mot · GN02T28 · 2000-04-14 00:00:00 — Dessa riskkapitalisters funktion är särskilt viktiginom nya, kunskapsintensiva verksamheter där investeringarna ofta ärimmateriella och den framtida potentialen svårbedömd.Avgörande för den långsiktiga utvecklingen av riskkapitalmarknaden ärhur svenska skatter kan konkurrera med omvärlden. Genom allt öppnaregränser, fria kapitalrörelser och snabb kommunikation har den internationellakonkurrensen ökat. Skillnaderna i beskattning får ett allt starkare ochsnabbare genomslag på investerarnas beteende.Flera inslag i det svenska skattesystemet har en klart negativ inverkan påriskkapitalmarknaden. Skatterna på förmögenhet och kapitalinkomster tende-rar att driva kapitalet ur landet. Detta underminerar såväl skattebaser somverksamheter. De mindre företagen, som i praktiken är starkt beroende av detinhemska sparandet, får svårare att finansiera sig på ett konkurrenskraftigtsätt. När det gäller stora företag påverkas ägarstrukturen genom ett ökatutländskt ägande. Detta är i sig inte negativt men kan bli det om det i storutsräckning är resultat av skilda skatteregler.Många svenska riskkapitalbolag drabbas speciellt av skatteregler sommissgynnar aktiva ägare (fåmansbolagsreglerna). I vissa sammanhangpåverkas företag negativt av s.k. trippelbeskattning, där vinster dels beskattasi det företag som finansieras, dels i det finansierande företaget och dels iutdelningen från detta företag. Även reglerna för reavinstbeskattning inomriskkapitalbolag ger inlåsningseffekter, som saknas i vanliga investment-bolag. Dubbelbeskattning och förmögenhetsskatt saknas i många länder, ochpå flera håll har speciella lättnader för investeringar i småföretag införts.Detta främst i syfte att investeraren ska kompenseras för den högre risk somär förenad med investeringar i onoterade bolag.Skillnaden i beskattning mellan och andra länder riskerar att ledatill att än fler svenska riskkapitalbolag föredrar att ha sitt säte utomlands.Faktum är att en stor del av det så kallade svenska riskkapitalet redan ärplacerat utanför . genomför t.ex. betydandeförändringar för att öka attraktionskraften för att riskkapital ska placeras ilandet.- Sänkta kapitalinkomstskatter. En sänkning avkapitalinkomstskatterna minskar tröskeln för omplaceringar i nyaverksamheter och ökar möjligheten för en optimal allokering av finansielltkapital. Detta minskar behovet av krångliga regler med riskkapitalavdrag,uppskjutande av reavinstskatt med mera. En sänkning avkapitalinkomstskatterna skulle också minska incitamentet att placerakapitalet utomlands. Med nuvarande regler för investmentbolag bör detockså övervägas att ge riskkapitalbolag skatteregler av liknande slag.- Slopad förmögenhetsskatt. Nuvarande förmögenhetsbeskattning ledertill kapitalflykt och drar därmed undan basen för finansiell verksamhet iSverige. läggs i ökande grad hos företag utanförSverige. Om förmögenhetsbeskattningen slopades skulle det locka spar-kapital till och därmed närmare olika nationella investeringsobjekt.Framför allt skulle finansieringen av småföretag då underlättas.- En europeisk Nasdaqbörs för teknik- och kunskapsaktier. ärledande när det gäller att tillhandahålla IT-relaterade tjänster och teknik.Det är av yttersta vikt att de företag som verkar och finns på densvenska marknaden inte försvinner till andra marknader. En förutsättningför detta är att riskkapitalmarknaden för kunskapsföretag fungerar väl.Analyskapacitet, managementkapacitet och likviditet på marknaden skulleförbättras med en "Nasdaqbörs" i Europa.8.3 FöretagsklimatetStudier av utländska företags syn på investeringar i visar attosäkerheten i beskattningen är ett besvärande problem. Rättssäkerhetenoch förutsägbarheten i skattesystemet måste därför bli bättre. Enkelhetenoch förutsägbarheten har ett starkt egenvärde.För företag som säljer varor/tjänster som levereras elektroniskt gäller attdet är säljarlandets moms som ska debiteras. Det innebär att länder med lågmoms, som exempelvis , kommer att locka till sig företag förregistrering. Visserligen står de digitala överföringarna inte för någonstörre volym, men de växer snabbt.När det gäller marknadsförutsättningarna för e-handel ligger Sverigemycket långt framme. Vi har av flera skäl goda kommersiella förutsättningaratt få en fungerande e-handel som utvecklas positivt. Men det är ett växandeproblem att e-handelsföretagen flyttar och etablerar sig i andra länder än iSverige för att undvika den höga svenska momsen.Stockholm lyfts fram i internationella sammanhang somkanske världens ledande centrum för IT med betoning på mobil telefoni ochInternet. Nya företag startas och det visar sig också att Sverigefungerar som en magnet på företag som etablerar nya svenska forsknings-centra inom IT. När nu växer ökar behovet av en utbyggdinfrastruktur. förre VD uttryckte det så härden under finansutskottets offentliga hearing om den nyaekonomin:För att företag i gamla och nya branscher ska kunna använda sig av den nyateknologin - och för att vi ska kunna bibehålla och vidareutveckla den storadatamognad som vi har i svenska familjer - måste bredbandsnät installeras ihela riket. Svenska operatörer, bl.a. och , bygger för närvarandefiberoptiska nät med mycket stor kapacitet. När dessa nät är färdiga nästa årkommer de med all säkerhet att räcka från till Smygehuk medanslutningar till kommun- och stadsnäten. Utländska globala operatörer, ochäven svenska operatörer, har redan slutit långtgående avtal om tillgång tilldenna fiberkapacitet.Enligt min uppfattning är detta således ett område där staten inte behöveroch inte heller bör förväntas investera skattemedel. Om ändå villmedverka i en bredbandsutbyggnad vore faktiskt en förmånlig finansieringtill glesbygdskommuner för utbyggnad av kommunnäten att föredra.Dessutom får talet om den nya infrastrukturen inte skymma behovet av vägarför gods- och persontransporter. Jag tycker att den infrastruktur som statenfortsatt kanske borde investera i snarare är tillfartsvägar till , för atttaett exempel.För att kluster som ska utvecklas krävs följande åtgärder:- Arbetslagarna utgör ett mindre problem för företagen inom dens.k. Längre fram i samband med omstruktureringar,höjd medelålder och ökad facklig aktivitet kan dessa lagar emellertidkomma att utgöra ett allvarligt hinder. Detta måste rättas till i syfte attstimulera rörligheten på arbetsmarknaden med bibehållen trygghet.- Väg- och järnvägsinfrastruktur är centrala för att göra bl a Stockholmtill den naturliga platsen för IT-investeringarna i norra och östra till ett "Valley". Den kaotiska trafiksitua-tionen som råder måste lösas. Flygplatser och alla andra transport-infrastrukturer måste förbättras. Vi har i annat sammanhang lagt förslagom väsentligt ökade investeringar på detta område under ett antal år.- Bostäder utgör en flaskhals för utvecklingen i t ex Stockholmsregionen.Detta kan förbättras genom väsentligt snabbare pendling till större regionerför att därigenom skapa en bredare och effektivare arbets- och bostads-marknad. Det nuvarande s.k. bruksvärdessystemet utgör ett problem för attöka byggandet i synnerhet i storstadsregionerna. En ny bostadspolitik är enförutsättning för att bl.a. ska kunna dra full nytta av sitt IT-försprång.- Företagsreglerna måste bli färre, enklare och mer stabila. Reglerskapar byråkrati, vilket inte bara drabbar företagaren utan också deanställda och ytterst den enskilde medborgaren. Även om det finns en vissprobleminsikt hos regeringen, så återstår uppenbarligen mycket arbeteinnan denna realiseras i åtgärder. Småföretagsdelegationens åtgärdslistamåste genomföras. Att växla sänkta skatter mot färre bidrag bidrarockså till färre regler och mindre krångel.9 UtbildningsklimatetInternet- och kunskapssamhället kommer att i grunden förändra deinstitutioner som bar upp industrisamhället. Detta ställer krav på etttydligt politiskt ledarskap vad gäller exempelvis den övergripandekunskapsmiljön.Kunskapsmiljön är av strategiskt avgörande betydelse för såvälnäringsklimatet som mer specifikt IT- och telekomföretagens förutsättningar.De länder som är öppna mot omvärlden och drar till sig kunniga individer,idéer, kapital, teknik och investeringar kommer att bli mer framgångsrika änandra inom IT- och telekom.Utbildningssystemen är en viktig del av kunskapsmiljön men ändå intetillräckligt för att ensamma kunna främja framgång. Olika delar i denövergripande kunskapsmiljön är ömsesidigt beroende av varandra.Kunskapsutvecklingen kännetecknas av stor mångfald. Alla lär alltid ochfrån många fler källor än . Det understryker betydelsen av lärande genomhela livet, men också av en skola som lägger den nödvändiga grunden för attinspireras av och ta till sig ny kunskap.Det är ny kunskap som lägger grunden för ökat välstånd och kulturellutveckling. De tydliga brister som finns framförallt i fårdramatiska följdverkningar i alla andra utbildningsled. Därför krävs enövergripande strategi i syfte att reformera ungdomsskolan, den högreutbildningen och forskningen. Sker inte detta riskerar att förlora denposition i IT-världen som vårt land har.9.1 En internationell utblickSveriges stora utmaning ligger i att klara av den öppna och snabbainternationella konkurrensen. Företag, individer, varor, tjänster ochkapital rör sig snabbt och fritt över nationsgränserna. Denna utvecklingär tydlig i sina huvuddrag, inte minst inom den snabbt växande IT- ochtelekomsektorn.Bristen på utbildad arbetskraft inom IT och telekom är påtagliga - ochkostsamma. I beräknas kostnaden härför till minst 3 230 miljarderkronor , enligt en undersökning från Datamonitor.Undersökningen visar att det kommer att saknas ungefär 1,7 miljoner IT-utbildade individer om nuvarande utveckling håller i sig i deneuropeiska ekonomin. råder en brist på 1,2 miljoner IT-kunniga iarbetskraften. Detta beräknas redan ha kostat iuteblivna skatter och intäkter för företagen.Ett antal stora företag inom IT och telekom, exempelvis Microsoft, IBMoch , har satt press på centrala EU-myndigheter för att försöka kommatillrätta med problemen. Företagen kräver, förutom betydligt störresatsningar på IT-utbildning, även en skattereform för att sätta fart påutvecklingen.I utexamineras ungefär 60 000 IT-specialister av vilka deflesta är ingenjörer. I delstaten , där är huvudstad, finns51 tekniska högskolor som utexaminerar minst 10 000 ingenjörer . Eningenjörsexamen har hög status i , men ingångslönen för en ingenjör iIT-industrin är endast för att stiga till kring 12 000kronor för en chef i trettioårsåldern.9.2 Utbud och efterfråganEfterfrågan på utbildad arbetskraft med teknisk eller naturvetenskapliginriktning och med inriktning mot IT och bioteknik motsvarar inte allsutbudet av utbildade individer i Sverige.Sverige lider akut brist på högutbildade unga akademiker. visar att befinner sig på plats 21 av 25 när det gäller antalpersoner med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna . Sverigeavviker därmed markant från det internationella mönstret att de yngre är mervälutbildade än de äldre.Sverige ligger på plats 15 av 21 i fråga om antalet yngre personer mellan25 och med minst treårig naturvetenskaplig eller teknisk högskole-examen. När det gäller andelen naturvetare och tekniker av samtligaexaminerade befinner sig på plats 9 av 20.SCB förutspår en betydande brist på såväl civil- som högskoleingenjörer.Detta gäller även om den totala sysselsättningen ligger kvar på nuvarandenivå. Den kraftiga expansionen av IT-sektorn beräknas leda till en betydandebrist på systemvetare under den kommande femårsperioden.Sveriges situation jämfört med belyser de svenska problemen. IFinland är i inskrivna i högskolan.Motsvarande siffra i är . utbildar 7 000 civil- ochhögskoleingenjörer . Motsvarande siffra i är strax under 5 000.Finland utbildar fler ingenjörer inom en hälften så stor befolk-ning.Ungdomars intresse för teknikstudier minskar. SCB visar att av de gym-nasieungdomar som planerar att läsa vidare vill fler läsa ekonomi och färreteknik. Av de kvinnor som läser på det naturvetenskapliga programmet villeen tredjedel /95 börja läsa teknik på universitet eller högskola.Motsvarande siffra vårterminen är en av tio.Direktövergångarna från gymnasieskolan till högre utbildning är alldelesför få. Den genomsnittliga studenten är när hon eller han antas tillgrundutbildning vid någon högskola eller universitet. varungefär av alla nya sökande eller äldre. Mer än var fjärdestudent är eller äldre. visar fakta att av allasökande fick erbjudande om en högskoleplats.Motsvarande siffra 1998 var drygt 40 procent.Inom gruppen studenter som påbörjade sin grundutbildning under läsåren1987/88-1995/96 var andelen examinerade i början avtidsperioden. Andelen har därefter stadigt minskat till examineradeför högskolenybörjarna /96. Detta beror enligt SCB delvis påförlängda utbildningar, men inte enbart. Examensfrekvensen har minskatunder . En förklaring till detta är att en stor andel av de nyastudenterna läser kurser i stället för linjer/program.Fler och fler svenskar flyttar också utomlands. flyttade 12 600svenska medborgare från landet. hade denna siffra stigit till 24 600,vilket i det närmaste innebär en fördubbling. av dessautgjordes av yngre människor i åldrarna 20-39 år.Mönstret har varit att av de utflyttade återväntinom . Detta behöver emellertid inte alls gälla . I en rapport från institutet visas att 80procentav blivande civilingenjörer, naturvetare och systemvetare ville arbetautomlands. Av dessa var över en tredjedel beredda att stanna utomlands iminst 20 år.9.3 MarknadsfunktionDet pågående teknikskiftet kommer att få långtgående konsekvenser förhela vårt samhälle och då inte minst vårt utbildningsväsende.- Det nuvarande teknikskiftet handlar om det mest centrala av alla delar isamhällsuppbyggnaden: förmedling och tillgång till viktig information.- Informationsteknologin möjliggör att all tillgänglig kunskap blir nåbarför alla elever, studenter och forskare. Inte minst för skolan innebär detoanade möjligheter till en bättre undervisning.- Det sker en mycket snabb expansion av digital distansutbildning sominom kommer att utbilda många miljoner människor,människor som annars troligen inte hade haft varken tid, råd eller tillgångtill en konventionell utbildningsplats.- Utbildningen blir mer individuell. Här öppnar sig en helt ny marknaddär ett utvecklat samarbete mellan universitet och företag skulle kunnavara ytterst lönsamt för såväl utbildningsföretag, universitet som denenskilde individen.- Avancerade kunskapscentra har stor betydelse för forskningen ochutvecklingen. Trots teknikens möjligheter att minska avståndens betydelsesker en frivillig koncentration - klusterbildning - av högutbildadeinvesterare, företagare, entreprenörer och forskare till vissa platser somupplevs som mest attraktiva ur såväl arbets- som livskvalitetsperspektiv.Utredningar i visar också att det är i kunskapscentra som de störstavetenskapliga - och indirekt ekonomiska - framstegen sker.9.4 ÅtgärderSka kunna bli en kunskapsnation måste det byggas nedifrån.Kunskapsutvecklingen börjar tidigt och slutar aldrig.- Sätt främst. En kunskapsgaranti ska ge alla elevermöjlighet att lämna med betyget Godkänd i alla ämnen. Detmåste finnas utrymme för undervisning anpassad efter varje elevs behovoch intresse. Det naturvetenskapliga och tekniska intresset måste utvecklastidigt. IT-teknikens möjligheter i läs- och skrivundervisningen bör tastillvara.- Ge alla lärare goda möjligheter att stärka sitt IT-kunnande. Det hareleverna rätt att kräva och förvänta sig av skolan.- Ge alla elever rätt till att snabbt få tillgång till stimulerande Inter-nettjänster.- Skapa möjligheter för ett brett virtuellt universitet i . I dettavirtuella universitet ska alla lärosäten som vill bidra med kurser ochkunnande ges möjlighet att delta.- Utbilda fler civilingenjörer. skall Sverigeexaminera fler civilingenjörer. För att detta skall vara möjligtatt genomföra krävs snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibelskoltid och insatser för att öka intresset för teknikstudier är två av mångaåtgärder som krävs.10 ForskningsklimatetFör forskningssystemen måste kvalitet och förmåga till förnyelse stå icentrum. Det förutsätter i sin tur skärpta kvalitetskrav, men också ökadflexibilitet och mångfald. Högre utbildning och forskning måste planerasutifrån långa perspektiv och får aldrig göras till en del av en kortsiktigarbetsmarknads- och regionalpolitik.Utbildningens och forskningens kvalitet är avgörande för framtidi den nya ekonomin. Resurserna ska satsas så att de gör mest nytta.Forskningsmiljön är en viktig del av en politik för en ledande IT-roll ivärlden.10.1 Befintlig situation och strukturDen svenska forskningen och utvecklingen (FoU) uppgick till 3,85procent av bruttonationalprodukten (BNP) 1997. Den är högst av allaOECD-länder. Den gradvisa relativa ökningen av desvenska satsningarna förstärks av en svag BNP-utveckling undertidsperioden. I absoluta tal utgör FoU-insatserna i ungefär 1procent av de samlade satsningarna i världen.De totala satsningarna på FoU uppgick till ungefär 67 miljarderkronor. Näringslivssektorn svarade för av de samlade utgifterna,högskolesektorn för och övrig offentlig sektor och den privataicke-vinstdrivande sektorn för resterande delar. av all FoU-verksamhet i företagssektorn bedrevs i företag med fler än företag står för av den företagsfinansierade forsk-ningen, nämligen , ABB, Astra-Zeneca, ochPharmacia & Upjohn.Under den borgerliga byggdes forskningenut i en storleksordning som få gånger tidigare i . Universitet ochhögskolor erhöll en ordentlig ökning avhögskole- och rådsanslagen. Tillskotten från de fria forskningsstiftelserna harkommit att få stor betydelse. Genom stiftelserna tillförs forskningen årligenbetydande belopp för spjutspetsforskning av särskild betydelse för Sverigeskonkurrenskraft. IT-satsningar gavs nya möjligheter.Efter 1994 har anslagen minskat med . Särskiltden grundläggande forskningen har härigenom drabbats hårt. En sådanneddragning slår direkt mot det svenska kunskapsklimatet.Att en stor del av forskningen utförs vid internationella storföretag innebärstora risker. Svensk forskning kan kraftigt komma att åderlåtas genom attdessa företag flyttar sin forskning till andra länder. Enligt uppgifter förlorarKarolinska institutet i forskningsresurser därför attAstra-Zeneca och & flyttar stora delar av sin forsknings-verksamhet utomlands. Följden kan bli att 500 kvalificerade forskareförsvinner till andra länder.10.2 Framtida behovFlera av världens främsta mjukvaruföretag, inklusive Microsoft, haridentifierat och som en av de absolut hetaste markna-derna för att marknadsföra nya teknik- och kunskapsprodukter.Att anses ligga så väl till beror bl.a. på att ett stort antal svenskaIT-företag ligger i frontlinjen i sin bransch. De flesta är ännu små, menväxande och med goda framtidsutsikter men det beror också på ett gottvetenskapligt och tekniskt klimat.Nu gäller det att vårda detta klimat, inte minst genom vetenskapligainsatser. Låt oss här nämna ett par sådana exempel:- Inrätta ett "institut" för hälsa och medicin - ett svenskt "NationalInstitute of Health". Den biomedicinska forskningen i håller höginternationell klass. För att kunna kraftsamla och optimalt tillvarata denpotential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård,beteendevetenskap, social omsorg och arbetsmiljö föreslår vi inrättande aven svensk motsvarighet till det amerikanska "".Detta blir en stark forskningsfinansiär med ansvar för hela det samladehälsovetenskapliga spektrat. "Institutet" skall ha möjlighet att etablerasärskilda institutioner för avancerad forskning. Vi är beredda att till dennanya organisation anslå substantiella resurser. goda IT-positionkommer att kunna få avgörande betydelse för denna verksamhetsframgång. Bioinformatiken är en snabbt växande del av biotekniken därsvenskt kunnande kan komma väl till pass.- Inrätta ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknik. Målet är entydlig kraftsamling av forskning inom naturvetenskap, teknik ochinformationsteknologi. Den naturvetenskapliga grundforskningen utgörbasen för mycket av annan forskning. En sådan mera grundvetenskapligforskning utgör själva basen för IT-utvecklingen.- 10F- P11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrens i stället för statliga bredband,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transparenta samtrafikavgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska teleavregleringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upphandling av viss garantitrafik i glesbygd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om markbunden digital-TV,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens roll på IT-området,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användning av digitala signaturer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga uppkopplingsmål,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för ett säkrare Internet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om generellt teknikoberoende och missbruksbaseradintegritetsskyddslagstiftning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bättre klimat för individer, investeringar ochföretag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av konkurrenskraftiga svenska skatter,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensförsörjningen till IT-branschen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de svenska arbetslagarna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostäder och fysisk infrastruktur i ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en europeisk Nasdaqbörs för teknikaktier,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det svenska klimatet för forskning, utbildningoch utveckling,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om digital distansutbildning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om virtuellt universitet i ,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbilda fler civilingenjörer,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett svenskt ,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en myndighet för teknisk och industrirelateradforskning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättandet av bilaterala samarbetsavtal med defrämsta forskningsmiljöerna i världen inom hälsa, medicin och IT.Stockholm den 10 april 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()