mot · GO02Ub270 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är därför viktigt att ävenskolledare får möjlighet till kompetensutveckling.Skolledaren ska vara den pedagogiska ledaren för skolan ochska inte belastas med onödigt byråkratiskt arbete.En gymnasieskola där allakan bli godkändaUtbildningsgaranti upp till 25 årsålderCenterpartiet vill pröva möjligheten att införa enutbildningsgaranti, innebärande att ett längre avbrott frångymnasieskolan inte behöver innebära att man går miste ommöjligheten att fullfölja det nationella program man påbörjat.Vid gymnasiestudier påbörjade skulle engaranterad rättighet att fullfölja utbildningen öka möjligheten för flera att få en godkändgymnasieutbildning och kunna genomföra den i sinegen takt, varvat med arbete. Vi tar inte nu närmare ställningtill den praktiska utformningen av en sådan garanti, mentänkbara möjligheter är t ex att låta dem som återvänder läsakärnämnen inom ramen för den kommunalavuxenutbildningen och delta i utbildning i yrkesämnentillsammans med elever från gymnasieskolan. Regeringen börskyndsamt låta utreda en utbildningsgaranti och återkommatill med förslag om på vilket sätt denna börgenomföras. Detta bör ges regeringen tillkänna.Individualisering av undervisningenSka gymnasieskolan klara att ge alla elever tillräckligakunskaper måste också utvecklingen mot en individualiseradundervisning fullföljas. På den arbetsmarknad vi ser framföross kommer kraven på social kompetens och förmåga atthantera oväntade situationer att vara mycket viktigare än vadsom varit fallet. Gymnasieskolan har en stor uppgift iatt förbereda eleverna för ett yrkesliv där de förväntas lärahela livet och hantera nya situationer med storinitiativförmåga. Det finns uttryckt krav på attvarje elev i gymnasieskolan ska ha en individuell studieplan.Det har dock visat sig att skolorna inte alltid lever upp tilldetta krav. betonar vikten av att individuellastudieplaner upprättas för varje elev som hjälp att nåkunskapsmålen, i samråd med eleven.Med möjligheten att välja flera kurser ökar också svårigheten att välja rättstudieväg. Mångfalden av val, liksom en komplex arbetsmarknad, ökarsvårigheterna att välja lämpliga kurser. Den studievägledande funktionen iskolan är därför mycket viktig och kommer att bli än viktigare. Denedskärningar som gjorts av den studievägledande funktionen i mångakommuner är, med denna utgångspunkt, allvarliga och bör brytas.Tydlig information om elevernaskunskaperCenterpartiet vill att skolan ger tydliga besked om eleverskunskaper. Detta är också ett sätt att tydliggöra kraven påeleverna. Dagens betygssystem har utsatts för hård kritik, bl adärför att avståndet mellan betygsstegen är för stora och attbedömningen, delvis p g a de stora stegen, är orättvis mellanolika kommuner. Även om obligatoriska nationella prov del avhjälper problemet med orättvis bedömning återstårproblemet i att alltför få steg nödvändigtvis innebär storaavstånd mellan varje betygssteg.Det nuvarande målrelaterade betygssystemet innehåller endast fyrabetygssteg, varav det lägsta, icke godkänd, helst inte ska behöva ges då enkurs avslutas. Antalet effektiva betygssteg är således endast tre och mångavittnar om att det i det närmaste är omöjligt att uppnå högsta betyg, MVG.Centerpartiet vill behålla grunden i betygssystemet, vilket innebär att betygenär målrelaterade, men utveckla det så att det får fler betygssteg. För attundvika nya återställare och reformer vid skiftande majoritet behövs en bredpolitisk överenskommelse om en utveckling av betygssystemet. Detta bör skegenom överläggningar mellan partierna, t ex i en parlamentarisk utredning.En grund i en sådan överenskommelse bör vara att betyg ska ges i fler steg äni dag för att minska avstånden mellan betygsstegen. Se vidare vårgrundskolemotion.Rätten att tentera upp betygDå det nya betygssystemet är målrelaterat och tanken är attbetygen ska återspegla elevens kunskaper och inte dennesprestation i förhållande till en grupp är det naturligt attmöjligheten finns att genomgå särskild prövning för att höjaett betyg. har tidigare avvisat regeringensinskränkningar i rätten att genomgå särskild prövning och villatt möjligheten till konkurrenskomplettering åter införs. Avpraktiska skäl kan det övervägas om möjligheten tillkonkurrenskomplettering bör begränsas under terminstid.Prövningsinstrumentet är reserverat för dem som saknarbetyg eller har betyget icke godkänd i en kurs. Samtidigtfinns möjligheten att inom Komvux genomgå ett obegränsatantal prövningar. Enligt uppfattning börmöjligheten att genomgå prövning för att höja betyg återinföras i gymnasieförordningen - det ska vara möjligt atttentera om gymnasiekurser. Detta bör ges regeringen tillkänna.FriskolorFristående gymnasieskolor kan vara och är ett brakomplement till den kommunala gymnasieskolan men för attvi inte skall riskera att den kommunala gymnasieskolanurholkas måste reglerna för gymnasiet ses över och bli merkonkurrensneutrala. gynnas friskolorna genom att de har"riksintag" och kommunen måste bekosta utbildningen på enfriskola oavsett om likvärdig utbildning erbjuds ihemkommunen. Reglerna bör ses över och vara merkonkurrensneutrala. Även reglerna för utbildning påentreprenad måste ses över för att göra det möjligt att i störreutsträckning också teoretiska ämnen inom gymnasieprogramkan läggas ut på entreprenad till olika utbildningsanordnare.Ordning och reda i skolanEn ökad individualisering av undervisningen och större frihetatt utforma arbetet i skolan innebär inte att kraven på ordningoch reda minskar. En lugn miljö är en förutsättning för atteleverna ska kunna utföra det arbete som förväntas av dem.Inom gymnasieskolan finns ett särskilt problem då skolaninte har rätt att underrätta försörjningsansvariga föräldrar tillmyndiga elever om skolk eller dåligt uppförande i skolan.Föräldrarna kan dock drabbas då hårdare sanktioner används,som indragning av studiebidrag, vilket också kan leda tillsänkt bostadsbidrag då eleverna avregistreras somstuderande. upplever det som bekymmersamtatt föräldrarna har försörjningsansvaret intill förgymnasieelever men att de inte har självklar rätt tillinformation om elevernas uppförande i skolan. Det börankomma på regeringen att överväga om rätten att underrättaföräldrar till myndiga elever ska skrivas in i skollagen. Dettabör ges regeringen tillkänna.Könsmobbning och sexuellatrakasserierI jämställdhetslagen - som gäller i arbetslivet - definierassexuella trakasserier som "ovälkommet uppträdande grundatpå kön". Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha någotmed sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. Viden undersökning i skolor framkom det att 69 procentav flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, 61procent hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och varfemte flicka hade blivit ovälkommet tagna mellan benen.Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuellatrakasserier mellan ungdomar.Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevararkönsroller och begränsar individers livsutrymme. motkönsmobbning i skolan ger många idéer på hur man kan jobba medjämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknandelagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. För att läsamer om jämställdhet se vår jämställdhetsmotion.Kuratorer, skolsköterskoroch - psykologerDet är viktigt att det finns kuratorer, skolsköterskor ochskolpsykologer i skolan, dels för att de har en specialkunskapatt hjälpa elever och dels så att hela ansvaret inte behöverläggas på lärarna. Under den ekonomiska krisen har det variten tendens i kommunerna att man har skurit ned på kuratorer,skolsköterskor etc. När nu mer pengar tillförs skolan är detviktigt att dessa personalgrupper inte glöms bort utan att manäven prioriterar barns behov av hjälp för fysiska och psykiskasjukdomar.Alkohol, narkotika, tobak -ANTEn undersökning bland ungdomar i visar att varfjärde elev i årskurs 2 på gymnasiet har prövat narkotika ochvar fjärde elev i årskurs nio har druckit starköl den senastemånaden. ökarnarkotikabruket i och dödligheten i narkotika ärbland de högsta talen i Europa.I början på året gick inspektörer vid ut med kritik mot ANTefter att ha granskat undervisningen om alkohol, narkotika, tobak och andradroger vid 83 skolor. Inspektörerna menar att nuvarande drogundervisning tilloch med fått motsatt effekt - då man koncentrerat sig på att tala om risker istället för att förändra beteenden så sporrar man snarare eleverna att självatesta droger.Det är väldigt viktigt att alla gymnasieelever får en bra ANT-undervisningför att förhindra att fler ungdomar testar olika droger. Ett nyttundervisningsmaterial har tagits fram och det är viktigt att följa uppatt skolornas drogundervisning förbättras.Naturbruksutbildning ochpåbyggnadsutbildningarEnligt programmålen (1999) förberedernaturbruksprogrammet till arbete och studier inom jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring, djurvård, hästhållning,vattenbruk, miljövård och/eller bioenergi. Det bör ocksåfinnas möjligheter till vinklingar mot landsbygdsturism,naturturism samt jakt och viltvård. Utbildningen börgenomsyras av tankar och inspiration kring företagande ochstimulera till entreprenörstänkande.Den 1 juli 1996 gjordes en förändring i skollagen. Landstingensföreträdesrätt att anordna gymnasieutbildningar inom naturbruk togs bort.Centerpartiet anser att en översyn bör göras över utvecklingen förnaturbruksutbildningarna för att se om det kommunala huvudmannaskapet harfungerat som det var tänkt. Det bör även undersökas hur intresset för dessautbildningar har förändrats och hur man löser problemen medpåbyggnadsutbildningar. En översyn av naturbruksutbildningarnas utvecklingbör göras. Detta bör ges regeringen till känna.Under senare år har allt färre av de studerande vid naturbruksgymnasiernavalt utbildningar med jordbruksinriktning. Detta kan i förlängningen leda tillproblem med nyrekrytering inom jordbruket och dessutom försvåramöjligheterna att anställa kompetent personal inom näringen. För att vändaden negativa utvecklingen är det viktigt att inställningen tilljordbruksföretagande förändras. Både näringen och samhället i övrigt har ettansvar att beskriva de framtidsmöjligheter som finns inom de biobaseradenäringarna. finns en tendens att alltför mycket fokuseras på de problemoch svårigheter som näringen belastas av. En förutsättning för att fler skallsatsa på ett jobb inom jordbruksnäringen är att det bedrivs en långsiktigjordbrukspolitik som syftar till att utveckla, inte avveckla, näringen.Stockholm den 28 september 2000Sofia ()()()()()()