mot · GO02Sk764 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk764av , (-m)Slopad arvs- och gåvoskatt på företagsförmögenhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopad arvs- och gåvoskatt.Motiv för våra förslagFörmögenhetsskatt betalas med redan inkomstbeskattademedel. Det medför att förmögenhetsbeskattning av kapital ifamiljeföretag minskar företagens egna kapital och försvårardessa företagares möjligheter att utveckla sina företag ochöka antalet anställda. Detta är ett av skälen till varförförmögenhetsskatten på kapital bundet i onoterade företagslopades . Motiven tillförmögenhetsskattebefrielsen motsägs inte av något politisktparti.Arvs- och gåvoskatten försvårar och fördyrar på motsvarande sättgenerationsskiften i familjeägda företag. Genom att det i allmänhet måste taslikvida medel ur företaget för att betala skatten försvagas företagetfinansielltav arvsskiftet. Konsekvenserna blir särskilt allvarliga för mindre ochmedelstora familjeföretag. Skatten bör därför slopas av samma skäl somförmögenhetsskatten på tillgångar i näringsverksamhet och aktier i onoteradeföretag slopades.Utvecklingen av de mindre företagen har särskilt framhållits som viktig avsåväl den tidigare som den nuvarande regeringen för att skapa ökadekonomisk tillväxt och sysselsättning. Inom EU finns sedan 1994rekommendationer av åtgärder för att underlätta överlåtelser av företag. Idessa framhålls som förebild där arvsskatten påföretagstillgångar slopats. EU:s positiva syn på småföretag framgår också avden stadga för småföretag som antogs på i Feira i juni 2000.För att underlätta generationsskiften i familjeföretag sänktes arvs- ochgåvoskatten 1992. Sänkningen bör alltjämt ses enbart som ett första steg föratt motverka att likviditeten i familjeföretagen försämras vid överförandet avverksamheten mellan generationer. Vid samma tillfälle slopadesförmögenhetsskatten på arbetande kapital i småföretag.Det förhållandet att arvsskatten betalas med beskattade medel och inte äravdragsgill i något avseende kan medföra helt orimlig skattebelastning. Omden skattepliktiga arvslotten är bli arvsskatten nästan 100.000kronor (exemplet förutsätter skatteklass I, d.v.s. den skatteklass med denlägsta arvsskatten). En finansiering av arvsskatten genom ett uttag urföretaget beskattas som inkomst av tjänst för företagaren/arvingen. Den totalaskattekostnaden blir om man tar hänsyn till både skatt ochobligatoriska sociala avgifter och egenavgifter. Arvsskatten på 100 000kronor kräver därför ett uttag på eller 50 procentseffektiv skatt på den skattepliktiga arvslotten.Arvsskatten påverkar företagets möjligheter till expansion och minskardessutom de redan anställdas trygghet i anställningen. Alternativt måsteutdelningsbara vinster eller utdelade vinster reserveras för detta ändamål.Detta hämmar av naturliga skäl företagets utvecklingsmöjligheter. För attundvika skattens effekter vidtas inte sällan åtgärder som i sig inte ärföretagsekonomiskt motiverade, vilket i sin tur hämmar både företaget ochden ekonomiska tillväxten i stort.Arvsbeskattningen medför också försäljningar av företag. Detta skerantingen som ett direkt resultat av ett arvsskifte (exemplet ovan talar sitttydliga språk) eller i ett tidigare skede som ett resultat av att engenerationsskiftesplanering med överlåtelse till arvinge blir alldeles förkostsam. Många sådana försäljningar medför strukturförändringar som skullevarit företagsekonomiskt omotiverade om ägarfamiljen fått behålla företaget.Bieffekten blir i sådana fall ofta regionalpolitiskt oönskade förändringar. Ioch med att arvsskatten drabbar främst ägare till mindre och medelstoraföretag bidrar den till att än mer förskjuta den svenska näringslivsstrukturen iriktning mot alltför få medelstora företag.Hög beskattning av arv och gåva kan dessutom leda till att kapital flyttarutomlands vilket i sin tur får andra konsekvenser, som att skattebasen minskarstatens intäkter mer än om skatten tas bort.Genom arvsskatten drabbas mindre företag, särskilt mindre familjeföretag,i praktiken av högre kapitalkostnader än större, icke familjeägda företag. Detär antingen en direkt synlig kostnad som kostnader betalasför kommande generationsskifte eller indirekt genom de högre räntekostnadersom en kreditgivare kräver om företagets framtid inte är säkrad genom enplanering inför generationsskifte.Nutek räknade 1998 med att av småföretagare är över50 år och således snart står inför sin pension. Därför måste åtgärder vidtas nu.Enbart planering från ägarnas sida räcker dock inte enligt . Ävenskatterna måste lindras.Statens intäkter från arvs- och gåvoskatt på arbetande kapital i onoteradeföretag är dock svåra att uppskatta. Vi uppskattar att dessa intäkter uppgårtill400-500 miljoner kronor. Bedömningen utgår utifrån de sammantagnaintäkterna av arvs- och gåvoskatten samt statens intäktsbortfall närförmögenhetsskatten på företagsförmögenhet i onoterade företag m.fl.slopades.När skatteutskottet behandlade en motion med likartat innehåll underföregående hänvisade utskottet till utredningen om reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag, den s.k. 3:12-utredningen. I direktiventill denna anförs emellertid bl.a. följande:Ett allmänt problem vid generationsskiften av företag är att transaktionennormalt träffas av en relativt tung skattebörda genom att betalning av arvs-och gåvoskatten måste ske med beskattade medel. Beroende på vilkaändringar utredaren i övrigt föreslår, kan det bli aktuellt att överväga behovoch möjligheter till anstånd med betalning av arvs- och gåvoskatt vidgenerationsskifte av företag, i syfte att underlätta generationsskiften.Utredaren är oförhindrad att föreslå konsekvensändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen i övrigt.Enligt vår uppfattning är den anvisade lösningen helt otillräcklig. I ställetbör företagsförmögenhet i onoterade företag undantagas från arvs- ochgåvobeskattning. Vidare bör huvudägare som börsnoterar sina företagundantagas från beskattning. Därför behövs ett tilläggsdirektiv tillutredningen där det entydigt klargörs att utredningen har rätt att föreslå attarvs- och gåvoskatten på kapital bundet i onoterade företag slopas.Stockholm den 29 september 2000Åke ()()()()()()