ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So298 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So298av , ()Återuppbyggnad av narkomanvårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en återuppbyggnad av narkomanvården.MotiveringPersonalism är alternativ till individualism ochkollektivism. För oss är inte den enskilde sig själv nog, men inte hellerbara en anonym kugge i det stora samhällsmaskineriet. Varje människa ärunik, men behöver gemenskap med andra för att utvecklas. Detkristdemokratiska samhällsarbetet tar därför sin utgångspunkt imänniskans helhet.Mot bakgrund av detta är det högst otillfredsställande att dödligheten pågrund av narkotikamissbruk i är bland den högsta i , och attnarkotikamissbruket ökar . Bara iStockholm dör fler än 200 personer på grund av narkotikamissbruk.Ett stort antal internationella studier visar att effektiva metoder finns förattbehandla tunga narkomaner. En vanlig uppfattning är annars att behandlingav narkomaner är meningslös eftersom patienterna återfaller när behandlingenupphör.En upprustad narkomanvård ryms inom de budgetalternativ somKristdemokraterna lagt. I samband med behandling av regeringensvårproposition föreslog vi kristdemokrater i en riksdagsmotion enekonomisk politik som dels innebar ett stöd för de ökade statsbidragen tillkommuner och landsting, dels att kommuner och landsting skulle fåytterligare . De resurser somvi vill låta kommuner och landsting få del av ska användas främst till attsäkerställa en god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka.Narkomanvården behöver alltså sättas i fokus och jag ser fram emotregeringens omfördelning av de anslag som finns så att vi får ennarkomanvård värd namnet igen.Stockholm den 26 september 2000Chatrine ()
mot · GO02So301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So301av Feltzing, ()PisksnärtsskadorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning för behandling av pisksnärtsskador.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiska incitament för ökad säkerhet vid bilkörning.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättshjälp vid pisksnärtsskador. 24.1 Yrkande 2 hänvisat till TU.2 Yrkande 3 hänvisat till JuU.InledningVid bilåkning och med kollektiva färdmedel, såsom buss, kan, vid häftigainbromsningar och olyckshändelser, följderna bli bestående skador inackregionen. Sådana s.k. pisksnärtsskador uppträder efter en knyck avnacken, som blir en följd av påkörning bakifrån eller efter ett snabbtstopp. Denna skada kan visa sig , men i många fall, uppstårsymtomen först . En diagnos på skadan kan vara svåratt ställa och den skadade slussas ofta runt till olika vårdgivare. Efter ettår betraktas skadan som gammal och någon rehabilitering ges då inte.Direkt efter att skadan uppstått finns det en chans, att med behandling blinågorlunda frisk. Men hos av de skadade blir det beståendemen.Whiplash är en osynlig skadaSkadan syns inte, men för den drabbade blir det stora besvär. Svårighetermed att läsa och skriva framkallar illamående. Arbete med bildskärm bliromöjligt. Domningar i armar och stark värk i nacke och rygg, samthuvudvärk kan vara några av de besvär som uppkommer vid whiplash-pisksnärtsskador. Detta att skadan inte syns innebär att samhället intealltid förstår den drabbade. Även att få skadan bedömd av läkare innebärsvårigheter. Bilfabrikanter har tagit fram stolar med nackskydd, som skaskydda, och den forskningen går framåt.Forskning för behandlingsmetoder behövsForskning där behandlingsmetoder tas fram måste skyndas på, för där ärdet ett stort tomrum. En ung människa som drabbas kaninte få någon behandling, om skadan bedöms som "gammal". Det är inuläget, som ovan beskrivits, endast de helt nya skadorna, som kommerunder behandling.Det behövs också en förstärkning av de ekonomiska incitamenten, för atten blivande bilkund skall efterfråga en ökad säkerhet i bilen, med avseende påeventuella pisksnärtskador. Detta kan ske genom försäkringsbolagen ellerfrån statens sida.Idag måste en drabbad människa bedriva en långsam och dyr rättsprocess,för att få skadan klassad, som en whiplashskada. Rättshjälp vidwhiplashskador behöver därför utvecklas.Stockholm den 1 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02So302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So302av Feltzing, ()SpelmissbrukFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning om hur man skall stävja problemetmed det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurser skallges till forskning och stödjande behandling.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en högsta gräns för utdelning av vinstsumma införs och attdenna gräns föreslås vara 3 miljoner kronor.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en ideell organisation, såsom , skallges i uppdrag att fördela överskjutande pengar från anordnat lotteri tillhjälpinsatser för barn och människor i utsatta situationer.14.1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KrU.Spelmissbruk är en sjukdomEnligt en stor undersökning, utförd på uppdrag av ,lider ca 150 000 svenskar av någon form av spelberoende. Värst drabbadeär invandrare och ungdomar och av ungdomarna iåldern har redan ett spelberoende. Risken för att unga ska bliberoende är dubbelt så stor som för vuxna spelare.Svenskarna spelar för ca , varav staten tar in ca5 miljarder kronor. Av detta går endast ca till forskning omspel och spelberoende. Ingen hjälp utgår till den enda stödförening"för Spelberoende" som finns.Problemet är att man ännu inte förstått att det handlar om en sjukdom, fulltjämförbar med alkoholism eller narkomani. Skillnaden är att spelmissbruk ärlättare att dölja. Det finns bra behandlingsformer, men bara 10 platser förde 100 000 svenskar som är beroende. Spelandet handlar ofta om storapengar. Ombud låter gärna den spelande få kredit på grund av den storainkomsten från spel, de utgör ofta av handlarens omsättning. Mångaungdomar som spelar drar också på sig stora skulder p.g.a. sitt spelande. tvingas sedan in i kriminalitet. Internationella forskarstudier visar attsjälvmord är vanliga i denna grupp.Regeringen bör återkomma med ett förslag om hur man skall stävjaproblemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurserskall ges till forskning och stödjande behandling.Begränsa höga vinsterDe sista årens utdelning av vinster på olika allmänna lotterier har tenderatatt bli mycket höga. Att en vinst kan överstiga flera miljoner är intemoraliskt försvarbart. Om en högsta gräns för vinstsummor införs, skulleden del som överstiger denna gräns kunna tillfalla olika organisationer,fonder och hjälpinsatser till människor, som är utsatta för t.ex.naturkatastrofer eller för att lindra världssvälten.På grund av att utdelningen från ett lotteri blir större än vad utdelningen avde högsta vinsterna blir kan dessa pengar komma t.ex. Barncancerfonden,eller SOS barnbyar till del.Den högsta vinstsumma som får utdelas föreslås vara 3 miljoner kronor.Överskjutande pengar föreslås handhas och fördelas av en ideell organisation,såsom Amnesty International.Stockholm den 1 oktober 2000Barbro Feltzing (mp)
mot · GO02So306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So306av de , ()Äldersdiskriminering av läkare, tandläkare och sjukgymnasterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar iberörda lagar för att möjliggöra för läkare, tandläkare och sjukgymnasteratt fortsätta arbeta efter fyllda i enlighet med vad som anförs imotionen.Motiv till mitt förslagTrots att vi i har ett stort behov av bl.a. läkare måste en privatverksam läkare, tandläkare och sjukgymnast träffa speciella avtal medlandstingen efter fyllda . Sådana avtal är nödvändiga om de skallfortsätta sin verksamhet med offentlig finansiering, vilket är enförutsättning för att patienterna skall ha möjlighet att anlita dessa läkare,sjukgymnaster och tandläkare.Får man inget avtal blir det med andra ord omöjligt att driva egenmottagning, dvs. fortsätta att utöva sitt yrke. Denna åldersgräns måsteomgående tas bort. Åldersgränsen innebär en diskriminering. Vi har inomhälso- och sjukvården ett stort behov av dessa yrkesgrupper. Dessutom finnsdet starka incitament i det nya pensionssystemet för att man skall fortsätta attarbeta efter 65-årsdagen.Åldersgränsen måste avskaffas för läkare, tandläkare ochsjukgymnaster.Stockholm den 3 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02So307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So307av de , ()Bilstöd till funktionshindradeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av regelförändringar av bilstödet.Motiv till mitt förslagDen positiva effekten som tillgången till egen bil har för personer medfunktionsnedsättning fördunklas av en del ofullkomligheter när det gällerbilstödet. Tillgången till bil ger bl.a. större frihet och flexibilitet iresandet. Dagens regler vad gäller till exempel åldersgränser för rätt tillbilstöd stämmer dåligt med regeringens handikappolitiska mål. De tordeockså till vissa delar stå i strid med grundsynen i ioch med att de begränsar den funktionshindrades möjligheter att leva ettliv likvärdigt med den övriga befolkningen.Regeringen hänvisar till att frågan bereds i . Denhänvisningen har funnits med i regeringens propositioner de senaste åren.Under detta långdragna beredningsarbete har människor tvingats tillrättsprocesser på grund av att det regelsystem som en gång skapades intetillämpas som beslutsfattarna avsåg. Enskilda hänvisas till färdtjänst eftersomman fyllt och är förtidspensionär. Människor med t.ex. svårabalansproblem, smärtor och svårigheter att bära tvingas åka kollektivt ellernyttja färdtjänst på grund av en stelbent tillämpning.Det är inte längre försvarbart att fortsätta beredningen i Regeringskansliet.Det torde inte heller råda något tvivel om vilka åtgärder som behöver vidtas.Riksdagen bör därför uttala som sin mening att bilstödsfrågan med detsnaraste föreläggs för beslut om regelförändringar i enlighet medovan redovisade behov.Stockholm den 3 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02So310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So310av , ()Bullerskador (tinnitus)Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nödvändigheten av skyndsamma åtgärder beträffandeallvarliga bullerskador.Motiv för mitt förslagI ett flertal motioner, interpellationer och frågor har jag under årenuppmärksammat de risker för försämrad hörsel som föreligger i vårtmoderna "ljudstarka" samhälle.Tinnitus, också kallat öronsus, anses drabba avbefolkningen. Tinnitus är den medicinska benämningen på starka, varierandeljudsignaler i örat (huvudet) som enligt forskarna skapas i innerörat eller isjälva hörselnerven. Ljudet kan vara eller varierande.I en debatt med socialminister framhöll jagnödvändigheten av att åtgärder vidtas . För som gårdrabbas allt fler.Jag framhöll vikten av att "vi griper oss an frågan nu". Svaret på detta frånsocialministern blev: Fru talman! Ja, precis det skall vi göra!Stockholm den 2 oktober 2000Elisabeth ()
mot · GO02So311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So311av Falkmer, ()BilstödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av bilstödsförordningen.Motiv för mitt förslagFör , i budgetpropositionen för , förklarade regeringenatt frågan om bilstödsförordningen var under beredning iRegeringskansliet. Regeringen har i den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken sagt att man avser återkomma i frågan om bilstöd. nu aktuella budgetpropositionen, för , finns dock ingaindikationer på att så kommer att ske. Angelägna förslag gällandereformering och förbättring av bilstödsförordningen saknas i regeringensproposition.Bilstödsreformen som beslutades har för många funktionshindradeinneburit ökad valfrihet, ökat oberoende och förbättrad livskvalitet. Genombilstödet har möjligheterna att kunna leva ett aktivt, självständigt ochoberoende liv förbättrats. nedbringas kostnaderna för färdtjänsten.Demokratiskt och samhällsekonomiskt ger bilstödet en vinst såväl förindividen som för samhället. På några punkter är det dock angeläget att enförbättring och reformering av reglerna för bilstödet görs.Bilstödsberättigade får hjälp med att finansiera ett bilköp genom ettgrundbidrag som är lika för alla, oberoende av den sökandes behov. Utöverdet kan man söka ett inkomstrelaterat bidrag. Dessutom har man rätt till ettanpassningsbidrag för kostnader i samband med att bilen förses med olikaspecialutrustningar som kompenserar funktionsnedsättningen.Dagens bilstödsregler med ett anskaffningsbidrag som är lika för allaskapar problem för vissa personer som, beroende på sitt funktionshinder, harbehov av inköp av ett större fordon. De funktionshindrade som måste kunnata sig in i fordonet sittande i sin rullstol eller permobil för att kunna köraochdärför har behov av ett större och dyrare fordon bör få möjligheter att få delav fördelarna med bilstödet. Reglerna för bilstödet bör ändras så att stödet vidbehovsprövningen även beräknas med hänsyn till merkostnaderna för inköpav en större bil av s.k. van-typ.Det finns dessutom skäl att se över bilstödet avseende bidragsnivån i linjemed de slutsatser och förslag som gjorde i sin översyn avbilstödet 1999.Stockholm den 26 september 2000Karin Falkmer (m)
mot · GO02So312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So312av , ()Rätt för privat verksamma läkare att få biträde av polisFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt för privat verksamma läkare att få biträde av polis.Rätt för privat verksamma läkare att få biträdeav polisEn läkarundersökning för vårdintyg bör så långt som möjligt genomförasi samråd med patienten och utan användning av våld. Läkare som ärprivat verksamma får utföra en sådan undersökning endast om den kangenomföras med patientens samtycke. Läkare i allmän tjänst harbefogenhet att omhänderta patienten och rätt att få biträde av polis, ompatienten inte samtycker till undersökningen.Läkaren har dock inte själv rätt att bruka våld för att genomföraundersökningen. Bedömningen om våld skall tillgripas är uteslutande en frågaför polisen. Det kan ifrågasättas om rätten att få biträde av polis vidläkarundersökning för vårdintyg kan anses vara en åtgärd som innebär sådanmyndighetsutövning att polisen skall vara skyldig att lämna biträde endast påbegäran av läkare i allmän tjänst.Vid kommunala entreprenader inom hälso- och sjukvården är det intetillåtet att överlämna uppgifter som innebär myndighetsutövning. Detta måstesärskilt beaktas när t.ex. verksamheten vid en vårdcentral läggs ut på en privatvårdgivare. En överenskommelse mellan ett landsting och en privatvårdgivare kan således inte avse undersökningar för vårdintyg som skallgenomföras utan patientens samtycke och med biträde av polis. För att enundersökning för vårdintyg skall kunna genomföras i fall där patienten intesamtycker till undersökningen måste därför läkare anlitas.Problemet är enligt min mening inte negligerbart, särskilt inte när detgäller de tätbefolkade områdena. Av den förfrågan som Landstingsförbundetgjort hos sjukvårdshuvudmännen framkommer också att de aktuellabestämmelserna i , (1991:1128) lagen om psykiatrisk undersökning, ochLRV, (1991:1129) lagen om rättspsykiatrisk undersökning, anses innebäraproblem när vårdavtal skall träffas med privata vårdgivare. Jag anser därföratt beslut om omhändertagande av den som skall undersökas för vårdintygäven bör få fattas av legitimerad läkare som enligt avtal mellan ett landstingoch en privat vårdgivare skall utföra undersökningar för vårdintyg. En sådanläkare skall också ha rätt att få biträde av polis för att genomföra en sådanundersökning.Mitt förslag innebär bl.a. att alla legitimerade läkare anställda hos en privatvårdgivare som enligt avtal med ett landsting svarar för driften av envårdcentral eller en psykiatrisk öppenvårdsmottagning får möjlighet attbesluta om omhändertagande och rätt till biträde av polis när det är aktuelltattutfärda vårdintyg, om det ingår i avtalet att utföra undersökningar förvårdintyg.Av 3 § tredje stycket HSL, (1982:763) hälso- och sjukvårdslagen, följer attett landsting bör kunna träffa sådana överenskommelser inte bara med bolagoch andra juridiska personer som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhetutan även med enskilda läkare som är privat verksamma.Stockholm den 1 oktober 2000Patrik ()
mot · GO02So313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So313av , ()OrgandonationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärder bör vidtas för att utreda vilka möjligheter som stårtill buds för att öka människors benägenhet att donera organ.Behov av ökad organdonationDet råder brist på organ för transplantationer i , vilket är angelägetatt åtgärda.Jag vill i all blygsamhet framföra en möjlighet till att åtgärda detta. Enkampanj kan initieras där människor på frivillig grund uppmanas attunderteckna ett dokument där de förbinder sig att motta organ vid behov,som de också ger sjukhus rätt att ta deras organ vid undertecknarensfrånfälle.Med stor sannolikhet finns fler goda idéer om hur människor skall förmåsatt donera organ som underlag för transplantationer. Vilka dessa idéer kanvara är för motionären obekant, men bör fästa regeringensuppmärksamhet på det faktum att något måste göras för att öka människorsengagemang för organdonation.Därför bör ge regeringen i uppdrag att utreda vilka möjlighetersom står till buds för att öka organdonationerna.Stockholm den 28 september 2000Göran ()
mot · GO02So314 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So314av Husmark , ()Tillgängligheten till avvänjningsprodukterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av ökad tillgänglighet till nikotinersättningsprodukter.Öka tillgängligheten till avvänjningsprodukterTobaksrökning är den största ohälsobringande faktorn och orsakar iSverige mellan 6.000 och 8.000 tidiga dödsfall . Detta är somjämförelse en siffra som är åtminstone tio gånger större än de antal offersom trafiken skördar. En nollvision vad gäller tobaksbruk hos barn,ungdomar och gravida borde vara målet.Idag röker i i medeltal, män och 22procent kvinnor. Men viktigare än antalet är andelen rökare som insjuknar isjuk- och dödligheten i tobaksrelaterade sjukdomar.Internationellt har tobaksrökning också uppmärksammats allt mer. T.ex.har WHO , under ledning av , prioriterat organisationens arbete till tobak och malaria eftersom dessaär de två faktorer som skördar mest offer i världen.I ett debattinlägg " Tobaken - folkhälsans största fiende" från framhålls vad gäller användningen av nikotinersättnings-medel att "en ökad användning av dessa medel - som ersättning förtobaksprodukter - skulle sannolikt minska dödligheten i tobaksrelateradsjukdom, i alla fall i lungcancer och annan lungsjukdom. Ur denna synvinkelkan man tycka att det är inkonsekvent att dessa rena produkter är meromgärdade av restriktioner och mindre tillgängliga för konsumenten äncigaretter och snus. "finns i ett regelsystem som är föråldrat och knappasttillvaratar folkhälsans intresse. T.ex. är cigaretternas tillgänglighet avsevärtstörre än de produkter som innehåller en mindre mängd nikotin och vars syfteär att få folk att sluta röka.Detta har också uppmärksammats av då hon taladeinför 1999 och då hon framför följandesynpunkter:Why is it that nicotine replacement products are sold in the pharmacywith a prescription, where cigarettes - the prime delivery device ofnicotine - can be bought anywhere over the counter?Samtidigt fastslås också från WHO 1999: Treatment medications shouldbe at least as accessible as tobacco products.Dessa tankegångar har framförts också från FN likasåfrån många läkarorganisationer bland andra den kanadensiska. OcksåVärldsbanken instämmer i ovanstående, i en skrift från 1999.I är det tillåtet att sälja cigaretter med hög nikotinhalt på allehandaförsäljningsställen men det är inte tillåtet att sälja rökavvänjningspreparat.Dessa finns endast att tillgå på apotek. Receptfria nikotinersättningsprodukterskall kunna försäljas på samma plats som cigaretter, som innehåller långthögre halt av nikotin.En ökad tillgänglighet skulle sannolikt få många rökare att sluta röka ochandra att minska sin rökning. Det skulle också leda till ökad konkurrens bådei producent- och konsumentledet och därmed medföra ett lägre pris förkonsumenten.Stockholm den 28 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02So315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So315av Husmark , ()Alternativmedicin i samverkanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att enöversyn av kvacksalverilagen bör göras i syfte att kartläggaalternativmedicinens möjligheter och svagheter, utan att legitimeradpersonal riskerar att mista sin legitimation.Alternativmedicin i samverkanEn allt högre andel svenskar söker sig till alternativmedicinen. Enpilotstudie inom sjukvården i 1997 visade av patienterna och av personalen har prövatalternativmedicin. Generellt var man inom sjukvården mycket positiv tillatt använda och rekommendera alternativa behandlingsmetoder.Sjukvårdspersonal som använder alternativmedicin i sitt arbete riskerardock att förlora sin legitimation. Kvacksalverilagen säger nämligen attalternativmedicinen inte tillhör hälso- och sjukvården men om alternativabehandlingar inte tillåts prövas under vetenskapliga former hur skall man dåfinna ut de alternativa behandlingsformernas möjligheter och problem?I dag ligger långt efter andra länder vad gäller alternativmedicinforskning. och har kommit betydligt längre när detgäller att integrera konventionell och alternativ medicin. fick för två årsedan en ny lag som godkänner bland annat healing på sjukhus och Finlandhar aldrig haft någon motsvarighet till den svenska kvacksalverilagen.En översyn av kvacksalverilagen borde därför göras i syfte att legitimeradpersonal tillåts utöva alternativmedicin tillsammans med den etableradeskolmedicinen utan att för den skull riskera att förlora sin legitimation.Stockholm den 27 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02So316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So316av , ()Akutsjukvård och ambulanshelikoptrarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av akutsjukvård och ambulanshelikoptrar.Akutsjukvård och ambulanshelikoptrarI har gjorts inte mindre än 58 utredningar om nyttan av attkomplettera den traditionella akut- och ambulanssjukvården medambulanshelikoptrar.Dessa utredningar visar relativt entydigt, att omhändertagandet av akutsjuka och olycksfall avsevärt skulle förbättras, om det fanns drygt tioambulanshelikoptrar bemannade med bl a specialiserade läkare fördelade överSverige. Förbättringarna skulle vara såväl humanistiska som sjukvårds- ochsamhällsekonomiska.De skulle vara humanitära genom att enskilda människor tillförsäkrades enbättre sjukvård med generellt snabbare återställande samt större chans attundgå bestående men eller klara livshotande tillstånd. Sjukvårdsekonomiskagenom att patienter behövde kortare vårdtider och samhällsekonomiskagenom att de som drabbats av sjukdom eller olyckor snabbare kunde kommatillbaka i sin ordinarie sysselsättning.Ambulanshelikoptrar med läkare anses som en självklarhet i fleraamerikanska delstater och europeiska länder. Såväl praktiska erfarenhetersom vetenskapliga undersökningar från dessa länder visar på de beskrivnahumanitära, sjukvårdsekonomiska och samhällsekonomiska fördelarna.I tycks emellertid inget hända. Den sista av de 58 utredningarna,som beställts av regeringen och utförts av , befaras liksom deföregående lämnas utan åtgärd. Förutom att utredningen kritiserats i sak,förefaller det som att en viktig anledning till att inget händer är politiskoförmåga att ta ansvar för att samordna samhällets resurser. Det finns därförall anledning att föra upp frågan på den politiska agendan.Stockholm den 28 september 2000Anne-Katrine ()()