mot · GO02Fi606 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi606av Attefall, ()SkatteutjämningssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett nytt kommunalt utjämningssystem.Ändra det StockholmsfientligaskatteutjämningssystemetSverige behöver ett kommunalt utjämningssystem för att minska de storaklyftor som annars skulle uppstå mellan olika kommuner och landstingberoende på åldersstruktur, geografiska skillnader, skattekraft och socialaolikheter. Likväl som detta är självklart opponerar vi kristdemokrater iStockholmsregionen oss mot det nuvarande utjämningssystemet av tvåhuvudskäl: För det första därför att det strider mot intentionerna igrundlagen som innebär att en kommuns skatteintäkter inte får användas ien annan kommun. Även om konstruktionen av det nuvarande systemetformellt inte är ett brott mot grundlagen så strider det mot helagrundtanken med det kommunala självstyret, lokaliseringsprincipen ochbeskattningsrätten. Skatteutjämningen måste därför vara en statligangelägenhet, inte en mellankommunal. För det andra därför att detnuvarande systemet till sin konstruktion motverkar ekonomisk utvecklingoch inte tar tillräcklig hänsyn till storstädernas speciella villkor.TillväxtfientligtKonstruktionen av det nuvarande utjämningssystemet leder till att detfinns små möjligheter för en kommun att själv påverka sina inkomster. Ivissa lägen är dessa möjligheter obefintliga eller till och med negativa.Att exempelvis ta på sig kostnader för att öka bostadsbyggandet gerdärför små förtjänster i form av ökade skatteintäkter när befolkningenökar, ja i vissa lägen kan de till och med innebära att kommunernasinkomster minskar (den s.k. pomperipossaeffekten). Detta har bl.a.landshövding påpekat i sin utredning om hurbostadsbyggandet kan öka i , som redovisades förregeringen i år.Det är lätt att olika delar av landet ställs mot varandra när det gäller attjämna ut skatteutfallet. Men vi får inte glömma bort att Stockholmsregionenär en tillväxtmotor som hela har nytta av. Stryper vi denna motorsstyrka förlorar inte bara 08-området på det, utan även övriga . Sverigebehöver en huvudstadsregion med stark internationell dragningskraft. Detnuvarande systemet kan tolkas, om man vill vara drastisk, som en uppmaningtill att istället för att agera dragmotor för övriga landetsänka tillväxttakten till riksgenomsnittet. En sådan utveckling vore förödandeför hela landet.Stockholms landsting förlorar mestMed det nuvarande utjämningssystemet är detenda landsting som ger bidrag till inkomstutjämningssystemet, närmarefyra miljarder kronor . Det är av landstingetsskatteintäkter som går till de andra landstingen. Innan några mergenomgripande förändringar av det gällande systemet hunnit göras bordeåtminstone en spärregel införas som innebär att maximalt avett landstings eller kommuns skatteintäkter kan överföras till andrakommuner/landsting.Övergången till det system som gäller () innebär ocksåatt förlorar mest av samtliga landsting ochkommuner. Det innebär i sin tur att de brister som finns inom sjukvården ochkollektivtrafiken i inte kan åtgärdas på det sätt somlänsinnevånarna borde kunna förvänta sig.Storstadsproblemen beaktas inte tillräckligtKostnaden för att producera vård är inte densamma i hela landet.Glesbygden har sina särskilda problem och storstadsregionerna har sina.Exempelvis finns en större psykisk ohälsa och större vårdbehov i enstorstad. Högre kostnader för löner, lokaler och en allmänt högrekostnadsnivå i är andra exempel på storstadens särskildaproblem. I det nuvarande systemet beaktas inte storstadsregionernasmerkostnader på ett tillfredsställande sätt.Stockholm är på grund av bland annat den höga användningen avkollektivtrafik det län som har de överlägset högsta kostnaderna per invånareför kollektivtrafiken. Det finns inte heller något län i som har enhögre pendling över kommungränserna än vad har. Dessutomnyttjas den skattesubventionerade kollektivtrafiken i hög grad även avmänniskor boende utanför regionen.Till skillnad från andra delar av landet sköts kollektivtrafiken, SL, enbartav . Primärkommunerna deltar inte på något sätt i finansieringen.Detta är en organisationsform som passar för län.Utjämningssystemet tar inte nödvändig hänsyn till kollektivtrafikenskostnadsstruktur. Kostnaderna för kollektivtrafiken måste beaktas fullt ut ochinte begränsas till i kostnadsutjämningssystemet. Helastatsbidraget som avser kollektivtrafiken borde rimligtvis tillfalla Stockholmsläns landsting som står för kostnaderna.Även när det gäller färdtjänsten bygger nuvarande system på felaktigapremisser. Det är som i ansvarar förfärdtjänsten och som därmed borde få ta del av hela beloppet som avserfärdtjänst.StockholmskommunernaFör innebär nuvarande utjämningssystem, med gällandeinföranderegler, att staden förlorar intäkter motsvarande cirka en miljardkronor . Första året begränsas förlusten till 150 miljonerkronor, för att sedan öka år för år. Situationen är likartad för många avkommunerna runt stad.De problem som handlar om den starka sociala, etniska och ekonomiskasegregationen som finns i storstadsområdena beaktas inte tillräckligt iskatteutjämningsförslaget.Nytänkande och metodutveckling uppmuntras inte med nuvarande systemutan traditionella lösningar utgör i flera fall den enda grunden förkostnadsersättningar. Därmed bromsar förslaget landstingens ochkommunernas strävan att finna effektivare organisationsformer och arbetssättsamt utveckla nya alternativa behandlingsformer mot sjukdomar som tarstora resurser.PomperipossaeffektenInkomstutjämningssystemet är så utformat att kommuner och landstingmed en egen utdebitering som är lägre än den länsvisa skattesatsen får enminskning av den samlade inkomsten när det egna skatteunderlaget ökar,en "pomperipossaeffekt".I den första översyn som har gjorts av det nya systemet(Utjämningsdelegationen dir Fi 1999:57) föreslås vissa smärre förändringarav inkomstskatteutjämningen. Förutom att förslagen innebär att systemet blirän mer krångligt och svårt att överblicka så elimineras inte i grundenfelaktigheterna i systemet. Dessutom omfattas inte landstingen av denminskning av pomperipossaeffekten som föreslås.Kommunalt självstyreVar finns incitamenten till kommunala ansträngningar för förbättring avekonomin i detta system? Incitament att få fart på exempelvisbostadsbyggandet finns inte. Systemet premierar istället kommuner somur ett samhällsekonomiskt perspektiv vidtar felaktiga åtgärder. Även densocialdemokratiskt styrda ledningen för uttalade i sittremissvar på den utredning som låg till grund för det nu gällandeskatteutjämningssystemet att "pomperipossaeffekten" måste bort.Ett argument som används mot och landsting, exempelvisav biträdande finansminister , är att staden och landstingetsänkt skatten något. Detta sticker tydligen oerhört i ögonen på regeringen, ochfärgar dess hantering av skatteutjämningsfrågan. Men detta får aldrig påverkaett skatteutjämningsförslag. Dels därför att detta handlar om den kommunalasjälvstyrelsen. Tror sig en kommun kunna effektivisera sin verksamhet ochomprioritera resurser så att skatten kan sänkas så ska detta väl uppmuntras,inte motarbetas? Särskilt när vården, omsorgen och skolan fårökade resurser, just de områden som prioriteras. Dels lägger regeringen självförslag till inkomstskattesänkningar. Vad och landstinggjort är att förverkliga den ambition som regeringen själv har. Vad är det förfel med det? Istället blir effekten av regeringens politik att kommuner iStockholms län tvingas höja skatten, vilket är tvärtemot den av regeringen iandra sammanhang uttalade önskan att kommunerna ska undvikaskattehöjningar.Utöver ovanstående finns en demokratisk aspekt som bör lyftas fram.Systemet är nämligen så krångligt att ingen har fullständig kunskap om sy-stemets alla effekter. En vanlig medborgare kan omöjligen sätta sig in i sy-stemet och förstå det. Vi citerar gärna hur socialdemokraterna iStockholmsregionen kommenterade det utjämningssystem som gäller:"Systemet är så pass komplicerat att endast en handfull personer i Sverigefullt ut förstår det eller kan bedöma dess effekter. Även om de flestakommunpolitiker i ledande ställning kan sätta sig in i systemetshuvudprinciper är det näst intill obegripligt för den vanlige medborgaren.Med tanke på att systemet omfördelar är detta mycketotillfredsställande ur demokratisk synvinkel. "den 27 september 2000Stefan Attefall (kd)()()()()()()()()()