mot · GO02Sk8 · 2000-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk8av , ()med anledning av prop. 2000/01:12 Beskattning av utländska nyckelpersonerFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att lagtexten skall omarbetas så att utländskanyckelpersoner inte skall diskrimineras genom att de under en tidsperiodtvingats fly till Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om redovisning av kvitto för erhållande avskattereduktion.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ett aktivt agerande inom det mellanstatligasamarbetet för att förhindra upptrappad konkurrens genomskattenedsättningar för utländska nyckelpersoner.InledningDet finns en rad krav man kan ställa på skattesystemet ochdess olika delar. Förutom att skatter skall finansieraoffentliga åtaganden bör det finnas fördelningspolitiska mål,ekologiskt betingade mål etc.Därutöver borde det vara önskvärt med tydlighet genom så få gråzoner ochkonstlade gränsdragningar som möjligt.Den föreliggande propositionen bidrar inte till att närma sig något av dessamål. Skälet till detta kan möjligen hittas i att vi inte lever i denbästa, tydligaste och enklaste av världar. Och att ett antal länder satt igångoch konkurrera med varandra genom sänkta skatter för importeradeföretagsledare, experter och andra som kan surfa på globaliseringen genom attkräva särbehandling med lägre skatter och större fördelar än andra. Liknandeskattefrälsen har växt fram inom EU-byråkratin (EU-anställda betalar lägreskatter än andra förutom en rad obeskattade förmåner) liksom det tidigareförekommit denna typ av mervärdesbehandling inom kommunistiskadiktaturer.Man kan tycka att det i en marknadsekonomi skall betalas löner som göratt de man vill ha söker jobben. Har ett land högre skatt får man rimligenanpassa lönenivån till situationen. I är det emellertid tvärtom;företag,med verksamhet i flera länder, betalar ofta lägre lön för arbete utfört iSverigeän för samma arbete i andra länder. har vi hört företrädare fördylika företag att hojta om behovet av sänkta skatter för att få de anställdaman säger sig vilja ha. Man kan tycka att företagen åtminstone borde betalalika hög lön i som i andra länder innan man beklagar sig alltförmycket...Förslaget - nödd ochtvungen...Det förslag som föreligger, och vars direkta ochdetaljerade utformning inte varit föremål för samarbetemellan regeringen och , har således stora brister.Det vore förmätet att hävda att remissinstanser jublar överförslaget, snarare ligger det över en del tunga remissvar entung suck med innebörden "härtill är vi nödda och tvungna".LO menar också att det borde finnas ett tak för de skattefriaersättningarna.Snårigheter, gråzoner och oklarheter lär bli följden av ett genomförande,vilket också regeringen tycks inse eftersom man , efter kritik, föreslår attbeslut om skattelättnader i skall kunna överklagas tillförvaltningsdomstol. Vi menar att det saknas djupare analys över effekter avförslagets utformning, att förslaget är slarvigt formulerat och förmodligenäven diskriminerande av tidigare flyktingar. Att man är nödd och tvungen äringen ursäkt för ytlighet, vilket också är något av ett tema i LO:s remissvar.Miljöpartiet har i en budgetuppgörelse accepterat grundidén med nedsattskatt för "utländska nyckelpersoner" eftersom det uppenbart är så att andraländer infört motsvarande eller liknande regelverk. Vidtas inga åtgärder skulleSverige få sämre konkurrensmöjligheter jämfört med t ex våra grannländer,lyder ett argument i den vågskål som talar för propositionen. kankonstateras att konkurrensmöjligheter självfallet är något vidare än bara frågaom skatt: att välja att vistas i ett land kan bero på att mananseratt miljön är god, att naturupplevelserna är rika, att det finns en kreativskolaeller en god stämning med små konflikter. Detta uppmärksammas tyvärr inte ipropositionen, vilket är en brist. Sägas skall också att det under senaste åretvisat sig att , trots skatter, blivit ett av världens starkaste ochledandeländer då det gäller stora framväxande branscher: IT och bioteknik. Det visarsig att andra länders skattereduktion för experter och nyckelpersoner intehindrat att lyckats bättre än de som lockat med införande av speciellaskattefrälse.Vi är således ändå villiga att pröva grundidén, men föreslår någraändringar och tillägg enligt nedan.Diskriminering avflyktingarFörslaget, som föreläggs, har, som sagt, brister.Regeringens förslag medför att diskriminering av flyktingarkan uppstå. De utländska medborgare som tidigare vistats iSverige som flyktingar kan nämligen inte komma i fråga förskattelindringen ens efter ganska lång tids vistelse i sitthemland. Förslaget bygger ju på att man, för att få nedsattskatt, inte skall ha varit bosatt i eller "stadigvarandevistats i under de fem kalenderår somföregått det kalenderår då arbetet påbörjas".Detta innebär att den som t ex arbetat för mänskliga rättigheter i endiktatur, blivit förföljd, tvingats fly, hamnat i ,flyttattillbaka till sitt hemland när diktaturen fallit får en sämre behandling än densom inte tagit samma ansvar för demokratiutvecklingen i sitt hemland. Dettasynes oss vara oacceptabelt och vi föreslår att flyktingar skall varaundantagna från regeln.Otydlighet i regelverket -förtydliganden önskvärdaFörslaget som regeringen lägger har även andra brister. Detföreligger en tydlig linje när det gäller skattebidraget vadgäller inkomstskatten eftersom av lönen lagligtfår undanhållas för såväl beskattning som från skyldighet attbetala sociala avgifter. När det gäller skattefria ersättningar(resor etc) i övrigt som de s k nyckelpersonerna skall åtnjutakan dock redovisningen vara oklar, genom att krav påkvitton etc inte tycks föreligga. Det naggar en gängseprincip i kanten, vilket är olyckligt. Vi yrkar därför att kvittoeller dylikt skall kunna styrka de kostnader man fårersättning för.Marknadsekonominsspelregler - ta initiativinom EUEn titt på hur det ser ut i andra länder ger en ganskasvårgenomtränglig bild eftersom skattesystemen ser mycketolika ut även inom EU-länderna. Vissa länder, exempelvisFrankrike, har valt att ta in skatterna i hög grad genomindirekta skatter och sociala avgifter. Andra, framför alltDanmark, har prioriterat höga direkta skatter i stället försociala avgifter. Åter andra, främst , tar inskatterna till stor del genom fastighetsskatter. Skattesatsernaför såväl fysiska personer som företag varierar således i höggrad mellan länderna. Vidare förekommer en rik flora avolika avdrag. Därtill kommer stora skillnader vad gällerskattebaserna. Avgiftsbeläggning/icke avgiftsbeläggning avexempelvis utbildning, sjukvård och äldrevård är ocksåmycket skiftande, men det är viktigt att notera att en radavgifter ofta i praktiken är obligatoriska och därmed irealiteten är att betrakta som en del av skattetrycket. Att görajämförelser skattesystemen emellan för att få ett mått på delsdet totala trycket av offentliga pålagor på medborgarna inomrespektive land, dels den service och välfärd i vid meningsom dessa skatter och avgifter av skilda slag ger upphov till,är följaktligen förenat med betydande svårigheter.Det är olyckligt att länder, även länder inom EU, konkurrerar medvarandra genom att erbjuda skattefrälse för experter, trots att man harförvånande likvärdiga reella uttag. Det vore aptitligt om regeringen aktivtinom EU drev en starkt kritisk hållning till denna utveckling, även om enlösning på EU-nivå inte skulle lösa de påstådda problemen eftersom världenär större än så. Vid en EU-information i skatteutskottet framgick det att någrasådana initiativ inte tagits, även om frågan varit uppe i den s kskattepolitiskagruppen. Vi menar att regeringen bör uppmanas att, fortast möjligt, aktivt taupp frågan för mellanstatliga diskussioner.Grön skatteväxling löserproblem - krav påutvärderingLO hävdar att det borde till en djupare analys och attregeringen gjort en tämligen ytlig genomgång av frågan,utan att för den skull motsätta sig ett genomförande. Vi delarLO:s grundläggande kritik, och finner att det finns ett starktbehov av en neutral uppföljning av hur skattereformenkommer att fungera och om den uppfyllt de mål man har.Kravet på utvärdering och "behov" stärks genom att vi denärmaste åren kommer att se hur en grön skatteväxling ledertill såväl sänkta arbetsgivaravgifter som sänktainkomstskatter. En överenskommelse finns mellan s, v ochmp om en grön skatteväxling omfattande 30 miljarder isänkta skatter på arbete. Genom en grön skatteväxlinguppnås således de målsättningar som flera remissinstanservill nå: betydande sänkta arbetsgivaravgifter och sänktainkomstskatter.En rimlig bedömning är att en utvärdering görs av den av regeringenföreslagna reformen, och att om denna utvärdering också skall ligga till grundför beslutsunderlag för en eventuell förlängning av reformen hänsyn skall tastill de gynnsamma effekter som blir följden av den då pågående grönaskatteväxlingen.Stockholm den 17 oktober 2000Birger ()