ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ910 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ910av , ()Jakt på RipaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att samma regler skall gälla för svenska och norska jägareunder ripjakten med avseende på startdatum och rättigheter för jakt.Svenska jägarediskrimineras i jakten påriporSvenska jägare har inte rätt att jaga i på samma villkorsom norska jägare har i . Jakttiden på ripa börjar iSverige och i . Dettainnebär att norska jägare först kan jaga ripa i ochsedan fortsätta i när jakttiden infaller där. Däremot harinte svenska jägare samma möjlighet eftersom norska reglerbegränsar denna möjlighet. Närmare regler för jakttider ochjaktområden lämnas nedan.Vem som har jakträtt på respektive markområden bestäms i avmarkägaren. För statens mark beslutar i respektive län omjakträtten. I till exempel gäller att personersom ej är permanent bosatta i inte får börja jaga ripa förrän den 17september. I och gäller den 25 augusti.Det är betydligt svårare för utlänningar att få jakträtt i . Dalripa ochfjällripa jagas i hela landet mellan och den28:e februari. I huvudsak gäller att man bör ha en personlig inbjudan för att fådelta i jakt. Enligt det norska Direktoratet for naturforvaltning finns det iNorge tre typer av jaktmarker:1. Privat mark där markägaren kan hyra ut jakträtt till såväl norrmän somutlänningar.2. Den s.k. statsalmenningen - statens mark i . Enligt den norskafjällagen och föreskriften om viltförvaltning på statlig mark gällerjakträtten endast för personer som är och varit fastbosatta i . Statsmark - statens mark i . Jakträttigheterna förvaltas avStatsskog som efter en ansökningsprocedur kan ge dispens för utlänningarfrån kravet om fast boende i Norge.Genom att begränsa möjligheterna för svenska jägare attbedriva ripjakt i på samma villkor som norska jägaresamtidigt som norska jägare kommer i åtnjutande av sammavillkor som svenska jägare uppstår en snedvridenjaktvårdslagstiftning som missgynnar svenska jägarintressen.Därför bör beslut fattas som bättre tillgodoser svenska jägaresmöjligheter att bedriva ripjakt i enlighet med de villkor somnorska jägare har.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02MJ912 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ912av , ()Mellanskarv i SverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av EG:s fågelskyddsdirektiv.MotiveringMellanskarven har ökat lavinartat. 1986var det, enligt SNV:s rapport från den 11/9 1996, 1 900häckande par. 1990 hade det ökat till 5 600 och 1995 fannsdet 15 800 häckande par. De fanns från början i Kalmarsundmen har spridit sig över Syd-, Väst- och Mellansverigeupp till Hälsingland.Från att ha varit en utpräglad kust- och skärgårdsfågel har mellanskarvennumera även börjat etablera sig i de större insjöarna. Med en fortsattoförändrad utveckling kommer stammen att kunna utgöras av omkring50 000 häckande par.Den lavinartade utbredningen utgör ett hot mot i första hand två områden:dess konkurrens/påverkan på yrkesfisket och påverkade eller förstördanaturvårdsområden.För att förhindra detta måste åtgärder vidtas för att minska beståndet avmellanskarv. Att göra det med hjälp av de åtgärder som är tillåtna räckerinte. har de blivit så många att allmän jakt och prickning av ägg är denenda lösningen. För att åstadkomma detta måste en ändring avfågelskyddsdirektiven för mellanskarv inom EU ske.Stockholm den 28 september 2000Claes-Göran ()()
mot · GO02MJ914 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ914av , ()ÄlgjaktFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett regeringsinitiativ avseende avskaffandet avdubbelregistrering av licensområde för älgjakt.Motiv för mitt förslagDen så kallade dubbelregistreringen av licensområde förälgjakt orsakar besvärande konflikter mellanbefolkningsgrupper ovanför odlingsgränsen. Bakgrunden äratt medlem i sameby kan, med stöd av renbeteslagen, hävdasin rätt till jakt och fiske på all mark som tillhör samebynsbetesområde. Detta gäller såväl statlig som privat mark.Länsstyrelsen har att besluta om hur många älgar som fårfällas inom ett givet markområde. På den privata marken fårsåledes både samebyn och markägaren licens på ett antalälgar. Samma mark ingår på detta sätt i två licensområden.Marken blir dubbelregistrerad.Regeringen har givit länsstyrelserna i de tre nordligaste länen i uppdrag attredovisa arbetet med att minimera konflikterna i renskötselområdena mellanmarkägare och samer. Vidare har den rennäringspolitiska kommittén tilluppgift att undersöka vilka bestämmelser som behövs för att minimerakonflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare irenskötselområdet. Vad gäller dubbelregistreringen har inget förslagkommit som kan lösa den juridiska konflikt som dubbelregistreringen bottnari, vilket är djupt otillfredsställande.Det är därför av största vikt att regeringen snabbt tar initiativ i frågan såattpågående och kommande konflikter kan elimineras. Dubbelregistreringen ärolycklig och måste avskaffas. Detta med respekten för äganderätten i främstarummet, som rennäringens hävdvunna rättigheter iakttages.Möjligheten för staten att kompensera samebyarna för minskadejaktmöjligheter på privat mark bör användas.Stockholm den 27 september 2000Anders ()
mot · GO02MJ915 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ915av , ()Rovdjurscentrum vid Grönklitts BjörnparkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda förutsättningarna för en etablering av ett svensktrovdjurscentrum i anslutning till Grönklitts Björnpark i , norraDalarna.MotiveringEnligt , finns goda skälför att ett eller flera rovdjurscenta etableras i . Iutredningen anges särskilt med befintlig Björnpark somen lämplig etableringsplats.Orsa kommun ingår i det södra kärnområdet för vilda björnar i Sverige.Intresset för rovdjur har alltid varit stort, vilket är en av orsakerna till attEuropas största björnpark byggdes och öppnades . Huvudsyftet medparken är att sprida kunskap om björnen och att visa upp björnar och deövriga tre stora rovdjuren i deras naturliga miljö. Mellan 60 000 och 100 000personer har besökt parken sedan den öppnades och där tagit del avden information som erbjuds.Redan idag erbjuder anläggningen flera av de inslag som enligtrovdjursutredningen krävs av ett rovdjurscentrum, t ex samverkan medforskare, kontinuerligt återkommande rovdjursföredrag, kunskapsturer ivildmarken på temat rovdjur, avancerade guidningar både inom och utanförparken m m.Parken inrymmer redan de fyra stora rovdjuren och utgör tillsammans medett stort antal kringaktiviteter ett första steg mot ett rovdjurscentrum. Såsentsom kunde järvspår konstateras mindre än från Grönklitt.Vargforskning bedrivs väster om , lodjursforskning sydost om i finnmark har det Skandinaviska sitt centrum.Utöver de befintliga fyra rovdjuren i stora hägn finns också planer på attbygga voljärer för örn.Orsa Grönklitt har ett strategiskt läge i , i norra , pågränsen mellan kulturbygden och den stora vildmarken. Näst ochGöteborg är Siljansbygden det största turistområdet i . 5,5 miljonermänniskor kan nå området med max 7 timmars bilresa. Inget annat primärtrekreationsområde kan visa upp ett sådant upptagningsområde.Det Skandinaviska har sitt centrum i . I mer än femtonårs tid har en kvalificerad forskning pågått som väckt stor internationelluppmärksamhet och kraftigt bidragit till en ökad kunskap om björnen.Forskarnas metoder, kunnande och erfarenhet efterfrågas på flera håll ivärlden och studenter/doktorander från flera länder vistas i förfältstudier. I syfte att tillvarata dessa intressen har med stöd av kommun initierat ett internationelltsamverkansprojekt som är under uppbyggnad.Orsa Grönklitt är således redan till stora delar ett rovdjurscentrum men kangenom utbyggnader och utveckling bli det högkvalitativa Svenska Rovdjurs-centum som efterlyses.Stockholm den 4 oktober 2000Ulf ()
mot · GO02MJ916 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ916av , ()Jakten på sälFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att regeringen skyndsamt återkommer med enredovisning av hur jakten på säl skall bedrivas.Motiv till vårt förslagEn samlad bedömning av sälstammarnas storlek ger vidhanden att dessa vuxit till sig avsevärt de senastedecennierna. Uppfattningen delas av både Naturvårdsverketoch . Såväl i som i Bottenhavetobserveras numer mycket stora kullar. Orsakerna till dettastår att finna dels i det jaktförbud som råder, dels i denförbättrade livsmiljö som uppkommit när de tungagiftutsläppen från industri och jordbruk reducerats högstväsentligt.Ett nytt beteendemönster hos sälarna kan skönjas som en följd av detrådande jaktförbudet. , till skillnad från tidigare, känner sälarna ingethotfrån människan, utan tvärtom, betraktar de närheten till människan, fiskaren,som en garant för föda. Yrkesfiskarnas redskap har kommit att bli sälarnasfrämsta skafferi. Ur fiskarnas synpunkt innebär naturligtvis det stora flertaletsälar en kraftig störning av fisket. Fiskeredskapen skadas så svårt attmöjligheterna att försörja sig på yrkesfiske försvåras avsevärt.Utefter Bottenviken har skötfiske i generationer varit ett viktigt inslag iförsörjningen. har antalet yrkesfiskare reducerats kraftigt efterNorrlandskusten, och de få som finns kvar lever i en ständig kamp på en alltsvårare marknad. Den kampen försvåras dessutom på ett markant sätt av detstora antal sälar som uppträder i närheten av de naturliga fiskeplatserna, ochständigt skadar fångstredskapen med svåra ekonomiska effekter.I betänkande 1999/2000:MJU17 säger utskottets majoritet att man ser detkustnära fiskets stora svårigheter beroende på det stora sälbeståndet, som ettviktigt problem. Utskottet menar att regeringen bör ta ett övergripande ansvarför de ekonomiska förluster och andra olägenheter som fikerinäringenåsamkas på grund av sälbeståndets storlek. Någon form av jakt för att kommatillrätta med problemet förespråkas.För en långsiktigt hållbar balans i systemet erfordras också en jakt av säl.Boende efter värnar starkt om en balans i det ekologiskasystemet och är därför väl skickade att hantera en balanserad jakt. Kunskapenom antalet sälar och sälstammarnas tillväxt kan relativt väl dokumenteras ochdärmed ligga som grund för en reglerad avskjutning.Trots klara uppfattning i frågan, är regeringens handläggning såhär långt otillräcklig. För som går utan beslut i frågan förvärrassituationen för det kustnära fisket. Av den anledningen är det av största viktatt regeringen snabbt fattar beslut om jakt på säl som inte bara omfattarskyddsjakt utan som också kan hänföras till reglerad jakt.Stockholm den 28 september 2000Anders ()()
mot · GO02MJ917 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ917av , Hans (s)Fågeljakten i fjällenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att reglera fågeljakten i de svenska fjällen genomsamordning av jakttiden med , jaktguider för utländska jägare ocholika typer av jaktkort.MotiveringSmåviltsjakten i fjällen släpptes fri 1992. Det innebär att allasom har licens på jaktvapen nu kan jaga fritt i fjällen. IVästerbotten har jakten ökat . har ökningen varit hela45 %. Det skjuts som aldrig förr i fjällen.Nu ifrågasätts alltmer om personer som inte är bosatta i landet skall ägasamma rätt att utnyttja denna fjälljaktsreform. Jakttrycket är områdesvismycket hårt och andelen jägare som inte är bosatta i är stort. Det ärföreträdesvis jägare från och som söker sig till fjällen förripjakti en sådan omfattning att det kan riskera ripstammens överlevnad. Det kanäven nämnas att ripjakten i börjar först , medanjakten i börjar . En samordning mellan länder ärangelägen, eftersom jakten sker i samma fjällområde. De som inte är fast bosatta i ska inte utestängas från att utnyttjadenna jakträtt. Däremot måste deras jaktutövning ges en mer handfaststyrning, som även kommer att innebära en jakt med större kvalitet. Det finnsmånga olika möjligheter att styra jakten i denna riktning. Det kan exempelvisske genom arrangerad jakt tillsammans med en jaktguide eller tillsammansmed en jägare som är bosatt i landet.För att värna om faunan i fjällen är det också viktigt att styra jakten förjägare som bor i landet. Det kan exempelvis ske genom olika typer avjaktkort.Stockholm den 2 oktober 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02MJ918 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ918av , ()Vargar i /VärmlandFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antalet vargar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sprida vargstammen över hela landet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ersättning till drabbade djurägare.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om opinionsundersökningar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skydds- och licensjakt.MotiveringAntalet Vargar i landet bör inte överstiga 100. Vargstammenska spridas över hela landytan, alltså inga landsdelar ska varabefriade från vargstammen p.g.a. riksdagsbeslut. Staten skaersätta drabbade djurägare eller andra fullt ut för vargensskadegörelser. Lokala utredningar bör göras i vargtätaområden för att kunna avläsa lokalbefolkningens syn påvargstammens närvaro i området samt vargnärvaronspåverkan på övrig verksamhet som t.ex. näringsliv ochrekrytering av arbetskraft. Skydds- och licensjakt måstetillåtas och beslutsfattandet om vargstammen bör flyttas nerså nära de berörda som möjligt. Till alternativtpå kommunalt nivå.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()
mot · GO02MJ919 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ919av , ()Allmän jakt på skarvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att allmän jakt på skarv skall medges.Skarvproblemet breder utsigÅterigen har det hänt. En ny skärgårdsö har blivit heltödelagd och steril av skarvar. 5 000 skarvar har invaderatJungfruholmen i . Holmen tillhörfågelskyddsområdet inom ett naturreservat och står där nusom ett sterilt pinnlandskap utan någon som helst grönskakvar. Skarvarna tar inte hänsyn till att området ärnaturreservat. De tar inte hänsyn till något. Bit för bit ochundan för undan tillåts skarven breda ut sig, ödeläggaskärgårdsöar och utradera det kustnära fisket. Såväl i vårtland som i övriga har utbredningen av mellanskarvökat explosionsartat. I har ökningen varit störst iKalmar län, men den geografiska expansionen är nu stor äveni övriga delar av landet. Så kan det inte få fortsätta. Allmänjakt på mellanskarv bör införas.Det svenska beståndet av skarv uppgår nu till nära 30.000 häckande par.De beräknas konsumera fisk . Det europeiska beståndetuppskattas till storleksordningen 200.000 par. Ökningstakten i harvarit extremt snabb . Denna ökning av skarv i har lett tillett stort antal klagomål om att skarvarna gör skada på fiskbestånden, skaparandra olägenheter för fisket och förstör skogen på de öar där de häckar.Inom stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av devanligaste fågelarterna. Det är synnerligen svårförståeligt att allmän jakttidinte längre medges för en fågel som förekommer i mycket stora och ständigtökande antal. När bestämmelser, inom det jordnära område som jakt ochviltvård utgör, inte kan förstås och inte heller har någon verklighetsbakgrundär risken påtaglig att respekten för lagstiftningen på det jaktliga områdeturholkas. En allmän jakttid bör därför medges på skarv. Detta måste ansesfullt berättigat då fågeln aldrig varit talrikare än den är . Vad som ovananförts om allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()()
mot · GO02N1 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N1av , ()med anledning av skr. 1999/2000:120 redogörelse för företag med statligt ägandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt börsintroduktion av statligt ägda bolag.Fortsatt börsintroduktion av statligt ägdaföretagEnligt regeringens skrivelse är staten största företagsägare medöver 200 000 personer anställda inom 63 företag. En del av de statligaföretagen verkar inom konkurrensutsatta marknader där det finns företagmed andra ägandeformer. Andra av de statliga företagen verkar på enmonopolmarknad där det enda företaget inom området är just statligt ägt.Under senare år har flera företag sålts helt eller delvis med möjlighet försvenska folket och företag att köpa aktier. Exempel på företag är ochnu senast . Vad gäller äger staten fortfarande avaktierna.Regeringen skriver att de statligt ägda företagen står inför två storautmaningar som innebär både hot och möjligheter: avregleringar av tidigarereglerade marknader i och det nya IT-samhället. För att möta den iomvärlden pågående förändringen av marknader och företagsstrukturer är detnödvändigt att se över strukturen för de i statligt ägda företagen.Tidigare börsintroduktioner av statligt ägda företag har medfört såväleffektivare organisation som generellt positiva förändringar i berörda företag.Med anledning härav bör regeringen utarbeta en plan för börsintroduktionav samtliga statligt ägda företag. Bland de uppgifter planen skall innehållaingår bland annat företagsnamn, tidsplan samt andel av företaget sombörsintroduceras. Planen skall föreläggas för beslut.De företag som redan är börsintroducerade till viss del skall förberedas förbörsintroduktion av hela aktieportföljen. Ovan nämnda plan skall inkluderadessa företag.Av de 63 statligt ägda företagen verkar , eller 50 stycken, påfullt konkurrensutsatta marknader. De statligt ägda företagen med verksamhetinom den konkurrensutsatta marknaden bör prioriteras vid utförsäljningen.De företag i vilka staten äger delar av aktiekapitalet skall omfattas avutförsäljning så att staten ej innehar aktier i dessa företag.Stockholm den 19 september 2000Margareta ()
mot · GO02N203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N203av , ()ALMIFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utförsäljning av de regionala ALMI-bolagen.MotiveringI flera utredningar har svensk myndighetsstruktur belystsvad gäller verksamhet riktad mot småföretagens möjligheter.Genomgående slutsatser är:- öka regionernas möjlighet att själva ta ansvar för det offentligautvecklingskapitalet och för att välja vad pengarna skall användas till(regionala tillväxtavtal)- renodla rollerna så att myndighet är myndighet och aktör är aktör. Att somt ex och även sitta som myndighet och besluta om anslag,att genomföra besluten genom att driva projekt och att sedan självautvärdera är ineffektivt och inte kvalitetssäkert. /pekar på vinsterna med en väl utvecklad beställar- ochutförarstruktur- den nya ekonomin ställer nya krav på näringslivet, vilket i sig kräver ettnytt, flexiblare nätverksbaserat genomförande av åtgärder avsmåföretagarpolitisk karaktär. Att bygga koncerner à la är intelängre kostnadseffektivt i där kompetens och kunskap har en oerhörtsnabb halveringstidALMI-strukturen är på gång att förändras i och med att enny myndighet för företagsutveckling etableras. Läser manordentligt om syftet med och ALMI-bolagen så skadessa ta hand om tjänster och sådant stöd till små ochmedelstora företag som marknaden inte själv klarar av atterbjuda. När marknaden klarar detta själv blir ALMI-bolagen överflödiga.I många regioner har "marknaden" etablerat s k IUC, industriellautvecklingscentrum. Dessa har växt underifrån utifrån ett behov hosnäringslivet, behov som således inte kunnat tillfredsställas av ALMI.När försvinner in i en ny myndighet och upphör attvara "moderbolagsälja ut" de regionala ALMI-bolagen. Staten äger via av aktierna i de regionalaALMI-bolagen, övriga ägs av landstingen. Statens borde erbjudasregionens näringsliv. Ett sådant tillvägagångssätt skulle leda till att ALMI-bolaget kommer att finnas kvar och förmodligen bli starkare i deregioner där näringslivet anser att ALMI-bolaget har ett reellt värde och ärvärt att driva vidare. I de regioner där näringslivet redan har etablerat andrakanaler, t ex IUC-bolag, kommer ALMI-bolaget att likvideras. Statensuppdrag bör sedan utföras av den aktör som vunnit näringslivets förtroende.Stockholm den 21 september 2000Maria ()
mot · GO02N204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N204av , ()Det fortsatta arbetet med tillväxt- avtalenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avreglera användningen av tillväxtkapitalet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av klara direktiv från central myndighet, dvs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta genomförandedelegation för RTA.MotiveringÅr 1998 inbjöd regeringen svenska regioner att utarbetaregionala tillväxtavtal (RTA). Tillväxtavtalen syftar tilleffektivare samordning mellan politikområden som främjartillväxt och sysselsättning. påbörjadelänen diskussioner och förhandlingar om finansiering avåtgärdsprogrammen. överlämnades 21regionala avtal till regeringen och därefter påbörjadesgenomförandet i alla län.Ett konsortium bestående av Nordregio, () och Ledningskonsulterna fick i uppdrag avNäringsdepartementet att genomföra en processtudie av förhandlingarna i sjulän samt även studera den centrala nivån för att ge uppslag till en bättreorganisering inför kommande års avtal.I rapporten (Nordregio WP 2000:6) framkommer en förödande kritik påolika områden:- Regeringens riktlinjer till länen förändrades från att från början ha varitöppna erbjudanden, men i kompletterande riktlinjer uttalades attregelverket på alla områden skulle gälla. Stark kritik har bl a riktats frånlänen kring arbetsmarknadsmedlen.- Tillväxtkapitalet var till stor del redan bundet i existerande verksamhet ochanvändningen omgärdad av regleverk. Inga större omfördelningar avresurser har skett.- Mer stimulans behövs om det tidskrävande arbetet med tillväxtavtal skallhålla i sig fortsättningsvis.- RTA-arbetet har till största delen drivits av offentliga aktörer och genomtjänstemännens arbete. Näringslivets medverkan är marginell.- Det finns en utbredd uppfattning inom att det frånbörjan saknades en långsiktig övergripande strategi för RTA. Idénlanserades utan att dess konsekvenser hunnit analyseras.- Flera fackdepartement har haft svårt att hinna med att prioritera RTA-arbetet.- kritiseras för ledningen av RTA. Man har gettmotstridiga uppgifter till länen. Man borde inte själv ha svarat förgenomförandet utan överlåtit det till en speciell delegation. Regeringensroll är att föreslå en strategi, inte att vara verkställande instans.Om tillväxtavtalen ska tjäna som ett gott instrument i detfortsatta arbetet i regionerna måste den lokala inflytandetöka. ser olika ut i olika regioner. Ska tillväxtavtalenfortsatt få legitimitet och uppbåda intresse och engagemangutanför tjänstemannakåren, så måste man på regional basisfå pröva alternativa verksamheter och få använda tillgängligtkapital på ett friare sätt. Ett exempel på detta ärarbetsmarknadspolitiska medel som bör kunna användas merexperimentellt utifrån regionala förutsättningar. Strategi ochledning måste analyseras och få en annan lösning då denhittillsvarande varit helt undermålig enligtutvärderingsrapporten. Departementen bör ej stå för genom-förandeprocessen då kompetensen uppenbarligen brister.Stockholm den 21 september 2000Maria ()