mot · GO02K367 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K367av , ()LedamotsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att huvuddelen av de framgent ökande resurserna somavsatts för ledamotsstöd skall användas i respektive ledamots valkrets förkontakter och relationer med respektive parti, medborgare, föreningsliv,myndigheter och näringsliv samt att med utgångspunkt iDemokratiutredningens rapporter och slutsatser överväger behovet avökat stöd lokalt och regionalt för utökade medborgarkontakter.MotiveringDemokratin är enligt många i kris. Minskat valdeltagande,färre medlemmar i de politiska partierna och en ökad misstromot politiker är några av tecknen som går att urskilja.Samtidigt finns det ett stort samhälleligt intresse hos våramedborgare. De vill vara delaktiga, de vill på verka och ärbåde kunniga och engagerade. De politiska partierna gör ettstort och viktigt arbete för att mobilisera och organiseramedborgare politiskt - ändå tycks det inte räcka till.1998 infördes ett personvalsinslag i valet till . Detta ledde till att medborgarna inte bara var passiva mottagare av depolitiska partiernas rangordning av kandidater på valsedlarna, utan nu ocksåaktivt hade en möjlighet att vara delaktig i valet av "sin företrädare". Genomatt välja bland de kandidater som de politiska partierna funnit lämpliga attrepresentera dem gavs nu medborgarna en möjlighet att också ha ettengagemang som sträckte sig ytterligare ett steg.Det är angeläget att det finns en legitimitet och förankring förriksdagsledamöterna både hos deras respektive partier och hos de medborgarede representerar. Personvalsinslaget är därför ett viktigt steg i rätt riktning.Erfarenheterna under de år som gått hos flera av de riksdagsledamöter somvia personvalsinslaget blivit valda är att banden mellan medborgare ochförtroendevald stärks. Distansen minskar och kraven på den förtroendevaldeökar.Krav på tillgänglighet, engagemang, lyhördhet, en återkoppling motutställda löften är några av de förväntningar som är tydliga. suddasdistansen mellan förtroendevald och medborgare ut på ett mycket positivt vis.Har man lagt en röst på någon finns inget skäl till blyghet eller distans utantvärtom. På detta sätt vitaliseras vardagsdemokratin och indirekt också detpartipolitiska arbetet. Genom detta byggs förtroendet för demokratin ochdemokratiskt valda företrädare upp igen.Men förändringarna har ställt kravet på tillgänglighet på sin spets. Hur kanman på ett rimligt sätt representera en valkrets med exempelvis 8 kommuner?Det förväntas och är självklart att man skall upprätthålla kontakter med detlokala partiorganisationen, följa den lokala debatten i media, att skötaorganisation av besök på föreningar, myndigheter och näringsliv ochsamtidigt driva ett offensivt förändringsarbete i riksdag och partiorganisation.Till sitt förfogande har riksdagsledamöter en till i sinvalkrets och marginella resurser lokalt och fler dagar och resursercentralt i . Resultatet blir en besvärlig balansgång för deförtroendevalda.Personvalsinslaget i det kommande valet kommer att få än störregenomslag. Och för riksdagsledamöterna (oavsett om man är vald viapersonvalsinslaget eller ej) så ställs allt större och större krav. Förändringarkrävs för att man skall kunna svara upp mot medborgarnas rimliga ochrättmätiga förväntningar och bidra till att förtroendet för demokratinåtebyggs. Därför bör det nu stegvis ökande ledamotsstödet ses över så atthuvuddelen av resurserna hamnar i respektive ledamots valkrets.På detta sätt kan strukturer byggas upp för att ha en lokal medarbetare somkan bistå i kommunikation med medborgare, parti, föreningsliv ochnäringsliv. På detta sätt har också ledamoten ständigt öron och ögon ivalkretsen som följer den lokala debatten och kan på detta sätt bättre delta idensamma.Stockholm den 5 oktober 2000Kent ()