mot · GO02Bo513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo513av , ()Goda bostäder1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen ger i uppdrag att utreda hurökade behov av tillgänglighet skall bemötas för att säkra tillgänglighetenvid nybyggnation och större ombyggnader.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge handikapporganisationerna rätt att delta i byggsamrådmed byggherren och byggnadsnämnden.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vidta åtgärder för att säkerställa byggkontrollen ibyggprocessen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om bygganmälan för större byggprojekt i ett tidigareskede av byggprocessen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om differentierade bygglovsavgifter.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvalitetsansvarig i byggprocessen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slutanmälan i byggprocessen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om varsamhetskrav i kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda tillsynsansvaret i byggprocessen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillföra ekologiskt hållbara kretsloppslösningar somegenskapskrav i BVL.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta bort undantaget för direktverkande elvärme i en- ochtvåbostadshus.2 InledningEn bra planering, en helhetssyn på byggprocessen och ett aktivtdeltagande av såväl fastighetsägare som berörda bostadskonsumenter ärkrav som måste uppfyllas för att goda bostäder till rimliga kostnader skallkomma till stånd. Det är dyrt att bygga fel eller att inte anpassa byggandettill de behov som finns. Allmänna intressen måste tillgodoses för att mötasärskilda gruppers behov t.ex. äldre eller funktionshindrade.3 Åtgärder för ökad tillgänglighetVi vet att funktionshinder förekommer tätare ju högre upp i åldrarna behovet av anpassning av bostäder och tillgänglighet tillallmänna platser ökar ju fler äldre vi får i samhället. Vi vet också att har antalet medborgare som är ökat med ca665 000 personer eller från av befolkningen till . Antaletpersoner ökar starkt. Detta ställer stora krav på samhället ochförutsätter en strategi för samhällsplaneringen som tydligt tar avstamp iden förändrade demografin. I proposition 1997/98:113 uttrycks: "Målensom regeringen föreslår är att äldre skall kunna åldras i trygghet och medbibehållet oberoende. "Detta kan inte tolkas på något annat sätt än att förutsättningar förkvarboende skall öka. För att uppnå detta mål måste arbetet medtillgängligheten i boendet tas på största allvar. För både de boende ochsamhället finns stora vinster i en politik som ökar möjligheten till kvarboende.Det handlar om allt från stoppande av generationssegregation till minskadekostnader för "särskilt boende".Vidare kommer kostnaderna för bostadsanpassning att minska om denbyggda miljön redan från början är byggd och planerad för tillgänglighet.Dessutom skulle arbetsmiljön för vårdpersonalen förbättras avsevärt.Den byggda miljö som finns har dessvärre utformats innan det fannstydliga krav på tillgänglighet i lagstiftningen. Detta tillsammans med denförsämring som skett av bygglovsreglerna och kontrollfunktionerna innebäratt det är nödvändigt att ta ett helhetsgrepp kring dessa frågor för att uppnåden tillgänglighet som regeringen säger sig eftersträva. För att få detnödvändiga helhetsgreppet på de här frågorna bör få i uppdrag attutreda hur vi skall möta de ökade behoven av tillgänglighet och hur reglernavid bygglovsprocessen skall förändras för att säkra tillgängligheten vidnybyggnation och större ombyggnader. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.4 Handikapporganisationernas roll iutformningen av byggandetNär det gäller möjligheterna för handikapporganisationer m.fl. att få insynoch kunna påverka utformningen vid byggnation, för att skapa bästamöjliga hänsyn till tillgänglighetsfrågorna, begränsas de av plan- ochbygglagens regler. Att som endast före byggstart inledaett byggsamråd omöjliggör i det närmaste för intresseorganisationerna attkunna påverka byggnationen. Byggsamråd borde ske redan vidprojekteringsstadiet. Regeringen bör komma med förslag till ändringar iplan- och bygglagstiftningen som tillgodoser detta.Handikapporganisationerna skall ges rätt att delta i det byggsamråd somskall ske mellan byggherren och kommunens byggnadsnämnd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.5 ByggkontrollenI proposition 1998/1999:62 skrev regeringen att inte tillräckliga skäl finnsför att nu gå in och ändra i den bygglovsprocess för tillsyn och kontrollsom gäller , trots att i sin utvärdering framfört fleraändringsförslag. I stället skulle gå ut med informationsinsatserför att förbättra tillsynen och kontrollen. Detta blev också riksdagensbeslut.Detta förvånar nog många som upplevt den turbulens som de ändradereglerna förorsakat. Enligt dessa så är det byggherren som har detövergripande ansvaret för att byggnader får de tekniska egenskaper somföreskrivs. Detta ansvar måste gälla fullt ut så att alla funktioner ochegenskaper enligt både civilrättsliga och offentligrättsliga krav tillgodosesinnan ett beslut om att investera i byggobjektet fastställs. händer det attett godkänt byggobjekt hos den kommunala , senareunderkänns av när beviljande av räntebidrag skall ske.Ett säkerställande av byggkontrollen i byggprocessen är viktigt avekonomiska skäl för den som bygger, men också av kvalitets- ochtrygghetsskäl för dem som skall bo. Nuvarande situation är otillfredställandeoch åtgärder bör vidtas för att säkerställa byggkontrollen i byggprocessen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.6 Bygganmälan och samrådI dag räcker det med att byggherren före byggstart anmäler attbyggprojektet skall sätta igång, naturligtvis förutsätts att bygglov tidigarebeviljats. kan räcka för små och enkla åtgärder, men störreobjekt bör anmälas mycket tidigare. För större och medelstora objekt bördet vara obligatoriskt med minst två byggsamrådsmöten i samband meden bygganmälan. Vid större objekt kan det vara lämpligt med ettslutsamråd före byggstart. Detta förutsätter naturligtvis att bygganmälansker . Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.7 BygglovsavgifterFör att insats rörande beslut om upprättadkontrollplan för byggobjektet, byggsamråd och eventuell övervakning avatt de tekniska egenskapskraven skall kunna tillgodoses, krävs olikamängd insatser beroende på byggobjektets omfattning och komplexitet.Därför bör avgiften för bygganmälningsärenden kunna differentieras, såatt de motsvarar nämndens faktiska arbete, något som ävenByggkvalitetsutredningen föreslog i SOU 1997:177. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna..8 KvalitetsansvarigByggherren skall utse en kvalitetsansvarig. Denne skall garantera att denkontrollplan som upprättats för byggobjektet följs enligt uppgjord plan.Det innebär inte med säkerhet att de kvaliteter som samhället ställer påbyggobjektet enligt PBL finns med. En kontrollplan är alltså ingenkvalitetssäkring och den kvalitetsansvarige ingen garanti för attsamhällets krav för byggobjektet tillgodoses. Den kvalitetsansvarige bördärför se till att byggherrens kontrollplan tillgodoser samhällskraven ochatt de genomförs på ett tillfredsställande sätt. Det förutsätter att enkontrollplan enligt PBL alltid upprättas efter ett byggsamråd. Denkvalitetsansvarige skall närvara vid byggsamråd, besiktningar och andrakontroller. Det som ovan anförts om kvalitetsansvarig i byggprocessenbör som sin mening ge regeringen till känna.9 har svårigheter att leda sina ärenden till slutintyg.Detta sker t.ex. när den kvalitetsansvarige inte får fram de intyg somkontrollplanen kräver eller en begärd färdigställandeanmälan inte lämnatsin. Byggherren upplåter ofta byggnaden för användning utanbyggnadsnämndens kännedom. har då svårigheter attutföra tillsyn och få rättelser utförda.Det är väsentligt att får kännedom om när en byggnadtas i bruk, för att ha möjlighet att pröva beslut om användningsförbud eller förkontroll av ventilationssystem eller brandtekniska installationer som då skallvara i driftklart skick. Detta kräver att det blir obligatoriskt att göraslutanmälan till om att bygget är färdigt att tas i bruk.Det är byggherren och inte den kvalitetsansvarige som bör göra enslutanmälan, eftersom det är byggherren som är ytterst ansvarig för attbyggobjektet följer samhällskraven. Denna slutanmälan bör omfatta ettslutintyg om att utförandet av byggprocessen skett i överensstämmelse medbygglovsbeslutet. Anledningen till detta är den oroande utvecklingen avåtgärder som inte stämmer överens med det tidigare bygglovsbeslutet.Byggherrens anmälningsskyldighet och intygande enligt ovan bör föreskrivasi lag för att poängtera vikten av denna handling. Om inte byggherren gör ensådan anmälan kan utkräva en särskild avgift enligt kapitel10, 6 § PBL. För att poängtera vikten av att förslagen omanmälningsskyldighet och krav på slutintyg är viktiga handlingar bör densärskilda avgift som kan tas ut vid försummelse av att t.ex. enkvalitetsansvarig ej utsetts, höjas. Det som ovan anförts om slutanmälan ibyggprocessen bör som sin mening ge regeringen till känna.10 Varsamhetskrav i kulturhistorisktvärdefull bebyggelseI tidigare lagstiftning kunde förhindrabygglovspliktiga inre ändringar som ansågs förvanska byggnaden, genomatt inte ge bygglov. I den nya lagstiftningen är inte inre förändringarlovpliktiga och därmed inte möjliga att förhindra. Byggnadsnämndensenda möjlighet är att i kontrollplanen ställa krav på ett utlåtande frånen fristående sakkunnig. Den sakkunniges utlåtande är dock inte grund förmyndighetsbeslut och sanktionerna vid överträdelser är svaga. Detta harlett till ett betydligt sämre skydd för särskilt kulturhistoriskt värdefullabyggnader. En kommun har rätt att utöka bygglovsplikten för särskiltvärdefulla byggnader när det gäller underhållsåtgärder, men däremot inteför inre förändringar. Det bör göras möjligt att förhindra förvanskandeändringar i kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Därför krävs en ändringav PBL kapitel 8, 6 §. Det som ovan anförts om varsamhetskrav ikulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör som sin mening geregeringen till känna.11 TillsynsansvaretI det tidigare kontrollsystemet då byggnadsnämnderna utförde bådegranskning och besiktning av byggnadsärenden, var behovet avöverordnad tillsyn inte så stort, eftersom det var mycket konkret till sinnatur. Dagens system är mer komplicerat eftersom det berör fler parteroch byggreglerna är mer målformulerade än tidigare.Boverket är den myndighet som skall förtydliga de tekniskaegenskapskraven genom att utfärda byggföreskrifter. Det är sedanlänsstyrelserna som skall bevaka och utöva tillsyn över byggnadsväsendet ilänet. saknar sannolikt resurser för att utöva den formen avtillsyn. Frågan om tillsynen bör närmare utredas av t.ex. i samarbetemed länsstyrelserna och . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.12 Ekologiskt hållbart byggandeEkologisk hållbarhet är ett svårdefinierat begrepp, vilket blir väldigttydligt när det gäller den byggda miljön. Den nu gällande lagstiftningenger inte något bra svar på vad som menas med ekologisk hållbarhet närdet gäller bebyggelsen. I BVL, lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m., finns en rad egenskapskrav som skall uppfyllas isamband med byggnation. Där nämns skydd med hänsyn till miljön,energihushållning och värmeisolering, hushållning med vatten och avfall,men ingenting nämns om ekologisk kretsloppstillämpning i sin helhet.I som gäller från står det i 1 kapitel 4 och 5§ att mark, vatten och fysisk miljö används så att från en ekologisk synpunktlångsiktigt god hushållning tryggas. Återanvändning och återvinning, liksomannan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ettkretslopp uppnås.Detta bör få en uppföljning i BVL, lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m., för att stärka tillämpningen av ett ekologiskt kretslopps-tänkande i byggprocessen. Andra paragrafen i BVL bör kompletteras med etttionde egenskapskrav, nämligen tillämpningen av ekologiskt hållbarakretsloppslösningar i sin helhet. bör få i uppdrag att komplettera denu gällande byggreglerna utifrån detta nya egenskapskrav. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.13 Direktverkande elvärmeI en- och tvåbostadshus är det fortfarande möjligt att installeradirektverkande elvärme om byggnaden har särskilt goda egenskaper närdet gäller hushållning. Det gäller såväl nybyggnation som ombyggnationvid tillbyggnad eller ändring.Elektricitet är en högkvalitativ energi, som bör användas på bästa sätt. Merän av producerande elenergi används för uppvärmning ochluftkonditionering av bostäder och lokaler. Ett skäl att minska den häranvändningen är att kärnkraften skall avvecklas, men huvudskälet är attelenergin skall användas i mer tekniskt komplicerade sammanhang än föruppvärmning.En signal till byggbranschen och bostadskonsumenter är att nu ta bort elför uppvärmning. Det bör gälla både vid nybyggnation och vid störreombyggnationer. Fritidshus bör fortfarande stå utanför dessa bestämmelser.Det som ovan anförts om direktverkande elvärme bör som sinmening ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Owe ()()()()()()()()()Per ()