mot · GO02U635 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U635av , (-v)Mänskliga rättigheterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU och som medlem i FN och andra internationellaforum skall arbeta för att det inrättas mekanismer som kontrollerarefterlevnaden av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter.2. tillkännager för regeringen som sin mening att iinternationella forum aktivt verkar för att de stater som ännu inte anslutitsig till FN:s konvention mot tortyr gör detta och gör det utanreservationer.3. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attutforma förslag om implementering av i svenskrätt genom tillskapandet av en lagstiftning mot tortyr.14. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU verkar för att EU intar en kritisk och vaksamhållning när det gäller mänskliga rättigheter och därvid särskilt granskarangreppen på medlemmar av falungongrörelsen, situationen i ochtillämpningen av dödsstraffet.5. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU bör rikta ökad uppmärksamhet på brotten motmänskliga rättigheter och tillämpningen av dödsstraff i Saudiarabien.6. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU bör verka för att , som en följd av sinansvarsställning som den mäktigaste stormakten i världen när det gällermänskliga rättigheter, avskaffar dödsstraffet.7. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU verkar för att EU:s kritiska dialog med Iranintensifierar sin kritik av enligt vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigeratificerar tilläggsprotokollet till konventionen om barnets rättigheter sominnebär förbud mot barnsoldater och barns inblandning i väpnadekonflikter.9. tillkännager för regeringen som sin mening att iinternationella forum agerar kraftfullt för att förmå andra medlemsstater iFN att ansluta sig till tilläggsprotokollet till konventionen om barnetsrättigheter.10. tillkännager för regeringen som sin mening att skallverka för att alla länder som ratificerat FN:s konvention om kvinnansrättigheter också lever upp till den.11. tillkännager för regeringen som sin mening att skallverka för att de länder som på olika punkter reserverat sig mot FN:skonvention om kvinnans rättigheter förmås att avstå från dessa.12. tillkännager för regeringen som sin mening att måsteverka för att de paramilitära grupperna i upplöses och attstraffriheten för brott mot mänskliga rättigheter i upphör.13.1 Yrkande 3 hänvisat till JuU.En djup klyfta mellan ordoch handlingVärlden har fått se ännu med talrika brott mot demänskliga rättigheterna. En del har sänt chockvågor övervärlden medan de flesta pågått i det fördolda. I många länderär mänskliga rättigheter alltjämt en lyx som inte allamänniskor kan räkna med att åtnjuta. Det finns mångakonventioner på plats för att skydda människors rättigheter. Iår fyller om de mänskliga rättigheterna50 år, är det jubileum årsflyktingkonvention.Övergrepp mot de mänskliga rättigheterna måste förhindras redan innan deinträffat. Det som hänt i , och på många andra platser kundeha förutsetts och förhindrats om världssamfundet vidtagit kraftiga åtgärdernär det ännu fanns tid. De konventioner som finns på plats ger ett verktyg.Tyvärr saknas ofta den politiska viljan. kommande ordförandeskap iden europeiska unionen innebär ett lysande tillfälle för Sverigeatt inom EU och på den internationella arenan driva frågan om mänskligarättigheter.Det finns i många länder ett stort gap mellan ländernas utfästelser när deundertecknade FN:s konvention om mänskliga rättigheter och tillämpningenav vad som stadgas i denna konvention.Vi anser därför att som ordförandeland i EU och som medlem i FNoch andra internationella fora skall arbeta för att de mekanismer som inrättatsför att kontrollera efterlevnaden av FN:s deklaration om mänskligarättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.TortyrEtt systematiskt användande av tortyr är alltjämt utbrett runtom i världen. har dokumenterat tortyreller misshandel från myndighetspersoner i över 130 avvärldens 200 länder under förra seklets sista år. Tortyrdrabbar den som har "fel" åsikt, den som har fel kön och densom tillhör fel etniska eller religiösa grupp. Ett exempel ärTurkiet där det fortfarande ofta förekommer att kurdertorteras enbart på grund av sin etniska tillhörighet.Tortyr förekommer överallt i världen. Länderna inom är inteförskonade. Det har framkommit många fall av tortyr och polisövergrepp i deflesta länder i , är inget undantag. efter vid ett polisingripande i har inte någon opartisk undersökninggenomförts och ingen har ställts till svars för hans död. Det är ytterst oroandeatt dödsfall i samband med polisingripanden och inom kriminalvården harfortsatt i även i år.1984 antog FN en konvention mot tortyr, grym, omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning. Bara 122 länder har anslutit sig tillkonventionen. Vi vill att den aktivt skall försöka förmå destater som ännu inte anslutit sig till denna viktiga konvention att göra det.Etttilläggsprotokoll till konventionen är under utarbetande. Det är viktigt attdetta tilläggsprotokoll blir ett kraftfullt verktyg i kampen mot tortyren. Dettabör ges regeringen till känna.Eftersom har undertecknat tortyrkonventionen borde ikonsekvensens namn också införa en lagstiftning mot tortyr. Vi anser därföratt regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utforma förslag om im-plementering av FNs tortyrkonvention i svensk rätt genom tillskapandet av ettsärskilt tortyrbrott. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Många övergrepp mot de mänskliga rättigheterna fortsätter i det fördolda.Ibland vill omvärlden inte se. och är två länder som nästanalltid undgår kritik, trots omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna.Oljans makt är stor och därför väljer omvärlden att se mellan fingrarna närsaudiska oppositionella torteras, gästarbetare döms till döden vid rättegångarutan tolk och tjuvar får händerna avhuggna. Den kinesiska marknaden lockaroch därför väljer omvärlden att se mellan fingrarna när fredliga falun-gongutövare angrips och torteras och de mest omfattande tillslagen motoliktänkande sker. bryter mot de mänskliga rättigheterna även iandra sammanhang. Situationen i är fortfarande otillfredsställande ochdödsstraff utdöms i stor utsträckning.Vi anser att som ordförandeland i EU verkar för att EU intar enkritisk och vaksam hållning när det gäller mänskliga rättigheter och därvidsärskilt bör granska angreppen på medlemmar av falungongrörelsen,situationen i och tillämpningen av dödsstraff i . Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Vi anser även att som ordförandeland i EU skall rikta ökaduppmärksamhet åt brotten mot mänskliga rättigheter i iallmänhet och tillämpningen av dödsstraff i synnerhet. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Dödsstraffet31 länder i världen genomförde avrättningar.Genom åren har antalet länder som tillämpar dödsstraffminskat. avskaffade dödsstraffet i fredstid redan1921. Men inte ens här är opinionen självklart motdödsstraffet. Enligt och Svenska Dagbladets senasteundersökning är inte av svenskarna fördödsstraff. Detta trots att dödsstraffet bevisligen äroverksamt och orättvist. En viktig uppgift för svenskapolitiker är att bilda opinion mot dödsstraffet hos de egnaväljarna. I växer just nu opinionen mot dödsstraffet.Guvernör i har stoppat allaavrättningar. Han insåg att något var fel när 13 dödsdömda ihans stat hade frikänts efter att det visat sig att domarna varfelaktiga. I andra delstater fortsätter antalet avrättningar attöka. avrättades fler personer i än något annatår . är också ett av mycket få länder därpsykiskt sjuka avrättas och minderårigas brott kan leda tilldödsstraff. Det amerikanska presidentvalet är ett tillfälle attuppmärksamma dödsstraffet. Inte ens presidentkandidatenGeorge W Bush, som annars velat göra sig känd för att haeffektiviserat avrättningarna genom att minska möjligheternaatt överklaga domar, verkar opåverkad av att dödsstraffet nutagits upp till diskussion. är bland de fem länder ivärlden där under 1999dokumenterade av världens avrättningar. De andra fyraär , , ochSaudiarabien. bör fortsätta verka för att dödsstraffetavskaffas i världens samtliga länder.Vi menar att , som den mäktigaste stormakten i världen, måste förmåsatt inse sitt ansvar när det gäller mänskliga rättigheter och avskaffadödsstraffet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Situationen i IranI har läget när det gäller mänskliga rättigheterförsämrats avsevärt , sedanbakåtsträvande krafter bestämt sig för att slå tillbakareformanhängarna i landet. Man har stängt ett stort antaltidningar, spärrat in chefredaktörer och journalister.Rättssystemet är under all kritik.Sverige bör i sin egenskap av ordförandeland i EU under första halvan av2001 verka för att EU:s kritiska dialog med intensifieras när det gällerbrott mot mänskliga rättigheter. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Barnets rättigheterFN:s konvention om barnets rättigheter är den som fått störst gensvar hos medlemsstaterna.Endast två stater har underlåtit att ratificera den.Konventionen har haft stor betydelse för att höja skyddet ochöka respekten för barns rättigheter. Ett barn definieras ikonventionen som en person . Detta gäller dockinte artikeln om barnsoldater, där åldersgränsen är . FNuppskattar att över 300 000 barn för närvarandedeltar i väpnade konflikter i mer än 30 länder världen över.Barn rekryteras och utnyttjas både av reguljära arméer ochväpnade oppositionsgrupper. En del barn kidnappas ellerhotas, för att bära vapen, medan andra anmäler sig frivilligt.I exempelvis uppges över 5 000 barn hadeltagit i striderna sedan inbördeskriget bröt ut , mångaav dem under tvång.Den 25 maj antog ett tilläggsprotokoll tillkonventionen om barnets rättigheter som sätter åldersgränsen till fördeltagande i en väpnad konflikt. har mer än 50 stater undertecknatprotokollet, däribland . För att protokollet skall träda i kraft krävstioratifikationer. Tilläggsprotokollet till konventionen om barnets rättigheter ärett positivt led i utvecklingen av ett förbud mot barnsoldater. börratificera tilläggsprotokollet till konventionen om barnets rättigheter angåendebarns inblandning i väpnade konflikter omgående samt agera kraftfullt för attförmå andra medlemsstater i FN att ansluta sig till det. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Kvinnors rättigheterSaudiarabien blev den 166:e staten attratificera FN:s konvention om avskaffande avdiskriminering av kvinnor. gjorde en generellreservation mot alla bestämmelser som står i strid medislamisk rätt. Reservationer som denna, som tyvärrSaudiarabien inte är ensamt om kan inte accepteras.Saudiarabiens ledare åberopar kulturella eller religiösa skälför att legitimera åtgärder som är diskriminerande ochförnedrande för kvinnorna och som även hindrar dem frånatt åtnjuta universellt erkända mänskliga rättigheter.Sverige bör även i EU och FN verka för att alla länder som ratificerat FN:skonvention om kvinnans rättigheter också lever upp till den.Ett flertal länder som har ratificerat konventionen om kvinnans rättigheterhar reserverat sig mot delar av konventionen, skall verka för att dessaländer skall förmås avstå från sina reservationer. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Kvinnor utsätts för diskriminerande behandling både av stater och pågrund av traditioner i det samhälle de lever i. Det är statens ansvar att ageratill skydd för kvinnorna i båda fallen. I och på andra håll framförallti och sker s.k. hedersmord, där en far eller bror dödarför vad en kvinna gjort eller inte gjort, t.ex. att hon varit tillsammans med enman eller att hon inte vill gifta sig med den av familjen utvalde. I delar avAfrika är det vanligt med könsstympning.Oppositionen inom länderna mot övergrepp som dessa är stark, menregeringarna tar inte situationen tillräckligt på allvar. De ansvariga skallintegå fria. Utbildningsinsatser är också viktiga. Traditioner går att förändra. Ikrig runt om i världen förekommer det att massvåldtäkter används som vapen.StraffrihetenStadgan för den antogs iRom . har över 100 stater skrivit påoch 20 ratificerat stadgan. Det krävs att 60 stater ratificerarstadgan för att domstolen ska kunna påbörja sin verksamhet.Domstolen kommer att vara ett viktigt redskap för attförhindra brott mot de mänskliga rättigheterna i framtiden.Sverige måste möjligt ratificera stadgan och ocksåkraftfullt verka för att andra stater gör detsamma utanreservationer.Straffriheten är ett av de största hoten mot respekten för de mänskligarättigheterna. När de som begår övergrepp inte ställs inför rätta ger mantydliga signaler både till förövarna, offren och deras anhöriga att dessagärningar kan fortgå, vilket leder till en våldsspiral och försvårarmöjligheterna till försoning och en fredlig utveckling. De ytterst ansvariga förgrova brott mot mänskliga rättigheter och humanitär rätt måste ställas tillsvars för sina gärningar oavsett var i världen de befinner sig.Under det gångna året har framsteg gjorts runt om i världen i kampen motstraffriheten. beslut att skicka tillbaka tillChilemed anledning av en omdiskuterad läkarundersökning verkade innebära attden chilenske ex-diktatorn skulle gå fri. En viktig principiell seger om att desom gör sig skyldiga till grova brott mot de mänskliga rättigheterna inte skallgå fria var dock vunnen. Den uppmärksamhet som processen i Storbritannienväckt, ledde till en fortsatt process mot i och i augusti i årfråntog den chilenska högsta domstolen honom hans immunitet.I pågår förundersökningar om brott mot de mänskligarättigheterna i bl a och . greps en tidigareargentinsk officer i , misstänkt för brott mot de mänskligarättigheterna i . I har en process pågått motTchads tidigare president dessa försök fortsätter straffrihet att vara regel och inte undantag runtom i världen. Ett exempel är där armén, paramilitära grupper ochväpnade oppositionsgrupper fortsätter att begå massakrer. Liksom tidigarelämnade tusentals familjer sina hem på grund av de grymheter som begåsunder konflikten. Dessa brott och grymheter sker utan att brottslingarnabehöver riskera något straff. En mängd människor är på flykt inom landet. Deansvariga går oftast fria från ansvar.Vi anser att måste verka för att de paramilitära grupperna iColombia upplöses och att straffriheten för brott mot mänskliga rättigheter iColombia upphör. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 3 oktober 2000Eva ()()()()()