mot · GO02A279 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A279av , ()ArbetslöshetsförsäkringenFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring attgälla fr.o.m. den 1 januari 2001.2. beslutar att höja egenfinansieringen i a-kassan fr.o.m. den 1januari 2001.3. avslår regeringens förslag om begränsningar i sökandet efterarbete de första hundra dagarna av en arbetslöshetsperiod.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta inträde i arbetslöshetsförsäkringen.5. avslår regeringens förslag om höjd a-kasseersättning under deförsta hundra dagarna av en arbetslöshetsperiod.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av enhetliga regelsystem i privata och offentligabemanningsföretag vad gäller a-kasseregler.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av lagen beträffande företagares rätt till a-kassa.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjehemsförälders rätt till a-kassa.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilläggsdirektiv till utredningen om ny tillsynsmyndighet.InledningI vårt samhälle förknippas människans värde ofta medinnehavet av ett traditionellt förvärvsarbete. Utifrån ettkristdemokratiskt perspektiv är detta både ett farligt ochfelaktigt synsätt. Farligt därför att den som blir arbetslös dåkan känna sig värdelös, felaktigt därför att människans värdeligger i det faktum att hon är människa, inget annat.Arbetslöshet innebär dock stora bekymmer för den enskilde. Den är ocksådet största hotet mot en rättvis fördelning. Arbetet med att skapaförutsättningar för nya jobb är den enskilt viktigaste fördelningspolitiskaåtgärden. Arbete ger människor möjlighet att göra val i sitt liv. Att ha ettarbete, vara efterfrågad och behövd, ökar också livskvaliteten.Även om arbetslösheten sjunkit , bl.a. till följd av engynnsam konjunktur i omvärlden, så är den förfärande hög i många delar avlandet medan det på andra håll råder arbetskraftsbrist. Man har under åretkunnat urskilja tydliga tendenser mot en regionaliserad arbetslöshet. Tydligtär också att inträdet på arbetsmarknaden är svårast för ungdomar, invandraresamt äldre som blivit arbetslösa. Åtgärder måste tydligt inriktas mot att stärkaanställningsbarheten hos dessa grupper.Tillväxtbefrämjande åtgärder är det centrala för att få fler i arbete ochdärmed minska kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen. Det krävs enkonsekvent och långsiktigt stabil politik för att trygga fortsatt välfärd och fåigång jobbtillväxten, inte minst inom tjänstesektorn. De kristdemokratiskaförslagen inom detta område utvecklas bl.a. i motioner om den ekonomiskapolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken.RegeringensarbetslöshetsförsäkringDen obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som utformades avden borgerliga regeringen - hade allaförutsättningar att fungera på ett tillfredsställande sätt. Densocialdemokratiska regeringen avskaffade denna försäkring iett av de ideologiskt betingade återställarbesluten. Sedan hara-kassan ständigt förändrats när det gäller regler ochupprivande av tagna beslut vad gäller ersättningsnivåer ochvillkor. Många har också ställts utanför försäkringssystemet.Detta har varit till stor skada för de enskilda medborgarnaoch arbetsmarknadens funktionssätt i stort.Riksdagen beslutade om en ny sammanhållenarbetslöshetsförsäkring vars ikraftträdande skett successivt. Denna försäkringuppfyller inte de krav som ställer på enarbetslöshetsförsäkring värd namnet. Den bygger på gamla strukturer och tarinte hänsyn till de förändringar som skett på arbetsmarknaden vad gälleranställningsformer, arbetstid m.m.Endast efter att regeringen infört en ny a-kassereform tillsatte man enintern arbetsgrupp för att se över flera viktiga delar iarbetslöshetsförsäkringen. Det man åstadkommit är ett lapptäcke av reglersom upplevs som krångligt, både av den arbetslöse och av den personal somska hantera arbetslöshetsförsäkringen. Förändringarna har i sig skapat en storosäkerhet om vad som egentligen gäller. Uppenbart är också att det nyasystemet inte håller måttet, inte ens med regeringens egna mått mätt.IFAU, , har studerat hurarbetslöshetsförsäkringens regelverk har tillämpats ute på landetsarbetsförmedlingar. Man konstaterar att det strikta regelverket hanteras medstor variation i tillämpningen. av arbetsförmedlarna uppger att deföljer upp alla anvisningar om arbeten också med arbetsgivare, medan 31procent aldrig gör det. Generellt sett är arbetsförmedlarna "snällare" än vadregelverket anger. Ur rättssäkerhetsperspektiv är spridningen avtillämpningen ett problem, eftersom kraven inte bör vara beroende av vilkenförmedlare som den sökande möter. Regeringens arbetslöshetsförsäkring harföljaktligen inte fungerat på ett tillfredsställande sätt.Under utbetalades i arbetslöshets-ersättning. Det är kostnaden för 63,5 miljoner ersättningsdagar, vilket är enminskning . Antalet arbetslösa minskade dock med 13 procent.Utgifterna har blivit högre än beräknat trots att antalet arbetslösa blev cirka3 300 färre än beräknat. Fler av de arbetslösa har haft inkomstrelateradarbetslöshetsersättning.Omkring 75 procent av de öppet arbetslösa som var registrerade vidarbetsförmedlingen 1999 hade rätt till inkomstrelateradarbetslöshetsersättning medan hade rätt till grundbeloppet.Således var av de arbetslösa inte berättigade till någon ersättningalls. Många av dessa kan förmodas vara ungdomar och invandrare som då blirhänvisade till socialbidrag för sin försörjning trots att de är arbetssökande.Den s.k. främre parentesen är ytterst bekymmersam då den dels tvingarjobbsökande ungdomar att bli socialbidragstagare i avsaknad av ett arbete,dels överlastar försörjningsansvar på kommunerna trots att ungdomarna stårtill arbetsmarknadens förfogande. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitikenfortsatt är ett statligt ansvar, bl.a. därför att kostnaderna för arbetslöshetäven iframtiden kommer att fördelas mycket ojämnt över kommuner.Regeringen har också misslyckats med att få ned deltidsarbetslösheten.1999 fanns i genomsnitt 123 600 deltidsarbetslösa varav varkvinnor. Trots att det regeringsbärande partiet också regerar ute i mångakommuner och landsting syns ingen politisk vilja att erbjuda heltidstjänstertill alla deltidsarbetande inom exempelvis vården.Kristdemokraternasprincipiella syn påarbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslagi det svenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshetska den arbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd under tidenhan söker nytt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungerasom en omställningsförsäkring där incitamenten att ta ett nyttarbete är stora.Men den ska också ge en ekonomisk grundtrygghet så länge man aktivtstår till arbetsmarknadens förfogande. De individuella handlingsplanerna ärett viktigt och nödvändigt instrument och ska stimulera aktivt arbetssökande,kompetensförstärkning och rörlighet så att passiva perioder blir av myckettillfällig art.Det måste alltid vara mer lönsamt att ta ett kort, tillfälligt arbete än attlåtabli. Vi vill minska marginaleffekterna. Det innebär att vi hellre ser en höjningav grundavdraget som sänker skatten för alla, än höjda bidrag. I dagens lägeprioriterar vi därför inte höjning av dagpenningen i arbetslöshetskassorna. Vivill sträva efter att på olika sätt minska marginaleffekterna när man går frånarbetslöshet till arbete, från deltids- till heltidsarbete.Det är också nödvändigt att komma förbi trösklar som gör att människorinte kan ta de arbeten som erbjuds. Ett sådant problem är att den arbetslöse ivissa lägen förlorar ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigtjobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination medövriga bidragssystem. Dylika regler ger enligt vårt förmenande fel signaler tillden försäkrade. Allt arbete man kan få måste belöna den enskilde ekonomiskt.Kristdemokraterna har pläderat för en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som betalas solidariskt av alla. Vi anser att enförsäkring mot inkomstbortfall vid arbetslöshet ska gälla allaförvärvsarbetande som har anknytning till arbetsmarknaden. I har en relativt hög andel avarbetskraften ett försäkringsskydd trots att vi inte har en obligatoriskförsäkring.I slutet av 1999 var 3,8 miljoner personer anslutna till a-kassa vilket är 88procent av arbetskraften. Det är viktigt att det även fortsättningsvis finns enfrån parterna på arbetsmarknaden fristående kassa, dit den som inte villtillhöra ett fackförbund kan ansluta sig. Vi välkomnade därför Alfa-kassansom försäkrar både anställda och företagare.Dagens finansieringssystem av arbetslöshetsförsäkringen är det sämstatänkbara. De försäkrade betalar av utgifterna medmedlemsavgifter, men avgiften är helt oberoende av arbetslöshetens nivå ochdärmed saknas incitament för kassorna och deras huvudmän att hålla nerearbetslösheten.Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre sambandmellan lönebildning och arbetslöshet. På så sätt förbättras arbetsmarknadensfunktionssätt.Insikten har vuxit om att en fortsatt dålig lönebildning är ett av de störstahindren för minskad arbetslöshet både inom den offentliga och den privatasektorn. Bristerna i lönebildningen som kompenserats genomupprepade devalveringar är en viktig förklaring till att halkat efter ivälfärdsutvecklingen jämfört med andra industriländer. Svagheten är att ingasom helst strukturella åtgärder vidtas för att kunna nå detta trendbrott ilönebildningen. En viktig åtgärd är att successivt öka egenfinansieringen i a-kassan. Tanken är att ökad arbetslöshet som följer av dåligt fungerandelönebildning ökar kostnaden för den enskildes a-kassefinansiering. På sammasätt sjunker avgiften när arbetslösheten sjunker. Detta leder till att dentotalaarbetslöshetens utveckling återspeglas i löntagarnas a-kasseavgifter.Kristdemokraterna menar därför att egenfinansieringen ska vara en tredjedel iden nya, allmänna och obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som vi föreslår.För den enskilde kompenseras detta genom en generell höjning avgrundavdraget. Vid en fallande arbetslöshet minskar kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen vilket ökar nettoförstärkningen av köpkraften.Regeringens förslag till nyarbetslöshetsförsäkringFörslaget från utredare om en nyarbetslöshetsförsäkring försenades åtskilligt och när den lågtryckklar fördröjdes den ytterligare av Finansdepartementet.Björn motiverade det med att finansieringenbehövde utredas. Åtskilligt försenat kom så förslaget till enny arbetslöshetsförsäkring "En rättvisare och tydligarearbetslöshetsförsäkring, proposition 1999/2000:139 påriksdagens bord den 21 juni 2000.I propositionen föreslås att den arbetssökande får begränsa sittarbetssökande såväl yrkesmässigt som geografiskt . Den arbetssökande måste medverka till att en individuellhandlingsplan upprättas. Arbetsvillkoret ändras, och inräknar endast reguljärtarbete, anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivareoch anställning inom samt tillsammans högst medföräldrapenning eller totalförsvarsplikt. Återkvalificeringsvillkoret slopas,studerandevillkoret förändras och ersättningsperiodens längd blir enhetlig,högst oavsett ålder. Vidare höjs ersättningsbeloppet deförsta 100 dagarna.Den som är eller riskerar att bli långtidsinskriven skall senast inom 27månader erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin,detsamma gäller den som deltidsarbetar och önskar ytterligare arbetstid.Sanktionsreglerna ändras så att den som ej söker anvisat arbete får sindagpenning nedsatt , och med 50procent under 40 nya ersättningsdagar vid en andra förseelse inom sammaersättningsperiod. Vid tredje tillfället upphör ersättningsrätten tills desspersonen uppfyllt ett nytt arbetsvillkor.Medlemskap i arbetslöshetskassa räknas från första dagen.Förändringarna föreslås träda i kraft . Regeringenaviserar vidare att, om det statsfinansiella läget tillåter, de högsta ochlägstanivåerna på arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstöden ska höjas den 1 juli2001 och den 1 juli 2002.Kristdemokraternas syn påregeringens nyaarbetslöshetsförsäkringDet är anmärkningsvärt att regeringen inte i sinbudgetproposition har anvisat några medel för den aviseradehöjda nivån inom arbetslöshetsförsäkringen. Det finns intenågra ekonomiska beräkningar på vad höjningarna av vadden högsta dagpenningnivån kan tänkas medföra i form avkostnadsökningar.Vidare talas om en rättvis arbetslöshetsförsäkring som finansierassolidariskt. Just därför vill ha en obligatorisk försäkringdär alla med arbete bidrar solidariskt för att gemensamt betala för dem somför stunden saknar arbete. Rättvisa är dock svårt att applicera som begrepp påen arbetslöshetsförsäkring där av de aktivt arbetssökande står heltoch hållet utan ersättning. Det handlar om nytillträdda på arbetsmarknaden,om korttidsanställda, om invandrare och andra utsatta grupper.Den arbetssökande ska ha såväl rätt som skyldighet att medverka till att enindividuell handlingsplan upprättas. har länge hävdat attden individuella handlingplanen måste vara ett aktivt redskap för såvälarbetssökande som arbetsförmedling. Vi tillstyrker förslaget och förutsätteratt regeringen bedömt att erforderliga personella resurser finns för att arbetetska fungera på lokalt plan.Kristdemokraterna avstyrker förslaget att den arbetssökande bara ska söka arbete inom sin profession och i närområdet.Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring och självklart ska enarbetssökande sträva efter att så snabbt som möjligt få ett nytt arbete för attinte tiden i arbetslöshet ska förlängas.Kristdemokraterna har förordat mildare sanktioner dåarbetssökande avvisar anvisat arbete och tillstyrker i denna del regeringensförslag. Det strängare straffet med avstängning från a-kassa under 14 veckorfick flertalet arbetsförmedlare att avstå helt från att användasanktionsredskapet då de ekonomiska konsekvenserna för den arbetssökandeblev så omfattande. Detta framkommer i forskningsrapportgjord på uppdrag av IFAU. har förordat den lösningregeringen valt, dvs. att dra en viss procent på a-kassan under viss tid.Beträffande arbetsvillkoret kan vi konstatera att "den främre parentesen"kommer att bestå även i regeringens nya "rättvisa" arbetslöshetsförsäkring. Vifinner Svenska Kommunförbundets remissvar intressant då de föreslår ettmildare arbetskrav för den som gör anspråk på grundbeloppet och ett någothårdare krav för den som gör anspråk på inkomstrelaterad ersättning.Kristdemokraterna menar att regeringen bör utreda detta närmare ochåterkomma med förslag som kan minska den främre parentesen.Kristdemokraterna konstaterar att regeringen tillgodosett vårtåterkommande motionskrav då hel närståendepenning uppburits skafå räknas som överhoppningsbar tid. Vi ser positivt på att den begränsandetvåårsregeln tas bort och tillstyrker således förslaget. Genom dettamöjliggörs exempelvis för förälder att vårda sjukt eller handikappat barn.Kristdemokraterna anser också att studier ska betraktas somöverhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen i proportion tillomfattningen av tiden. Studier ska enligt vår uppfattning inte behöva varaavslutade för att man ska vara berättigad till a-kassa, förutsatt att manuppfyller kraven i övrigt.Regeringen föreslår att varje ny ersättningsperiod ger rätt till ersättningunder maximalt som sedan kan förlängas med . Regeringen tar radikala grepp när man i praktiken inför en bortreparentes. Visserligen ska en plats inom aktivitetsgarantin erbjudas, men ingetsägs i propositionen om vad som ska hända med arbetslösa som inte kan ellervill delta i aktivitetsgarantin eller som blir kvar där år . Regeringenkallar det regelförenkling men överskjuter i praktiken till kommunerna attförsörja den som inte lyckas få ett arbete trots aktivt sökande. Det ärorimligtdå arbetsmarknadspolitiken fortsatt måste vara ett statligt ansvar.Kristdemokraterna menar i motsats till regeringen att en bortre parentes intebör införas utan att en grundtrygghet finns i systemet.Regeringen föreslår att en bestämmelse införs som innebär möjlighet tillhögre ersättningsnivå på a-kassa de första hundra dagarna av en ersättnings-period. Det innebär att den som är korttidsarbetslös får en högre ersättning änden som är arbetslös . avstyrker förslaget medhänvisning till eget förslag som redovisas nedan.Kristdemokraterna instämmer i regeringens ståndpunkt att det ärotillfredsställande att olika arbetslöshetskassor agerar och bedömer på olikasätt utifrån samma regelverk. Handläggare vid a-kassan bör dock ej ges rättatt ta del av arbetsförmedlingens dagboksanteckningar. Kristdemokraternavärnar den enskildes integritet då den information som finns på förmedlingenkan vara av känslig karaktär. Av samma skäl har sagt nejtillJämO:s möjlighet att göra tillsyn på arbetsplatsen. Tyvärr är inte regeringenkonsekvent i sitt agerande härvidlag.Kristdemokraternasutformning av en nyarbetslöshetsförsäkringKristdemokraterna har strävat efter att finna ett regelmässigtenkelt system som är uthålligt, uppmuntrar till att söka nyttarbete och ger en rimlig ekonomisk trygghet.Allt arbete, oavsett anställningsform, ska löna sig. Enkla regelverk,överblickbara för alla måste införas. Regelsystemet måste anpassas för dagensarbetsmarknad. Nuvarande regler är till stor del utformade för närflertalet hade fast heltidsanställning. Arbetsmarknaden är i stark förändringoch rigorösa, stelbenta system måste i takt med detta genomgå förändringar.Bara hälften av de arbetslösa ungdomarna är berättigade till arbetslöshets-ersättning. 8 000 arbetslösa i är utan a-kassa och tvingas leva påsocialbidrag. höga arbetslöshet har många hamnat mellanstolarna. Det handlar bl.a. om dem med dåliga kunskaper i svenska och litenarbetslivserfarenhet. De som inte har a-kassa saknar också i många fallkontakten med arbetsförmedlingen. Det är viktigt att bollandet mellan statligtarbetsmarknadsansvar och kommunalt försörjningsansvar upphör, och att desom i realiteten står till arbetsmarknadens förfogande befinner sig iutbildning, på praktik eller aktivt söker arbete. Den enskilde har naturligtvisett ansvar att aktivt arbeta för att öka sin anställningsbarhet.För att undvika att en permanent underklass etableras behövs en betydligtmer flexibel arbetsrätt som gör det lättare att gå in och ut på arbetsmarknaden.Om detta kombineras med ett enklare sätt att gå in och ut också i a-kassanminskar otryggheten för alla, också för yngre.Dagens kvalifikationskrav för a-kassa är krångligt utformade ochinnehåller en mängd olika begränsande komponenter, bl.a. visst antal arbetadetimmar . Dagens system missgynnar dem som har säsongs-,projekt- eller deltidsarbete. Det ger felaktiga signaler om att man inte fårtillträde till sin försäkring därför att man förlagt sin arbetstid mer fritt änvadregelsystemen tillåter. För många blir det till ekonomisk nackdel att bryta enarbetslöshetsperiod för att gå in och ta ett kortare arbete. Vi menar att dagenskvalifikationskrav bör ersättas med en enkel beräkningsgrund, exempelvis attha arbetat motsvarande heltid under en ramtid av för att fårätt till grundbelopp. Tid i timmar motsvarande sex månaders heltid kansjälvklart göras på betydligt om man arbetar pervecka. Det är viktigt att allt arbete verkligen räknas den enskilde tillgodo.Medlemsvillkoret säger att man måste ha varit med i en a-kassa i 12månader för att få en inkomstrelaterad ersättning. Eftersom vi föreslår enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring föreslår vi att medlemsvillkoret tas bort.ErsättningssystemetFörsäkringen ska verka aktiverande och skapa incitament föratt skaffa ett nytt arbete. Den ska motverka inlåsning i yrke,bransch eller inkomstläge. Reglerna ska vara enkla ochöverblickbara för alla.Allt arbete ska uppmuntras och räknas den arbetslöse tillgodo i systemet.Ersättningsnivån bör vara av den lön man hade vidinträdet i a-kassan. Den ersättningsgrundande inkomsten kan därefterberäknas som på 24 månaders basis. Omräkning sker förslagsviskvartalsvis. Ersättningsnivån höjs för varje arbetad timme. Vidarbetsintensiva perioder tillgodoräknas timmar som kan motsvarar fleradagars eller veckors arbete. Vid en kommande arbetslöshet har man sålundahöjt sin ersättningsnivå. A-kassan går utmärkt att kombinera med alla de jobbsom dyker upp. Detta medför också att allt arbete, också i annat yrke, annanbransch och annat inkomstläge, blir intressant för den enskilde. Detta börockså ge ökad geografisk rörlighet. För att stimulera deltagande i utbildningoch åtgärd föreslår vi att detta ska räknas som överhoppningsbar tid inom a-kassans ersättningssystem. Ett golv i form av en procentsats av inkomst vidinträde i a-kassan kan införas.Kristdemokraterna anser att en bortre parentes inte bör införas. Det ärmycket viktigt att varje arbetssökande får en individuell utredning ochhandlingsplan. Det bör då tidigt framgå om den sökande är berättigad tillexempelvis sjukpension och inte hör hemma i a-kassesystemet. Vi menar atten grundtrygghet skall finnas inom a-kassan för alla dem som står tillarbetsmarknadens förfogande. Finns en bortre parentes sker enkostnadsövervältring till kommunernas socialtjänst, vilket inte är skäligt sålänge personen är arbetssökande. Eftersom arbetslösheten framöver med allsäkerhet kommer att uppvisa stora regionala skillnader är det av mycket storvikt att arbetslöshetsersättningen även fortsättningsvis är en statligangelägenhet.Den lägsta respektive högsta dagpenningen består. Istället för att justeraden har vi valt sänkta inkomstskatter för alla genom ett kraftigt höjtgrundavdrag, detta för att minska marginaleffekterna vid övergång frånarbetslöshet till arbete.När konjunkturen nu vänt och allt fler kommer i arbete är det rätt tidpunktockså för att förändra våra socialförsäkringssystem. Vårt förslag till a-kassasom ovan skissats bör ingå som en dellösning i ett helhetssystem.Vi bedömer att förslag till ny a-kassa ärkostnadsneutralt jämfört med dagens system. Den ekonomiska effekt som vårtförslag kan få på a-kassesystemet är snarare positivt än negativt.Anställda ibemanningsföretagDe snabbt växande bemanningsföretagen är en ny aktiv partnär det gäller rekrytering och matchning av arbetskraft.Reglerna för arbetslöshetskassa är olika beroende på om ettbemanningsföretag är offentligt eller privat - till det privataföretagets nackdel. En anställd i ett bemanningsföretagbetraktas alltid som heltidsanställd oavsett vad den enskildeoch företaget har avtalat, och kan därför inte få utfyllnad frånarbetslöshetsförsäkringen. En deltidsanställd i annat företagkan däremot få det. Detta gäller också de som arbetar ioffentligt organiserade bemanningsföretag, s.k. arbetscentra,med kommun eller arbetsförmedling som huvudman.Kristdemokraterna anser att samma regler bör gälla oavsettom man arbetar i ett offentligt organiserat eller privatbemanningsföretag.Arbetslöshet hos företagareNya anställningsformer uppstår och egenföretagandet blir iallt högre utsträckning ett komplement till en anställning.Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen är i sin nuvarandeform främst inriktade på arbetstagare. Frågan om företagaresställning i arbetslöshetsförsäkringen är komplicerad ochmåste snabbt ses över i syfte att ge grundtygghet också tillegenföretagare. Särskilt måste jordbrukares situation beaktasdå många ägare och brukare av jordbruksfastigheter har hel-eller deltidsarbete utanför den egna gårdens verksamhet.Viljan att bedriva en mindre rörelse för att behålla det öppnalandskapet tillintetgörs med dagens regler. Grundregeln börvara att den A-inkomst som löntagaren haft under sinanställning också ska ligga till grund för a-kassa.För att en egenföretagare ska betraktas som arbetslös skall han enligtlagens krav ha upphört med sin verksamhet mer än tillfälligt. Nuvarandearbetslöshetsförsäkring är dåligt anpassad till de enskilda näringsidkarnasekonomiska situation och bidrar till att försvåra ett upprätthållande avrörelsen i samband med arbetslöshet.