mot · GO02Sk323 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk323av , ()Skattepolitikens inriktning, statens inkomster 2001-2003SammanfattningKristdemokraterna föreslår skattesänkningar, utöverregeringens förslag, med totalt 2001.År 2003 har skattesänkningarna ökat till 56 miljarder kronorutöver regeringens förslag.Ett viktigt mål för kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skakunna leva på sin lön när skatten är betald. Genom att grundavdraget höjs till20 för alla sänks skatten för de flesta med ca /månad,eller . Grundavdragshöjningen omfattar ävenskattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där derassärskilda grundavdrag understiger det föreslagna grundavdraget.Förvärvsavdraget innebär en skattereduktion på per personoch år på pensionsgrundande inkomster och enavtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på 245 000 kronor.Taxeringsvärdena på fastigheter fryses och fastighetsskatten sänks vilketförhindrar den fastighetsskattechock som blir följden av regeringens politik.Den s k värnskatten avskaffas.Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företagsom vågar anställa och vidareutvecklas. Skattepolitiken ska inriktas på enlångsiktigt hållbar tillväxt. De skattesänkningar som därför prioriteras är desom direkt positivt påverkar utbudet av såväl arbetskraft som kapital. OmSverige långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar ochtillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag ochkompetens har starka skäl att lämna landet. Det internationella perspektivetgör det omöjligt för ett land att hålla sig med ett skattetryck som avsevärtavviker från omvärlden. Det totala skattetrycket i behöver sänkas. TillKristdemokraternas förslag till sänkta skatter hör till exempel sänktarbetsgivaravgift på lönesummor upp till 900 000kronor, en successivt avvecklad förmögenhetsskatt och avskaffaddubbelbeskattning. Dessutom föreslår vi att den så kallade värnskatten slopas.Vi upprepar vidare vårt krav på sänkta skatter inom tjänstesektorn.TABELL 1.1 TOTALA SKATTESÄNKNINGAR UTÖVER REGERINGENSBERÄKNADE SKATTEINKOMSTERTabell 1: (Miljarder kronor 2001 2002 2003 )Totalt sett innebär budgetalternativkassamässiga inkomstförändringar för statsbudgeten ienlighet med vad som framgår i tabell 1.2. En noggrannaregenomgång av samtliga inkomstförändringar görs i avsnitten5 till och med 12 och sammanfattas i tabell 12.1 i slutet avmotionen.TABELL 1.2 TOTALA KASSAMÄSSIGAINKOMSTFÖRÄNDRINGAR ÅREN 2001 TILL 2003,INKLUSIVE ÅTERSTÄLLDA ÖVERFÖRINGSBELOPPTabell 2: ()Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för år2000 (tabellerna 1.2 och 12.1).12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkter för skattepolitiken.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatternas betydelse för samhällsutvecklingen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningarna för ekonomiskt oberoende och ett personligtansvarstagande.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattepolitiken i ett internationellt perspektiv.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattepolitiken inom EU.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett skattesystem som inger förtroende.18. beslutar om ett höjt grundavdrag i enlighet medvad som anförs i motionen.19. avslår regeringens förslag om höjt grundavdrag.110. beslutar om en fördubblad skattereduktion förlåginkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen.111. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vadsom anförs i motionen.112. beslutar att avskaffa den s.k. värnskatten i enlighet med vadsom anförs i motionen.113. beslutar om en sänkt gräns för reseavdrag i enlighet med vadsom anförs i motionen.114. beslutar om avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader ienlighet med vad som anförs i motionen.115. beslutar om en skattereduktion för barnfamiljer i enlighet medvad som anförs i motionen.116. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteförslag för trygghet i boendet.117. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en avvecklad fastighetsskatt till förmån för en kommunalfastighetsavgift.118. beslutar att sänka fastighetsskatten till i enlighet medvad som anförs i motionen.119. beslutar att fastighetsskatten enbart skall beräknas på entredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på ienlighet med vad som anförs i motionen.120. beslutar om en fortsatt frysning av taxeringsvärdena påfastigheter i enlighet med vad som anförs i motionen.121. avslår regeringens förslag beträffande ändrade fastighets-skattenivåer.122. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta arbetsgivaravgifter.123. beslutar om en höjd sjukförsäkringsavgift med 0,18procentenheter i enlighet med vad som anförs i motionen.124. avslår regeringens förslag om att sänka uttaget avsocialavgifter och allmän löneavgift med 0,1 procentenheter.125. beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet medvad som anförs i motionen.126. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lyfta av jordbrukets hela s.k. skatteryggsäck.127. beslutar om en sänkning av dieselskatten till /liter (förjordbruket) i enlighet med vad som anförs i motionen.128. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kväveskatten på handelsgödsel återförs tilljordbruksnäringen.129. beslutar om sänkt elskatt även för de mindre jordbruken ienlighet med vad som anförs i motionen.130. beslutar att jordbrukarnas avgifter till djurdatabasen avskaffasi enlighet med vad som anförs i motionen.231. avslår regeringens förslag om en skattehöjning på diesel med10 öre/liter i enlighet med vad som anförs i motionen.132. beslutar att sänka skatten på diesel med /liter i enlighetmed vad som anförs i motionen.133. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärdsplan för konkurrensneutralitet för åkerinäringen.134. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare.135. beslutar att royalty på patenterade uppfinningar skall varaskattebefriade i enlighet med vad som anförs i motionen.136. beslutar att upphäva möjligheten till återköp av egna aktier ienlighet med vad som anförs i motionen.137. beslutar att höja bolagskatten till i enlighet med vad somanförs i motionen.138. beslutar att införa en 50-procentig skattereduktion för hus-hållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen.139. beslutar att avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen påaktier i enlighet med vad som anförs i motionen.140. beslutar att höja fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen försambeskattade par till i enlighet med vad som anförs imotionen.141. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en avveckling av förmögenhetsskatten.142. avslår regeringens förslag om förändrade fribelopp iförmögenhetsbeskattningen.143. beslutar om höjd avdragsrätt för pensionssparande i enlighetmed vad som anförs i motionen.144. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individuella utbildningskonton.45. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte attunderlätta generationsskiften i familjeföretag.46. beslutar att slopa den särskilda löneskatt på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse i enlighet vad som anförs imotionen.147. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om lindring i beskattningen av personaloptioner.148. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en skatteväxling för miljön och jobben.49. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd energiskatt påel.150. beslutar om sänkning av bokmomsen till i enlighet medvad som anförs i motionen.51. beslutar om en ny trafikförsäkring och sänkt fordonsskatt ienlighet med vad som anförs i motionen.152. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en effektivare skatteindrivning.153. beslutar att avvisa regeringens planerade begränsningsregelför fastighetsskatten.154. beslutar att avveckla kompensationen för den allmännapensionsavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen.155. beslutar att avvisa regeringens förslag om utvidgadkompensation för den allmänna pensionsavgiften i enlighet med vad somanförs i motionen.156. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar ireglerna för fåmansföretag i enlighet med vad som anförs i motionen.57. beslutar om att återgå till enhetliga regler för anställningsstödi enlighet med vad som anförs i motionen.158.1 Yrkandena 1-29, 31-43, 46, 47, 49, 51-55 och 57 hänvisade till FiU.2 Yrkande 30 hänvisat till MJU.Kristdemokratiskautgångspunkter förskattepolitikenKristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrånförvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social ochekologisk marknadsekonomi och eftersträvar stabilitet ochutveckling i samhällsekonomin. Förvaltarskapstankenbetonar människans personliga och gemensamma ansvar försig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer,samt för den fysiska livsmiljön.Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella,avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagandeär därför viktiga fundament, som underlättar ekonomins funktionssätt genomatt hålla nere transaktionskostnaderna vid handel av varor och tjänster, som isin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerandemarknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisksamsyn och förutsätter stabila spelregler.En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling,utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystemsom tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sigsjälv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla.Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellanländer för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ettviktigt instrument.En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiskaoch sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle.En av skattepolitikens huvuduppgifter är naturligtvis att finansieraoffentlig verksamhet. Skattesystemet måste dock utformas så att detmedverkar till en god utveckling av samhällsekonomin. Skattepolitiken ärockså ett viktigt instrument för att uppnå mål som full sysselsättning, stabiloch uthållig tillväxt, rättvis fördelning, god miljö och hushållning mednaturresurser. måste skatterna ha en utformning som gör att de fåren bred acceptans och inte leder till skatteundandragande och bristandeskattemoral.Skatternas betydelse församhällsutvecklingenEn målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är attge stabila och goda villkor för fler och växande företag ochdärigenom öka sysselsättningen. En ökad sysselsättning ären förutsättning för att minska det resursslöseri somarbetslösheten innebär. Dessutom förstärker detskatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna.Skatternas effekt på tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamålde används. Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter påskattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårareblir det att undvika snedvridande effekter och desto större blir sårbarheten viden lågkonjunktur.Ett centralt begrepp i skattedebatten är de så kallade skattekilarna.Innebörden av detta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan denersättning som en part betalar för en vara eller tjänst och vad den andra partenfår ut ekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Resultatet av detta bliratt utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att de skulle varatill gagn för såväl de inblandade parterna som för samhällsekonomin i stort.Detta medför en välfärdsförlust.Skatter har också betydelse för att motverka en icke önskad utveckling. Såhar till exempel alkoholskatterna varit ett sätt att försöka minskakonsumtionen av alkohol i . Skatter på miljöfarliga ämnen ochmiljöfarlig verksamhet är andra exempel på styrande skatter.Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislagbeskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktionoch användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas ochpremieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skattenpå arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp ochändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ettutmärkt instrument för en skatteväxling som inte förvriderkonkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte.Förutsättningar för ekonomisktoberoende och ett personligtansvarstagandeI princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder ochsom har en inkomst bör vara med och betala skatt till våragemensamma kostnader för till exempel skola, vård ochrättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i denoffentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna ochomkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kandock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. ViKristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär enrättvis del av den gemensamma skattebördan, men ocksåvärdet av att alla ges bästa möjliga förutsättningar att leva påsin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att enadagen utsättas för en så hög inkomstskatt att man nästa dagmåste stå med mössan i hand och söka bidrag hos stat ochkommun. Denna rundgång främjar varken ekonomisktoberoende eller personligt ansvarstagande och måste snarastavbrytas.Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därförmåste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunktfrån låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skattenidag är kommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare likaoavsett inkomstnivå. Därtill kommer den statliga skatten på för alla somhar en beskattningsbar inkomst /år och för demsom tjänar över ca /månad.Kristdemokraterna anser att inkomstskatten ska sänkas genom en kraftighöjning av grundavdraget som innebär rejäla förbättringar för allainkomsttagare inklusive en stor grupp av dagens pensionärer. Vidare bör ettförvärvsavdrag införas. Skattereformens mål om enkelhet och en maximalmarginalskatt på bör återställas. Det innebär att den statligainkomstskatten skall vara maximalt . Viktiga motiv för att inte ha extrahög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig. Det är en framtidsinvestering att ha ettskattesystem som gör att utbildning lönar sig.En allt för stor del av vår tillvaro bestäms genom ekonomiska politiskabeslut. vill långsiktigt arbeta för lägre inkomstskatter såattalla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina egnainkomster. För det andra behöver förändringar göras för att de val människorvill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt avkombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om attsänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna.Skatt i ett internationelltperspektivSverige är ett litet land med öppen ekonomi gentemotomvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning ärberoende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden,särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om Sverigelångsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringaroch tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör attkapital, företag och kompetens har starka incitament attlämna landet.Om inte skattepolitiken får en ny inriktning kommer skattebaserna attsnabbt erodera. beräknas av de svenskahushållens sparkapital vara placerat utomlands. Vår snart unikaförmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom förde allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningenav just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kanbetala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få sammaavkastning på sin investering efter skatt.En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontorutomlands till följd av skillnader i beskattning. En alltför stor del avnyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttarutomlands av skatteskäl.Såväl det europeiska som globala perspektivet kräver en förhållandevissnabb anpassning av det svenska skattesystemet. I rapporten (RSV Rapport 2000:9), menarRiksskatteverkets utredare att det krävs skattesänkningar på åtminstone 100miljarder. För att komma ner till genomsnittsnivåer för EU:s medlemsländerkrävs skattesänkningar på ungefär 200 miljarder. Detta är naturligtvis enutmaning som vi borde ta gemensamt ansvar för. Det är beklagligt attregeringen inte inleder ett långsiktigt arbete med målet att sänka skattetrycketnu när de statsfinansiella förutsättningarna finns. Målet på medellång sikt börvara att nå ner till den genomsnittliga skattekvoten inom EU. Detta skullestärka grunden för en långsiktigt hållbar välfärdsutveckling i en allt merglobaliserad ekonomi.Inom EU diskuteras bl a vid flera regeringskonferenser förutsättningarnaför en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter påmiljöområdet. anser att det är viktigt att övergå tillmajoritetsbeslut på detta område, bland annat för att förbättra möjligheternaför en gemensam minimiskattesats på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ettavgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom Sverigeredan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå förkoldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation.Den svenska utvecklingenExpansionen av de offentliga utgifterna och1980-talet medförde ett högt och stigande skattetryck. Dehöga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande.Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseendendynamik och utveckling i näringslivet. Skattereformen,tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar somgenomfördes under fyrklöverregeringen (1991-94),förbättrade situationen för företagande och sparande. Demassiva skattehöjningar som socialdemokratiska regeringardrivit igenom efter valet går dock i rakt motsattriktning. har fortfarande ett av världens högstaskattetryck, av BNP.Som ett led i saneringsprogrammet för statens finanser höjdeSocialdemokraterna under förra mandatperioden skatterna med cirka 70miljarder kronor räknat nivå, trots vallöften om att eventuellaskattehöjningar skulle begränsas till . Med ett avvärldens högsta skattetryck redan före dessa skattehöjningar är det därför intekonstigt att pengarna nu strömmar in i statskassan när budgetsaneringenväsentligen är avslutad och konjunkturen är god. har alltså under denärmaste åren, som det nu ser ut, ett mycket bra tillfälle att rätta till mångaavde strukturfel som den svenska ekonomin lider av.Det finns flera skäl att sänka skatterna , men parallelltbehöver också ett antal strukturreformer genomföras. Om de strukturreformerför lönebildning, arbetsmarknad och konkurrens som föreslås nedangenomförs, kommer inflationshotet att kunna bemötas på ett effektivt sätt.Den svenska ekonomin skulle varaktigt utvecklas starkare.Ett skattesystem som ingerförtroendeVad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser,om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet?Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad viljaatt betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varjeskattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inteviljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras.Därför måste den etiska debatten hållas levande. Samtidigthar de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ettövermäktigt sätt - utmanat medborgarnas etiska medvetandeoch moral.En vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å ena sidankravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet,likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination medkrångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet ochurholkar därmed också skattemoralen. Den svarta sektorn beräknas omsätta ca70 miljarder i , ett enormt belopp som därmed undgår beskattning.Undersökningar visar att allt fler medborgare accepterar svartarbete, och fleryngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betalaalltmer i skatt. Om samhället skall fungera måste de betala både sin egen, dearbetslösas och svartarbetarnas skatt. Detta är ohållbart och måste regeringoch myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system somminskar incitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sättutmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargruppersom parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är att verka för ettskattesystem som är långsiktigt stabilt, är enkelt, främjar en god ekonomiskutveckling samt en god hushållning av skattemedlen. Därmed kanskattemoralen bibehålls och benägenheten till svartarbete minskar.En skattepolitik där allages möjlighet att leva påsin lönEtt viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att såmånga som möjligt skall kunna leva på sin egen lön och intevara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gåihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, intemist av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras.Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig påsin lön när skatten är betald. Därför föreslår vi en radåtgärder på skattepolitikens område som gör attinkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmedfår möjlighet att påverka och få kontroll över sinekonomiska situation.Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sinarbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentligaregler. Det vill säga vi behöver minska marginaleffekterna. En allt för stor delav vår tillvaro bestäms genom ekonomiska politiska beslut.Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet i enlighet medfinansieringsprincipen.Sänkta inkomstskatterHöjt grundavdrag- Genom ett kraftigt höjt grundavdrag vill reducera denkommunala beskattningen som är den mest kännbara för allaskattebetalare. Skatten sänks med genom enhöjning av grundavdraget till för alla. Effekten blir enskattesänkning för de flesta med ca /månad, eller drygt 3 000 kronorper år. Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringaroch gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdragunderstiger det av föreslagna grundavdraget. Förslagetger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebärdessutom förbättringar för sommar- och extraarbetande ungdomar. Medvårt förslag kan man tjäna innan man behöver betalainkomstskatt jämfört med . Det höjda grundavdragetutformas rent tekniskt som en statlig skattereduktion som beräknas utifrånden aktuella kommunalskattesatsen. Kommunernas skatteintäkter påverkasdärmed inte av förslaget.Kostnaden för staten beräknas till , 19 200 miljonerkronor och för åren 2001, 2002 respektive 2003.Fördubblad skattereduktion förlåginkomsttagare- Eftersom vill höja grundavdraget till ,lika för alla, innebär det att den så kallade LO-puckeln, som inneburit attgrundavdraget varierat , tas bort.Beräkningarna av avdraget är krångliga, medför höga marginaleffekter ochär inte ett effektivt verktyg när det gäller att lätta skattebördan förlåginkomsttagare. För låginkomsttagare föreslår vi i stället fördubbladskattereduktion på per person och år på pensionsgrundandeinkomster.