mot · GO02Sk1028 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1028av , ()Energi-, miljö- och alkoholskatter m.m.SammanfattningVi föreslår ett stort antal punktskattesänkningar. Detta gör viför att punktskatterna är alldeles för många och förhöga. De påverkar alltmer enskilda människors och hushållslevnadsvillkor. Vi vill också ge lantbruket och industrinmöjlighet att på ett bättre sätt kunna konkurrera medutlandet. Vi vill därför sänka bland annat bensinskatten ochdieselskatten med per liter inklusive moms. Vi villockså sänka alkoholskatten och elskatten. Vi vill vidaresänka skatten på diesel inom lantbruk och skogsbruk och vivill avskaffa kväveskatten på gödsel.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en energineutral beskattning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om systemet för beskattning av energi3. beslutar avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1994:1776) om skatt på energi.14. beslutar sänka energiskatten på el och bränsle föruppvärmning fr.o.m. . beslutar att sänka skatten på kärnkraftsel med per kWhfr.o.m. beslutar övergå från effektskatt till skatt på producerad energivid kärnkraftverk fr.o.m. . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU och regelverket kring miljö- och energiskatterna.8. begär att regeringen tillsätter en utredning om energiskatterna.9. beslutar att sänka skatten på diesel för arbetsredskap i jord-och skogsbruk samt för entreprenadmaskiner till per liter fr.o.m.den 1 januari 2001. beslutar att avskaffa kväveavgiften på handelsgödsel fr.o.m.den 1 januari 2001. beslutar att sänka bensinskatten med per liter (70 öreper liter inklusive moms) fr.o.m. . beslutar att sänka skatten på diesel med per liter (70 öreper liter inklusive moms), i jämförelse med regeringens förslag, fr.o.m.den 1 januari 2001. beslutar att sänka alkoholskatten fr.o.m. . beslutar att nya regler för privat införsel av alkohol och tobakfrån andra medlemsländer i EU skall gälla fr.o.m. . beslutar att nya regler för privat införsel av alkohol och tobakfrån andra medlemsländer i EU skall gälla med stegvis införande. 116.1 Yrkandena 3-6 och 9-15 hänvisade till FiU.Punktskatterna -godtycklig beskattningPunktskatterna är ofta föremål för förändringar. Detta berorpå deras dubbla funktion som inkomstkälla för staten ochekonomiskt styrmedel för att påverka vårt privata ochföretags beteende. För vissa varor, som alkohol ochdrivmedel, utgör punktskatten inklusive moms mellan 70och av priset. Större delen av statenspunktskatteinkomster härrör numera från energi- ochmiljörelaterade skatter.Punktskatterna är skatter som en politisk majoritet kan besluta omtämligen godtyckligt. En del privatpersoner och företag kan parera för dettagenom att göra inköpen någon annanstans, flytta eller så uppstår en svartmarknad.Energiskatterna skallvara energineutralaNär det gäller energikostnaderna, och då inte minstmiljöskatterna, har regeringen aviserat dramatiska höjningargenom en s k grön skatteväxling på cirka 30 miljarderkronor . Frågan vi ställer oss är om dessaskattehöjningar är av rent fiskal karaktär eller om de äravsedda att förbättra miljön. Oavsett vad svaret är på dennafråga kan vi konstatera att miljön i stort inte vinner något påatt svensk industri, som i ett internationellt perspektivsläpper ut lite föroreningar, på grund av höga skatter tvingasflytta utomlands.I dag förekommer det ett stort antal undantag och nedsättningsregler förolika branscher. Frågan är hur länge EU kommer att tillåta att Sverigefortsätter på denna väg, då med största sannolikhetkommer att betrakta dessa nedsättningar som statsstöd och därmed intetillåtna.Energi- och miljöskatterna med de olika undantagen och nedsättningarnagör detta punktskatteområde mycket komplicerat och oöverskådligt. Därtill ärskatten på energi hög i . Energiskatterna ger oss dyrare boende ochfördyrar såväl produktion som transporter.Vår principiella inställning är att energibeskattningen skall varaenergineutral medan miljöskatterna skall motsvara den miljöbelastning somenergianvändningen medför. Energiskatterna är till sin natur fiskala och skalltas ut enbart i konsumentledet. Miljöskatterna skall däremot verka så attproduktionsprocesser blir mindre miljöstörande. De skall därför tas ut iproduktionsledet.Ingen höjd koldioxidskattVi avslår regeringens förslag att lägga omenergibeskattningen så att koldioxidskatten höjs med 25procent. Höjningen sker dels för att öka miljörelateringen ienergiskattesystemet, dels för att höja nivån ienergibeskattningen.Sverige har redan de allra högsta koldioxidskatterna i , vilket hartill följd att konkurrensen mellan och andra länder snedvrids. Vi risk-erar att företag flyttar till länder med lägre miljöskatter. Dennarisk ökar än mer med regeringens förslag, men regeringen väljer att blundaför detta faktum.Däremot accepterar vi den föreslagna sänkningen påenergiskatten på el och bränsle för uppvärmning.Ingen höjd elskattI propositionen föreslås att elskatten höjs med perkWh. Vi avslår regeringens förslag i denna del.Energimarknaden i EU öppnas nu för konkurrens vad gällernaturgas och el. I är redan elmarknaden avreglerad.Det medför att priserna på el sätts oberoende avproduktionskostnader och nationella skatter.Avskaffad särskild skattpå el producerad ikärnkraftverkDen särskilda skatten på el producerad i kärnkraftverkfördyrar produktionen i dessa anläggningar. Skatten bör påsikt helt tas bort. I ett första skede skall höjningen på 0,5 öreper kWh återtas.Produktionsskatt i ställetför effektskattDen övergång till effektskatt som beslöt om ivåras sades vara neutral, men om inte anläggningarna körsför fullt är omläggningen ytterligare ett sätt att fördyraproduktionen av el i kärnkraftverken. Vi motsatte oss dennaövergång och vill nu att den gamla ordningen medproduktionsskatt skall gälla.Samordning på EU-nivåRegelverket kring miljö- och energiskatter måste enligt vårmening samordnas på EU- nivå. Detta är en logisk följd avatt marknaden släpps fri. Viktigt är att principen om att denfiskala beskattningen - som är produktionsneutral - skall skei konsumtionsledet medan miljöskatterna med sin styrandeverkan tas ut i produktionsledet. Samordningen bör göras såsnart som möjligt. Ett lämpligt tillfälle att ta upp frågan ärunder period som ordförandeland.En annan viktig fråga för och för svensk industri är dennedsättning av energiskatter som energiintensiv industri kan erhålla. Denna ärnu ifrågasatt av på grund av att den ärkonkurrenssnedvridande. Med anledning av detta måste energiskatternasnarast bli föremål för en utredning med inriktningen att svenska energiskatterinte skall vara så höga att de driver företag ur landet eller till nedläggning.Denna fråga bedömer vi vara akut.Sänkt dieselskatt ochslopad kväveskatt inomlantbruketSkatterna på produktionsmedel i lantbruket har varit föremålför utredning. Utredningen föreslog att skatten på dieselinom lantbruket bör sänkas till den nivå som bland annatgruvnäringen har. På så sätt skulle någon form avkonkurrensneutralitet med lantbruket inom övriga EUskapas.Trots att utredningen lade sitt förslag har inget förslagom detta kommit från regeringen. Vi anser att skatten på diesel i lantbruketskall sänkas enligt utredningens förslag. Det betyder till en nivå på perliter för arbetsredskap i jord- och skogsbruk. Även entreprenadmaskiner böromfattas av denna lägre skattesats.Utredningen föreslog att skatten på handelsgödsel skulle avskaffas.Förmenta miljömotiv till skatten har dock förhindrat att skatten avskaffats.Regeringen aviserar i regeringsförklaringen att skatten i någon form skallåterföras till lantbruket. Vi anser att det är en onödig omväg och harreserverat utrymme för att ta bort skatten på kväve i vårt budgetalternativ.Sänkt bensinskattI ett land som med långa avstånd och där alternativtill bilen ofta inte finns är det nödvändigt med enbensinskattesänkning. Alla resor som görs är intearbetsresor. För att folk ska kunna bo i glesbygden räcker detdärför inte med ett höjt avdrag för arbetsresor.De svenska bensinskatterna måste sänkas till en genomsnittlig europeisknivå. Vi föreslår en sänkning av bensinskatten med per liter inklusivemoms från årsskiftet.Sänkt dieselskattI budgetpropositionen föreslås en höjning av skatten pådiesel med per liter. Skatten på diesel är redan så högi att betydande vinster kan göras på att köpa den iannat land. Detta görs också i stor utsträckning.Höjningen är omotiverad och ska avslås. I förhållande till regeringensförslag föreslår vi således en total sänkning med per liter inklusivemoms från och med årsskiftet.Ökade införselkvantiteteroch sänkta alkoholskatterVi vidhåller vårt förslag när det gäller bådeökade skattefria införselkvantiteter och sänkt skatt påalkohol. När de skattefria införselkvantiteterna stiger är detgivetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna tillomvärldens. Den danska nivån på alkoholskatter kan tjänasom ett riktmärke. Görs inte detta kommer bryggerier,Systembolaget och andra aktörer i branschen i ett mycketprekärt läge.Redan i dag har vi permitteringar bland svenska bryggerier. Ökadeskattefria införselkvantiteter, legala och illegala, kommer givetvis attinnebärakraftigt försämrade överlevnadsvillkor för många företag resulterande ifriställningar, nedläggningar och arbetslöshet. Dessa kostnader för samhälletsom helhet måste tas med i beräkningarna av vad bibehållandet av högaalkoholskatter innebär.Följande införselregler skall därför enligt vår uppfattninggälla:Tabell 1: (Tidpunkt Sprit Starkvin Vin Öl Tobak )Vi anser att alkoholskatterna ska sänkas enligt nedanstående:Tabell 2: (Produkt /kr/liter/volym(nuvarande nivå) )Det är naturligtvis oerhört svårt att beräkna hur statensintäkter kommer att påverkas av detta förslag. Att statensintäkter från alkoholskatter minskar ter sig vid en förstaanblick som tämligen säkert. Men om man beaktarmörkertalen avseende alkoholkonsumtionen i ochandelen alkohol som inte beskattas samt enförväntad kraftig ökning av såväl illegal som legal införselav skattefri alkohol om de svenska skattesatserna inteanpassas till en mer europeisk nivå, så är kalkylenförmodligen inte alls lika negativ. Den kan till och med varapositiv i jämförelse med om skattesatserna inte ändras.Om skattesatserna sänks skulle många inte tycka det vara mödan värt attgöra sig besväret att köpa alkoholen utomlands. Dessutom skulle man med enupplysningskampanj i kombination med en anti-smuggelkampanj kunnaförändra medborgarnas inställning till illegal hantering. Tillsammans skulledessa faktorer kunna resultera i en kraftig ökning av handeln genomSystembolaget på bekostnad av skattefri införsel.Erfarenheterna från hanteringen av tobaksskatterna 1997 visar hur enskatteökning innebar lägre skatteintäkter. Omvänt borde en ordentligsänkning av alkoholskatterna medföra oförändrade eller högre skatteintäkter.Beräkningen av hur mycket samhället skulle tjäna på att försvåra för denorganiserade brottsligheten kan inte heller kvantifieras i pengar.Nedläggningar eller neddragningar på bryggerier med åtföljande arbetslöshetskulle kosta samhället stora pengar, vilket också bör tas med i kalkylen.Totalt räknar vi, med hänsyn till ovanstående, med att skatteeffekten förstaten, jämfört med att inte sänka dessa punktskatter, blir plus minus noll.Riksdagen bör därför besluta om sänkta alkoholskatter i enlighet medovanstående förslag fr.o.m. 1 januari 2001.Stockholm den 5 oktober 2000Carl ()()de ()()()()()()