mot · GN02Fi50 · 2000-04-28 00:00:00 — Eleverna behöver en referensram, entrygghet i sig själva och kunna lita på och ha tilltro till andra människor. Detär viktigt att vara respekterad för den man är och de åsikter man har. Det ärskolans ansvar att arbeta för ett etiskt förhållningssätt där mobbning,främlingsfientlighet eller rasism inte förekommer. Alla som vistas i skolanskall kunna känna sig trygga och därför måste skolan reagera mot allakränkningar av människovärdet. Sex- och samlevnadsundervisningen skallvara obligatorisk och utföras professionellt. Elevvården skall arbeta före-byggande. Psykiskt och fysiskt välbefinnande är en förutsättning för lärande.Om skolan skall präglas av lust att leva och lära, bör kommunerna ta ettgenomgripande grepp för att förändra det rådande skolsystemet till att mötamänniskors behov istället för att ivrigt försöka anpassa människor till ettstatiskt system.10.1 GrundskolanAlla skolor måste kunna erbjuda en trygg och stimulerande miljö förbåde lärare och elever. Övergången mellan förskola och skola bör ske vidolika åldrar för olika barn. Flexibiliteten bör gälla både skolstarten och islutet av . Varje elev måste få möjlighet att hinna "i fatt sigsjälv". Enligt vår mening är det först då som skolan kan bli en riktig startför det livslånga lärandet.Skolan har alltför länge präglats av ett kollektivt tänkande. Barn har olikatalanger och intressen. Några är mer teoretiskt lagda, andra mer praktisktinriktade. Det är den verklighet som måste få återspeglas också i skolans sättatt arbeta med eleverna. Alla elever måste få utveckla sina talanger så att dekan använda sin kunskap aktivt. Praktisk och teoretisk förmåga måstevärderas lika. Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas förmånga elever. Att få använda alla sinnen stimulerar en god inlärning ochförstärker elevernas självkänsla.Föräldrarna skall skrivas in i skolan för att känna delaktighet. Utvecklings-samtal är ett viktigt område när det gäller att utveckla samarbetet mellanföräldrarna och skolan. Eleven, föräldrarna och lärarna tillsammans skallgöra upp en individuell studieplan som omfattar både elevens kunskaps-utveckling och sociala kompetens. I utvecklingssamtalen bör bedömningenav elevernas framsteg i förhållande till deras individuella studieplaner göras. Den frihet, men också det stora ansvar, som kommunerna har för skolanmåste användas till att ge skolorna förutsättningar att prova nya arbetssättoch arbetsformer utifrån läroplanens intentioner. Skolan måste få nöd-vändiga resurser till detta. Rätten att välja skola är en demokratisk själv-klarhet i ett pluralistiskt samhälle, därför behövs olika skolor med olikaprofiler. Fristående skolor är ett viktigt komplement till den offentliga skolanoch skall därför få en garanterad ersättningsnivå som är likvärdig medkostnaderna för den kommunala.Det kommunala bidragssystemet bör utformas så att varje elev tilldelas enbasresurs och att extraresurser tilldelas efter elevers och skolors särskildabehov.Att dra in på stödet för de elever som har det svårt i skolan kan bli mycketdyrare för samhället i längden och en katastrof för den enskilde eleven. Det är viktigt att varje elev får utvecklas så mycket som möjligt utifrånsina förutsättningar och sin kapacitet. Skolan bör särskilt ombesörja att allaelever får tillräckliga läs- och skrivkunskaper. Brister i läsförmåga ochspråklig utveckling leder till kunskapssegregering, vilket i sin tur kan ledatillutslagning och att många senare i livet, med betydligt större kostnader ochbesvär, måste komplettera sin grundutbildning.Föräldrarnas kunskaper om det egna barnets behov måste tas till vara ochderas påverkansmöjligheter när det gäller barnens integrering eller eventuellaplacering i särskola eller särskoleklass måste garanteras. Barn och ungdomarmed funktionshinder skall så långt som möjligt erbjudas en anpassadutbildning i sin hemkommun. Det är kommunens uppgift att ansvara för attalla invånares primära behov tillgodoses, oavsett förutsättningar och ålder.En fast hand, ett varmt hjärta och en vilja att locka fram det bästa hos varjeelev är kännetecknande för en bra lärare. Läraryrket handlar om att stödjamänniskors utveckling. Det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etikläraren medvetet eller omedvetet förmedlar påverkar en hel generationsetiska förhållningssätt.Synen på lärarna och skolans ledning behöver uppvärderas och visa sigockså lönemässigt. Rent praktiska åtgärder behöver vidtas för att ge skolanspersonal en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egenarbetsplats med tillgång till telefon och dator.10.2 GymnasieskolanGymnasieskolan kan generellt sett fungera mycket bättre. Alltför mångaungdomar upplever gymnasietiden som meningslösa år. Gymnasieskolanbyggdes med ett statligt uppifrånperspektiv utan att ta hänsyn till vare sigelevers eller lärares behov. Den identifierade aldrig vad som måste varaflexibelt och vad som bör ligga fast. Skolans innehåll måsteomorganiseras utifrån elevernas behov av undervisning förkunskapsinhämtande, elevvård samt studie- och yrkesvägledning. Allasom verkar i skolan måste ges inflytande över sin situation. Det är viktigtatt varje elev har en studieplan och att elevinflytandet blir en naturlig delav skolarbetet.Dagens åldersgräns för gymnasieskolan omöjliggör till exempel längreuppehåll i studierna. Vi anser att gymnasiestudierna skall kunna genomföraspå lika villkor till och med . Kravet på direkt högskolebehörighettas bort. på de yrkesinriktade programmen kan göras frivilligt ochleda till högskolebehörighet.Den praktiska kunskapen måste uppvärderas. Ett viktigt steg mot ökadvalfrihet är införandet av ett nytt lärlingsprogram. Den som är intresserad avett visst område engagerar sig betydligt mera och blir mera kreativ. Attkunna gå ut som lärling i en bransch som lockar förstärker valfriheten. Detindividuella programmet måste organiseras så att det dels ger möjlighet föreleven att gå över till ordinarie program, dels utgör ett alternativ för dem sombehöver särskilda lösningar.Den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU:n) är viktig inte bara för deyrkesinriktade programmen, utan bör införas på alla gymnasieprogram. Denationella obligatoriska proven skall utvidgas till fler ämnen t ex samhälls-kunskap. En satsning på lärarnas löner, fortbildningsmöjligheter och arbets-miljö bör ingå i alla kommuners skolsatsningar. Karriärstegar för läraremåste utvecklas. Kontakter mellan forskare och skolpersonal i skolan måstestimuleras. Rektors befogenheter är otillräckliga för den tydliga,pedagogiska ledning som eftersträvas. Rektor måste därför ges ett egettydligare ansvar.11 VuxenutbildningAlla skall utifrån sina specifika behov, intressen och begåvningarerbjudas utbildning upp till treårig gymnasial nivå eller motsvarande.Den lika möjligheten till utbildning skall gälla alla människor utifrånderas specifika förutsättningar. Funktionshinder eller särbegåvning avolika slag skall inte vara något hinder. Kunskapen om handikappadeslivsvillkor i relation till olika utbildningsmöjligheter är eftersatt. Därförär det viktigt att kommunerna stöder och tar vara på forskning ochutvecklingsarbete om handikappades behov och utbildningsvillkor.Kommunerna skall ha ansvar för vuxenutbildning på grundskolenivå ochgymnasial nivå. Det femåriga syftar bland annat tillatt förnya och utveckla kommunernas utbildningsverksamhet, och ut-värderingar visar att det syftet i stort sett uppnåtts. Kommunerna haraktualiserat utbildningsbehoven på ett nytt sätt, och de skall ta sitt ansvarfördenna verksamhet.Kommunerna skall ansvara för infrastrukturen, att alla ges möjlighet tillutbildning. I det kommunala uppdraget ligger också ansvaret för samordning,t ex att arbetet med att upprätta individuella studieplaner fungerar.Kommunerna skall också se till att utbildningsanordnare, med olika pedago-gisk profil, kan bedriva vuxenutbildning. Mångfald ökar möjligheten attmöta varje individ utifrån dennes specifika behov. Det är därför viktigt attfriskolor tillåts starta också inom vuxenutbildningen. De skall kunna verkapå i princip samma sätt och med samma villkor som friskolorna inomungdomsskolan. Kommunerna bör bättre ta vara på folkhögskolorna, sommed sin pedagogiska profil och särart visat sig vara särskilt värdefulla. Föratt kunna möta olika individers behov måste också utbildningssystemet,liksom mötet med den enskilde studenten, präglas av flexibilitet och helhets-tänkande. Exempel på detta är att även vuxenstuderande ges möjlighet tilllärlingsutbildning och att de praktiska kunskaperna uppvärderas.12 FärdtjänstSyftet att föra över färdtjänsten till kollektivtrafiken var att utvecklingenmot en handikappanpassad kollektivtrafik skulle påskyndas. Detta gälldeäven syn- och hörselhandikapp. Så har inte blivit fallet. Bedömningen avfunktionshinder skiftar mellan kommunerna. Tillgången på färdtjänstupplevs av brukarna som nyckfull i en del kommuner. Det finns ingetannat verksamhetsområde, där det finns så mycket klagomål, som när detgäller färdtjänsten. Man saknar också en instans att överklaga till.Vägverket driver en utredning om detta. Det är angeläget att påskyndaarbetet.13 MiljöarbeteUnder denna punkt är regeringen betydligt fattigare på analys än iskrivelsen i övrigt. Regeringen uppehåller sig mest vid de lokalainvesteringsprogrammen och Agenda 21-arbetet. Kritik har riktats mot endel investeringsprogram på grund av att de haft dålig nytta för miljön.Kristdemokraterna anser att dessa program även bör kunna omfattaförbättring av inomhusmiljöer. Särskilt bör förskolors och skolorsinomhusmiljö uppmärksammas. En del kommuner har lagt ner mycketarbete på ansökan om sådant program men fått avslag av regeringen utanmotivering. Regeringen har sagt sig vilja rätta till detta.Kristdemokraterna anser, att Agenda 21-arbetet bör utvecklas med enhälsodimension. Agenda 21-arbetet och folkhälsoarbetet bör knytas ihop.Ett problem som är framträdande i kommunerna är säkerställande avskyddsområden för vattentäkter. Problemet avhandlas i en uppsats somendera dagen försvaras vid . har inteunderlättat, eftersom vissa paragrafer kan tolkas olika och i vissa fall stridermot varann. Men regeringens redovisning gäller perioden fram till 1.1 1999,när trädde i kraft. En kommitté har tillsatts att värdera miljö-balkens brister. utgår från att nästa års skrivelse tar uppvattenskyddet och effekter.Producentansvaret ställer också till problem. Av frågor och klagomål somframkommer om detta kan man se att samrådet mellan förpacknings-insamling och kommuner inte fungerar. Många kommuner har inte klart försig hur ansvaret är fördelat. har beslutat om en bred översyn avproducentansvaret.Många kommuner upplever avfallsskatten som ett problem. Skatten komtill för att minska och effektivisera deponierna. Andra alternativ tillsophantering är också skattebelagda, ex. vassbäddar och bioceller. De flestakommuner avser nu att bränna avfall, i många fall osorterat. Men samtidigtuppges det finnas endast ett par sopförbränningsanläggningar som klarar EU-kraven. Här behövs bättre samarbete mellan stat och kommuner. Viss hand-fallenhet finns också kommunalt inför sanering av förorenade markområden.14 Hemställan14 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att på lång sikt öka den kommunala sektornsmöjlighet till självfinansiering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av det kommunala utjämnings-systemet,3. att begär att regeringen tillsätter en statlig utredningmed syftet att ta fram en adekvat grundlagsskrivning för regerings-formen om den kommunala kompetensen och dess rättsverkningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunen skall vara suverän i beslut omkommunala bostadsföretag och ej begränsas av statliga direktiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunens ansvar för bostadsförsörjningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktning att tillskapa 20 000 vårdplatser underde närmaste tio åren,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vårdgaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad mångfald av vårdgivare inom sjukvård ochomsorg,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig kostnadskontroll inför överföringen avfinansieringsansvaret från staten till landsting/region,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkare i hemsjukvården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anhörigvård,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd vid psykiskt funktionshinder,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den värdegrund som har sin utgångspunkt iden etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanismgäller för all barnomsorg och utbildning och skall tillämpas i praktiskhandling,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en mångfald av olika barnomsorgsformerskall finnas och möta föräldrars olika val,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla invånare skall ha samma rättigheterutifrån sina grundförutsättningar till en utbildning motsvarande treåriggymnasial nivå,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolan måste bli mera flexibel för att kunnatillfredsställa allas olika behov,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att olika utförare av utbildning skall finnas iform av kommunala skolor, fristående anordnare, folkhögskolor ochfriskolor för att med sin pedagogiska profil möta människors olikabehov,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppvärdera den praktiska kunskapen vilketbl.a. visas genom lärlingsutbildning från första gymnasieåret,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kravet på direkt högskolebehörighet tas bortoch att på de yrkesinriktade programmen görs frivilligt ochleder till högskolebehörighet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att elevens medbestämmande förbättras, lärarensstatus höjs och rektor ges ökat ansvar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommuner samverkar med lärosäten för attutveckla samarbetet mellan forskningen och den praktiska skol-verkligheten,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunen med dess unika ställning somsamhällsbyggare tar ett särskilt ansvar för barns och ungdomarsfysiska uppväxtmiljö.23.Stockholm den 28 april 2000Per ()()()()()()()()()()()()()()