mot · GO02T713 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T713av , ()ITSammanfattningGenom att nyttja den nya tekniken kan välstånd och tillväxtmöjliggöras. Människors livskvalitet kan höjas. Denrevolutionerande utveckling vi står inför, med ständigtökande mängder information som görs tillgänglig för allt fler,är en drivkraft i samhället. Utmaningen är att göra det möjligtför alla människor att både konsumera och producerainformation. Detta kräver att alla får möjlighet att ta del avden nya tekniken. Tyvärr ser vi att den pågåendeutbyggnaden av bredband kommer att lämna stora delar avsamhället utanför. Regeringen missar därmed en unikmöjlighet att verkligen ta steget in med likamöjligheter för alla. Ett ojämlikt IT-samhälle riskerar attaccelerera den kantring av som vi sett under desenaste decennierna. En sådan utveckling måste motverkas.Centerpartiet vill ge alla möjlighet att ta del av den nyatekniken genom en digital allemansrätt. Den digitalaallemansrätten måste följas av ett IT-kunskapslyft.Utöver att regeringen inte förmår ge alla möjlighet att ta del av den nyatekniken så medverkar man till en utveckling som ger lokala och regionalamonopolställningar på tjänstesidan. Dessa tendenser måste motverkas.Motionen behandlar förutom frågan om den digitala infrastrukturen blandannat frågor rörande användarvänlighet, kreativ frihet, myndigheters roll föratt medverka till en god användning av IT, demokrati och säkerhet. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkter för den digitala infrastrukturen.2. begär att regeringen återkommer till med en strategiför att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående avoptisk fiber, till "nära hemmet".3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla tendenser till monopol på tjänster måste stävjas ochmotverkas.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett kunskapslyft inom IT.5. begär att regeringen ger i uppdrag att initiera ochutvärdera projekt för distansutbildning i grund- och gymanasieskolan.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att stimulera användningen av fri programvara ioffentlig och privat sektor.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i , dess arbetsgrupper och andrainternationella organisationer bör motsätta sig en utveckling av deneuropeiska och internationella patenträtten innebärande att mjukvara,algoritmer och programmeringstekniker inkluderas.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenska myndigheter under alla omständigheter så långtsom möjligt skall avstå från att använda patenterad programvara förkommunikation med medborgarna.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svenska ståndpunkter i förhandlingar om intellektuellegendom m.m.210. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att myndigheter skall erbjuda samtliga tjänster som intelligentatjänster från den 1 januari 2004.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdragåt myndigheter och att tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdenaför att förverkliga idén om en myndighetskontakt.312. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om användarvänlighet i myndigheternas IT-baserade information.313. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genom regleringsbrev påskynda myndigheters anpassningtill ett gemensamt SHS-system.314. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om public service-företagens roll som normsättare för vad som ärhögkvalitativt och användarvänligt innehåll på nätet.415. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra lagstiftningen teknikoberoende.316. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om IT och demokrati.317. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tydliggöra ansvaret för IT-säkerhet.518. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utveckla en krishanteringsförmåga på IT-säkerhetsområdet.519. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säker kommunikation inom och mellan myndigheter.20.1 Yrkande 5 hänvisat till UbU.2 Yrkandena 7 och 9 hänvisade till LU.3 Yrkandena 10-13, 15 och 16 hänvisade till KU.4 Yrkande 14 hänvisat till KrU.5 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till FöU.InledningInformationsteknik har länge varit ett kärt ämne att havisioner om. Men det är riktigt spännande först när manbörjar se de tekniska förutsättningarna för att börjaförverkliga visionerna.Informationssamhället, Kunskapssamhället, K-samhället, eller vad helstman vill kalla den tid vi står inför, erbjuder mängder med spännandemöjligheter, men också viktiga utmaningar för oss politiska beslutsfattare.Tekniken ska stå i människans tjänst. Nya och bättre tekniska lösningaroch snabbare kommunikationer ska bidra till att förbättra människors vardag.Centerpartiet ser informationstekniken som en av de stora möjligheterna tillatt skapa förutsättningar för nya jobb och boende i hela landet.Informationssamhället kommer att krympa avstånd, och människor kommeratt kunna prioritera livsmiljö i stället för att välja boende efter var man kanfåarbete. Vi är övertygade om att det kommer att innebära att fler människorväljer att bosätta sig närmare naturen utanför de stora metropolerna.Tekniken lägger också grunden för mer kommunikation mellan människor.Det personliga mötet kan aldrig ersättas, men väl underlättas. Genom attaffärsmöten i högre grad kan skötas över nätet får människor tid över tillmöten människor emellan. I ett samhälle där alla människor måste lära signya saker hela livet ger tekniken en möjlighet att tillgodogöra sig utbildningnär som helst och var som helst. Det livslånga lärandet behöver inte innebäralånga resor och internatboende på högskolor i andra delar av landet i sammaomfattning som tidigare.Genom modern teknik demokratiseras tillgången till kunskap ochmöjligheten att uttrycka sig. Alla människor ges möjlighet att publicera sigsjälva och ta del av det enorma utbud av information som redan finns ochständigt växer. Allt fler människor blir "prosumenter", sådana som bådeproducerar och konsumerar information.Den tekniska utvecklingen är spännande och erbjuder möjligheter, som viidag inte ens kan föreställa oss, men den innehåller också risker. Den kanskestörsta risken är att nya klyftor skapas mellan det nya samhällets överklass,som har tillgång till information och kunskap, och dem som inte harmotsvarande möjligheter. vision om den tekniska utvecklingeninnebär att den ska komma alla till del och erbjuda alla människor, i helalandet och i alla åldrar, nya möjligheter - en digital allemansrätt.Digital infrastrukturEn heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för allamedborgare, är ett nödvändigt steg för att kunna förverkligaidén om en digital allemansrätt. diskriminerasstora delar av befolkningen när det gäller tillgång till t.ex.ISDN, och än mer ADSL. Denna diskriminerande tendensfortsätter och förstärks med den modell för utbyggnad avbredbandsnät som startats av regeringen och riksdagensvänstermajoritet. Den kantring av som skett desenaste decennierna kan i ett längre perspektiv visa sig varaen lätt krängning i jämförelse med den kantring som sker i ettojämlikt IT-samhälle. Det är en av statens grundläggandeuppgifter att garantera lika tillgång till infrastrukturen för allamedborgare. Inte heller när det gäller den digitalainfrastrukturen kan staten undandra sig detta ansvar, även omutbyggnaden givetvis bör ske i samverkan med andra aktörer.I den modell för utbyggnad av infrastruktur som regeringenvalt att använda undandrar sig staten sitt ansvar. Detta genomatt använda en modell som gör att alla inte kommer att fåtillgång till den nya tekniken.Behovet av en digital infrastrukturMängden information som förmedlas mellan människor,mellan människor och maskiner eller mellan maskiner, ökarexponentiellt. I där allt mer av kommunikationen skerdigitalt ökar också kraven på en infrastruktur som förmårhantera de informationsvolymer det är frågan om.Bara för de tjänster som finns tillgängliga på en massmarknad börjarinfrastrukturen bli ansträngd, och för vanliga konsumenter är det knappastöverkomligt att köpa en tillräckligt snabb anslutning för att utnyttjamöjligheterna. Den skattesubvention regeringen vill använda sig av är långtifrån tillräcklig för många konsumenter. De har ändå inte råd att ta del avinfrastrukturen.Genom den tekniska utvecklingen sker en ständig utveckling mot en inte-grerad distributionsform för en mängd olika informationstjänster. Tcp/ipförefaller bli det för alla tjänster dominerande protokollet, d.v.s. formen förhur datorer utbyter information. Denna utveckling innebär också att kraven påinfrastrukturen blir allt större. Detta kan belysas genom kapacitetskraven förnågra vanliga tjänster:Tabell: Några tjänsters krav på överföringskapacitetTabell 1: (Kapacitet )måste det framhållas att dessa tjänster endast är deinformationstjänster som människor utnyttjar. I allt högregrad börjar maskiner utbyta allt mer information, till nytta förmänniskor. De riktigt stora informationsvolymerna iframtiden kommer människorna förmodligen aldrig att se.Ökande kapacitetskrav måste mätas mot de kapaciteter som i dagtillhandahålls genom vanliga kanaler. Den vanligaste kanalen för hushållensdatakommunikation håller snabbt på att bli otillräcklig och otidsenlig. Detbehövs nya kanaler för att föra över stora mängder data och möjliggöramorgondagens integrerade tjänster.Inom en ganska snar framtid kommer med säkerhet bredbandstjänster attefterfrågas i stor skala. De tekniker som kan komma i fråga bör värderasutifrån detta. Några vanliga lösningars kapacitet illustreras nedan:Tabell: Några kommunikationslösningars kapacitetTabell 2: (Kapacitet )Det finns stora vinster i att ha världens bästa infrastruktur fördigitala kommunikationer och att vara först med att skapatillgänglighet till bredband på bred front. Det förutsätter attstaten vågar göra de nödvändiga satsningarna för att skapatillgänglighet för hushåll och företag i hela landet. Attregeringen, i en fråga som kan beskrivas som en av de enskiltviktigaste för ekonomisk utveckling i , under dekommande åren väljer att satsa på en halvmessyr äroförklarligt.Centerpartiets slutsats är entydig: Det är hög tid att verkligen göra 2000-talets digitala infrastruktur tillgänglig för alla.Utgångspunkter för den digitalainfrastrukturenCenterpartiet menar att den statliga politiken för digitalinfrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier:1. Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är denmer dynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor föralla operatörer.2. Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet.3. Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering, som gör att nätet blirskalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.Vad som ovan anförts om utgångspunkter för den digitalainfrastrukturen bör ges regeringen till känna.Verkligheten gerCenterpartiet rättNär i slutet på det förra tog ställning tillregeringens proposition 1999/2000:86 "Ettinformationssamhälle för alla" var vi starkt kritiska tillupplägget av bredbandsutbyggnaden. Redan namnet påpropositionen var missvisande. Regeringens proposition gerinte ett informationssamhälle för alla. Alla kommer inte ensatt få del av den nya tekniken. Analysföretaget presenterade enundersökning som pekade på att av hushållen iSverige kommer att ha bredbandsuppkoppling vid slutet av2005. Denna siffra är högst i men långt ifråntillfredsställande. Ännu större penetration av befolkningenskulle göra än mer attraktivt för investeringar ochforskning.Utvecklingen visar att tre utgångspunkter som beskrivitstidigare i denna motion är riktiga. Likvärdiga förbindelser kommer så somutvecklingen ser ut inte att garanteras. För regeringen verkar det varaviktigare att ha konkurrens på nätutbyggnaden än på tjänstesidan. Detta ärolyckligt då det är tjänsterna som är den dynamiska delen av IT-sektorn. Detfinns en kortsiktighet i den utbyggnad som sker i . En digitalallemansrätt, där staten tar ansvar för att alla får del av den nya tekniken,geren betydligt bättre planeringshorisont än vad som är fallet. Med en digitalallemansrätt sätts långsiktiga optimeringar av kapaciteten i fokus istället förkortsiktig optimeringar som är fallet.Webbarometern har genomfört undersökningar som visar att det folkligastödet för en politik, som ger alla svenskar samma möjlighet att koppla uppsig på Internet via bredband och som finansieras med skattemedel, är stort.Av alla som svarade instämde helt eller delvis i frågeställningen:Alla svenskar bör ha samma möjliget att koppla upp sig via bredband. 79procent av alla som svarade instämde helt eller delvis i frågeställningen:"Bredbandssatsningen i glesbygd bör finansieras med skattemedel. "Regeringens IT-politik präglas av en låg ambitionsnivå vad avser att geförutsättningar för en snabb utbyggnad av bredbandsförbindelser i hela landet.Detta är olyckligt. Den modell som regeringen valt för utbyggnaden kommeratt ytterligare spä på tudelningen av . Mindre orter och kommunerkommer inte att kunna finansiera den del av bredbandsutbyggnaden som deförväntas stå för. Att genom Svenska Kraftnäts försorg binda samman landetsolika kommuncentra skapar inte den drivkraft som en digital allemansrätt gör.Den är nu nödvändigt att regeringen släpper på prestigen och erkänner attderas pågående program för utbyggnad av bredband inte är tillräckligt.Regeringen bör därför återkomma till med en strategi för attgarantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber,till "nära hemmet".Motverka monopol ...Internet är sinnebilden av det fria informationssamhället.Aldrig tidigare har möjligheterna att publicera sig själv utanmellanhänder och ta del av ett ständigt ökandeinformationsutbud varit så stora som . Den modernatekniken demokratiserar tillgången till kunskap ochmöjligheten att uttrycka sig. Allt fler människor blir"prosumenter", sådana som både producerar och konsumerarinformation.Det finns dock en utveckling som går stick i stäv med sinnebilden omdet fria informationssamhället. Nätleverantörerna kräver långa bindningstideroch ensamrätt på förbindelsen för att "kunna garantera servicens kvalitet".Likaså kan kunderna tvingas använda leverantörernas startsidor vare sig manvill eller inte. Utvecklingen förstärks också av att vissa leverantörer användersig av så kallade "walled gardens", inhägnade gårdar. Det betyder att kundenhar snabba kontakter på leverantörens nät men långsam kontakt med nätetutanför som leverantören inte kontrollerar. Situationen liknar på många hållden monopolsituation som råder för . Skillnaden är dock den attsituationen i accesnäten skulle bli värre eftersom fler tjänster kommer atttillhandahållas via bredbandsnätet. Monopoltendenserna förstärks ytterligareav att regeringen inte tar ett ordentligt ansvar för utbyggnaden avbredbandsnätet. Regeringens agerande öppnar för lokala och regionalamonopol. Alla tendenser till monopol på tjänster måste stävjas och motverkas.Detta bör ges regeringen till känna.... som hämmar utvecklingenMed en helt privat utbyggnad av konsumentens förbindelsemed omvärlden riskerar vi att få en mängd lokalainfrastrukturmonopol. Tendenser till detta börjar synas redani dag när utbyggnaden av bredbandsförbindelser kommit igång i större skala. Bland annat har () visat på, och varnat för, detta i sin rapport . Detinnebär i sin tur att konkurrensen om utveckling av nyatjänster och mellan olika serviceoperatörer hämmas, vilketvarken är bra för konsumenterna eller för samhället i stort.Utbildning för en digitalallemansrättSverige har en mycket bra position inför morgondagenssamhälle. Våra invånare är datormogna och de flestamänniskor kommer närmast i kontakt med datorer.Ändå finns det många som fortfarande missgynnas.Datoranvändningen följer välkända sociala och ekonomiskamönster. IT har också en mycket tydlig bundenhet till ålder.Yngre använder datorer mer än äldre. Likaså kommer allainte att ha tillgång till den nya tekniken på grund av att de borpå platser där marknaden inte finner det kommersielltintressant att bygga nät.I ett samhälle som i allt större utsträckning förutsätter datorvana, inte bara iarbetslivet, utan också i vardagen och för att ta del av allt fler offentligatjänster, är det avgörande att denna vana finns hos alla, inte bara hos dem somär yngre eller har kvalificerade arbeten.Ett kunskapslyft inom ITDen mycket starka position har, främst när det gällerungdomarnas kunskaper om IT, bör, i enlighet medbeskrivningen ovan, kompletteras med insatser för att ge allainvånare i möjlighet att bekanta sig med tekniken.Ett kunskapslyft inom IT bör formuleras på det sätt som statsmakternaformulerade målet om ett kunskapslyft inom engelska för några decenniersedan. Detta kunskapslyft handlar inte i första hand om teknik. Paradoxaltnog handlar det inte heller om att lära ut något annat ämne. Snarare handlardet om att alla människor ska ha förtrogenhet med den kontaktyta mot andratjänster som informationstekniken utgör.Det finns givetvis också en mängd specifika kunskaper som måsteförmedlas till många människor, som hur man använder program för att letaefter information på Internet eller för att skicka och ta emot e-post.Mot bakgrund av informationsteknikens snabba utveckling, som enligt allabedömningar kommer att fortsätta under det närmaste decenniet, finns skäl attanta att morgondagens gränssnitt, d.v.s. formen för kommunikation mellanmänniskan och datorn, kommer att vara dramatiskt annorlunda. Samtidigtkommer tekniken att bli en del av vardagen för alla människor på ett heltannat sätt än . Den avgörande insatsen som kan göras inom ramen för ettkunskapslyft är i så fall att få människor att kliva över vad som kan beskrivassom "tekniktröskeln". De människor som inte klivit över den lär fådet avgjort besvärligare i kunskapssamhället. En sådan utveckling är inte attföredra.Regeringen bör därför formulera målet om ett kunskapslyft inom IT. Isamband med detta bör regeringen också bjuda in en mängd aktörer som kanvara behjälpliga i detta arbete. Självfallet är skolans huvudmän en viktigaktör, liksom alla de folkrörelser som organiserar människor i alla åldrar, överhela landet. Också företagarnas organisationer och fackföreningarna börengageras. Regeringen bör för ett sådant kunskapslyft också ha beredskap attstödja insatserna ekonomiskt. Vad som ovan anförts om ett kunskapslyft inomIT bör ges regeringen till känna.DistansutbildningDistansutbildning är en metod som bör användas för attunderstödja övrig utbildning. har en lång tradition avdistansutbildning, först med brevkurser och ofta meddistanskurser på universitetsnivå, där IT-stöd ingår som ennaturlig del.Distansutbildningen bör utvecklas så att den i än större utsträckningomfattar all utbildning. Det kan vara en fråga, där t.ex. nya formerför undervisningen i grund- och gymnasieskola kan prövas, och eleverna kanläsa på distans någon dag . Ett exempel på detta är Lötenskolan i elever i relativt låga åldrar får möjlighet att pröva på att läsa på distans omde och föräldrarna så önskar. Genom ett uppdrag till bör flersådana projekt initieras och utvärderas. Vad som ovan anförts om att geSkolverket i uppdrag att initiera och utvärdera projekt för distansutbildning igrund- och gymnasieskolan bör ges regeringen till känna.Frihet för kreativitetDet är viktigt att det finns en frihet för kreativitet. Krångligaoch stelbenta lagar som motverkar detta syfte måstemotverkas och elimineras. Människors kreativitet måstestimuleras.Fri programvaraFri programvara (open source) är ett av de mest spännandeområdena inom IT-utvecklingen . Enorma mängderprogramvara av mycket hög kvalitet produceras inom ramenför något av alla de projekt som sysslar med fri programvara.Två av de mest kända licenserna är SoftwareDistribution (BSD), som täcker bl.a. operativsystemet BSD iflera olika former, samt GNU, General (GPL),under vilken bl.a. det kända operativsystemet Linuxdistribueras. Mellan de olika licenserna råder skillnader t.ex. isynen på hur man ska hantera program som ärvidareutveckling av eller bygger på fri programvara - omsådan ska vara öppen eller om man tillåter andradistributionsformer.De viktigaste kännetecknen för fri programvara är att varje användare harfrihet att:- Använda programvaran som han/hon själv vill, på vilka datorer som helst.- Anpassa programvaran efter sina behov, inklusive att förbättra, korrigerafel, utveckla programmet och studera hur det är uppbyggt.- Vidaredistribuera programvaran till andra, som också kan använda de somde vill. Vidaredistributionen kan göras gratis eller mot betalning (som intefastställs centralt).Ur detta kan man också sluta sig till att användarna ska ha fritillgång till programmens källkod.Det finns uppenbara fördelar att stimulera framväxten av fri programvara.Tillgången till källkod innebär att programvaruutveckling stimuleras och nyaprodukter kan lanseras snabbare genom att bygga på befintlig kod. För mångaapplikationer är det också till fördel ur säkerhetssynpunkt att källkoden kangranskas och många ögon leta fel. Rätten att utnyttja och gratis distribueraprogramvaran ger den lätt stor spridning också bland mindre kapitalstarkaanvändare. För användare finns det också en trygghet i att inte ett endaföretag kan monopolisera programvaran och skapa beroendeförhållanden föranvändarna.Självfallet finns det också möjliga problem, som att det saknas garantierför att en viss utveckling sker och det kan vara svårt att få support vidproblem. Ett särskilt problem, som vi berör ytterligare nedan, hänger sammanmed skyddet för intellektuell egendom.Från att främst ha varit en angelägenhet för dataintresserade, har friprogramvara gjort sitt intåg i affärsvärlden. De tydligaste exemplen ärförmodligen operativsystemet Linux och webbservern Apache. Den senarestår för mer än varannan server på Internet . Också vitt spridda programför e-post och webb-surfande finns tillgängliga som fri programvara.EU har intresserat sig för fri programvara inom ramen för IST() och arbetar bl.a. med att initiera projektför att få fram "best practices" i fråga om att implementera och främjautvecklingen av fri programvara. Förklaringen till detta är bl.a. insikten omattde regioner som utvecklar och använder fri programvara kommer att ha enkonkurrensfördel i ett föränderligt landskap för programvara och IT.Centerpartiet menar att det nu är hög tid för riksdag och regering attengagera sig aktivt i fråga om att främja fri programvara, såväl i offentlig somi privat verksamhet. Vi vill föreslå offentliga insatser bl.a. inom följandeområden:- Legala aspekter i fråga om fri programvara. Många av de avtal som styranvändningen av fri programvara är gjorda med amerikansk rättsskipningsom grund. Det finns anledning att skyndsamt belysa på vilket sätt svenskrätt underlättar eller hindrar utveckling av fri programvara i enlighet meddessa avtal.- Kvalitetssäkring av fri programvara. Det är självfallet av stor vikt att bådeoffentlig och privat sektor har tillgång till fungerande programvara och kanlita på att det finns support tillgänglig vid problem. Regeringen bör t.ex. geStatskontoret i uppdrag att belysa frågor om hur programvarakvalitetssäkras för användning i offentlig sektor och hur gemensammastödfunktioner för hela den offentliga sektorns användning av friprogramvara kan byggas upp.- Stimulans till utveckling av fri programvara.