mot · GO02Sf274 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf274av , ()Ett samhälle för barnenInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att föräldraförsäkringen förlängs under nästamandatperiod.2. tillkännager för regeringen som sin mening attföräldrapenningen skall kunna tas ut tills barnet är tolv år.3. tillkännager för regeringen som sin mening att föräldrar skallfå rätt till hel eller partiell ledighet utan lön tills barnet är tolv år.14. beslutar att de tio s.k. pappadagarna skall kunna överlåtas påannan person.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en låginkomstutredning ur ett barnperspektiv.6. beslutar om ändring i lagen så att homosexuella par ges rätt attprövas som adoptivföräldrar.27. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen såatt barn som lever med homosexuella föräldrar får samma rättsskydd somandra barn.28. tillkännager för regeringen som sin mening attsocialförsäkringslagstiftningen anpassas även efter homosexuellafamiljeförhållanden.9. tillkännager för regeringen som sin mening att gömda barnges rätt till fullständig hälso- och sjukvård samt tandvård.10. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om vadsom anförs i motionen om medborgarskap.11. tillkännager för regeringen som sin mening att alla gömdabarn ges amnesti.12. beslutar att asylsökande barn ges samma rättigheter tillskolundervisning som andra barn bosatta i . beslutar att asylsökande ungdomar ges samma rätt tillgymnasieundervisning som andra ungdomar bosatta i . tillkännager för regeringen som sin mening att asylsökandebarn får tillgång till terapeutisk vård oavsett om de får uppehållstillståndeller ej.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över asylprocessen och mottagandet för deensamkommande barnen.16. tillkännager för regeringen som sin mening att deensamkommande barnen i stället för tillfälligt uppehållstillstånd beviljaspermanent uppehållstillstånd.17. tillkännager för regeringen som sin mening atthandläggningstiden för ensamkommande barn sätts till max tre månader.18. tillkännager för regeringen som sin mening att socialtjänstenoch inte ansvarar för de ensamkommande barnensboende.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i internationella sammanhang sätta press på arbetet i FNmed att höja minimiåldern till för rekrytering av barn i krig.320. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om långsiktiga program för allergisanering.421. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om långsiktiga program för luftvård.422. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad innehållsdeklaration på livsmedel och kemikalier.523. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning av mödra- och barnavårdens personal iallergiprevention.624. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning med syfte att studera hälsotillståndet hos barn ochungdomar med invandrarbakgrund.625. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om barn och hörselproblem.626. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen såatt man fritt kan välja tandläkare för barn.627. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att utreda bakgrundsfaktorer till de regionalaskillnaderna i barns tandhälsa.628. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det förebyggande arbetet för barns och ungdomars psykiskaohälsa prioriteras i berörda myndigheters regleringsbrev.629. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barns och ungdomars psykiska ohälsa skall ses som ettfolkhälsoproblem.630. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om barn till sjuka föräldrar.631. tillkännager för regeringen som sin mening att det skall varaen skyldighet att servera gratis skollunch även förgymnasieelever.732. tillkännager för regeringen som sin mening att skolelever skallkunna få specialkost utan krav på särskilda intyg.733. tillkännager för regeringen som sin mening att man skallverka för att förbättra attityden gentemot barn med handikapp, vilket i sintur skall leda till att barnen integreras och fullt ut kan delta isamhällslivet.634. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om förebyggande arbete mot tobaksbruk.635. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillstånd skall fordras för försäljning av öl klass II, folköl.636. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om indragande av tillstånd vid försäljning till ungdom under 18år.637. tillkännager för regeringen som sin mening att ANT-undervisningen skrivs in i läroplanen.738. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om barn, medier och stress.239. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så attFN:s barnkonvention ingår i den svenska lagstiftningen.640.1 Yrkande 3 hänvisat till AU.2 Yrkandena 6, 7 och 38 hänvisade till LU.3 Yrkande 19 hänvisat till UU.4 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till BoU.5 Yrkande 22 hänvisat till MJU.6 Yrkandena 23-30, 33-36 och 39 hänvisade till SoU.7 Yrkandena 31, 32 och 37 hänvisade till UbU.Ett samhälle för barnenMiljöpartiet är övertygat om att det som är bra för barn är braför hela samhället. Vi är övertygade om att en politik förbarnens bästa är en förutsättning för att bygga ett ekologiskt,socialt och demokratiskt hållbart samhälle. Vad barn främstbehöver av sina föräldrar är tid.Barn i ett historisktperspektivBarn är barn ända tills de fyller enligtbarnkonventionen. Detta är tämligen nytt.Vid var barndomens villkor i allmänhet hårda och ävenom nativiteten var hög var också spädbarns- och barndödligheten det. Barnenvar helt beroende av föräldrarna, främst mödrarna, eftersom fäderna togmycket liten del i barnens omvårdnad. Den höga dödligheten även blandvuxna gjorde att barnens otrygghet var stor. Det var mycket vanligt att barnmiste en eller båda föräldrarna innan de var myndiga, och så fort det varmöjligt skulle barnen dra sitt strå till stacken för att hjälpa till medförsörjningen.Idag vet vi att barn inte är som vuxna, de är annorlunda och de kräverandra livsformer än vad vuxenlivet kan erbjuda. Barndomen är en speciellperiod med ett eget värde och inte bara en förberedelse för vuxenlivet. Barn ärabsolut bäst på hur det är att vara barn, och de ska därför i mycket högre gradän kunna vara med och forma sin egen barndom, bestämma om sin egenutveckling och skapa sin egen identitet. För att barn ska kunna få vara barnkrävs det att vuxenvärlden skapar utrymme för detta.BarnkonventionenI fyllde FN:s konvention om barnetsrättigheter . FN: s konvention om barnets rättigheter kanses som världssamfundets samlade barnperspektiv.Barnkonventionen handlar om det enskilda barnet. Ikonventionen fastslås några av de mest centrala behov ochrättigheter som gäller för ett barn.Konventionen utgår från att barndomen har ett egenvärde men att barn ären utsatt grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skydd somockså innefattar ett rättsligt skydd. En annan utgångspunkt ibarnkonventionen är att barn inte bara behöver skyddas utan också skabetraktas som kompetenta självständiga individer med rätt att uttrycka sinaåsikter.Sverige ratificerade , och har allaländer utom och anslutit sig till den.1998 presenterade regeringen en strategi för att förverkliga barnetsrättigheter i . har sedan fått i uppdrag att ta framverktyg och metoder som ska kunna användas av myndigheter, kommuneroch landsting så att kan integreras i det dagligabeslutsfattandet.Många förändringar till det bättre har redan skett, men finns detmånga barn som far illa i . Ytterligare ansträngningar måste alltsågöras för att förverkliga barnens rättigheter enligt , ocheftersom det är på nivå som större delen av de beslut som rör barnoch ungdomar fattas, är det en viktig uppgift för alla politiker i kommuneroch landsting att driva på arbetet för att förverkliga barnkonventionen.Barnkonventionen har fyra grundläggande principer:Principen om att alla barn har samma rättigheter (artikel 2).Varje barn ska skyddas mot diskriminering på grund av barnets (ellerföräldrarnas) ras, kön, språk, etniska ursprung, funktionshinder mm.Principen om att barnets bästa ska sättas i främsta rummet - vid allaåtgärder som rör barnet (artikel 3).Det ska säkerställas att institutioner, tjänster och inrättningar som ansvararför vård eller skydd av barn uppfyller av behöriga myndigheter fastställdanormer, särskilt när det gäller säkerhet, hälsa, och personalens antal ochlämplighet.Principen om rätt till liv och utveckling (artikel 6). Betonar barns rätt tillöverlevnad och utveckling i ett bredare perspektiv.Principen om rätten att uttrycka sina åsikter (artikel 12).De barn som är i stånd att bilda egna åsikter ska ha rätt att fritt uttryckadessa i alla frågor som rör barnet. För detta ändamål ska barnet särskiltberedas möjlighet att höras, antingen direkt eller genom företrädare eller ettlämpligt organ i alla domstols- och administrativa förfaranden som rör barnet.Tid för barnenI ett barnvänligt samhälle är det inte bara de närmastefamiljemedlemmarna som räknas. Där finns även tid ochplats för fler vuxna som engagerar sig i barnen. För att somvuxen kunna kombinera barn och ett aktivt socialt liv böräven mötesformer, politikens villkor och allavuxenarrangemang bereda plats för barns närvaro.En tredjedel av barnen i låg- och mellanstadieåldrarna och nästan hälftenav tonåringarna har heltidsarbetande föräldrar. En majoritet avsmåbarnsföräldrarna, i allmänhet modern, arbetar deltid. Knappt 80 procentav barn tycker att de hade lagom tid i sin vardag med mammaoch pappa. Av de barn som saknar tid med föräldrarna gäller det framför alltpappan. I de familjer där föräldrarna varken arbetar eller studerar tyckernästan av tioåringarna att de har för mycket tid med sin mamma.En majoritet av barn och unga har bra relationer till föräldrar.Flertalet av förslag syftar just till att ge barnen mer tid medsina föräldrar. De olika familjepolitiska reformerna ska ses i ljuset av en avvår tids största och viktigaste välfärdsreformer: en allmänarbetstidsförkortning.ArbetstidsförkortningMiljöpartiet anser att det är viktigt att generellt sänkanormalarbetstiden - i ett första steg i veckanmen med sikt . Det är inte bara de riktigt småbarnen som har rätt till tid med sina vuxna; den rätten haräven alla ungdomar. En generell arbetstidsförkortning ger, tillskillnad från t ex längre semester, förutsättningar för mer tidför barnen varje dag.FriårVi i har länge talat för en friårsreform, sominnebär att en förvärvsarbetande kan ta tjänstledigt medersättning från a-kassan om någon arbetslös övertar jobbetunder tiden. Friår har införts i och ochinnebär bl a möjlighet för föräldrar att vara lediga ett extra år.Och det här är faktiskt en reform som inte kostar statskassannågot!Utbyggd föräldraförsäkringVi ser en utbyggd föräldraförsäkring som mycket viktig. Detger barn och föräldrar möjlighet att verkligen knyta an tillvarandra under framförallt den första viktigaste tiden. Därförvill vi utöka föräldrapenningen till 15 månader.Ur barnets perspektiv är det också mycket angeläget att stimulera flerpappor att ta del av föräldraledigheten. En likarättsprincip bör råda, men medmöjlighet för familjen att överlåta inbördes dock måste behållasav varje förälder.Omvårdnadskunnande är inte och ska inte vara könsbundet.Föräldraförsäkringen kan tas ut tills barnet fyller , men vi anser attföräldrapenningen ska kunna tas ut tills barnet fyller . anseratt föräldraförsäkringen bör förlängas under nästamandatperiod.De 10 s k pappadagarnaIdag när ett barn föds har pappan i samband med födselnmöjlighet att vara ledig i med s k tillfälligföräldrapenning som skall tas ut från det attbarnet kommit hem. Denna ledighet ingår inte i den övrigaföräldrapenningen. Om inte används fryser deinne. De kan med andra ord inte överlåtas utan det är endastpappan eller adoptivpappan som har rätt till ledigheten.Idag finns det många kvinnor som av olika skäl är ensamstående vid sittbarns födsel, och det blir allt vanligare att homosexuella skaffar barn; dessamänniskor får inte använda sig av de tio pappadagarna.Miljöpartiet anser att det är att betrakta familjen i ett tämligen snävtperspektiv, och begreppet borde vidgas för att inbegripa fler människor än desom lever i kärnfamilj. Genom möjligheten att överlåta de kanden nyblivna mamman få avlastning av någon släkting eller vän för att tillexempel kunna sova extra. Samma sak gäller även i de fall därpartnerskap ingåtts, den biologiska mamman borde få bestämma vem somskall få använda sig av de och därmed ge en möjlighet till sinlivspartner att kunna vara hemma vid barnets ankomst.I de fall där kvinnan och mannen är gifta eller sambor skall det inte gå attöverlåta de på någon annan person, för det är samtidigtviktigt att inte inskränka pappans rätt till ledighet i samband med förlossning.Det är en viktig rättighet att värna om. Alla barn har samma rättigheteroavsett familjesituation.Rätten att bli kommunaldagbarnvårdare åt eget barnGenom att i princip likställa vård av eget barn med vård avannans barn, kan fler små barn ges ökad möjlighet till mer tidmed sina föräldrar. Vi vill att en förälder skall kunna blikommunal dagbarnvårdare åt eget barn - med likvärdigersättning som dagbarnvårdare. Se vidare iMiljöpartiet de grönas motion Dagbarnvårdare åt eget barn.Barn och ekonomiEnligt Välfärdsbokslutet har barnen drabbats hårt på mångaområden . Barnfamiljernas ekonomi harförsämrats både i absoluta och relativa tal. Inkomsternaminskade bland annat till följd av ökad arbetslöshet förbarnens föräldrar och minskade ersättnings- ochbidragsnivåer i familjestöden. I Välfärdsbokslutet menar manatt barn till ensamstående förälder och barn med mångasyskon är särskilt av samtliga barn bodde 1997 i familjer som hadelåg inkomststandard även då socialbidragen inräknats. Detta är mycketvanligare för barn som bor i stora familjer med minst fyra barn, ,och för barn i familjer med ensamstående förälder, . Det är minstdubbelt så många barn som lever i familjer med låginkomststandard som i början av detta årtionde. bodde avsamtliga barn och unga i familjer med hög inkomststandard.Utvecklingen har gått mot ökad polarisering när det gällerinkomststandarden bland barnens familjer.Enligt levde avbarnbefolkningen i familjer som hade socialbidrag . Avdessa barn hade föräldrar som var födda utomlands och som tillstörsta delen invandrat . Unga familjer med många barn är dengrupp som i störst utsträckning uppbär långvarigt socialbidrag. Detta gällerspeciellt nyanlända utrikes födda från områden utanför /EU. Denviktigaste förklaringen till detta är arbetslöshet utan ersättning.Nästan 30 procent av alla ensamstående kvinnor med barn ficksocialbidrag . Det är visserligen en minskning jämförtmed föregående år, men den är inte alls lika stor som för andra hushållstyperenligt en rapport från Socialstyrelsen.Vad det gäller socialbidragen har det skett en minskning bland allahushållstyper och åldersgrupper. Minskningen är störst blandgifta/samboende. Antalet gifta/samboende hushåll som erhöll socialbidragsjönk jämfört med 1998.I länsstyrelsernas tillsyn över , där 1 230 granskningar gjortsspritt över landet, har det visat sig att det finns allvarliga brister i ungefär varfemte granskning. Bristerna är vanligare för ekonomiskt bistånd än förexempelvis familjerätten. Brister som rör handläggning och dokumentationsamt barns bästa är vanligast.För att klargöra situationen för alla de barn som växer upp i ekonomisktmissgynnade familjer vill se en ny låginkomstutredning där barnslivsvillkor sätt i fokus.Barn och familjenBarns och ungas familjesituation ser helt annorlunda utän . Utvecklingen av synenpå barnet som en självständig individ med egna rättigheterinnebär att familjen som begrepp fått en ny innebörd. Dagensfamiljemedlemmar är inte lika beroende av varandra somförr, utom av känslomässiga skäl. Många barn växer uppunder många olika familjeförhållanden, med en eller tvåföräldrar, med föräldrar av samma eller olika kön; en del barnväxer upp med andra än sina föräldrar. Livsvillkoren seralltså helt olika ut och därför måste också lösningarna varaindividrelaterade, med barnets okränkbarhet somövergripande princip.Trots allt lever ändå de flesta barn, , med bägge sinabiologiska föräldrar, enligt . 1997 levde avsmåbarnen och av de äldre tonårsbarnen med sina bådaursprungliga/biologiska föräldrar. Omkring 50 000 barns och ungdomarsföräldrar separerar . Separation är dubbelt så vanligt isamboförhållanden som i familjer där föräldrarna är gifta.Runt om i världen lever många barn utan föräldrar. fortsätterlagen att neka kompetenta föräldrar möjlighet att bli prövade för adoption,bara för att de lever i en öppen homosexuell relation. anser atthomosexuella ska ges rätt till att prövas som adoptivföräldrar.Redan idag lever många barn i med homosexuella föräldrar, därden ena föräldern är biologisk. Den konservativa lagstiftningen ger dessa barnsämre rättsskydd, då de inte kan bli adopterade av sin biologiska förälderspartner. Detta handlar såväl om var barnet ska placeras om den biologiskaföräldern dör, som om arvsrätt mm.Barn som söker asylAsylsökande barns rättigheterAv alla asylsökande i är barn.Den 30 april 1999 var 4 409 barn registreradesom asylsökande. finns det dessutom cirka 4 000statslösa barn i , av vilka merparten (ca 3 800) ärfödda här i landet. anser att barnen ska ha rätt attansöka om medborgarskap när de fått permanentuppehållstillstånd. I och med uppehållstillståndet ska inte envisst antal år för sk hemvist behövas. Detta ska gälla både förstatslösa och asylsökande barn.Enligt andra artikel, principen om ickediskriminering,skall alla barn inom landets jurisdiktion ha lika rättigheter. Men så är intefallet. Om barn inte blir folkbokförda får de sämre rätt till sociala förmåneränandra barn som vistas legalt i landet.En annan problematik är asylbarnens rätt till utbildning. De regler somidag gäller för barn som inte är folkbokförda är, att de skall tas emot igrundskolan i den kommun de vistas i. Men antalet timmar är begränsat enligtden särskilda förordningen om undervisning för asylsökande barn. Dessa barnär endast garanterade undervisning om minst . Vi anser att även dessa barn ska ha en fullgod undervisningprecis som de barn som är bosatta i . Barn som inte är folkbokfördaoch som är i behov av att gå i särskola har inte heller samma rätt som svenskabarn. Av 7 kap 2 § specialförordningen framgår att styrelsen får medge att taemot sådana barn. Men barn som inte är folkbokförda har således ingen rätttill utbildning inom särskolan.Även ungdomar mellan , som inte är folkbokförda i landet,saknar den rätt till utbildning som barn bosatta i har. Däremot har derätt att delta i "studieverksamhet som motsvarar gymnasieskolan".Miljöpartiet anser att portalparagraf "barnets bästa"måste användas i större utsträckning vad det gäller asylsökande familjer.Paragrafen bör anses vara tungt vägande gentemot andra skäl såsom behovetav en reglerad invandring. Barnets bästa ska alltid sättas i det främsta rummet- annars får portalparagrafen ingen verkan. Detta bör ge regeringentillkänna.Enligt artikel 24 erkänner konventionsstaterna barnets rätt att åtnjuta bästauppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Det är även av storvikt att asylsökande barn vid behov får terapeutisk vård oavsett om familjenfår stanna eller ej. Detta kan även ses ur ett fredsbevarande perspektiv ochförbättra återuppbyggandet i det gamla hemlandet. I jämförelse med svenskabarn har flyktingbarn procentuellt hög psykisk ohälsa. Enligt artikel 39 skallman vidta alla lämpliga åtgärder för att främja fysisk och psykiskrehabilitering samt social återanpassning av ett barn som utsatts för någonform av vanvård, utnyttjande eller övergrepp, tortyr eller någon annan formav grym, omänsklig eller förnedrande behandling, bestraffning eller väpnadekonflikter.Gömda barnBarn är aldrig ansvariga, och barn är aldrig skyldiga. Vi kanaldrig anklaga barnen för att vara skyldiga till att de befinnersig i den situation som de är i, utan vi har ett ansvar att gedem trygghet i vårt land.Gömda barn kan inte gå ut om dagarna, inte ens sitta i fönstret och titta ut. "Det är som att sitta i fängelse", sa en pojke på radion. Skolorna tar inte emotdessa barn för de får ingen ersättning och försäkringarna täcker inte dessabarn. Många barn som lever underjord får tillslut uppehållstillstånd på grundav humanitära skäl, dvs de har levt gömda så länge att de fått psykiskaoch/eller fysiska men. Detta är inte humant, och det går inte att skylla påföräldrarna och kräva att de borde ta ett större ansvar för sina barn, då deoftaär desperata och livrädda för att återvända.Miljöpartiet anser att alla barn som lever gömda i ska ges amnesti.Ensamkommande barnUnder senare delen av 90-talet har antalet barn under 18 årsom kommer ensamma till ökat. Barnen skickas tillEuropa av olika skäl och de kommer från olika länder. Under1999 sökte 236 ensamkommande barn asyl i . Deflesta var mellan . De kom från olikaländer, men framförallt från , , ochAfghanistan.Barn som kommer ensamma till är utsatta på flera sätt. De har oftasvåra upplevelser bakom sig från länder i krig och förtryck. De är ensamma ien främmande del av världen utan sina nära anhöriga och långt ifrån denkultur de är vana vid. Barnen mår ofta dåligt och behöver stöd och hjälp.Tyvärr är mottagandet av barnen inte anpassat till deras behov och de riskeraratt fara illa i asylprocessen. Dessutom har det visat sig att bland andraMigrationsverket verkar ha inställningen att barnen ljuger, framför allt om sinålder för att få uppehållstillstånd.Asylprocessen behöver göras mer barnvänlig och samtligaensamkommande barn intervjuas av personal som har särskild kompetens atttala med barn.Eftersom barnen ofta är otrygga och mår dåligt på andra sätt, riskerar etttillfälligt uppehållstillstånd att kraftigt försämra barnets möjligheter attutvecklas och integreras i . Ensamkommande barn borde fåpermanenta uppehållstillstånd och aldrig beviljas tillfälligauppehållstillstånd.Dessutom bör handläggningstiden för beslut kortas och inte vara längre än tremånader.Trots att barnen söker politisk asyl så är det bara ett fåtal som harflyktingstatus. Av de 348 ensamkommande barn som fick uppehållstillstånd iSverige 1999 ansågs ha flyktingstatus. fickuppehållstillstånd av humanitära skäl. uppgift är att utredabarnens asylskäl, inget annat. Det gör att barnens särskilda behov riskerar attinte utredas och uppmärksammas. Därför ska alla ensamkommande barnanmälas till utredning enligt socialtjänstlagen, och socialnämnden, inteMigrationsverket, ska ansvara för barnens boende.De ensamkommande barnen måste i första hand behandlas som barn, inteasylsökande, och de ska genast de kommer till beviljas en god maneller särskild företrädare som har kunskap om barn i utsatta situationer.BarnsoldaterArtikel 18 i stadgar att inget barn fåranvändas för direkt deltagande i väpnande konflikter. Ingenfår värva barn som soldater till väpnande konflikter. RäddaBarnens definition går ett steg längre då de menar attbarnsoldater är alla ungdomar vilka direkt ellerindirekt deltar i en militär eller politisk väpnad konflikt.Barnsoldater är även de ungdomar somrekryterats till ett lands krigsmakt eller till en icke-statligmilitärorganisation, även om landet i fråga befinner sig i fred.Många av de ensamkommande barnen flyr ifrån hot om militärtjänstgöringeller av rädsla att bli tvångsrekryterade till en väpnad konflikt.