mot · GO02T201 · 2000-10-05 00:00:00 — Brukaravgifter diskuteras nu även i som ett sättatt finansiera infrastrukturprojekt.Vägfinansieringsavgifter i olika former har, rätt använda, den fördelen attdet tydligt kopplar brukandet av en väg till dess finansiering. För attsäkerställa denna koppling är det ett oeftergivligt krav för oss attbrukaravgifter enbart används för att finansiera utbyggnad och underhåll avnya vägar och trafikleder. Vi anser inte att brukaravgifter skall få användassom en straffskatt på bilister i syfte att få dem att avstå från nödvändigabiltransporter genom mindre ekonomiska marginaler. Bilanvändandet ärredan alltför tungt beskattat.10.1.2.4 Lös upp trafikinfarkten i StockholmsregionenI har under en lång följd av år statsmakten underlåtitatt bygga ut och anpassa vägnätet till den växande befolkningen.Staten måste nu aktivt ta ansvar för att lösa upp den ohållbaratrafiksituationen i . Regeringen måste skyndsamt ta ettinitiativ för att kalla samman företrädare för ,och andra berörda kommuner i regionen. Att lösa upptrafikinfarkten kommer att kräva en överenskommelse som inbegriper såvälstatliga som regionala beslut. Att gå från första beslut till färdigkapacitetsökning tar . Därför måste initiativet till en förhandlingkomma nu.Det grundläggande trafikföringsproblemet är den bristande spår- ochvägkapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i . Alltför mycketav trafiken har historiskt byggts för att ledas rakt in i city. Med den mycketkraftiga befolkningsökning som skett, framförallt utanför innerstadenstullsnitt, har detta åstadkommit en ohållbar trafikvolym i Stockholmsinnerstad. lider akut brist på kringfartsleder och spårkapacitet somkan leda trafikanter förbi eller igenom innerstadssnittet inom en rimligtidsutdräkt.Stockholm måste få en fullt utbyggd ringled i närhet av tullsnittet ochdessutom en förbifart för E4:an väster om . Staten bör tafinansieringsansvaret för färdigställandet av Södertörnsleden ochNorrortsleden, företrädesvis i form av en PPP-lösning. Förbifartens övrigadelar är de mest resurskrävande och innehåller bland annat längretunnelavsnitt. Den totala kostnaden för dessa avsnitt kan uppskattas till drygt12 miljarder kronor. För att även detta skall kunna genomföras bör det öppnasför en statlig PPP-finansiering tillsammans med en brukaravgift fråntrafikanter som använder förbifarten. Essingeleden i sin tur skall inteavgiftsbeläggas. Leden är redan betald. Den nya förbifartens högreframkomlighet kommer att vara argument nog för tillräckligt mångatrafikanter att använda detta alternativ trots brukaravgifter.Ett färdigställande av Ringen runt bör förutsätta en statligfinansiering av . I förlängningen måste också en östlig förbifartbyggas för att fullfärdiga Ringen. Här bör möjligheter till privat finansieringundersökas ytterligare eller möjligheten till brukaravgifter i kombination meden PPP-lösning hållas öppen.10.1.2.5 Det söndertrasade vägnätet och de farliga vägsträckornaRegeringen har bedrivit en vägpolitik, som inneburitbetydligt lägre anslag till investeringar och underhåll av det svenskavägnätet än vad fastlade vid behandlingen av regeringensinfrastrukturplan av år 1998.Förväntningarna runt om i landet på bättre vägar har kommit på skam närregeringen inte respekterat beslut.Länsvägsnätet - av så stor vikt för människor och företag i glesbygd ochinte minst för att trygga den svenska skogsindustrins råvaruförsörjning - hartillåtits falla sönder. Bärigheten är på många ställen undermålig. Andelenavstängda vägar på grund av tjällossning och omfattanderegnperioder har ökat kraftigt. Olyckorna på farliga vägavsnitthar tillåtits fortgå på grund av brist på medel.En hög vägstandard är, som tidigare nämnts, det bästa sättet att uppnå ökadtrafiksäkerhet. Att genom nedsatta hastigheter komma runt trafikfaror anser vivara en kortsynt lösning. För att långsiktigt komma till rätta med olyckstalenkrävs vägförbättringar av bestående karaktär.Vi anser att det är viktigt att de vägsträckor som uppvisarhög olycksfrekvens skyndsamt åtgärdas.10.2 Järnvägsinfrastruktur10.2.1 Statens roll inom järnvägsinfrastrukturenI ett europeiskt perspektiv bör i första hand den avreglering av järnvägengenomföras i alla medlemsländer, som ministerrådet redan beslutat om.Det är bekymmersamt att vissa stora EU-länder alltjämt lägger hinder ivägen för att omsätta EU-beslut i praktisk handling. Järnvägarna måsteomvandlas till moderna transportföretag med vilja och förmåga attkonkurrera på marknadens villkor.För att godstransporter på järnväg skall överleva måste järnvägsföretagen iEuropa övervinna de hinder som nationsgränserna utgör.Lyckas inte detta blir järnvägsföretagen mindre kommersiella och kundnära isitt sätt att arbeta och därmed får de svårt att hävda sig i en hårdnandekonkurrens.Även när det gäller järnvägar bör staten agera beställare av nybyggnationoch underhåll. Utformare bör även här vara privata företag som på lika villkortävlar med varandra i en upphandling.Staten har skött sina järnvägsinvesteringar dåligt.Hallandsåstunneln är ett av många exempel där staten förlorat mångamiljarder på att inte bygga klart de få kilometer av tunneln som är kvar.Järnvägen är även den ett område där det är aktuellt att prova nyafinansieringsformer där staten tillsammans med privata företag finansieraroch bygger ny järnväg. Statens roll kan därmed komma att delasmed privata intressenter både inom väg- och järnvägsområdet.10.2.2 Förslag10.2.2.1 PrinciperVi vill att järnvägarna skall byggas ut så att företagen och individernasbehov av goda transporter tillgodoses i likhet med vad vi föreslagit påvägområdet.10.2.2.2 Färdigställ redan beslutade projektDe har en eftersläpning på ackumulerats iBanverkets investeringar, en ackumulation som hotar att stiga till 7miljarder kronor 2003. Något utrymme för att starta nya projekt finnsdärmed inte och risken finns att inte ens påbörjade projekt kan fullföljas.Några av de projekt som blivit skjutna är Västra stambanan,, och Hallandsåstunneln, Bergslagsbanansamt det tredje spåret genom Stockholm.Botniabanan, som tar i anspråk ca , är ett illa valtprojekt. Om möjlighet gavs att investera motsvarande belopp på andrainfrastrukturobjekt på järnväg och väg skulle insatt kapital ge betydligt högreavkastning. De ofta tjälskadade och avstängda vägarna i de inre delarna avNorrland skulle t.ex. kunna upprustas till full bärighet året om, för enbetydligt lägre kostnad.10.2.2.3 Förstärk spårkapaciteten över Saltsjö-MälarsnittetStockholmsregionens fortsatta befolkningsökning ställer stora krav påförstärkt spårkapacitet över Saltsjö-Mälarsnittet. Redan innan det heltnödvändiga tredje spåret i den s.k. getingmidjan över Riddarholmsfjärdenär färdigställd kommer det att visa sig otillräckligt. Utöver ett tredje spårmåste också förslag till ny pendeltågstunnel beslutas. Detmöjliggör för en utbyggnad av pendeltågstrafiken. Det kan då tillskapasalternativa knutpunkter för den regionala pendeltågstrafiken som därmedkommer närmre flera av de befolkningstätaste förorterna. Allt behöverinte som koncentreras till . Det skulle ocksåmöjliggöra en snabbare och bättre trafikförsörjning för flygtrafikanter tillArlanda från södra förorter.En utbyggnad av spårkapaciteten förstärker i sin tur framkomligheten förden nationella järnvägstrafiken. En utbyggnad av spårkapaciteten i Stockholmär därmed av nationellt intresse.10.2.2.4 Färdigställ HallandsåstunnelnRegeringens behandling av den beslutade upprustningen avVästkustbanan och tunnelprojektet under präglas avlångsamhet och ryckighet. För att minimera de redan stora förlusterna igjorda investeringar, måste ett beslut om färdigställande av denna sträckasnarast fattas av regeringen. Att investera i en ny modern järnväg på vissaställen och låta andra viktiga delar av samma bansträcka vänta på sin tur imånga år leder till flaskhalsar och att redan satsat kapital inte utnyttjasoptimalt.10.3 Flygfrågor10.3.1 Statens roll inom flygplatsområdetFormerna för hur flygplatser och flygtjänsten är organiserade skiljer sigstarkt åt i Europa.Det svenska systemet med en sammanhållen organisation för allt som harmed civil luftfart att göra återfinns bara i och . Alla andraländer har en organisation som bygger på att produktionen hålls för sig ochmyndighetsfunktioner för reglering av luftfarten för sig, ofta som delar avministerierna. Inte heller är det vanligt med sammanhållna flygplatssystemsom i Sverige.Utvecklingen mot privat ägande av flygplatser blir allt vanligare. Flerafaktorer har varit drivande. För det första har regeringar i olika länder kommitunder allt starkare press att reducera sina utgifter - inte bara vad avser in-vesteringar utan också vad som kan anses vara subventioner till offentligservice. Allt fler anser också att de offentliga organen inte är särskilteffektivas.k. "service providers".I förekommer bolagsformer på många platser. Dess flygplatserbör, om möjligt, privatiseras.10.3.2 Förslag10.3.2.1 PrinciperVåra förslag syftar till att öka tillgängligheten, öka antalet avgångar samtminska biljettpriserna för resenärerna. Privatiseringar leder till ökat antalfinansieringskällor och att nya näringsgrenar kan växa fram.Inom flyget bör statens enda roll vara att övervaka somidag är statens expertorgan med uppgift att främja ett säkert,konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg. Statens roll bör vara att hålla isektors- och säkerhetsrollen. Verket bör däremot delas så attproduktionsuppgiften och myndighetsuppgiften blir åtskilda. Staten skallheller inte äga flygplatser.10.3.2.2 Privatisera , och SturupI är nav för det svenska utrikesflyget samt start och målför huvuddelen av inrikesflyget. av alla flygresor gåröver som är enda storflygplats av internationellt snitt.Många svenskar, från stora delar av landet, startar sina internationellaresor där.Arlanda står - i likhet med andra storflygplatser - införmiljardinvesteringar . För att klara dessainvesteringar bör i likhet med andra internationella flygplatserprivatiseras.Ett ytterligare skäl till privatiseringar är de stora investeringar som krävsför att möta kraven på den ökande flygtrafiken. Privatiseringar ger nyamöjligheter att mobilisera nytt kapital. Den globala finansmarknaden hardessutom upptäckt att flygplatser är utmärkta investeringsobjekt.Privatiseringar bör vidare ske av och flygplatser.Även på dessa växer trafiken kraftigt och det finns goda möjligheter tilllönsamhet. En ökad konkurrens måste komma till stånd inom inrikesflyget.10.3.2.3 Bygg ut ArlandaStockholmsregionens snabba utveckling är ett skäl till att flygbolagenlägger linjer till . Eftersom ligger perifertgeografiskt är det särskilt viktigt med god tillgänglighet till flyg omregionen skall stå sig i den internationella konkurrensen. Flera regioner iSverige har dessutom fått god åtkomlighet till och världen genomArlandas trafiknät, vilket har stor betydelse för näringslivet i dessa delarav landet.Det är viktigt att byggs ut med en fjärde bana. En fjärderullbana på underlättar linjetrafikens kapacitetsproblem och kommeratt leda till att får fler direktavgångar till andra nav ivärlden.10.3.2.4 Behåll flygplatsBromma flygplats bör finns kvar även och då med förändradstruktur på trafiken. beräknas andel av dentotala flygtrafiken vara . I ett utvecklingsperspektiv måstedock denna kompletterande kapacitet finnas då den ger möjlighetatt maximera utnyttjandet av den tunga kommersiella luftfarten.Företagsflyget har blivit en allt viktigare del i den globaliserade ekonominoch detta slags flyg hör hemma på . För övrigt finnscityflygplatser i de flesta av världens ledande städer.10.4 Hamnar och sjöfart10.4.1 Statens roll inom sjöfartsområdetIdag finns det ett femtiotal kommersiella hamnar i . Vad somkaraktäriserar hamnarna är att de med något enstaka undantag ärkommunalt ägda, att de vanligtvis har någon form av kommunalasubventioner och att de på något sätt upplevs som en institution ikommunen som direkt eller indirekt medverkar till hög sysselsättning.De flesta svenska hamnar drivs i form av kommunala bolag, och manbör så långt möjligt verka för att de skall säljas ut till privata aktörer.Riskenär annars uppenbar att ett antal olönsamma hamnar drivs med kommunaltstöd vilket åsidosätter en effektiv konkurrens mellan hamnarna.Staten ansvarar för farleder, och det är viktigt att det statliga åtagandetleder till konkurrensneutrala kostnader och en god service till sjöfarten.Statenkan även genom andra infrastrukturinvesteringar snabbt förändrakonkurrenssituationen mellan hamnarna. Vägar till och från hamnar bör varaav sådan kvalitet att tunga godstransporter har lätt att ta sig fram.10.4.2 FörslagStaten skall inte vara med och subventionera eller stödja de svenskahamnarna. I har hamnarna i stor utsträckning privatiserats. Dettahar lett till en omfattande omstrukturering av hamnarna, vilket också letttill bättre lönsamhet. Detta ökar naturligen konkurrensen och sänkerkostnaderna för den som vill transportera gods eller personer till sjöss.10.5 IT-infrastruktur10.5.1 Statens roll inom infrastrukturområdetUtvecklingen av nya tjänster ställer krav på utbyggnad av ny och bättreIT-infrastruktur. I många fall är infrastrukturen en förutsättning för att nyatjänster skall kunna utvecklas och göras tillgängliga för den storaallmänheten.När det gäller IT-infrastrukturen är statens främsta uppgift att främja ochstimulera konkurrensen på marknaden. När det gäller fördelningen avfrekvensutrymme i etern har staten dessutom ett viktigt ansvar.Frekvensutrymmet är att betrakta som en ändlig naturresurs, och det är därförviktigt att det utnyttjas på ett så rationellt och ekonomiskt sätt som möjligt.Som tidigare nämnts sammanfaller inte sällan rollerna sominfrastrukturägare och operatör på IT-området. Många infrastrukturägare ärockså operatörer av sina egna nät. Eftersom kostnaden för t.ex. anslutning tillett bredbandsnät är relativt hög finns det en risk för att de företag som ägerinfrastrukturen etablerar lönsamma tjänstemonopol som hindrar utvecklingenav nya tjänster.De enskilda kunderna bör därför så långt som möjligt vara fria att bytatjänsteoperatör oberoende av vem som opererar själva infrastrukturen.Konkurrenssituationen måste regleras, upprätthållas och bevakas. Förnäringslivet är det väsentligt att spelreglerna är förutsägbara och tillämpaskonsekvent.En viktig förutsättning för att nya tjänster skall kunna utvecklas och görastillgängliga är utbyggnaden av landsomfattande bredbandsnät till företag,myndigheter och hushåll. Det är i första hand marknaden som bör svara fördenna utbyggnad. Statens roll är att vara brukare av IT-infrastruktur ochtjänster samt att via ordinarie glesbygdsmedel ge rimlig tillgång till bredbandi glesbygd och till speciella grupper.I de enstaka fall där en utbyggnad av IT-infrastrukturen inte kommer attkunna ske helt på kommersiella villkor kan det alltså vara motiverat för statenatt medverka i olika former. Mot bakgrund av den snabba teknikutvecklingenskall dock sådana stödåtgärder vara teknikneutrala och får inte innebära låser sig för eller förordar en speciell teknik. Det innebär t.ex. attstateninte som ensidigt skall främja utbyggnaden av marknätet förutsändningar av digital-TV framför kabelnät och satelliter.Staten skall även vara aktivt pådrivande vad gäller avregleringen påtelemarknaden. Särskilt viktigt är införandet av s.k. "local loop unbundling"för att minska Telias dominans av det fasta telenätet till områden somfortfarande inte har full konkurrens. För att öka konkurrensen inom mobiltelefoni är det också nödvändigt att införa nummerportabilitet.I detta sammanhang är det viktigt att betona tillsynsmyndighetensfunktion. är det organ som kan se över regelverk ochverka för att konkurrensen fungerar på marknaden. Därför är det viktigt attPost- och roll förstärks.10.5.2 Förslag10.5.2.1 PrinciperVåra förslag syftar till att öka konkurrensen, öka tillväxten och skapamöjligheter för nya näringar. Teknikutvecklingen går fort och får intehejdas. tätposition måste hävdas genom att förutsättningarskapas som utvecklingen kräver.10.5.2.2 Den tredje generationens mobiltelefoniI många länder har UMTS-licenserna auktionerats ut på marknadensvillkor, dessutom med stora inkomster till staten. I har regeringenvalt att mot en låg avgift tilldela aktörer nödvändiga frekvenser. Det ärmed andra ord inte marknaden utan staten som väljer ut lämpliga aktörer.Ingen kan utgå från att detta förfaringssätt optimerar konkurrensen ochger konsumenterna lägre avgifter än de som utgår i övriga Europa.Det finns också risk för att ett förvaltningsbeslut kan komma att överklagasi två instanser och därmed ytterligare fördröja introduktionen av den tredjegenerationen av mobilval (UMTS).Vi förordar ett auktionsförfarande efter det att PTS hargranskat inkomna ansökningar och presenterat sina villkor. Därmed undviksrisk för överklagande av beslut.10.5.2.3 Stoppa digital marksänd TVProvsändningar av digital marksänd TV har pågått . Sändningarnahar skett i begränsade geografiska områden, kring våra största städer, menändå nått mindre än halva den svenska befolkningen. Trots det storaantalet potentiella abonnenter och det faktum att mottagarutrustningensubventionerats kraftigt med skattebetalarnas pengar har alltså ett mycketlitet antal hushåll valt att skaffa mottagare och abonnemang.Regeringen avser att fatta beslut om en kostsam fortsattutbyggnad av det digitala mark-TV-nätet. För att delvis täcka de snabbt ökadekostnaderna vill regeringen nu höja TV-licensen. Vi ser ingen anledning tillatt subventionera fram det digitala marknätet på detta sätt.Moderata samlingspartiet har motsatt sig en utbyggnad av ett nätför digitala marksändningar av TV. Vi menar att det är en teknologiskåtervändsgränd som riskerar att låsa in hushållen i en föråldrad teknik utanutvecklingsmöjligheter. Det manifesteras inte minst av den senaste tidensutbyggnad av s.k. bredbandsnät. Utbyggnaden av det digitala mark-TV-nätetinnebär dessutom att man tar i anspråk värdefullt frekvensutrymme som kanbehövas för annan mer angelägen mobil kommunikation.Utvecklingen av nya mobila system går mycket snabbt, och det är därfördirekt olämpligt att låsa upp frekvensutrymme för digitala mark-TV-sändningar. kommer att kunna distribueras via satellit, kabeloch bredband till hela svenska folket. Det finns ingen anledning för staten attsubventionera fram marknätet för digital-TV.Vi anser att det frekvensutrymme som av staten används till digitalmarksänd TV efter försöksperiodens avslutning i stället skall nyttjas förmobila tele- och internettjänster.10.5.2.4 En gemensam lagstiftning på telekommunikations- ochrundradioområdetSverige har inte någon integrerad lagstiftning påtelekommunikations- och rundradioområdet. En sådan integreradlagstiftning diskuteras nu i samband med 1999 årskommunikationsöversyn inom EU. Innan en sådan integrerad lagstiftningfinns på plats riskerar ett beslut om en utbyggnad av det digitala mark-TV-nätet att leda till ett permanentande av AB:s defactomonopol vad gäller utsändningarna av digital marksänd TV.Regeringen bör därför påbörja arbetet med att ta fram enteknikneutral integrerad lagstiftning.10.5.2.5 har etablerat ett de factomonopol på marknaden förutsändning av TV och radio. Utbyggnaden av det digitala mark-TV-nätetinnebär att dominerande ställning förstärks ytterligare.Bakgrunden är att regeringen valt att använda företaget som ett verktyg förmediepolitiska ambitioner samt att saknar en integrerad lagstiftningpå telekommunikations- och rundradioområdet.I syfte att undvika att monopol på utsändningarna av radio ochTV stärks är det nödvändigt att skyndsamt privatisera Teracom.Stockholm den 25 september 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()