mot · GO02Ub411 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub411av Höij, ()Svenskundervisning för invandrade akademikerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av svenskundervisning för invandrare och flyktingaranpassad till den enskilde personens förutsättningar, särskilt medavseende på invandrade akademiker.Språkutbildning anpassad efter var och ensbehovDet framförs kritik mot den svenska invandrings- och flyktingpolitikenmed avseende på dess bristande förmåga att ta tillvara den ofta unikakompetens som finns hos många invandrare och flyktingar med högutbildningsbakgrund. Den stora barriären innan deras kunskaper kanbrukas i vårt samhälle utgörs av språket.Detta problem har flera dimensioner, dels att invandrare med akademiskutbildningsbakgrund - och därmed en dokumenterat god förmåga tillinlärning - ofta placeras i samma svenskundervisning, som invandrare ellerflyktingar med lägre eller ingen utbildning, dels att svenskundervisningensällan är anpassad efter invandrarens/flyktingens profession och däravföljande specifika behov.Det är enligt kristdemokratiskt synsätt av yttersta vikt att den enskildamänniskans behov kan mötas för att hon skall kunna utvecklas och förvaltasina talanger till tjänst för medmänniska och samhälle. För den invandradeakademikern är det därför viktigt att på ett sätt som passar denne kunnatillgodogöra sig kunskaper i det svenska språket av sådan kvalitet att han ellerhon kan bruka sina talanger, kunskaper och sin yrkesskicklighet i det svenskasamhället.Den språkutbildning som normalt ges, Svenska för invandrare (sfi), ärgenerell, anordnas av respektive kommun och erbjuds personer över 16 årsom saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Utredningen omsocial och etnisk mångfald i högskolan (slutbetänkande SOU 2000:47)uppmärksammar ovan nämnda problem - nämligen att sfi-utbildningen sällanär lämpad för invandrarakademiker. Grupperna är mycket heterogena ochutbildningsnivån är, enligt utredningen, inte sällan låg.Svenskutbildning på akademisk nivåVid några universitet och högskolor (bl a , ,och ) anordnas svenskutbildning för studenter medutländsk utbildning. Kurserna syftar huvudsakligen till att utgöra grundför fortsatta studier på högskole- eller universitetsnivå. Som exempel kannämnas att vid anordnas ett antal kurser . Kurserna anordnas på tre nivåer över treterminer. Kurserna vänder sig till studenter med fullständig utländskgymnasieutbildning som är bosatta i och avser att bedrivahögskolestudier här. Kurserna kan inte ingå i en akademisk examen.Intresset för kurserna är mycket stort, dubbelt så stort som universitetetkan ta emot. Urvalet sker via antagningsprov. fick 250-300göra antagningsprovet, och av dessa antogs ca 100.Dessa initiativ är bra och bör uppmuntras, men vi kristdemokrater menaratt det borde vara en självklarhet att alla som klarar detta antagningsprovockså skall få läsa utbildningen. Allt annat är resursslöseri av värsta sort.Detfinns också ett behov av att få läsa liknande kurser även för dem som redanhar en utländsk akademisk examen och inte avser vidareutbilda sig i Sverige.Språkutbildningen för invandrade akademiker bör därför byggas ut både fördem som har fullbordad utländsk gymnasieutbildning och dem som redan haren akademisk examen och önskar träda in på den svenska arbetsmarknaden.Det är ju inte heller så att alla invandrare och flyktingar med dessaspråkbehov bor i , , och . Därför börspråkutbildning ske i samverkan också med de mindre regionala högskolornaför att komma hela till del.Språkutbildning för speciella yrkesgrupperUtredningen om social och etnisk mångfald i högskolan konstaterar i Denlånga vägen till arbete - en översyn av kompletterandehögskoleutbildningar för invandrare med utländsk akademisk utbildning(bilaga 2 i SOU 2000:47) att utbudet av olika kurser i svenska somfrämmande språk är för litet. För vissa yrkesgrupper finns det redan idagen riktad språkutbildning - t ex inom sjuk- och tandvård där läkare,sjuksköterskor och tandläkare med utländska examina kan läsa svenskamed inriktning på den speciella terminologi som är adekvat för derasprofession. Sådan utbildning bör, utifrån vad som ovan anförts, utökas tillatt omfatta fler yrkesgrupper. Vi kristdemokrater menar attvarje universitet och högskola skall ha frihet att i stor utsträckningutforma dessa utbildningar.Mänskliga och samhällsekonomiska vinsterDenna typ av högre språkutbildning ger stora samhällsekonomiskavinster. En undervisning anpassad till människor med akademisk skolningkan ske i ett högre tempo, vilket i sin tur leder till att samhället snabbarefår del av den kompetens som finns dold bakom bristandespråkkunskaper och en svenskutbildning som inte är anpassad efter varjepersons behov. Dessutom så blir det i ett mångkulturellt samhälle allt mervärdefullt med tvåspråkighet inom olika yrken. Det gäller inte minst inomsjukvård och rättsväsende.För den enskilde innebär detta ett återerövrande av den självkänsla detinnebär att få utöva sitt yrke, vilket knappast kan överskattas.Stockholm den 26 september 2000Helena Höij (kd)()