mot · GN02N46 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N46av , ()med anledning av prop. 1999/2000:140 Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald1 Konkurrens är en förutsättning för en sundmarknadsekonomiEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kalladevälfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar. Vi får, enkelt uttryckt, ut förhållandevislite för våra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuserasoftast helt och hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst likaviktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat ochoffentlig konsumtion.Om man jämför och BNP per capita i gemensam valutavisar det sig att de 1996 var i princip lika stora, till och med någothögre. Både och hade en BNP per capita som låg drygt 20procent över OECD-genomsnittet.Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNPmotsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efterLuxemburg.Den enkla slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka detekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder, mednödvändighet måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemskakonkurrensen, och sänka vårt allmänna prisläge som också i storutsträckning beror på höga skatter. Enbart en god BNP-ökning kommersannolikt inte att leda till att kan stiga särskilt mycket ivälståndsligan.En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- ochvalutamarknaden avreglerades . Utländska bankersrätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnademånga nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994.Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindre kon-sumenterna 1999.Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Detgäller framför allt de marknader där hushållen är köpare, exempelvis varu-distribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor.Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. Antaletproducenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielindustrin.Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distri-butions- och försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad.Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt attbegränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare harbegränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna attstoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna sedan fyrpartirege-ringen hade tagit bort den. Som med så många andra förslag funderar nuNäringsdepartementet på en återställare av denna återställare.Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för mångaviktiga hushållsprodukter mellan över genomsnittet förEU-länderna. Från ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycketmer att önska av den svenska konkurrenspolitiken.Tabell 1: (Varugrupp Prisnivåindex, EU=100 )Källa: Ds 1999:322 Ja till avregleringar och ökad upphandling inomden offentliga sektornTill skillnad från många andra reformförslag kostar förslag på dettaområde ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärtom skulle en bättrekonkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökadupphandling inom offentlig sektor leda till avsevärdakostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det "pris" som manfår betala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och förde allra flesta helt okontroversiellt pris. I den politiska debatten finnsdock fortfarande många förespråkare som hävdar att det är demokratisktnödvändigt att det offentliga ska styra och bestämma över i stort sett alltsom ses som viktigt. Det överpris vi alla har fått betala för denna politikuppmärksammas emellertid alldeles för sällan.I propositionen finns det dokumenterat hur konkurrens på olika marknaderhar kunnat växa fram trots att ett monopolföretag tidigare varit helt domine-rande. Inom vård, skola och omsorg ser regeringen inte dessa möjligheter.Istället motverkar regeringen konkurrens på flera områden. Ett exempel därregeringen motverkar konkurrens är när man inte vill avskaffa monopoletinom apoteksverksamheten. Ett annat är regeringens rigida motstånd mot attprivat driva sjukhus. Det är uppenbart att regeringen sänder motstridigasignaler.Kristdemokraterna har en rad olika förslag på konkreta åtgärder:- Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte socialaeller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Vård ochutbildning bör vara de enda generella undantagen.- Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstolom näringsverksamhet strider mot lagen.- Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag attöverklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag.Besluten bör också kunna prövas i domstol.- Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens lista borde inled-ningsvis genomföras.- bör få ökade resurser och en mer fristående ochframträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte barautifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrens-perspektiv.- bör i samarbete med Konkurrensverketfungera som en konkurrenspolis, med uppgift att jaga och uppmärk-samma sektorer eller branscher med bristande konkurrens, och sedankomma med förslag till hur konkurrensen kan förbättras.- Det är dags att återigen revidera det kommunala planmonopolet beträff-ande etableringen av nya butiker.- Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i en samman-hållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet,konkurrens och icke-diskriminering.- Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag haren chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med ochtävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas.3 Konkurrenspolitikens inriktning i propositionenDe föreslagna riktlinjerna för konkurrenspolitiken är, som regeringenockså framhåller i propositionen, relativt allmänt hållna.Kristdemokraterna har inget att invända mot förslagen men vill framhållanödvändigheten av att de också omsätts i praktisk handling. Vi har idenna motion och i andra sammanhang framhållit och lagt förslag som tex syftar till att öka den konkurrensutsatta delen av ekonomin.4 Gruppundantaget för kedjor i detaljhandelnGruppundantaget för kedjor i detaljhandeln har kommit att kallas ICA-undantaget. ICA-handlarna samarbetar inom områdena varuinköp, över-gripande gemensam marknadsföring, butiksfinansiering, butiks- och kon-ceptutveckling, utbildning samt administration. Genom denna form avfrivillig samverkan kan enskilda handlare dra nytta av varandra och pådetta sätt bidra till konkurrensen på de orter där de bedriver sinverksamhet. Om propositionens förslag blir verklighet kommer det att slåut butiker på många håll. Framförallt skulle det drabba glesbygden därenskilda handlare i samverkan är de som upprätthållerviktigt service. De enskilda handlarna utgör avglesbygdsbutikerna. De skulle få det mycket svårt att klara sinverksamhet. Utan samverkan skulle de svårligen kunna erbjuda sinavaror till attraktiva priser. De behöver samverka för att t ex kunna pressainköpspriser och samordna transporter. Det betyder inte att utpriset förkonsumenten är detsamma i hela landet. Istället är det så att ICA-handlarna konkurrerar med varandra. Tillsammans har ICA-handlarnaunder legat på en marknadsandel på knappt 35 %.Det säregna förhållandet råder, att om t ex ICA-handlarna istället hadevarit delar i en gemensam koncern så hade deras samverkan varit acceptabelur lagstiftarens synvinkel trots att detta samarbete hade inneburit ettsamarbete av väsentligt starkare art. Regeringens förslag innebär, om detgenomförs, att ICA-handlarna diskrimineras i jämförelse med helägda kedjorsom och Konsum.Om propositionens förslag om att gruppundantaget ska upphöra den 30juni 2001 skulle vinna gillande kommer det knappast att främjaen verklig konkurrens på den stora livsmedelsmarknaden. Det förefaller somom regeringen i sina överväganden förväxlat målet, en levande konkurrens,med medlet, en skarp lagstiftning. Det goda riskerar att bli det bästas fiende.Man frågar sig vart regeringens konsumentperspektiv tog vägen i dettadråpslag mot ICA-handlarna.Det kan också finnas skäl att påminna om att konkurrenslagen uttryckligenförbjuder missbruk av dominerande ställning. Detta innebär att det finnsmöjligheter att beivra alla ev. överträdelser.Förslaget om att gruppundantaget ska upphöra att gälla från och med den30 avvisas.5 TaxisamverkanRegeringens förslag till konkurrenslag innebär att de samverkande taxi-bolagen, som genom att bilda en beställningscentral uppnått en storleksom ger dem av marknaden samt har mer än 30samverkande taxifordon, förbjuds. Det betyder i så fall att taxisamverkani ca 75 städer, exempelvis , , , , ochKiruna, slås sönder.Vad blir resultatet av regeringens förslag? På många orter kan det bli som iSkellefteå. Beroende på att samverkan i förbjöds av köpte (alternativt hyrde in) samtliga taxifordonsamt anställde de tidigare enskilda taxiföretagarna. 50 småföretag ersattesmed ett större företag. För konsumenterna blev det ingen synbar förändring.Taxikunden ringer fortfarande samma beställningscentral. Emellertid träffasinte det (nya) absorberande företaget av konkurrenslagstiftningen eftersomdet är samverkan mellan företag. Om regeringens förslag gårigenom blir sannolikt följden att vi får färre och större aktörer på taxi-marknaden, dvs färre konkurrenter.Oavsett vilken konstruerad övre samverkansgräns man sätter blir detolyckliga tröskeleffekter. Därför anser att det inte finnshållbara skäl till varför det ska finnas denna typ av begränsningar.Samverkande taxiföretag i en beställningscentral ska inte träffas av förbudet i6 § konkurrenslagen eftersom samverkan i beställningscentral är, och upp-levs av kunderna, som en aktör, ett företag, på marknaden med ett gemen-samt varumärke. Det finns skäl att också på det här området påminna om attkonkurrenslagen uttryckligen förbjuder missbruk av dominerande ställningvilket innebär att det finns möjligheter att beivra alla ev. överträdelser.Följaktligen avvisas förslaget om att gruppundantaget ska gälla från vidsamverkan av högst 30 taxifordon.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör bli lättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider mot kommunallagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvarvarande konkurrenshämmande regle-ringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lagen om offentlig upphandling måste görasmer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga prin-ciperna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering,5. att avslår regeringens förslag om att avskaffa grupp-undantaget för kedjor i detaljhandel,6. att avslår regeringens förslag om undantag från för-budet i 6 § konkurrenslagen för viss taxisamverkan avseende begräns-ning av antalet taxifordon.Stockholm den 26 juni 2000Göran ()()()()()Per ()()()()()()()()()