mot · GO02Ub479 · 2000-10-05 00:00:00 — Vissa ansåg att högskolorna inte brytt sig om distans- ochdeltidsstudenternas åsikter och att en tänkbar orsak var att dessa studenter kanvara mindre lönsamma för högskolan. Detta är allvarligt ur kvalitetssynpunktoch en attitydförändring hos högskolorna måste till.7.3.3 Modern teknik i distansutbildningenTeknisk utrustning har ofta vållat problem i samband meddistansutbildning. Problemen har legat i bristande teknik, i studenternaskunnande och ibland har problemen i huvudsak legat hosutbildningsanordnarna. Elektroniska kommunikationsmöjligheter tillrimliga priser är en avgörande förutsättning för distansstudier. En snabbutbyggnad av den digitala infrastrukturen måste därför prioriteras. Iväntan på ett nationellt fibernät kommer andra tekniker att behövas, ochen rimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektroniska anslutningar. Detär även viktigt att kraven på tekniken läggs på rätt nivå och att det finnstillgång till teknisk support. Detta bör ges regeringen till känna.7.3.4 Resurstilldelningssystemet för distansutbildningResurstilldelningssystemet består av en så kallad per capita-ersättning, baserad på antalet studenter inom en utbildning, och enprestationsdel, som utbetalas för antalet examinerade på en utbildning.Systemet är i grunden bra då det innebär en balans mellan nödvändigabasresurser och incitament att öka genomströmningen.För distansutbildning innebär emellertid denna konstruktion särskildaproblem. Generellt har distansutbildningar en lägre genomströmning änkurser förlagda till lärosätet. Oavsett orsaker innebär den lägregenomströmningen en ekonomisk påfrestning för utbildningsarrangörenutöver den merkostnad som tillkommer för utveckling av läromedel ochkursplanering. Resurstilldelningssystemet måste ta hänsyn till den lägregenomströmningen inom distansutbildningen. Regeringen bör återkommamed förslag till hur detta kan genomföras somutbildningskvaliteten, och motiven för densamma, upprätthålls och utvecklas.Detta bör ges regeringen till känna.Viktigt är att staten fortsättningsvis tar det ekonomiska huvudansvaret fördistansutbildningen medan kommunerna kan svara för de lokalaförhållandena, såsom att iordningställa studiecentra om sådana inte finns.Likaså bör de som studerar hel- eller halvtid på distans ha samma rätt tillstudiemedel som de som deltar i traditionell utbildning genom att fysisktnärvara vid högskolan.8 Studiesociala frågor8.1 Studenterna och transfereringssystemen8.1.1 ArbetslöshetsförsäkringenGenom den nya lag om arbetslöshetsförsäkring som antogs 1997 ochAMS tolkning av denna har studenter som är berättigade till utbetalningfrån arbetslöshetsförsäkringen kommit att mista denna ersättning undersommarmånaderna. Förändringen har inneburit svåra påfrestningarframför allt för äldre studenter, ofta med försörjningsansvar. Det harförekommit att studenter tvingats avbryta sina studier för att åter få rätttill ersättning. Varken enskilda eller samhället tjänar på en sådan ordning.Effekten var uppenbarligen inte avsedd. Lagen bör därför ändras på ettsådant sätt att det klart framgår att studenter även framgent skall ha rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen i de fall de inte kan finna jobb undersommarmånaderna. bör utan föregående beredning kunna beslutaom detta.8.1.2 SocialbidragOckså socialtjänstlagen berör studenternas situation. Kommunerna hargenom ny lagstiftning rätt att begära motprestationer av ungdomar under25 år samt av studenter som erhåller socialbidrag. Lagen har tillkommit iett läge där många studenter tvingas ansöka om socialbidrag dåkonkurrensen om feriearbeten blivit allt hårdare.Motiven för att begära motprestationer av ungdomar är lättförståeliga dådet handlar om att förhindra passivisering av ungdomarna. Detta gälleremellertid inte för studenter. Då de i många fall har sina studier att återvändatill torde behovet av aktiveringsåtgärder vara begränsat. Socialtjänstlagen bördärför ändras så att studenter inte innefattas i möjligheten att begäramotprestationer av socialbidragstagaren.8.1.3 BostäderFör många studenter är bostaden inte bara ett hem utan även denhuvudsakliga arbetsplatsen. Detta gör en funktionell bostad till detviktigaste inslaget i den studiesociala miljön. Trots detta fortsätterbostadssituationen för studenter att försämras. Det framgår bland annat avSFS årliga bostadsrapport. Antalet utbildningsplatser på högskolorna harunder ökat kraftigt vilket lett till att allt fler studenterflyttat till högskoleorterna. Detta utan att byggandet av studentbostäderökat i samma takt. finns cirka63 000 studentbostäder i vilket innebär att av Sverigesdrygt 250 000 studenter kan få plats i dessa lägenheter. Det är svårast attfinna studentbostad i de större städerna samt i och . Värstär situationen i där 19 000 studenter är registrerade ibostadskön.Följden av bostadsbristen blir att studenter ofta tvingas hyra lägenheter ivanliga bostadsbestånd där hyrorna inte är anpassade till studenternasekonomiska situation. I många fall är dessutom även denna bostadsmarknadstängd för studenter då kötiderna på mindre lägenheter kan vara årslånga påvissa högskoleorter. blir bostäderna belägna allt längre frånuniversitetet vilket ställer högre krav på fungerande kommunikationer.Bristen på studentbostäder riskerar att öka den sociala snedrekryteringensamtidigt som rörligheten mellan olika studieorter försvåras.När nya högskolor etableras eller antalet utbildningsplatser utökas kraftigtpå någon ort är det gemensamma sociala ansvaret särskilt stort för stat ochkommun. Staten fördelar utbildningsplatser och utformar regler runtbostadsfinansiering som kommunerna har ansvar för utbudet avbostäder för kommuninvånarna. I ett tidigt skede måste berörda parter,inklusive representanter från studenterna, planera för det ökade bostadsbehovsom uppstår till följd av att studenter flyttar till orten. Annars riskerarhelhetssynen på studentboendet att gå förloradLikväl som att hänsyn skall tas till utbildningskvalitet och ett lärosätesforskningsmiljö vid tilldelandet av utbildningsplatser, så bör studiesocialafaktorer såsom bostadssituationen vid orterna beaktas. Fördelningen avplatser bör också ske så pass tidigt att kommunerna hinner planera boendet.Eftersom studenter är en heterogen grupp med olika behov måstestudentbostäderna präglas av flexibilitet och mångfald. Då de flesta studenterhar stora omkostnader för exempelvis kurslitteratur eller hemresor och kanskevill prioritera annat än boendet, behövs enkla och billiga bostäder förstudenter. De nybyggnationer av studentbostäder som görs präglas ofta av enprojektering som överträffar de som redan finns på högskoleorterna vad gällerrumsstorlek, standard och tillgång till faciliteter. Detta trots att studenterföredrar att bo billigt och enkelt framför hög hyra och hög standard. Reglersom berör byggande av studentbostäder bör ses över med inriktning motenklare regler. Studentens bostad är ofta också till stor del dennes arbetsplatsvarför bostaden måste anpassas efter dessa behov. Ett exempel på detta är attså långt det är möjligt erbjuda studenterna möjlighet till direktkommunikationmed skolans datornät. Detta bör ges regeringen till känna.Fram till och med fanns ett särskilt investeringsbidrag för attstimulera nybyggnation av studerandebostäder. I samband med att detta sy-stem avvecklats har det uppstått svårigheter i att bedöma vilka byggprojektsom skall erhålla bidrag för ändamålet. anser dock att definansieringssystem som införs bör vara stabila . Regeringen harockså ett ansvar för att inbjuda berörda kommuner, högskolor ochstudentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skallhanteras framgent. Detta bör ges regeringen till känna.Användningen av de resurser som avsatts för att stimulera nybyggnationav studentbostäder bör avgöras genom dessa diskussioner. Studenterssituation på dagens bostadsmarknad bör särskilt analyseras och belysas motbakgrund av denna grupps särskilda behov.8.1.4 Anpassning och behovDistansutbildning är ett allt viktigare inslag i den akademiska världen.Tyvärr undviker många människor att söka till dessa då tillgången påbilliga övernattningsrum vid högskoleorterna oftast är knapp. Destudenter som läser på distans och endast vistas på högskoleorterna undervissa perioder av terminerna måste ha tillgång till temporärainkvarteringsrum i närheten av lärosätena till en rimlig kostnad.Studenter med barn är en annan drabbad grupp ur bostadssynpunkt, dåflera högskoleorter har få mindre studentlägenheter till en rimlighyreskostnad. Denna grupp måste erbjudas förtur i bostadsköerna.Centerpartiet anser att det är angeläget att följa upp och utvärdera defunktionshindrades högskolesituation. Sisus kartläggning av den fysiskatillgängligheten till universitet och högskolor är värdefull. Ytterst fåpersonermed funktionshinder studerar vid universitet och högskolor. Undersökningarvisar att elever med funktionshinder ofta tvekar eller avstår från studier viduniversitet och högskolor. Samhällets mål att alla skall ha samma rätt tillhögre utbildning uppfylls således inte. anser också att det finnsanledning att se över formerna för högskoleprovet så att eventuella hinder förfunktionshindrade undanröjs.Studerande med funktionshinder måste få hög prioritet i bostadsköerna.Vissa högskoleorter, såsom , saknar dock helt handikappanpassadestudentbostäder, och på många andra högskoleorter är antalet studentbostäderför studenter med funktionshinder starkt begränsade. För att dessa studenterskall kunna erbjudas boende med anpassning för sitt funktionshinder måsteantalet anpassade bostäder öka kraftigt och integreras i övrigtstudentbostadsbestånd. Tillträde till en sådan bostad måste kunna erbjudasutan extra kostnad för den enskilde studenten. Detta bör ges regeringen tillkänna.8.2 Studiemedel till vissa utbildningarStudiemedel ges till de studerande som väljer en av de väletableradeutbildningar som finns att tillgå. Studerande som går på vissa utbildningarsom tillkommit har däremot, i vissa fall, inte ansettsberättigade till studiemedel. Ett sådant exempel är studerande pånaprapatutbildningen. Anledningarna till varför vissa utbildningar inte börvara studiemedelsberättigande är ofta oklara. Därför krävs en översyn avde bestämmelser som tillämpas vid bedömningen av vilka utbildningarsom skall vara studiemedelsberättigade. Detta bör ges regeringen tillkänna.8.2.1 Översyn av dispensreglerEfter en förändrad tolkning av reglerna för antal tillåtna terminer medstudiemedel har möjligheten att ändra inriktning av sina studier ellerbygga vidare på sin tidigare utbildning begränsats. Som exempel kannämnas att de studenter som inte kom in på önskad utbildning från börjaneller valt fel inriktning inte har möjlighet att förändra sitt ämnesval. Ensjuksköterska som vill studera till läkare har inte längre ekonomiskamöjligheter till detta. Därför bör reglerna för dispens för antal terminer ihögre utbildning ses över. Detta bör ges regeringen till känna.8.3 ArbetsmiljönEn grundregel i arbetsmiljölagen är att förhållandena skall anpassas tillmänniskans förutsättningar i psykiskt och fysiskt avseende. Denpsykosociala studiemiljön består av organisatoriska och socialaförhållanden på högskolan. Sådana faktorer är bland annat studiernasuppläggning, möjlighet till kontakt, samarbete, inflytande och personligutveckling. Saknas dessa är risken stor att studenten vantrivs.Den fysiska arbetsmiljön inom högskolan måste klara högt ställda krav.Detta gäller till exempel god ergonomi, goda ljud- och ljusförhållanden samten acceptabel ventilation. Välbefinnandet bland studenter och andra ihögskolan är skälet för detta. Även tillgång till läsplatser, uppehålls- ochgrupprum som är utformade på ett acceptabelt sätt måste finnas på varjehögskola.Att det numera finns så kallade studerandeskyddsombud gör attstudenterna har ett visst inflytande på sin studiemiljö. Dessa ombud kan dockinte delta i arbetsmiljöarbetet på samma villkor som de anställda påhögskolan. Detta beror på att lagstiftaren inte ansett att studenten kaninbegripas i arbetstagarbegreppet. Följaktligen har studenternas skyddsombudingen lagstadgad rätt att delta i skyddskommitténs arbete samt saknarförslags- och yttranderätt. De kan inte heller stoppa undervisning i dåligalokaler eller anmäla detta till yrkesinspektionen. Regeringen bör återkommatill med förslag till utökade möjligheter för studenterna att delta iarbetsmiljöarbetet.8.4 LokalförsörjningKvaliteten i ett lärosätes utbildningar är också beroende av i vilken typ avlokaler utbildningarna bedrivs. Det moderna kunskapssamhälletförutsätter en variation av inlärningsmetoder, problemlösning,examinationsformer etc. För att kunna upprätthålla en mångfald iutbildningarna krävs en god arbetsmiljö och god tillgång till olikaundervisningslokaler. Kvaliteten på föreläsningar, seminarier,laborationer, gruppdiskussioner och individuella arbeten främjas urarbetsmiljöperspektiv om de bedrivs i lokaler anpassade för ändamålet. Isamband med att antalet utbildningsplatser ökar vid ett lärosäte krävsockså att lokalförsörjningen anpassas i takt med att andelen studenter ochlärare blir större.Tyvärr förbises i många fall behovet av lokaler när antagning till kurseroch program sker. Följderna blir att lektionssalar överfylls och att kurserbedrivs såväl på kvällstid som . Möjligheterna till undervisning imindre grupper och i seminarieform blir färre, vilket hämmar denpedagogiska kvaliteten. Studenter måste också beredas plats för att studera ianslutning till de lokaler där undervisningen bedrivs. Särskilt viktigt är dettaför de studenter som har sin bostad långt ifrån lärosätet. Att det finnsutrymmen där såväl studenter som aktiva forskare kan samlas är en viktig deli den akademiska miljön. Vid vissa lärosäten är tillgången till läs- ochstudieplatser så låg att det går närmare 100 studenter på varje plats.Högskolorna och universiteten måste kunna erbjuda såväl enskilda platsersom grupprum till sina studenter och forskare.Enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrift till arbetsmiljölagen gällandepersonalutrymmen (AFS 1997:6) likställs den som genomgår utbildning påhögskola med arbetstagare. Lagen, som trädde i kraft ,innebär att lunchrum där medhavd mat kan värmas skall finnas. Det åliggerrespektive högskola att se till att detta verkställs.8.5 JämställdhetEn kvalitativ högre utbildning och forskning måste sätta jämställdheten ifokus. I dagens högskola minskar andelen kvinnor påtagligt på de högrenivåerna i hierarkin och av professurerna innehas av män. Pågrundutbildningsnivå är andelen kvinnor något högre än andelen män.Manliga värderingar styr till stor utsträckning de villkor som gäller förvetenskaplig verksamhet vid ett lärosäte. Detta gör att utbildningarna ochforskningen blir ensidig, bland annat tenderar samhällsvetenskapliga ochhumanistiska ämnesområden att bli eftersatta då dessa områdendomineras av kvinnor.För att uppnå en ökad jämställdhet inom högskolan är det nödvändigt attbörja redan i grundutbildningen. Enligt bör särskilda programutarbetas för att möta kvinnor redan på denna nivå. En mer aktiv rekryteringav kvinnor till forskarutbildningen är också nödvändig. Det behövs också flerkvinnliga handledare till forskningsarbeten och en strävan efter störrejämlikhet i högskolans tjänstestruktur. Studenterna inom grundutbildningenborde också omfattas av bestämmelser motsvarande dem som finns ijämställdhetslagen. Sådana motsvarande regler bör skrivas in ihögskoleförordningen. Detta bör ges regeringen till känna.Styrelser och nämnder bör uppvisa en jämn könsfördelning. Specielltviktigt är att tjänsteförslagsnämnder uppfyller dessa krav, då deras förslagofta är direkt avgörande för tjänstestrukturerna. En ökning av andelen kvinnori forskarsamhällets olika organ bör eftersträvas. Skulle högskolevärldenmisslyckas med att uppnå en jämn könsfördelning i tjänsteförslagsnämndernabör kvotering vid tillsättningen av dessa övervägas. Detta bör ges regeringentill känna.Enligt statistik gällande könsfördelningen bland personersom ansöker till högskolan är kvinnor och män. Blandde som slutligen antas till utbildningarna är kvinnor respektive 45procent män. Att jämförelsevis fler män än kvinnor av de sökande antas tillhögskolan beror på att kvinnor och män i stor utsträckning söker sig till olikautbildningar, och att sökandetrycket är mindre till de utbildningar som män iförsta hand efterfrågar (tekniska och naturvetenskapliga program) än till deutbildningar som kvinnor efterfrågar (lärar- och humaniorautbildningar). Viddimensionering av utbildningsplatser bör således relationen mellan platsantaloch hur många sökande en utbildning har beaktas för att undvika att endiskriminerande effekt uppstår. Det bör ankomma på regeringen att, om detbehövs, göra erforderliga förtydliganden i högskoleförordningen. Detta börges regeringen till känna.I rekryteringen till den högre utbildningen har löneutvecklingen efteravlagd examen blivit en betydande faktor ur jämställdhetssynpunkt.Löneutvecklingen ser olika ut för kvinnor och män med eftergymnasialutbildning. Oavsett examensgrad - från kandidat- till doktorsexamen - harkvinnor i genomsnitt av mäns lön på samma utbildningsnivå.Dessa skillnader måste naturligtvis utjämnas.Hela rekryteringsprocessen till den högre utbildningen måste genomgå enöversyn för att göras mer jämställd. De satsningar på rekryteringsarbetet somgjorts inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har medfört attandelen kvinnor på grundutbildningsnivå har ökat. Påcivilingenjörsutbildningarna är en dryg fjärdedel av allaförstaårsstudenter kvinnor. Motsvarande satsningar måste göras också irekryteringen till kvinnodominerade utbildningar. På undervisnings- ochvårdområdet har andelen män i utbildningarna blivit allt färre (HSV:s rapport 1997:44 R). Regeringen bör ta initiativ för att ökarekryteringen av män till kvinnodominerade utbildningar, såsom vård- ochundervisningsutbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna.Ett nära samarbete mellan grundskola, gymnasieskola och högskola/universitet behövs för att få en jämnare könsfördelning till olika utbildningar.En annan viktig förutsättning för att öka genomströmningen av andelenkvinnor i den högre utbildningen och få kvinnor att satsa på den akademiskakarriären är att det finns möjligheter till att arbeta under ekonomiskt tryggaomständigheter, vilket naturligtvis även gäller män. Därför är genomförandetav doktorandtjänster och en satsning på mellantjänster de kanske två enskiltviktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörja den akademiskakarriären. krävs att såväl forskarstuderande somgrundutbildningsstudenter omfattas av en rimlig föräldrapenning.8.6 StudentinflytandeCenterpartiet menar att grunden för ett optimalt studentinflytande är ettgott formellt inflytande och anser att studenterna skall ha rätt att somfullvärdiga ledamöter delta i alla styrelser och nämnder inom högskolan.Andelen studenter i styrelser som högskolestyrelse samt fakultetsnämndbör uppgå till minst en tredjedel och representationen på lägrebeslutsnivåer bör vara av styrelsens ledamöter utöverordföranden. Mot bakgrund av att antalet beredande organ inomhögskolan ökat och för att på allvar möjliggöra förstudenterna att bli medaktörer, är det angeläget att studenterna även idessa organ bereds tillträde. Det är också viktigt att studenterna beredsreell möjlighet att delta i dessa organ, bland annat genom regelmässigmöjlighet att vid annat tillfälle under innevarande termin ta igenobligatoriska kursmoment. Detta bör ges regeringen till känna.För är det självklart att studentens roll i högskolan skall varaden aktiva medaktörens. Många studenter är inte främst missnöjda med detformella inflytandet men däremot med deras egna direkta möjligheter attpåverka utbildningen och verksamheten vid högskolan. Det är mot dennabakgrund angeläget att de analyser och slutsatser som finns i rapporten omstuderandeinflytande (Ds 1998:51) också leder till konkreta åtgärder vidlandets högskolor för att trygga också studenternas informella och dagligainflytande.8.6.1 Studentkårernas rollI en SCB-studie framgår att många studenter är kritiska tillstudentkårens roll. Studenterna hävdar att kåren inte tillfredsställer sinamedlemmars behov och att informationen är bristfällig. De vet inte hellervem som är deras företrädare eller vad kåren gör. Såväl strukturen somkårens attityd utpekas som ett hinder mot studentinflytande. Dettaförhållande visar att kårobligatoriet inte fyller den funktion somursprungligen åsyftades. Förutom att det är principiellt fel atttvångsansluta studenter till en kår, talar dessa fakta också för attkårobligatoriet är otidsenligt och bör avskaffas. Vid ett avskaffande avkårobligatoriet måste dock såväl den utbildningsbevakning och detstudiesociala arbete studentkårerna sköter, som studentinflytandettryggas. Detta bör ges regeringen till känna.8.6.2 Studenternas rättssäkerhetHögskolorna bedriver i flera fall myndighetsutövning i förhållande tillstudenterna, vad beträffar antagning, examination, beviljande avstudieuppehåll, rätt att fullfölja utbildning, rätt till omtentamen, byte avexaminator, tillgodoräknande av poäng med mera. Högskolornas lokalaregelverk måste ses över oftare av JO och . Regler somrör studieuppehåll, antagning och rätten att genomgå prov bör ocksåregleras i högskoleförordningen på ett tydligare sätt. Högskolornas lokalaregelverk finns inte alltid sammanställda eller tillgängliga vilket lett tillstora skillnader i praxis mellan olika högskolor och mellan olika delar avsamma högskola, vilket kan vara svåröverskådligt för den enskildestudenten. Givetvis bör högskolorna vara skyldiga att dokumentera sinpraxis och också motivera alla beslut skriftligt. Det bör ankomma påregeringen att, om det behövs, göra erforderliga förändringar avhögskoleförordningen för att garantera detta.För att skapa klarhet i de rättigheter och skyldigheter man som student haroch för att tydliggöra studentens rättsliga ställning kan det finnas skäl attinrätta en funktion som studentombudsman. Frågan bör belysas inom ramenför den studiesociala utredning som vi föreslagit ovan.8.7 Enhetligt studerandebegreppFrån statliga myndigheters sida råder ingen samfälld syn på vad detinnebär att vara student vid ett svenskt lärosäte. Det finns en rad exempelsom illustrerar detta:- I , , regler anses en individ som bedriverhögskolestudier på helfart vara student 12 månader , vilket gör attstudenters chanser att få arbetslöshetsersättning under längre ferier ärmycket begränsade.- Enligt socialtjänstlagen har kommuner rätt att begära motprestation iform av arbete då en person som annan tid bedriver högskolestudieransöker om socialbidrag.- Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är enligtFörsäkringskassans regler inte berättigade till bostadsbidrag.- Enligt SFS statistik har så mycket som en fjärdedel av studenternågon form av försörjningsansvar. Föräldrapenningen för en student ärdock den lägsta möjliga, då ersättningen beräknas på disponibel inkomst.Det är inte svårt att inse de problem som uppstår när en person omfattasav samtliga ovanstående regler. Exemplen visar tydligt på att det saknasen enhetlig syn från statliga och kommunala myndigheters sida på vad detinnebär att vara student och hur stor del av året en individ är det. Detfinns goda skäl att anta att studenter känner otrygghet inför olikamyndigheters system. Beslut som berör samma grupp människor och sominte samordnas skapar ett ojämlikt och i förlängningen diskriminerandesystem. Regeringen bör därför utreda studentbegreppet med inriktningmot ett enhetligt studerandebegrepp i lagar och förordningar som berörstudenter. Detta bör ges regeringen till känna.9 Samverkan med det omgivande samhället9.1 Den tredje uppgiftenMånga av de viktigaste upptäckter som gjorts i världen har varit resultatetav det fria och förutsättningslösa sökande som sker i form avgrundforskning. Det är genom grundforskningen som basen läggs förframgångsrik tillämpad forskning och utvecklingsarbete i samhället.