ta hänsyn till är beroendeav en mängd faktorer. Det handlar inte bara om rentarbetsrelaterade detaljer, utan är självklart påverkat av helalivsmiljön, faktorer såsom sjukvårdens kvalitet,bostadsmarknad, risken att råka ut för brott osv.- 1987-1998 var nettoutvandringen av personer födda i sammanlagt47.046. Av dessa var cirka 20.000 högskoleutbildade, exempelvisforskarutbildade, läkare, tandläkare, sjuksköterskor, civilingenjörer,naturvetare och ekonomer.- I fråga om förmåga att behålla högutbildade i hemlandet hamnade Sverige1999 på plats 43 av 47 i den ranking som görs av InternationalInstitute for Management Development (IMD).- (LU 99) siffror visar att andelen anställda i Sverigemed universitetsutbildning är lägre än genomsnittet förOECD-länderna. En av huvudorsakerna anges vara att den ekonomiskaavkastningen på högre utbildning är för liten.- arbetade majoriteten av de anställda i svenskabörsföretag inom landet. återfinns tre av fem utomlands. En fjärdedelav svenska multinationella företags forsknings- och utvecklingsarbete skeri utlandet.- Arbetslösheten är högre bland individer med invandrarbakgrundän för personer födda i . En av tre individer som ärlångtidsinskrivna hos arbetsförmedlingen är personer som är föddautomlands.- presenterade sin nya databas om kötider ivården var det för tre av fyra diagnoser mindre än hälften av sjukhusensom kunde erbjuda vård inom tre månader.- Säkerhetsföretagen i omsätter lika mycket pengar som polisen, ca12 miljarder kronor.- I bostadskö står närmare 70 000 personer i kö för enhyresrätt. Antalet rivna bostadslägenheter 1999 var det högsta på 22 år.Under året påbörjades rivning av 3 608 lägenheter i flerbostadshus. IStockholms län är av allmännyttans lägenheterouthyrda. I är motsvarande siffra 10,1 procent.En bra politikEn rimlig utgångspunkt för politiken är att varje människaskall få möjlighet att utvecklas maximalt, vilket innebär attpolitiken måste sträva efter att här och ge alla människorfrihet, trygghet och utvecklingspotential. Detta inbegripermånga och vitt skilda områden.För det behövs en ny politik för kreativitet och företagsamhet. Den berörskatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningenoch forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet m.m. En politik som kanlösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samladpolitik som kan lyfta vårt lands välstånd och trygghet.Den politik för kreativitet och företagsamhet som vi förordar utgår frånden enskilda människans förmåga. Dess villkor formas av att i allthögre utsträckning är en del av en global gemenskap.Globaliseringen innebär att ekonomierna länkas samman. Detsamma gällerockså för viktiga delar av politiken. Universitet, skolor, arbetstagarnasförmåga liksom lagarna utsätts för internationell konkurrens och jämförs vidföretagsetableringar. Det handlar om näringsklimatet i bred bemärkelse.Framgång kräver ett företagarklimat i världsklass, forskning och utbildning ivärldsklass, kreativa miljöer i världsklass och en ekonomisk politik ivärldsklass.Målet för tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, systemoch metoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner. Det blirinte höga löner bara för att är utan för att företag ochmedarbetare är duktiga och förändringsbenägna samt har hög teknikförmågaoch god kunskap. Det innebär ett betydande förändringstryck på traditionellamonopol och offentliga verksamheter. Det är nödvändigt att i högreutsträckning ta tillvara initiativkraften hos enskilda människor och uppmuntraanpassningsförmåga och företagaranda.Sverige måste bli ett land som människor och företag vill bo och verka i.Det behövs ett klimat som attraherar och lockar människor att utnyttja sinamöjligheter för egen och samhällelig . skall vara ett samhällesom uppmuntrar initiativ och skapande.I det följande presenterar vi de konkreta åtgärder som krävs för att uppnådetta.En bra näringspolitikSälj statsföretagenHela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens.Ökad konkurrens uppnås bland annat genom att statligtägande i näringslivet avvecklas. Vi anser inte att staten, medskattepengar som grund, skall snedvrida konkurrensen ochdärmed inverka hämmande på verksamheter som skulle måbättre av en större frihet. För att bland annat främjaarbetsmiljöerna, förbättra konkurrensen, öka allmänhetensaktieägande och ge de statligt ägda företagenförbättrade möjligheter på den internationella marknadenföreslår vi att ett 30-tal av de statligt ägda bolagenprivatiseras i ett inledande skede.En riktigt genomförd privatisering av de statliga företagen skall:- Renodla statens roll som lagstiftare och normgivare.- Stärka de privatiserade företagen.- Sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddariskkapitalmarknaden.- Ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägna ändamål.En rad myndigheter bedriver konkurrensutsatt verksamhet,vilket leder till att konkurrenssituationen på marknadenpåverkas. Vi föreslår att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag för att avveckla denna typ avkonkurrenssnedvridning.Vidare bör staten för varje bolag där statlig ägarinblandning föreliggeromgående motivera varför så är fallet. De företag vars koppling till staten intekan motiveras bör ingå i den privatiseringsplan, som vi begär att regeringenomgående presenterar.Mindre regelkrångelKostnaderna för tillväxthämmande regler är betydande. Prisetbetalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandardoch begränsad valfrihet. Det arbete för bättre och enklareregler som inleddes av den borgerliga regeringen 1991-94måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag idelegationens sju olika delbetänkanden bör genomförasskyndsamt. Dessutom bör avregleringsarbetet bedrivassystematiskt på alla nivåer. Vi anser att samtliga befintligaregler som berör företagare skall granskas inom enmandatperiod i syfte att förenkla och minska regelmassan.Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet ochföretagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nyaförslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifterskall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys.Vi förordar införandet av en så kallad solnedgångsparagraf. Den innebäratt lagar och regler upphör att gälla om de inte förnyas.F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därförmåste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelassådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet äroseriöst.Bättre konkurrensverktygKonkurrensverket bör ges en starkare ställning. Dessmöjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måsteförbättras. Men också kommunallagen bör ses över ochreglerna för vad som är tillåten respektive otillåten kommunalverksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsligaprövningar.Stat, kommun och landsting skall inrikta sig på kärnverksamheterna, inteägna sig åt affärsverksamhet. Vi föreslår en ökad konkurrensutsättning avoffentliga verksamheter. Offentliga monopol motverkar inte bara enförbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds utan förvägrar även de anställda,varav merparten kvinnor, möjligheten att välja arbetsgivare. All kommunalförvaltningsverksamhet, som inte är myndighetsutövning, skall utsättas förkonkurrens. En lagstadgad rätt för privata entreprenörer att utmana offentlignäringsverksamhet bör införas.Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpasgenom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisasskild från annan verksamhet. Möjligheterna att överklaga offentlignäringsverksamhet bör dessutom förbättras. Lagen om offentlig upphandlingbör kompletteras med en regel om att all offentlig näringsverksamhet måstegrundas på formella beslut av stat, kommun eller landsting.Trygga energiförsörjningenDet övergripande målet med energipolitiken skall vara ensäker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning. Desärskilda produktionsskatterna och subventionerna somenbart utgör ett negativt ingrepp i energimarknadensfunktionssätt bör tas bort. Statens engagemang och stöd börbegränsas till att omfatta grundläggande energiforskning samtutveckling och tillämpning av ny energiteknik.Nätföretagen måste effektiviseras, vilket bäst uppnås genom att en modellför så kallad benchmarkingkonkurrens införs. Riksdagsbeslutet om en förtidaavveckling av kärnkraften måste rivas upp. Såväl principiella som renasakskäl talar mot en förtida avveckling. Avvecklingsbeslutet leder tillallvarliga negativa konsekvenser för samhällsekonomin, miljön och jobben.Den avreglering och reformering av energimarknaden som inleddes imitten har skapat nya förutsättningar som måste tas till vara. Påden fria elmarknaden sker produktion och handel med el i konkurrens, vilkethar skapat förutsättningar för en effektiv prisbildning somelkonsumenternas valfrihet ökat. Detta har lett till lägre elpriser och eneffektivisering av producenters och elhandlares verksamhet.Energipolitiken måste nu anpassas till den avreglerade marknadens villkor.På en reformerad och avreglerad energimarknad duger det inte längre attfortsätta med en energipolitik som är grundad på planeringsmål ochomfattande statlig styrning. Statens roll bör inskränkas till att fastställa despelregler som skall gälla på marknaden i allmänhet och i synnerhetspelreglerna vad gäller miljö, säkerhet och beredskap. Utöver att fastställavillkoren eller spelreglerna för marknadens aktörer skall staten inte försökastyra vilken teknik eller vilken produktionsform som skall utvecklas.Gå in i EMU:s tredje stegEn anslutning av till EMU:s tredje steg ärutomordentligt angelägen. Införandet av en gemensam valuta- euron - är ett viktigt steg i fullbordandet av en verkliggemensam marknad och ett värdefullt hjälpmedel för attbekämpa arbetslösheten. En anslutning till euron medförminskad valutaosäkerhet, ger lägre ränta och innebär att detblir mycket lättare för privatpersoner och småföretag attagera över gränserna när de skall resa, handla, göra affärer,spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig.Det är fel att vänta med att gå med i något som är bra för . Densvenska regeringen måste presentera en tidtabell för den svenska anslutningentill EMU i stället för att fortsätta försena processen.En bra arbetsmarknadspolitikDen traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken har genomsin ineffektivitet kommit till vägs ände. Det är dags attallvarligt överväga en omfattande omläggning avarbetsmarknadspolitiken. Det enda acceptabla resultatet är attalla som kan och vill arbeta också har bra möjligheter att fåden chansen.Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att pröva möjligheterna att stärkadet lokala ansvaret för de arbetslösas situation. Fokus bör ligga på vad denarbetslöse är bra på och vad hon eller han vill och kan åstadkomma, i ställetför på konstlade kurser och program som alltför ofta inte leder till någotarbete. Det bör prövas om en arbetsgaranti skulle kunna stimulera inblandadeparter att effektivare ordna arbete åt de arbetslösa. Inget arbete skall ses somför okvalificerat, även om det erbjudna arbetet inte motsvarar den arbetslösesfrämsta önskemål.Satsa på modern yrkesutbildning ochlärlingsutbildningDe arbetslösa skall ha möjligheter att få utbildning av högkvalitet. Bristen på kvalificerad arbetskraft är uppenbar inommånga yrken och branscher. Många av dagens yrkesinriktadearbetsmarknadsutbildningar leder inte till önskat resultat. Detär bättre att lägga mera kraft på en modern yrkesutbildningoch lärlingsutbildning av hög kvalitet. Bra utbildadarbetskraft motverkar flaskhalsar.Vi föreslår fördubblat antal studieplatser inom den eftergymnasialakvalificerade yrkesutbildningen. Vidare föreslår vi införandet av en rörlig ochföretagsinriktad lärlingsutbildning. Huvudman för utbildningen kan vara enkommunal eller fristående skola eller ett utbildningsföretag.