mot · GO02T546 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T546av , ()Europa- och GötalandsbananFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen uppdrar åt att genomföra ensamlad systemstudie av Europabanan och Götalandsbanan och attundersöka möjligheten att få medfinansiering av EU förutredningsarbetet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om systemet Europabanan/Götalandsbanan som ett möjligtpiltotprojekt för projektfinansiering enligt PPP-principen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att lansera Europabanan/Götalandsbanan som ett TEN-projekt.BakgrundNär nu invigts och arbete pågår med att uppgraderainfrastrukturen inom den nordiska triangeln är det naturligt att gå vidaremed att bygga ut kompletterande stråk och länkar för väl fungerandetransporter mellan och den europeiska kontinenten. För detta talarsåväl person- som godstrafikens behov av ökad spårkapacitet på detsvenska järnvägsnätet.Sveriges geografiska placering i utkanten av norra nödvändiggören hög ambitionsnivå vad gäller nyinvesteringar för att kompensera dettransporthandikapp som de långa transportavstånden till den europeiskakontinenten medför. behöver tillförlitliga och effektiva transportermed hög frekvens och logistisk precision.De studier som framtagits av de regionala intressenterna kring de tvåprojekten har inneburit att ett omfattandekunskapsunderlag står till förfogande för en fortsatt fördjupad analys. Vianser att regeringen mot denna bakgrund och trafikutskottets tidigareställningstagande, i samband med antagandet av regeringens riktlinjer förBanverkets arbete med utarbetandet av Stomnätsplan 2002-2011, bör uppdraåt att som en del i stomnätsplanearbetet och i samarbete med deregionala intressenterna genomföra en samlad systemstudie av projektet.Systemstudien förutsätts ske utifrån ett brett perspektiv som även innefattarstudier av regionala tillväxt- och utvecklingseffekter av denna typ avinfrastrukturinvesteringar.Den regionala grupperingen bakom Europabanan/Götalandsbanan - bl a30 svenska kommuner - har genomfört de övergripande studierna avbanutbyggnadernas trafikering, ekonomi, miljöaspekter, regionalautvecklingseffekter och kapacitetsaspekter utifrån ambitionen att ställa ettkvalificerat kunskapsunderlag till statsmakternas förfogande. InomNäringsdepartementet utreds möjligheterna tillprojektfinansiering av ett antal infrastrukturprojekt genom PPP-lösningar. Detborde vara naturligt att i detta sammanhang även inkludera en analys avförutsättningarna för en PPP-finansiering av flera olika delar i en samladutbyggnad av Europabanan och Götalandsbanan.ProjektetVi ser framför oss ett Projekt - ett samlat projekt förregional utveckling och tillväxt i Syd- och baserat på enutbyggnad av Europabanan och Götalandsbanan. Projektet bygger på attden kommande stomnätsplanen för järnvägsinvesteringar för perioden2002-2011 har Europaperspektivet (kontinentalförbindelser)som utgångspunkt för en samlad systemstudie av de båda projekten.Idén bakom ett samlat transportsystem med Europabanan ochGötalandsbanan är att förena behovet av effektiva och väl fungerandetransporter mellan och den europeiska kontinenten med att på långsikt få en bättre fungerande dynamisk region med tillväxt från tillGöteborg/Öresund.Korridoren längs det nya järnvägssystemet med Europabanan ochGötalandsbanan omfattar ett stort antal städer och regioner vars attraktivitetytterligare ökar genom att dessa starkare sammanbinds med varandra och medEuropa. Detta stärker den gemensamma konkurrenskraften i ett därregionerna ökar i betydelse. Inom dessa regioner - Europakorridoren - bor av befolkning, ca 5,5 miljoner invånare. Här producerasca av BNP och här studerar av alla i som gårpå universitet eller högskola.Med en ny Europabana och Götalandsbanan vidgas möjligheterna till båderegional och långväga persontrafik med hög turtäthet och snabb godstrafik förexpress- och lättgods som den tunga godstrafikens behov av ökadkapacitet och framkomlighet på de befintliga stambanorna tillgodoses.Tågsystemet bidrar därmed till att uppnå nationella miljö- ochtransportpolitiska mål som antagits av regering och riksdag. Med det nyajärnvägssystemet bidrar även till att ta till vara järnvägens storapotential i ett internationellt miljöanpassat transportsystem.Under innevarande år har Europakorridoren och Projekt genomfört ett antal övergripande studier av effekterna avEuropabanan/Götalandsbanan. Studierna har utförts i samarbete med bl aABB , , iJönköping, Järnvägsgruppen vid Kungl. Tekniska högskolan, KTH och SJ.Europabanan/Götalandsbanan består till största delen av helt nybyggtdubbelspår mellan Södertälje-Jönköping-Helsingborg och Jönköping-Landvetter-Göteborg. Den totala nya spårlängden är dubbelspår.Den totala byggkostnaden är ca i . Banverketbedömde kostnaden till hösten 1999.Avsikten är att skapa ett sammanhållet trafiksystem med interregiotåg ochhöghastighetståg i regionen , med sina ca 5,5 miljonerinvånare. Basen är därför ett stort antal interregiolinjer på befintliga och nyajärnvägar. På Europabanan/Götalandsbanan går höghastighetståg regelbundet.Dessa går även på vissa förstärkningslinjer på befintliga järnvägar. Utfalletblir att alla städer i Europakorridoren får minskade restider till Stockholm.Några exempel; - , jämfört med snabbaste tåg ,- , - , -, , -21 procent.EkonomiResultaten i de presenterade rapporterna visar att projektet ärkommersiellt intressant och har ett stort resandeunderlag. Det storapassagerarunderlaget genererar betydande intäktsströmmar som gör attdet finns goda förutsättningar att finansiera utbyggnaden genom ensamverkan mellan privata investerare, staten och regionala intressenter.Projektets internationella inriktning gör även att en viss delfinansiering avEU-medel för utbyggnad av Transeuropeiska nät (TEN) är möjlig.Företagsekonomiskt är trafiksystemet således mycket lönsamt. Endastnågra av interregionlinjerna visar underskott. Höghastighetslinjerna visar påstora ekonomiska överskott.Den företagsekonomiska vinsten i systemet är ungefär hälften av densamhällsekonomiska. Därför har i finansieringsberäkningarna ansetts attsamhället bör garantera 2/3 av investeringen och det privata 1/3.Då lönsamheten är så stor som den är, är det möjligt att på kommersiellagrunder lånefinansiera hela investeringsbeloppet, avbetala hela lånet, betalamarknadsränta, ge aktieutdelning samt betala företagsskatt, på endast 30 år.Därmed behöver projektet inte belasta statens investeringsbudget. Järnvägenslivslängd är dock hela 60 år.Samhällsekonomiskt är minskad restid, minskade olyckor och förbättradmiljö av stor betydelse och den samhällsekonomiska nettonuvärdeskvoten blir+1,5 enligt en av de genomförda studierna. Allt över noll ärsamhällsekonomiskt lönsamt. beräkningsmodell har använts ochberäkningen är mycket försiktig i sina antaganden.MiljöDen avslutande miljöstrategiska studien av Europabanan ochGötalandsbanan är ännu inte klar. Dock har redan hösten 1999antytt resultatet, när man skrev att Europabanan/Götalandsbanan kan ledatill stor överflyttning från flyg- och biltrafik, med minskade dödsolyckoroch minskade luftföroreningar som följd.TrafikutskottetRiksdagens trafikutskott har vid tidigare behandling av väckta motionerangående Europabanan och Götalandsbanan uttalat: " Som därav framgårbör enligt utskottets mening Europabanan ses som ett alternativ blandflera för att avlasta befintliga järnvägar. Liksom tidigareförutsätter utskottet dock att projektet prövas vidare inom ramen för detfortsatta planeringsarbetet. Detta innebär bl.a. att i sinegenskap av sektorsmyndighet bör sammanställa och presentera underlagför den fortsatta planeringsprocessen." (betänkande1998/99:TU5)TEN-projektVi anser även att regeringen bör redovisa att Europabanan ochGötalandsbanan är av svenskt intresse som kandidat till ett kommandeTEN-projekt inom EU (Transeuropeiska nät).För närvarande pågår ett arbete inom olika EU-organ med att identifieranya infrastrukturprojekt som skall ligga till grund för den fortsattautbyggnaden av Transeuropeiska nät (TEN). Arbetet utgör en uppföljning avde 14 projekt som av EU:s stats- och regeringscheferbeslutandes att utgöra den första generationens TEN-projekt inom unionen.Bland dessa 14 projekt finns två med svensk och nordisk anknytning:Öresundsförbindelsen och nordiska triangeln med utbyggnad av väg- ochjärnvägsförbindelserna mellan de nordiska huvudstäderna.Ett engagemang från den sida för Europabanan ochGötalandsbanan som kandidater till ett kommande TEN-projekt ligger väl ilinje med det uttalande som regeringscheferna i , , Finlandoch gjorde om att gemensamt arbeta för attförverkliga planerna på en fast förbindelse mellan och Tyskland.Fehmarn Belt utgör det viktiga tredje steget (efter och Stora Bält)i arbetet med att skapa fasta förbindelser mellan de nordiska länderna och deneuropeiska kontinenten genom en sammanhängande nord-sydligtransportkorridor. De förkortade transporttiderna vid genomförandet avFehmarn Belt är ett mycket starkt argument för projektet. Genom att starkt ökat i aktualitet ökar ävenEuropakorridoren i angelägenhetsgrad.Stockholm den 5 oktober 2000Jan ()()