mot · GN02Ub25 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub25av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringInnehåll1 SammanfattningSverige måste sätta kunskapsutvecklingen i centrum. Ny kunskap läggergrunden för välstånd och kulturell utveckling. Att sätta kunskapsut-vecklingen i fokus för de politiska besluten kräver ett brett ochlångsiktigt perspektiv. Det krävs tydligt ledarskap för att lyckas skapa detkunskapsklimat behöver.En kunskapsmiljö i världsklass måste byggas nedifrån. Kunskapsut-vecklingen börjar tidigt och slutar aldrig. Brister i får följd-verkningar i alla andra led. Som bakgrund till våraförslag i fråga om forskningsfinansiering redovisar vi först en översiktligstrategi i syfte att reformera ungdomsskolan och den högre utbildningen.I motionen krävs en omfattande reformering av den grundläggande ochhögre utbildningen för att säkra en hög kvalitet.I motionen understryks också att en god kunskapsmiljö inte kan skapas avutbildnings- och forskningsinsatser enbart. Härtill krävs bl.a. skatte-, löne-,arbetsmarknads- och boendevillkor som uppmuntrar kreativitet ochskapande.Den strategin kan sammanfattas i fyra utmaningar: För det första, måsteSverige utveckla en grundläggande utbildning av högsta kvalitet. För detandra, måste den högre utbildningen och forskningen erbjudas i varieradeformer. För det tredje, måste utbildningen och forskningen anpassas till ochutnyttja informationsteknologin. För det fjärde, kräver den mest avanceradekunskapsutvecklingen samlade insatser.I syfte att stärka den mest avancerade forskningen i föreslår viföljande:- Inrätta ett "institut" för hälsa och medicin - ett svenskt "NationalInstitute of Health". Den biomedicinska forskningen i håller höginternationell klass. För att kunna kraftsamla och optimalt tillvarata denpotential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård,beteendevetenskap, social omsorg och arbetsmiljö samt informations-teknologi föreslår vi inrättande av en svensk motsvarighet till det ameri-kanska "". Detta blir en stark forsknings-finansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektrat. "Institutet" skall ha möjlighet att etablera särskilda institutioner föravancerad forskning. Vi är beredda att till denna nya organisation anslåsubstantiella resurser.- Inrätta ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknik. Målet är entydlig kraftsamling av forskning inom naturvetenskap, teknik ochinformationsteknologi. Den naturvetenskapliga grundforskningen utgörbasen för mycket av annan forskning.- Inrätta ett vetenskapsråd för humaniora och samhällsvetenskap.Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap blir allt viktigare ju mermångkulturellt och heterogent det svenska samhället blir. Det behövs entydlig förstärkning av denna forskning.- Inför ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä och livsmedel. Det ärangeläget att tillvarata den samlade kunskap som finns inom jord- ochskogsbruk och att utveckla forskningen. En väg att åstadkomma detta är attskapa ett starkt forskningsråd med ansvar för en större del avförädlingskedjan.- Inrätta en myndighet för teknisk och industrirelaterad forskning. skall ha ett brett ansvar för forskning av mer tillämpat slag. Detbör övervägas om det inte vore lämpligt att ge denna myndighet ansvaretför den statliga finansieringen av de s.k. industriinstituten.Något sammanhållet vetenskapsråd behövs inte med våra förslag.2 En miljö av kunskap2.1 InledningNär nu tar steget in i den nya ekonomin ställskunskapsbildningen i centrum. Utvecklingskraften och människorsdjupare förståelse av sin tid beror på hur väl nationer och folk förmår attta tillvara enskildas lust att lära mera.Den snabba globaliseringen ställer alla länder inför betydande utmaningar.Sverige måste klara denna öppna och snabba internationella konkurrens.Företag, individer, varor, tjänster och kapital rör sig snabbt och fritt övernationsgränserna. Denna utveckling är särskilt tydlig inom den växande IT-och telekomsektorn.Sverige är världsledande inom mobil kommunikation och har underefterkrigstiden varit mycket framgångsrikt inom den medicinska forsk-ningen. Dessa framgångsområden är emellertid också områden som snabbtutmanas av andra. Historiska segrar har liten varaktighet om de inte vårdasväl.Den övergripande kunskapsmiljön är av strategiskt avgörande betydelse.De som är öppna mot omvärlden och verkar för inflöden av kunniga indi-vider, idéer, kapital, teknik och investeringar kommer att bli merframgångsrika än andra.Utbildnings- och forskningssystemen är en viktig del av kunskapsmiljönmen ändå inte tillräcklig för att ensamma kunna främja framgång. Olikadelar i den övergripande kunskapsmiljön är ömsesidigt beroende av var-andra. Företags- och individklimatet, skatterna, lönebildningen ocharbetsmarknadens funktionssätt är alla delar av den övergripande kunskaps-miljön. Villkor i någon av dessa delar, som av enskilda individer, forskare,företagsledare eller företag inte uppfattas som internationellt konkurrens-kraftiga, kan aldrig fullt ut kompenseras av de övriga delarna i kunskaps-miljön.Flera trender i den internationella utvecklingen är tydliga.En första trend handlar om kunskapsutvecklingens större mångfald ochkontinuerliga karaktär. Alla lär alltid och från många fler källor än . Detunderstryker betydelsen av lärande genom hela livet, men också av en skolasom lägger den nödvändiga grunden för att inspireras av och ta till sig nykunskap.En andra trend är de vidare effekterna av den nya ekonomin. Den nyaekonomin är global till sin karaktär. Den bygger på ett fritt flöde av tankar,idéer och personer. Den är sammanlänkad i nätverk. Människors rörlighetgäller i hög grad forskningen och ställer nya krav på varje nations utbild-ningsstrukturer. En global utbildningsmarknad växer snabbt fram. Länder iframkant strävar efter att attrahera utländska studenter till sina inhemskauniversitet och skapar goda förutsättningar i världsklass.En tredje trend är avancerade kunskapscentras betydelse för forskningenoch utvecklingen. Trots teknikens möjligheter att minska avståndensbetydelse sker en frivillig koncentration - klusterbildning - av högutbildadeinvesterare, företagare, entreprenörer och forskare till vissa platser somupplevs som mest attraktiva ur såväl arbets- som livskvalitetsperspektiv. Istörre kluster inriktade på IT och bioteknik framstår vikten av närhet tillhögkvalitativa universitet som den kanske enskilt viktigaste framgångs-faktorn. Detta gäller exempelvis områden som , ,, och Triangle i North Carolina.En fjärde trend är den snabba expansionen av digital distansutbildningsom inom kommer att nå många miljoner människor, människorsom annars inte hade haft varken tid, råd eller tillgång till en konventionellutbildningsplats. Möjligheterna till individuell utbildning förstärks därmed.2.2 En värld av nya möjligheterDen nya ekonomin och det som följer i spåren av denna påverkarvillkoren under vilka alla moderna länder har att konkurrera. Det skaparnya utmaningar och framförallt nya möjligheter. I länder som därdet finns mycket kunskap och erfarenheter samlat blir det allt viktigareatt vårda och utveckla den investering som detta utgör.Det pågående teknikskiftet med utvecklingen av snabbare och effektivareinformations-teknologi antyder ett historiskt skifte som kommer att fålångtgående konsekvenser för hela vårt samhälle, och då inte minstutbildningsväsendet. Det gäller inte minst därför att teknikskiftet handlar omdet kanske mest centrala av alla delar i samhället - förmedling och tillgångtill viktig information.Informationsteknologin möjliggör att all tillgänglig kunskap blir nåbar föralla elever, studenter och forskare. I planeras ett virtuelltuniversitet där en mängd brittiska universitet skall ingå, bl.a. ochCambridge. Ett omfattande utbud av grund- och vidareutbildningar kommeratt erbjudas. Svenska studenters möjligheter att ta examen på de främstavärldsuniversiteten ökar därmed avsevärt.Den digitala distansutbildningen kommer att förstärka möjligheterna tillindividuell utbildning efter vars och ens behov, intresse och bakgrund.Utbildning av traditionell svensk modell, inriktad på enhetlighet snarare änmångfald, kommer gradvis att få minskad betydelse, oavsett politiska beslut.Denna utveckling har bara startat och kommer att accelerera vart efterkvalitet och pedagogik inom den virtuella utbildningen förbättras ochförfinas.I en öppen värld, där utländska studenter söker sig till svenska lärosätenoch svenska studenter läser vid utländska toppuniversitet, bryts den gamlanationalstatens strukturer sönder.Sverige lever i viss utsträckning på tid som redan är intecknad ochbelånad. Våra mest framgångsrika industrier har sina rötter i det förrateknologiskiftet mellan 1800-tal och 1900-tal. position somvärldsledande inom mobil kommunikation kan snabbt vara ett nostalgisktminne om inte strukturen inom den övergripande kunskapsmiljön görsinternationellt konkurrenskraftig. Detta avser inte minst förutsättningarna attlocka de allra duktigaste individerna till och vår förmåga att lyckashålla våra duktigaste entreprenörer kvar i landet.Sverige står inför ett avgörande vägval. Politiken måste nu mednödvändighet inriktas mot att skapa bästa möjliga förutsättningar för ekono-misk tillväxt, personlig växt, ökat företagande och utvecklande av nykunskap som i sin tur genererar ökat välstånd.2.3 Kunskapsutveckling i centrumSverige måste sätta kunskapsutvecklingen i centrum. Det är ny kunskapsom lägger grunden för ökad ekonomisk tillväxt och välstånd. Det ärockså kunskap som främjar kulturell utveckling. Fokus skall ligga påkunskapsutvecklingens personliga karaktär.Ingen människa skapas lik den andra. Människors olikheter främjardynamik och utveckling. Människans väg till kunskap är också unik. Vi läross olika saker, olika fort och olika mycket. Alla individer har olikaintressen, ambitioner och bakgrund. Alla människors förutsättningar, behovoch ambitioner är därmed olika.Att erhålla ny kunskap kräver personligt engagemang, intresse ochmotivation. Det innebär att positiva drivkrafter för lärande är lika viktiga, ominte viktigare, än hur utbildningsväsendet är organiserat. Att sätta fokus påkunskapsutvecklingen medför således stora behov att se över struktur ochutformning av bl.a. skatter och löner.Det kräver bl.a. obekväma ställningstaganden från den samlade fack-föreningsrörelsen. Det är nödvändigt att förändra strukturen på löne-bildningen i syfte att utbildning och kunskap skall löna sig också iekonomiska termer. Det politiska systemet måste i sin tur kunna leverera ettskattesystem som uppmuntrar hårt arbete baserat på gedigen kunskap ochkunnande.Kunskapsutvecklingen måste ske i ett brett och långsiktigt perspektiv. Detkrävs ett kunskapsklimat som främjar nya infallsvinklar på problem ochmöjligheter. måste kopplas samman bättre med omvärlden ochanvända sina nya medborgares kunnande på ett bättre sätt.I framtiden kommer kunskapsutvecklingens framåtskridande inomhumaniora och samhällsvetenskap få ökad betydelse, vid sidan avnaturvetenskap och teknik. Humaniora och samhällsvetenskaperna vidgar vårförståelse och förankring. Det blir ännu tydligare när våra samhällen blir mermångkulturella. Människor med olika erfarenhet, bakgrund och kulturellaföreställningar vidgar vår syn på kunskap, utbildning och forskning bortomdet som är strikt tillväxtorienterat.En bred kunskapsutveckling kräver internationellt samarbete. För att blidelaktigt i detta måste utveckla unika kunskapsmiljöer för det allramest avancerade kunnandet och vetandet. Unika kunskapsmiljöer är avbetydelse också för att skall kunna attrahera utländska och svenskainvesteringar och företagsetableringar. Spetskunnande innebär också attSveriges möjligheter att hitta internationella allianser ökar.Sveriges kunskapsambitioner måste vara höga och långsiktiga. Den endarimliga slutsatsen blir att om skall kunna hävda sig väl i tävlangentemot andra länder måste vi sträva efter att skapa förutsättningar för våraskolor, universitet och forskning att vara i nivå med världens allra främstanationer.Långsiktighet är nödvändig om en tillräcklig kunskapsutveckling skallkunna uppnås. Lärande är så mycket mer än att gå i ochsedan i gymnasieskolan för att sedan möjligen studera ettantal år vid någon högskola eller universitet. Lärande är en långsiktig ochkontinuerlig process med den enskilde individen i centrum. Detta måsteåterspeglas i vårt sätt att organisera svenskt utbildningsväsende.2.4 Kritik av propositionenRegeringens proposition "Forskning för framtiden - en ny organisationför forskningsfinansiering" anges skola skapa bättre förutsättningar förden avancerade kunskapsutvecklingen. Den ger emellertid ett närmastbyråkratiskt intryck. Regeringen förefaller inte ha tänkt igenom hur detnya kunskapslandskapet ser ut. Propositionen är ettorganisationsschema, snarare än en injektion för mer kunnande.Syftet med propositionen sägs vara att skapa en ny organisation förforskningsfinansiering som gör det möjligt att kraftsamla inom viktigavetenskapliga områden. Regeringens strategi och planering är emellertidfelvänd. Utan förankring i en samlad övergripande kunskapsstrategi väljerregeringen att först lägga fast en organisation som sedan eventuella strategieroch resurser får ta som given utgångspunkt. Den bakvända ordningenförsvårar också bedömningen av den föreslagna arbetsfördelningen m.m.mellan de olika myndigheterna.Regeringen anser att det framtida systemet för statlig forsknings-finansiering måste svara mot krav som hög kvalitet, flexibilitet ochkraftsamling. Det är utmärkt. Vi är dock inte övertygade om att regeringensförslag lever upp till denna övergripande ambition.Regeringens förslag att inrätta ett övergripande vetenskapsråd är enligt vårmening uttryck för en felsyn. Föreställningen att ett vetenskapsråd kanutfärda kloka riktlinjer för underställda ämnesråds medelsfördelningövertygar inte. Rådet synes innebära risk för onödigt dubbelarbete.Ett centralt "överråd" blir dessutom lätt ett offer för godtycke, politiskapåtryckningar eller dagsdebattens sländor och kortsiktigheter. Ansvars-fördelningen mellan och ämnesråden verkar dessutom oklar,vilket för övrigt också påpekas av ett antal remissinstanser.Regeringens uttalade ambition att sammanföra ansvaret från rader av olikainstanser till ett begränsat antal organ skulle ha kunnat utvecklas utanöverbyggnad. Härutöver är vi inte övertygade om att regeringens indelningav råden är ändamålsenlig.Förslagen att inrätta ett forskningsråd för sociala frågor och arbetslivrespektive ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering ärexempel på hur ovidkommande hänsyn fått ersätta insikten om hur starkforskning skall kunna främjas. Vi delar regeringens bedömning att dessafrågor är i behov av en bättre samordning, men regeringens förslag tar intetillräcklig hänsyn till forskningens utveckling. Vi menar vidare att miljön ären så viktig och central fråga att den hör hemma inom många forsknings-områden. Det är feltänkt att låsa fast miljöfrågorna i ett och sammaforskningsråd.Härtill kommer att regeringen synes ha glömt att jord- och skogsbruk är enav de viktigaste näringarna, med stora krav på kunskapsutveckling också iförädlingsleden.Regeringens förslag att inrätta en ny myndighet för forskning ochutveckling är rätt tänkt, men myndighetens uppgifter är oklara och oprecisa,sannolikt också onödigt smala. Det som framförallt saknas i beskrivningenav den nya ansvarsområden är en tydlig inriktning motatt stödja spetsforskning och att göra kvalificerade kvalitativa bedömningarav möjligheter som är knutna till aktuella projekt- och programstöd.Dålig granskning av projektkvaliteten har ofta skadat den s.k.sektorsforskningens anseende i "forskarsamhället" och medfört mindrelyckade slutresultat. Det behövs en kvalificerad kompetens inom den nyaFoU-myndigheten. Tyvärr verkar inte sådana frågeställningar varaprioriterade i regeringens förslag.3 Fakta ställer krav på förändring3.1 Brister i skolanSkall kunna bli en kunskapsnation värd namnet måste det byggasnedifrån. Kunskapsutvecklingen börjar tidigt och slutar aldrig.För att sätta in våra förslag i fråga om forskningen i ett riktigt perspektivvill vi först redovisa våra krav på förändringar i de delar av utbildnings-systemet som utgör forskningens bas. Vår utgångspunkt är lärandet som enpersonlig process för den enskildes och hela samhällets framgång.Forskning av hög kvalitet kräver goda resultat i hela utbildningskedjan.Brister i och gymnasieskolan får följdverkningar i alla led.Utvecklingen mot ett alltmer kunskapsinriktat samhälle ställer stora krav påförändringar också i ungdomsskolan.Det senaste året har många rapporter visat på skolans brister. Nästan 1 av 4elever uppnår inte betyget Godkänd i ett eller flera ämnen. Ungefär 5 000elever lämnar utan att kunna läsa, skriva och räkna. 1 av20 elever i årskurs 8 läser sämre än genomsnittseleven i årskurs 3. Ungefär100 000 elever mår av olika skäl dåligt i , främst p.g.a.mobbning och otrygghet. I stadsdelen i lämnar 6 av 10elever utan att ha uppnått betyget Godkänd i ett eller fleraämnen.Problemen i fortsätter upp i gymnasieskolan. Avhoppen ökaroch endast 8 av 10 elever fullföljer sina gymnasiestudier . Andelenelever som uppnår allmän högskolebehörighet av dem som fullföljerstudierna uppgår till . Det innebär att bara drygt 6 av 10 eleveruppnår allmän behörighet till högskolan.9 000 elever uppnår inte behörighet till ett nationellt program i gymnasie-skolan. 1 av 10 elever är därmed utestängda från gymnasieskolans nationellaprogram. 1 av 6 elever uppnår inte betyget Godkänd i svenska 2. Det betyderatt 1 av 6 elever med invandrarbakgrund utestängs från gymnasieskolansnationella program. Fler än 4 av 10 gymnasieelever med invandrarbakgrundhoppar dessutom av sina gymnasiestudier.En skola med sådana brister gör att själva basen för kunskapssamhälletvittrar sönder. En sammanhängande kunskapsstrategi måste ta sin början i enmålmedveten reformering av skolan.3.2 Brist på hög- och yrkesutbildade individerSverige lider också akut brist på högutbildade unga akademiker. visar att befinner sig på plats 21 av 25 när det gällerantal personer med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna 25-34 år.Sverige avviker därmed markant från det internationella mönstret att deyngre är mer välutbildade än de äldre.Sverige ligger på plats 15 av 21 i fråga om antalet yngre personer mellan25 och med minst treårig naturvetenskaplig eller teknisk högskole-examen. När det gäller andelen naturvetare och tekniker av samtligaexaminerade befinner sig på plats 9 av 20.Statistiska centralbyrån (SCB) förutser en betydande brist på såväl civil-som högskoleingenjörer. Detta gäller även om den totala sysselsättningenligger kvar på nuvarande nivå. Den kraftiga expansionen av IT-sektornberäknas leda till en betydande brist på systemvetare under den kommandefemårsperioden.Att jämföra situation med belyser de svenska problemen.I är i inskrivna i högskolan.Motsvarande siffra i är . utbildar 7 000 civil- ochhögskoleingenjörer . Motsvarande siffra i är strax under 5 000.Finland utbildar fler ingenjörer inom en hälften så storbefolkning.Ett särskilt allvarligt problem är ungdomars minskade intresse förteknikstudier. SCB visar att av de gymnasieungdomar som planerar att läsavidare vill fler läsa ekonomi och färre teknik. Av de kvinnor som läser på detnaturvetenskapliga programmet ville en tredjedel /95 börja läsateknik på universitet eller högskola. Motsvarande siffra vårterminen år 2000är 1 av 10.3.3 Brist på utbildad arbetskraft inom IT och telekomBristen på utbildad arbetskraft inom IT och telekom är särskiltpåtaglig - och kostsam. I beräknas kostnaden härför till , enligt en undersökningfrån Datamonitor. Undersökningen visar att det kommer att saknasungefär 1,7 miljoner IT-utbildade individer om nuvarandeutveckling håller i sig i den europeiska ekonomin. råder enbrist på 1,2 miljoner IT-kunniga i arbetskraften. Detta beräknas redan hakostat i uteblivna skatter och intäkter för företagen.Ett antal stora företag inom IT och telekom, exempelvis Microsoft, IBMoch , har satt press på centrala EU-myndigheter för att försöka kommatillrätta med problemen. Företagen kräver, förutom betydligt störresatsningar på IT-utbildning, även en skattereform för att sätta fart påutvecklingen.3.4 Färre yngre och färre examinerade inom högre utbildningAndelen sökande till högre utbildning under minskade med 3procent under föregående år. I åldersgrupperna under var det endast21-åringarna som ökade sin andel. I åldrarna ökadesamtliga ålderskategorier sin andel. I gruppen ökadeantalet sökande med 22 procent.Direktövergångarna från gymnasium till högre utbildning är påtagligt få.Den genomsnittliga studenten är när hon eller han antas tillgrundutbildning vid någon högskola eller universitet. varungefär av alla nya sökande eller äldre. Mer än var fjärdestudent är eller äldre. visar fakta att av allasökande fick erbjudande om en högskoleplats.Motsvarande siffra 1998 var drygt 40 procent.Inom gruppen studenter som påbörjade sin grundutbildning under läsåren1987/88-1995/96 var andelen examinerade i början avtidsperioden. Andelen har därefter stadigt minskat till examineradeför högskolenybörjarna /96. Detta beror enligt SCB delvis påförlängda utbildningar, men inte enbart. Examensfrekvensen har minskatunder . En förklaring till detta är att en stor andel av de nyastudenterna läser kurser i stället för linjer/program.Av de studenter som påbörjade sin högskoleutbildning under slutet av1980-talet fram till och med hade drygt 50 procentexaminerats . Examensfrekvensen är högre blandkvinnor än bland män.Bristerna i den högre utbildningen är inte begränsade till blott och bart enbrist på utbildningsplatser i ett enhetligt högskolesystem. Mångsidigakunskapsbehov kan inte mötas med ensidiga insatser.3.5 Begynnande problem med rekrytering av forskarstuderandeBristerna i den högre utbildningen får sin direkta fortsättning inomforskningen. Antalet nyantagna forskarstuderande har visserligen ökatunder , men ökningstakten har avtagit . Läsåret1997/98 antogs 3 703 forskarstuderande, vilket var en ökning på 4procent jämfört med året innan. Ökningen berodde dock till allra störstadelen på att antalet nyantagna på medicinsk fakultet ökade med 25procent. Däremot minskade antalet nyantagna vid de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna med 20 respektive 14 procent.En jämförelse mellan budgetåren 1997 och 1998 ger en kompletterandeoch ännu allvarligare bild. minskade antalet antagnaforskarstuderande från 3 790 till 3 537 eller med 7 procent.Budgetsiffrorna redovisar vilka som faktiskt påbörjat forskarstudier ochblivit registrerade som forskarstuderande. I dessa antagningssiffror syns de nya antagningsreglernas konsekvenser påbörjade färre doktorander forskarutbildning påhumanistisk fakultet än . Motsvarande siffror för samhälls-vetenskaplig respektive teknisk fakultet är en minskning med 22 respektive 5procent. Lärosätena anger, enligt , att de främsta skälen tillminskningarna är de skärpta kraven på ökad genomströmning respektivekrav på garanterad försörjning för doktoranderna.3.6 Forskningens omfattningDen svenska forskningen och utvecklingen (FoU) uppgick till 3,85procent av bruttonationalprodukten (BNP) 1997. Den är högst av allaOECD-länder. Den gradvisa relativa ökningen av desvenska satsningarna förstärks av en svag BNP-utveckling undertidsperioden. I absoluta tal utgör FoU-insatserna i ungefär 1procent av de samlade satsningarna i världen.De totala satsningarna på FoU uppgick till ungefär 67 miljarderkronor. Näringslivssektorn svarade för av de samlade utgifterna,högskolesektorn för och övrig offentlig sektor och den privataicke-vinstdrivande sektorn för resterande delar.