ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ721 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ721av Strömbom, ()AllemansrättenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om att mark ej fårnyttjas för kommersiellt ändamål utan ägarens tillstånd.MotiveringI bygger naturturismen oftast på allemansrätten,vilket innebär att verksamheten i stor utsträckning utövas påannans mark. Nuvarande rättsläge gör det möjligt för densom vill starta turistverksamhet att nyttja annans egendom,utan tillåtelse av ägaren, så länge det kan ske utan att detuppstår skada och olägenhet utöver vad som ryms inomallemansrätten.Var gränsen för skada och olägenhet går finns inte fastlagt, utan måsteprövas i efterhand från fall till fall. går det att i ett tidigtskedese att verksamheten kommer att få olägenheter, men det är först dåverksamheten är etablerad och skador uppstått som det går att bevisa att detuppstått olägenhet utöver vad som ryms inom allemansrätten.Naturturism utan konflikter förutsätter överenskommelse mellanmarkägare och turistföretag. Det bör i lag slås fast att den som tar initiativtilleller ansvarar för turistverksamhet skall komma överens med markägarna ochteckna avtal om var och hur verksamheten skall bedrivas.Det bör dessutom vara en självklarhet att om markägaren själv vill bedrivaturistverksamhet skall han ha företräde till sin mark.Stockholm den 27 september 2000Inger Strömbom (kd)()
mot · GO02MJ723 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ723av , ()Värdefulla naturområdenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att erforderliga medel ur anslaget för åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden kommer vård och skötsel av områdenatill del.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av informationsinsatser runt naturreservat och andranaturområden, som kan öka kunskap och engagemang för den svenskanaturen hos nya grupper medborgare.Skötsel ochmarknadsföring avvärdefulla naturområdenRegeringen föreslår i samverkan med bland andraMiljöpartiet en kraftig förstärkning på anslaget Åtgärder föratt bevara den biologiska mångfalden. Det möjliggör ökadestatliga förvärv av värdefulla naturområden och ger ocksåförutsättningar för ökat stöd till andra aktörer såsomkommuner och stiftelser som i likhet med Hopajola i Örebrolän säkrar att viktiga naturvärden kan behållas och utvecklas.Propositionen öppnar också möjligheter för regeringen ochNaturvårdsverket att inom föreslagna anslag öka de aktiva skötselåtgärderna.Det är viktigt och måste följas upp i kommande regleringsbrev.Reservatsarealen i ett län som län har vuxit kraftigt under 90-talet.År 1995/96 omfattade naturreservaten till att ha ökat till10 . Behovet av inköp av mark är fortfarande stort och de ökadeanslagen ger utrymme för viktiga nyförvärv under kommande år.De formella anslagen till länsstyrelserna för skötsel av områdena har ocksåökat - från till år2000. I praktiken har det dock blivit en minskning. klarades enmycket stor del av skötselarbetena genom beredskapsverksamhet i regi avkommuner och . Den verksamheten är genomförändringar av arbetsmarknadspolitiken och en gynnsammare arbetsmarknadnedbantad till ett minimum i länen.Det har lett till att mycket hårda prioriteringar måst göras i skötselarbetet. Iförsta hand prioriteras de skötselintensiva reservaten, t.ex. slåtterängar därutebliven skötsel snabbt medför att biologiska värden går förlorade. I andrahand prioriteras några mycket frekventa besöksreservat för läns delt.ex. En tredje grupp, drygt hälften avreservaten, har inte alls varit föremål för skötselåtgärder.Detta innebär risk för förfall av informationstavlor, gränsmarkeringar medmera liksom i flera fall också naturvärden. i beräknar attdet finns ett behov av ökade anslag om för enanständig nivå på skötseln av naturvårdsområden. Motsvarande behov tordefinnas i andra län.Till skötsel och ansvar för värdefulla naturområden hör också åtgärder föratt göra dem kända och lätt tillgängliga för dagens medborgare. Det gällerinte minst de människor som har minst vana att vistas i skog och mark ochstörst behov av stöd för att utnyttja de unika förutsättningar den svenskanaturen ger. Bland dem finns många invandrare som behöver mer avlättillgänglig information för att själva och tillsammans med sina familjer lärakänna den svenska naturen.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02MJ725 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ725av , ()Ändrad miljölklassning av alkylatbensinFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en ändrad miljöklassindelning av alkylatbensin.MotiveringAlkylatbensin är ett bränsle med speciella hälso- ochmiljöfördelar som utvecklats med tanke på andvändning imindre motorer i arbetsredskap som verkar i närkontakt medmänniskor, t.ex. motorsågar. Tack vare alkylatbensinen kanen del av de hälsoproblem som varit förknippade medanvändningen av motordrivna redskap elimineras.Denna bensin har bl.a. betydligt lägre halt av bensen och andra kolväten,lägre nivåer av svavel och bly samt färre kemiska föreningar. Alkylatbensinenger inte bara renare avgaser, utan ger även färre farliga ångor i samband medhanteringen av bränslet.Det är fel signal från myndigheten att som placera alkylatbensin isamma skatteklass som handelsbensin för motorfordon eftersom mångamänniskor då kan uppfatta dessa produkter likvärdiga ur hälso- ochmiljösynpunkt.Alkylatbensin för arbetsredskap bör enligt min mening särbehandlas enligtSvensk standard SS 155461 och få ett erkännande ur miljöskattesynpunkt sommotsvarar dess hälso- och miljöfördelar jämfört med handelsbensin.En energiskattebefrielse - vilket infördes i , försmåförpackningar ex. upp till skulle med säkerhet stimuleraanvändningen till motorgräsklippare, vilka som bekant svarar för mycketstora utsläppsmängder i vårt samhälle.Stockholm den 1 oktober 2000Åke ()
mot · GO02MJ727 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ727av , ()Miljöklassning av drivmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en översyn av miljöklassningen av diesel.MotiveringDet finns tre miljöklasser för bensin. Beskattning somett sätt att styra mot mer miljöanpassade bränslen har hittillsvarit framgångsrikt.Den svenska miljöklassningen har varit särskilt framgångsrik när det gällerdiesel för fordon. torde ha världens renaste standarddiesel iform av miljöklass 1. Diesel i andra länder har avsevärt högre halter av såvälsvavel som aromat och polyaromat.Inom EU har införts vissa begränsningar av halter av olika slag i bensin.Sålunda har t.ex. en skärpning skett beträffande svavelhalt medan bly harförbjudits. Miljöspecifikationen för diesel har en sådan konstruktion att denbåde anger miljöklassningen och styr hur produkten ska tillverkas. Gällandespecifikation kan innebära att alternativa drivmedel stängs ute. Ett sådant ärrapsmetylester, som är ett rent drivmedel, men som på grund av för högdensitet och för hög kokpunkt beskattas som miljöklass 3-diesel.För att öka möjligheterna för alternativa drivmedel måste miljöklassningenses över och ändras.Stockholm den 2 oktober 2000Harald ()
mot · GO02MJ728 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ728av , ()Skrotbilar i naturenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med förslag i syfte attminska antalet skrotbilar i naturen.Fler skrotbilarAllt fler kommuner klagar på att allt fler skrotbilar inte körstill skrot/återvinning, utan hamnar i naturen och andraplatser där de inte ska vara. Det här ser inte bara otrevligt ut.Risken är också stor att motorolja, fett och andra kemikalierhamnar där de kan orsaka miljöproblem. Faktum är attantalet avställda bilar som körs till skroten har minskat medhälften sedan 1990-talets början.Som exempel kan nämnas att kommun har tagit handom 500 bilar för skrotning.Skrotpremien för låg?Den låga skrotningspremien tros vara en av orsakerna. Frånatt tidigare ha varit är premien 500 kronor.Det tycks vara för lite. Många struntar helt enkelt i att körabilen till skroten. har uttryckt oro.I väntan på att producentansvaret för uttjänta bilar träder i kraft börregeringen se över möjligheten att höja skrotningspremien. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Gudrun ()
mot · GO02MJ729 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ729av , ()Strandskydd vid älvar och vattendragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder möjligheten att utökastrandskyddet vid älvar och vattendrag.InledningUnder sommarens översvämningar i var vi nogmånga som förvånades över att så många hus byggts i sålåga lägen att översvämningar var ett faktum även vid enrelativt blygsam ökning av vattenståndet.Dagens strandskyddräcker inteMiljöbalkens strandskydd gäller även vattendrag. Omorsaken till att så många hus drabbades av översvämningarpåverkats av ev. dispenser eller inte vet jag inte, menuppenbarligen räcker inte dagens strandskydd till för attavhjälpa översvämnings-problem. är i och för sigstrandskyddet till för att dels tillförsäkra allmänhetentillträde till stränder, dels för att skydda miljön för växteroch djur, som är beroende av dessa. Att dessaöversvämningar tros påverkade av klimatförändringar ochatt bedömningarna är att de blir allt vanligare görfrågan ännu angelägnare.Utred förändratstrandskydd för älvar ochvattendragEn förändring av strandskyddet är naturligtvis mestangeläget för de älvar där risken för översvämningar bedömssom störst. Att komplettera lagen i 7 kap. 14 §med en minsta höjd för nybyggnation ovannormalvattenståndet skulle kunna vara en väg. Det - och enöversyn av dispenserna - borde regeringen titta närmare på.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Gudrun ()()()
mot · GO02MJ733 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ733av , ()Kvarntorpsområdet i KumlaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens ansvar för återställning och skydd iKvarntorpsområdet.Återställning avKvarntorpsområdet iKumlaKvarntorpsområdet i Kumla kommun, län, är ett avSveriges mest belastade industriområden. Från andravärldskriget bedrev statligaSvenska Skifferoljebolaget skifferbrytning ocholjeframställning i området. Av rest- och spilloljorframställde ammoniak. Denna verksamhet pågicktill 1982. De båda företagens verksamhet efterlämnade ensynnerligen sargad och förorenad miljö. För att hitta motsvarande exempelpå miljöförstöring får man bege sig till nordöstra kommun arbetar aktivt med att utveckla Kvarntorpsområdettill ett industriområde med återvinningsindustrier (). Projekt som utförs i samarbete mellan kommunen ochlänsstyrelsen har drivits dithän att behov av återställning och skyddsåtgärderkan preciseras. Enligt bl a kommunens bedömning är det synnerligenangeläget att sanera de svårast förorenade delområdena och att skapa ettövervakningssystem som kontrollerar om allvarliga föroreningar tenderar attspridas till omgivande bebyggelse och jordbruksmark.Då ovan skisserade arbete är synnerligen resurskrävande krävs för ettgenomförande att staten tar det fulla ekonomiska ansvaret för erforderligtarbete med återställning och skydd.Stockholm den 1 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02MJ735 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ735av , ()Avsättning av skogsmark för naturvårdsändamålFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omfördelning av resurser mellan naturreservat ochbiotopskydd samt naturvårdsplaner.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av beredskap och beredvillighet hos berördamyndigheter att lösa uppkomna ersättningsanspråk utan dröjsmål.Avsättning av skogsmarkför naturvårdsändamålBildandet av naturreservat, biotopskydd samt upprättandetav naturvårdsplaner har en stor uppgift när det gäller attsäkra den biologiska mångfalden. Tillsammans med övrigaavsättningar bl a i form av nationalparker har vi nu i Sverigekommit upp till en sammanlagd yta av somär avsatt till olika naturvårdsändamål. Detta motsvarar 8,5procent av landets yta.I norra delen av landet har avsättningarna nått en så stor andel avskogsmarksarealen att basen för ett rationellt skogsbruk med tillhörandeförädlingsindustri sviktar.Idag råder på många håll i landet en resursbrist när det gäller medel förbildande av naturvårdsplaner samt områden för biotopskydd. Det innebär förmånga skogsägare långa väntetider där ofta s k interimistiskaavverkningsförbud råder. Dessa intäktsbortfall i väntan på prövning ochbeslut i skyddsfrågor är inte acceptabla ur ett äganderättsperspektiv.Med en omfördelning av tillgängliga medel så att en större andel kunde gåtill biotopskydd och naturvårdsplaner kunde ovisshet och väntetider minskaför ett stort antal skogsägare. Detta bör ges regeringen till känna.En påtaglig utveckling som blivit följden av stora reservatsavsättningar ärrisken för insektsangrepp, t ex massförökning av granbarkborre, i deskyddade områdena. Detta gäller i första hand i Syd- och Mellansverige.Med detta följer även en risk för angrepp i omkringliggande skogsområdenmed stora skador som följd. Det måste finnas en beredskap och beredvillighethos berörda myndigheter att lösa uppkomna ersättningsanspråk utan dröjsmål.Detta måste ges regeringen till känna.Stockholm den 28 september 2000Åke ()
mot · GO02MJ736 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ736av , Per (mp)Begravningshantering med miljöproblemFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda omständigheterna kring begravningsverksamhetenvad gäller användandet av formalin.Värdig hanteringKremering är en allt vanligare metod för att ta hand om densom avlidit. finns dock många kistbegravningardär kroppen långsamt får brytas ned under jord.Det handlar om den avlidnas föranmälda önskningaroch/eller anhörigas vilja. Här finns givetvis också en strävanatt göra begravningsprocessen i dess alla delar så värdig sommöjligt, för att också underlätta anhörigas sorg och saknad.Begravningstider ochförvaringsplatserMellan dödsfall och begravning måste den döda kroppenförvaras i kylrum eller - om det drar ut i frysrum.Tyvärr visar det sig ofta att kapaciteten saknas vad gällerfrysutrymme. Dessutom finns det en klar tendens till attanhöriga vill ha begravningen i anslutning till helg och inteså direkt inpå dödsfallet.Balsamering som metodNär inte förvaringskapaciteten räcker till så återstårbalsamering av den döda kroppen. Det innebär attobduktionsteknikern ersätter ca blod med formalin. Påså sätt kan kroppen bevaras och skyddas från normalförruttnelseprocess. Den metoden bör, enligt lag(obduktionslagen från , 24 och 32 §§), varaförbehållen drunknings- och missbruksdödsfall, menmetoden kan också användas av andra starka hygienskäl.Formalin är mycketgiftigtVid kremering omvandlas formalinet till koldioxid ochvatten men vid kistbegravningar innebärformalinbehandlingen att det oerhört giftiga formalinet såsmåningom lakas ut till grundvattnet och vidare ut ivattensystemen. Hur mycket det kan röra sig om är svårt attmed bestämdhet hävda, men en enkel uppskattning visar påsiffror uppåt /år. Den av kemikalieinspektionenregistrerade totalmängden för konservering i är bara2 ton/år.En etisk fråga och ettsvårt miljöproblemSjälvklart är balsamering på det här sättet ett ingrepp medetiska dimensioner. Vem beslutar om ingreppet? Får deanhöriga reda på det? Vem är ansvarig för en sådanhantering? Här finns olika uppgifter, som står emotvarandra. Problemet tenderar att hamna mellan olikaansvarsområden. Men inblandade är givetvisbegravningsbyrån, obduktionsteknikern ochkyrkogårdsmyndigheten, men också kommunens miljö- ochhälsoskyddsförvaltning vad gäller den miljömässigaeffekten. Det är väldigt svårt att reda ut ansvarsfrågan. Ickedesto mindre är den avgörande, liksom frågan om effekternaav den stora formalinspridningen via grundvattnet.Myndigheternas synKyrkogårdsmyndigheter och rättsmedicinare verkar ha klartnegativ inställning till användandet avbalsameringsmetoden. Kemikalieinspektionen har inte, vadjag förstått, följt upp användningen av formalin inombegravningsverksamheten. har ännu hellerinte undersökt saken närmare. hänvisar tillatt det finns klara regler och Arbetarskyddsstyrelsen pekarpå bestämda gränsvärden vid hanteringen och att alla varormed formalin skall vara märkta med varningstext.Stockholm den 29 september 2000Per ()()()
mot · GO02MJ737 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ737av Skånberg, (kd)Utrotning av jättebjörnlokanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en aktionsplan för att utrota den kraftigt giftigajättebjörnlokan i Sverige.MotiveringÅrligen rapporterar tidningarna om svåra frätolyckor, inteminst hos barn, förorsakade av jättebjörnlokan (HeracleumMantagazzianum). Växtsaften innehåller det starktfototoxiska giftet furocoumarin, som vid beröring medhuden i kombination med solljus orsakar svårartade eksem,blåsbildningar samt smärtsamma och svårläkta hudutslag,liksom ljusa hudpartier med pigmentförändringar.Jättebjörnlokan förekommer inte naturligt i , utanblev introducerad från somprydnadsväxt, dels växande i trädgårdar och parker, delstorkad som inomhusdekoration. Från dessa trädgårdar harjättebjörnlokan nu förvildats och finns numera även ibestånd längs vägar, diken och åar inte minst i södraSverige.Jättebjörnlokan är uppseendeväckande stor, , och drargenom sitt utseende och sina stora bestånd lekande barn till sig, som då löperstor risk att skadas av växtsaften. Dessutom orsakar växtens förmåga tillexpansion stora problem eftersom annan vegetation trängs undan, och storaväxande bestånd med enbart jättebjörnloka breder ut sig. Jättebjörnlokan kanrelativt enkelt bekämpas genom att man strax efter blomningen, menföre fröbildningen, hugger av blomställningen. Dessutom stryker manbekämpningsmedel direkt på stjälken, som orsakar att växten vissnar ochförsvinner. Jättebjörnlokan har med viss framgång bekämpats lokalt genomhembygdsföreningar, lokala aktionsgrupper och enskilda, engagerademänniskor. Någon påverkan på den nationella förekomsten har dessa aktionerdock inte haft. Om man betänker växtens giftighet, att särskilt barn drabbas,att växten har kraftig förmåga till expansion men saknar någon naturligfiende, och att den dessutom inte har någon naturlig hemortsrätt i landetmåste slutsatsen bli att den bör utrotas.Att utarbeta en nationell och heltäckande aktionsplan borde vara en uppgiftför länsstyrelserna. Den kan sedan effektueras genom exempelvis byalag,kommuner, hembygdsföreningar, beredskapsarbeten. Genom information tillallmänheten om faran med jättebjörnlokan skulle helt säkert en stor del avutrotningsarbetet kunna ske ideellt, dock med nödvändiga säkerhetsåtgärder.Stockholm den 26 september 2000Tuve Skånberg (kd)
mot · GO02MJ738 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ738av Skånberg, (kd)Det skånska kulturlandskapetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att återställa det skånska kulturlandskapet.MotiveringDet skånska kulturlandskapet har formats under tvåårtusenden, men för att ge stordriftsvinster förändras det nu irask takt. Allt effektivare utdikning har gett färre våtmarker,med större artfattigdom. Bäckar och åar har rätats ut för attpassa in i de stora arealerna och man odlar allt närmarevattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakareoch snabbare och transporterar bort kväve och fosfor somövergöder . Även pilevallarna blir färre och färre.Den flacka skånska landskapsbilden är inte längre såpittoresk med byar med halmtak, frigående gäss,väderkvarnar och pilealléer. Detta kan man inte enkeltavfärda med att utvecklingen är oundviklig. Många av deskånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering,som håller . Av 1800-talets 1 400 skånskaväderkvarnar återstår nu bara 475, men ständigt dyker nya,moderna "väderkvarnar" upp längs den skånska horisonten,de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ettvindomsusat landskap och de som lever med och inte motnaturen kan dra nytta av det.På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner.De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan somvindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara. Pilevallarna behövs återsom vindskydd för att skydda mot den omfattande jorderosion som årligenblåser tusentals ton bördig jord i havet, i synnerhet vid höststormar näråkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd för grödan. En åker i lähar i genomsnitt en grad varmare, vilket har stor effekt på tillväxten på åkernoch möjligheten att få ännu bättre skördar. Allra mest märks behovet av lä påÖsterlen med dess fruktodlingar, där en storm i fel tid kan föröda enäppleskörd.Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget tillvattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära storamiljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur ochväxter. Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket godförmåga att reproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen,så växer pileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlaspilarna , och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gotttillskott för energiodling. En sådan energiodling skulle också ge godaarbetstillfällen. Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska,att den gamla, historiska landskapsbilden kan behållas.De estetiska värdena ska inte heller förringas, med de vinster av turismensom har. Ett totalt flackt och blåsigt monokulturlandskap lockar varkenlokalbefolkning eller turister, så som ett ombonat, vindskyddat och varieratlandskap med slingrande cykelstigar längs pilevallar gör.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)()