mot · GO02N262 · 2000-10-05 00:00:00 — Prisskillnadenuppkommer när överföringsledningarna mellan länderna ärfullt utnyttjade, vilket har varit fallet dåNorge exporterat kraft eftersom de svenska kraftbolagenavsiktligt minskat sin produktion då de ansett att prisernavarit för låga. Under handeln på spotmarknaden bjuds allaproducenters priser ut timme för timme och då skapas ettpriskryss, som kallas systempris. Det är det pris somfinansiellt kan prissäkras hos Nordpol. När systempriset ärsatt går man tillbaka till varje område och upprepar sammaprocedur. Visar det sig att det på grund av flaskhalseffekterinte går att överföra den mängd som behövs för samma prisblir det ett högre priskryss i , vilket då blir detsvenska områdespriset. Elhandelsföretagen har prissäkrat sigmot systempris och får köpa till Sverigepris.Om inte detta problem löses kommer inte aktörerna att kunna användanuvarande finansiella marknad och en konsekvens blir att små och medelstoraelhandelsföretag får svårt att behålla konkurrenskraften. Kvar blir ett fåtalföretag som tillsammans kontrollerar den svenska produktionen ochförsäljningen med oligopolprissättning som följd.Lösningen till problemet är att utöka överföringskapaciteten mellan pris-områdena, särskilt mellan och . Det kommer att ta tid och kostastora pengar. En metod att komma till rätta med problemet är att det införs ettsystem med motköp så att ett gemensamt pris införs på den nordiskaelmarknaden. kan åläggas att administrera detta i . Idagsläget har betydande inkomster av prisskillnaden. falskhalsintäkter uppgick till under det förstahalvåret.Kristdemokraterna anser att staten bör tillse att överföringskapacitetenmellan de nordiska länderna ökar så att flaskhalsproblemen elimineras. Påkort sikt bör initiativ tas till att den s.k. motköpsprincipen införs.BudgetpropositionenI budgetpropositionen redovisas de åtgärder som ingår i 1997års energipolitiska program. Energin skall användas såeffektivt som möjligt med hänsyn tagen till allaresurstillgångar. Bortfallet av el till följd av avställningen avBarsebäcksverket skall kompenseras genom effektivareenergianvändning, elhushållning, konvertering från el samttillförsel av el från andra energikällor.Som tidigare konstaterats har flera av de beslutade åtgärderna i detenergipolitiska programmet inte nått utsatt mål. Det gäller till exempelövergången från direktverkande el till annan uppvärmning och försöken attminska energibehovet när det är som högst. Regeringen fortsätter nu attkorrigera delprogram och anslår en stor del av de bidragsbelopp som tidigareskjutits framåt i tiden. Bidrag för minskad elanvändning återinförs ochgenom omfördelning av anslag ökar stödet till vindkraft med 40 miljoner.EnergiskatternaEnergiskatterna behandlas i annat utgiftsområde mengenerellt kan konstateras att skattelagstiftningen måsteutformas så att det blir mer fördelaktigt att öka produktionenav energi baserad på miljövänliga bränslen. Genom attanvända morot istället för piska, dvs någon form avbonussystem eller andra skatteåtgärder kan sparåtgärder ochden inhemska förnybara energiproduktionen utvecklasytterligare.Åtgärder för effektivareenergianvändningI propositionen skriver regeringen att det är svårt att bedömaresultaten av åtgärder i syfte att effektiviseraenergianvändningen. Ändå föreslås en ökning av anslagetmed . Exakt hur medlen skall användasframgår inte. En arbetsgrupp skall tillsättas för att anpassaåtgärderna till såväl utvecklingen på marknaden som till deninternationella utvecklingen.Kristdemokraterna finner det osannolikt att hela anslaget på 119 miljonerkan nyttjas på ett effektivt och verkningsfullt sätt, varför vi föreslår attanslaget minskas med 25 miljoner kronor.EnergisparåtgärderEnergihushållningsprogrammen har ännu inte fått någonstörre omfattning. Satsningar på information och åtgärder föratt spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effektmåste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras.För att verkningsfulla investeringar skall komma till stånd ärdet avgörande att de investeringar i energisparåtgärder somvillaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjdfastighetsskatt. Därför behöver reglerna för den statligafastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt.Tilläggsisoleringens betydelse har inte fått tillräcklig uppmärksamhet iprogrammet. När regeringen , efter att ha sett att vissa delar av detenergipolitiska programmet inte har nått uppsatta mål, gör nya satsningarborde man pröva frågan om stimulansåtgärder för tilläggsisolering påmotsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annanuppvärmning.Energiforskning ochenergiteknikutvecklingÄven för att kunna avveckla kärnkraften enligt denkristdemokratiska modellen behövs stora satsningar påenergiforskning och energiteknisk utveckling.Kristdemokraterna stöder därför principiellt regeringenssatsningar inom detta område. Vi noterar medtillfredsställelse att regeringen har insett värdet av denframstående forskning kring solcellsteknik som bedrivs i vårtland, något som länge verkat för.Det forskningsprogram som staten driver tillsammans med fordonsindu-strin kan starkt ifrågasättas. Enligt uppgift innebär flera av projektenslutförande av mycket gamla utvecklingsprojekt som knappast tillhör dagensspjutspetsteknik.Kristdemokraterna betvivlar behovet av statliga insatser i Ford- och GM-koncernernas forskningsverksamhet. Vi anser att en sammantagen minskningom 200 miljoner kan göras i anslaget 35:5 Energiforskning och 35:6Energiteknikstöd utan att det huvudsakliga syftet med delprogrammenEnergiforskning och Energiteknikstöd äventyras.En ny folkomröstningÅr 1980 genomfördes en rådgivande folkomröstning omkärnkraften. Utfallet av omröstningen blev genom denolyckliga uppdelningen på tre olika alternativ inte denvägledning för beslutsfattandet som många önskade.Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda ochresultatet används som ett argument för snart sagt varjehållning ifråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifråga om energipolitiken.Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politikenmåste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighetav stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenskaenergipolitiken.När det nu gått kan vi konstatera att många av dem som var med ochgenom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikensinriktning inte längre finns i livet medan många nya röstberättigadetillkommit. Detta gör att värdet av folkomröstningen som underlag för dagenspolitik inte utan rätt kan ifrågasättas. anser att det kanfinnas skäl att aktualisera frågan om en ny folkomröstning omenergipolitiken. Opinionsläget är helt annorlunda än för 20 år sedan.Kunskapen om de miljömässigt negativa effekterna av förbränning avfossilbränslen inklusive klimatfrågorna har ökat och detta påverkar opinionen.Temo har intervjuat 1 000 personer i åldrarna för attmäta svenskarnas inställning till kärnkraftsanvändningen i . 4 av 5svenskar vill fortsätta att driva befintliga kärnkraftverk medan 17 procentstöder regeringslinjen om en förtida avveckling. angav att detviktigaste miljömålet är att inte öka utsläppen av växthusgaser.Falsk skatteväxlingDet svenska näringslivet skall tillförsäkras säkra elleveransertill fortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser.Kristdemokraterna avvisade därför förslaget om höjdproduktionsskatt på kärnkraftsel. Denna skattehöjninggjordes under skenet av att vara en skatteväxling, vilket detinte är. En skatteväxling innebär att skatter påmiljöförstörande verksamhet höjs medan de i motsvarandemån sänks för arbetskraft. anser att enskatteväxling är ett prioriterat politiskt mål men att detta, föratt ha avsedd effekt, i första hand bör genomföras på eninternationell nivå. EU är en utmärkt arena för att driva dettaarbete. Regeringens förslag var i praktiken en skattehöjningsom riskerar att leda till reduceringar eller rent avnedläggningar av energikrävande industriell verksamhet.Enligt Industriförbundet kommer den höjda energiskatten attmotsvara en ökad kostnad på per anställd i denenergiintensiva industrin. Effekten kan mycket väl bli enstörre miljöbelastning och förlorade arbetstillfällen förSverige.TankeförbudsparagrafenDet s k tankeförbudet bör slopas. År har riksdagenbehandlat kärntekniklagens §6 som stadgar: "Ingen fårutarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställautrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder isyfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor." För brottmot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsatsmotsvarande den som gäller för vållande till annans död.Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olikautgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiskafriheten och det kan t o m ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt attutan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativtill prövning i den energipolitiska debatten. Tankeförbudet har behandlats iriksdagen ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats. Sannoliktberor detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till den vidarefrågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mottankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen tillkärnkraftens nyttjande i och detta stärker vår uppfattning attparagrafen både kan och bör slopas.Stockholm den 3 oktober 2000Inger Strömbom (kd)()Per ()()()()()()()()()()()()