mot · GO02N323 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N323av Flyborg, ()Politik för företagandeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen på skattepolitiken.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en förenklad deklaration för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det bör bli enklare att registrera företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklade F-skatteregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lättnader i uppgiftslämnandet för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en s.k. solnedgångsparagraf för regler som berörföretagandet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett konsekvent avregleringsarbete lett av finansministern.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett startpaket för företagare.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att myndigheterna bör lämna bindande löften om hur lång tiddet tar att avgöra ärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om myndigheternas redovisning av hur de klarar service ochinformationskrav gentemot företagare.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en handledning för företagare.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas samrådsplikt med näringsidkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa regler i socialförsäkringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklingar av blanketter.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om myndigheternas service och öppettider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kontaktpersoner vid statliga myndigheter och i kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett Internetbaserat informationssystem.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att registrera företag via Internet.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en modernisering av arbetsmarknadslagarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en successiv avveckling av de selektiva företagsstöden.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avveckla etableringshinder för småföretagare.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en successiv försäljning av de statliga bolagen.23.1 Yrkandena 1-5 och 9 hänvisade till SkU.2 Yrkande 12 hänvisat till BoU.3 Yrkande 13 hänvisat till SfU.4 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till KU.5 Yrkande 19 hänvisat till AU.UtgångspunkterDet finns ingen välmående nation utan ett starkt företagande. Det finnsinte ett starkt företagande utan företagare. har under tidigaredecennier i hög grad byggt sitt välstånd på storföretagsamheten, ett antalstarka multinationella företag som med som bas kunnat sträckasin verksamhet ut över världen. Det är ingen hemlighet att detta gillats avsocialdemokraterna som, i den mån företagande överhuvudtaget varitaccepterat, helst velat ha ett fåtal storföretag att förhandla med.Successivt har den bilden förändrats, och den kommer att förändras ännumer.De kommande årens omstrukturering inom euroområdet, som bl.a.påbörjats inom bank- och telekomsektorerna, kommer att påverka ocksåförutsättningarna för svenskbaserade företag. Storföretagen blir ännu merinternationaliserade, deras anknytning till blir svagare. Gamla bandmellan storföretagsledningar och regeringen löses upp. Företagsledningarnahar ett större tryck på sig att leva upp till ägarnas förväntningar. Samtidigtharägandet blivit mera spritt, våra och andras pensionspengar har blivit viktigarepå ägarsidan. Kopplingen mellan vad vi kan förvänta oss i pension och enlyckosam företagssektor har blivit tydligare.Globaliseringen och den nya ekonominDet är inte bara utvecklingen i som påverkar oss. Globaliseringeni stort ökar konkurrenstrycket på företagen. Det handlar dels om den"traditionella" ökningen av världshandeln som andel av produktionen,dels om den ökade kapitalrörligheten. Det första ledet innebär attkonkurrensen både här hemma och på exportmarknaderna ökar, nyaländer och nya företag kommer in, som och de svenska företagengjorde under vår industrialiseringsprocess.Det andra ledet innebär att rörligheten för det finansiella kapitalet ökat,både som en följd av den tekniska utvecklingen och som en följd avavregleringar. Avregleringarna har inte, som en del tror, varit en följd avpolitiska modevågor utan en följd av att en rad länders politiker insett attavregleringen netto ger det egna landet bättre tillväxt- ochinkomstmöjligheter. Priset i sysselsättning och välfärd av att klamra sig fastvid föråldrade regleringar har varit för högt. Det är därför fel att påstå attpolitikerna "tvingats" till avregleringar och anpassningar. Det har varit ettvaldär politikerna insett att avregleringar och ett deltagande iinternationaliseringsprocessen varit mycket förmånligare än reglering ochisolering.Samtidigt har småföretagandets roll förstärkts. Att bli företagare är intelängre något praktiskt taget otänkbart för unga människor som var fallettidigare. Inte mindre än tre fjärdedelar () av landets 18-åringar kantänka sig att bli företagare.Denna beredvillighet att bli företagare är mycket positiv. De senaste årenskombination av konjunkturuppgång, börsuppgång och IT-expansion kan dockha givit bilden att företagande är enkelt. Den avmattning på börsen och i vissmån av IT-expansionen som ägt rum har dock förhoppningsvis lett till entillnyktring. Även om parallellen inte är fullständig, kan en jämförelse medbankavregleringen göras. Den var i sig positiv och nödvändigmen ledde under ett inledningsskede till stora misstag och betydandeomvälvningar och anpassningssvårigheter. På liknande sätt har IT-expansionens inledningsskede präglats av snabba förändringar,explosionsartad tillväxt inom vissa företag, men också av stora misstag. Manbörjar nu kunna se att de etablerade, välskötta och anpassningsbara företagenverkar vara de som främst kommer att dra nytta av de nya förutsättningar somIT-expansionen och "den nya ekonomin" skapar.Den stora effekten av IT-expansionen kommer att vara de återverkningarden får inom andra näringar, på samma sätt som följden av järnväg ochelektricitet inte var järnvägsproduktion eller produktion av elektricitet utandemöjligheter de skapade inom näringslivet i stort. Det är därför troligt attåterverkningarna av det som brukar kallas den nya ekonomin främst kommeratt märkas i de redan befintliga företagen.Detta innebär dock i sig stora förändringar. Produktcyklerna blir kortare,det krävs en generellt hög vinstnivå för att få igen de pengar som satsats iproduktutveckling när produkternas livslängd krymper. Å andra sidan blir detintellektuella kapitalet allt viktigare vilket innebär att den enskildeanställde ihögre grad kommer att vilja ha del i företagets resultat. Framför allt för demoderna tjänsteföretagen ligger kapitalet i medarbetarnas kunnighet ocharbetsförmåga.Vad händer i ?Det är mycket positivt att konjunkturen nu förbättras och att företagenexpanderar. Inom vissa områden tycks ha uppnått en godposition. Den viktiga uppgiften för det politiska systemet är att skapasådana förutsättningar att företagen kan tillväxa långsiktigt och inte barabli snabba irrbloss.Ser man till den faktiska utvecklingen har antalet nystartade företag varit istort sett . Då nystartades enligt /SCB 34 670företag, 35 000 företag. Inga större variationer har skett undermellantiden. Antalet nystartade företag är dock ett vanskligt mått eftersom detsjälvfallet kan förändras av skäl som att skatteregler ändras så att det blirmer/mindre förmånligt att driva verksamhet i en viss företagsform. Därför ärdet av stort intresse att se hur många individer som är (egen)företagare. Dettaantal har utvecklats som diagrammet anger. Det tycks således som omökningen stagnerat och att man inte kommer tillbaka till den expansion sompåbörjades under den borgerliga regeringen.Diagram Antal företagare 1994-2000Löpande 12-månaderstalKälla: AKUSamtidigt har rapporter kommit som tyder på att är framgångsriktinom telekomsektorn med ett omfattande nyföretagande. Detta har tolkatssom att svenska skatter och regleringar inte skulle vara ett hinder förföretagande. Men dessa företag har oftast ännu inte några vinster attbeskatta och arbetsmarknaden på dessa områden i praktiken fungerar såatt arbetsmarknadslagarna inte tillämpas.I själva verket kan det vara så att det är avvikelser från högskattepolitikensom bidragit till att skynda på IT- och telekomutvecklingen i . Redan ibörjan av 80-talet undantogs mobiltelefon från förmånsbeskattning och under90-talet beslutades att företagens anställda inte skulle beskattas för lån ellerhyra av persondator. Detta har givit en god spridning av mobiltelefon- ochdatoranvändning. Ungefär två tredjedelar av familjerna uppges ha persondatorhemma och har tillsammans med den högstainternetanvändningen, knappa av befolkningen. Det är såledessnarast undantag från den höga skatten som gjort till ett land medgoda förutsättningar på dessa nya områden.Företagare är ingen enhetlig grupp. Det finns stora skillnader när det gälleruppväxt och bakgrund, motiv och ambitioner och verksamheterna är ocksåvitt skilda. För många är chansen att tjäna pengar en drivkraft, men det ärsällan det enda skälet och ofta inte ens det viktigaste. Att efter sitt egethuvudkunna pröva en idé är ett vanligt motiv, att kunna stanna kvar på den ort därman bor är ett annat. Ofta möter man ett stort socialt ansvarskännande hossmåföretagarna, som att slå vakt om sin egen bygd.I det mindre företaget är det företagaren själv som är den viktigastetillgången. När politiken utformas måste man därför ta hänsyn till hur denpåverkar inte bara företaget utan också människorna inom verksamheten.Vår politikVår politik bygger på följande hörnstenar:- Ett robust och konkurrenskraftigt skattesystem som uppmuntrar arbete,sparande, utbildning, företagande och kapitalbildning.- Mindre krångel och byråkrati för företagen.- Modernare arbetsmarknadslagar.- Rent spel på marknaderna, effektivare konkurrens och färreetableringshinder för nyföretagare.- Satsningar på utbildning och forskning. ska tillbaka tillkunskapstoppen.- Globaliseringens fördelar tas tillvara, bland annat genom ett deltagande ieurosamarbetet.- Tryggad energiförsörjning. Nej till snabbstängningen av Barsebäck.Sänkta arbetsgivaravgifter står högt på småföretagarnas önskelista.Sverige har världens högsta skatter på arbete. Både skatternas nivå ochderas utformning hämmar människors vilja och möjligheter att starta ochdriva företag.Den politik som förts har i flera avseenden varit förödande försmåföretagen.Först höjdes arbetsgivaravgifterna, sedan gjordes marginella justeringar förvissa företag. Först återinfördes dubbelskatten på aktier, sedan togs höjningdelvis tillbaka för vissa företag. Först förlängdes arbetsgivarinträdet isjuklöneperioden, sedan förkortades det igen. Först beslutades att företagarnaskulle betala momsen , sedan beslutades om undantag för vissa osv.Listan på företagsfientliga insatser på skattepolitikens område kan göraslängre. Totalt sett höjdes ändå skatterna med , i huvudsakpå arbete och företagande. Ryckigheten i besluten bidrog dessutom till attdrastiskt försämra planeringsförutsättningarna för företagarna. I ett sådantklimat vågar alltför få satsa för framtiden.Att den socialdemokratiska regeringen tvingades "justera" sina egna beslutvisar på viss insikt om att höjda arbetsgivaravgifter, dubbelskatt på aktier ochså vidare inte gynnar tillkomsten av fler jobb i företagen. Men framföralltvisade det planlösa höjandet och sänkandet av skatter att Socialdemokraternahelt saknar en långsiktig strategi för hur skattepolitiken ska hanteras i enalltmer internationaliserad ekonomi och att insikten om företagandetsmekanismer endast är rudimentär.Lägre skatter - konkreta förslagSkattetrycket behöver sänkas och skattepolitiken inriktas på att skapaförutsättningar för jobb, nyföretagande och ekonomisk tillväxt. I vårtbudgetalternativ och åren därefter sänks skatterna kraftigt.Sänk arbetsgivaravgifterna. Det måste bli billigare att anställa. Eftersom vibedömer att den största potentialen för nyföretagande och jobb finns i denprivata tjänstesektorn anser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del avekonomin. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgifterna sänks med 5procentenheter. Av konjunkturskäl och hänsyn till risken för snabbövervältring fasas denna sänkning in.Inför rejäla skattelättnader för hushållstjänster. Tillsammans medModeraterna och har vi föreslagit en rejäl skattelättnadsom innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras. Med dettaförslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normalainkomster, och svarta jobb - som tyvärr är vanligt förekommande - kan blivita. Det konkreta förslaget beskrivs närmare i vår skattemotion. "Hälften kvar". "Värnskatten" måste bort. Det ska löna sig att arbeta!Dubbelskatten på aktier måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärdernaför att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital försmåföretagen.På kort sikt har utbudet av riskkapital ökat, särskilt för företag inom IT- ochtelekombranscherna. Det gäller dock att långsiktigt säkra tillgången tillriskkapital.Förmögenhetsskatten måste sänkas för att helt slopas. är detvanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för "", medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. I eninternationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig.Slopa sociala avgifter på vinstandelar. I ser vi positivt på syste-men med andel i vinst. Vi tror att det ökar förståelsen för företagandetsvillkoroch höjer motivationen och trivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressenpå arbetsmarknaden tycks öka är det angeläget med åtgärder som ökarmedarbetarnas medinflytande.Många moderna företags största kapitaltillgång ligger i de anställdaskunnande. För att företaget ska kunna behålla denna tillgång är en väg attbereda dem ägande i företaget, t.ex. genom personaloptioner. I konsekvensmed vår syn på vinstandelar bör optionsbeskattningen ses över med sikte påatt en motsvarande skattelättnad ska kunna ges.Höj avdragsrätten för privat pensionssparande. Privat sparande gertrygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungeranderiskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommandekompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för dettaändamål viktigt. Vi anser att avdragsrätten för pensionssparande bör höjas till1,5 basbelopp.Nystartade företag bör kunna få uppskov med bolagsskatten sålänge pengarna inte tas ur företaget. Detta underlättar för företagen att växamed hjälp av eget kapital, vilket de flesta småföretagare önskar. En heltdominerande andel av småföretagarna anser att bolagets egna vinstmedel ärden viktigaste finansieringskällan, före både banklån och leveranskrediter.Slopa skattetillägget för fel i momsredovisningen.Vidga försöken med microlån för småföretagare - erfarenheterna av lån tillkvinnliga nyföretagare är goda.Alla som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möjlighet attta ut ett pensionsår i förväg. Vi tror att en mjukare övergång från fastanställning till eget företagande kan behövas. Dagens stöd till nyföretagandeär i stor utsträckning riktade till arbetslösa som är berättigade till a-kassa.Enstor potential finns naturligtvis också hos dem som har en fast anställning. Attbyta en trygg anställning med säker inkomst mot en friare men osäkraretillvaro som "sin egen" är ett stort steg för många. Möjligheten att ta ut ettpensionsår i förväg gör övergången mindre "dramatisk".Skapa generösare och enklare avdragsregler för företagare med hemmetsom arbetsplats. Informationstekniken gör det lättare, rationellare och alltvanligare att egenföretagare arbetar hemma, men dagens regler försvårardenna form av företagande.Mindre krångelRegeringen tillkallade Småföretagsdelegationen för attidentifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinderför etablering och tillväxt i mindre företag. Småföretagsdelegationen harfortlöpande lagt förslag om förenklade regler. Av de 80-talet förslag somdelegationen avgav har endast en tredjedelgenomförts. Problemet med regeringens bristande handlingskraft i dennafråga visas av de många turerna omkring egenförenklingsgrupp, Simplexgruppen, som visade sig inte kunna fungera närdet gällde att åstadkomma resultat i arbete. Än haringen egentlig verksamhet kommit i gång.Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - somförenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf föronödiga företagsregler - lyckas regeringen åstadkomma någonting konkret.I kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig förolika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela proceduren skainte behöva ta mer än 20 minuter.I behöver en blivande företagare kontakta ett stort antalmyndigheter. Rader av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta fårföretagaren ringa tillbaka till myndigheterna - på rätt telefontid - och försökahitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kan beskeden låtavänta på sig i månader.Många företagare upplever administrationen kring den egna verksamhetensom alltför omfattande. Regler och förordningar och ständigt ökande krav påuppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hos företagaren. Detomfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också uppfattas som ettslags misstroende mot dem. Utöver de faktiska svårigheterna upplever mångadenna "misstänksamhet" från myndigheternas sida som påfrestande. Det ärinte heller rimligt - som sker - att belägga småföretagare med högaavgifter för olika typer av kontroller och inspektioner av brandsäkerhet o dyl.Kommuner och länsstyrelser måste kunna utöva sådana verksamheter utan attonödigt höga kostnader vältras över på företagarna.Sverige behöver många nya företagare. Då måste det också bli lättare ochlönsammare för människor att göra verklighet av sina planer att starta eget. Iett samhälle där det är naturligt att bli sin egen ska inte människor behövaanlita revisorer för att fylla i en preliminär deklaration, de ska inte behövavänta i månader på sin F-skattsedel eller brottas med obegripliga blanketterfrån myndigheterna.Folkpartiet anser att följande förslag bör genomföras omgående.En förenklad deklaration för företagare bör införas. är det många avlandets småföretagare som inte klarar av att deklarera själva.Det ska bli enklare att registrera företag. En myndighetskontakt bör räcka inormalfallet.Alla som vill ska få F-skattsedel. Tyvärr stupar alltför många goda före-tagsidéer redan här. Regeringen har uppmärksammat problemet, menmisslyckats att åtgärda det.F-skattereglerna bör kunna förenklas. får företagaren betala in ett påförhand beräknat belopp för sociala avgifter och inkomstskatt -oavsett vad hon/han tagit ut för lön från företaget. Eftersom mångaegenföretagare har oregelbundna inkomster borde man kunna få välja attbetala sociala avgifter och inkomstskatt utifrån den lön somfaktiskt tagits ut, så som sker med momsbetalningarna. Ingen behöver dåriskera att tvingas betala in skatt utan att ha fått några inkomster en vissmånad, t ex under semestern.Lättnader i uppgiftslämnandet till olika myndigheter.En "solnedgångsparagraf" bör införas så att regler som inte använts på femår försvinner.Alla nya regler som berör företagare ska förses med en ordentligkonsekvensanalys.Finansministern bör leda ett konsekvent avregleringsarbete med sikte påatt förenkla och minska den offentliga regelmassan.Inför servicecheckar - ett enkelt och obyråkratiskt system förprivatpersoners betalning för tjänster i exempelvis hushållet. Förslaget är lättatt kombinera med vår skattereduktion för hushållstjänster.Ett "startpaket" för företagare ska finnas tillgängligt på Internet, och påalla skatte- och postkontor.Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämna bindande löften om hurlång tid det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplas detta till ettautomatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig. Oklarheterom vilka regler som egentligen gäller kan försena, eller omintetgöra, viktigaaffärsbeslut för företagaren.Myndigheterna ska i sina årsredovisningar redovisa hur man klarat service-och informationskraven gentemot företagen, t ex vad gällerhandläggningstider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc.En handledning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som"lathund" för företagare som behöver söka information och komma i kontaktmed olika myndigheter eller andra instanser.Kommunerna bör ha samrådsplikt med näringsidkare som drabbas avexempelvis trafikavstängningar, gatuarbeten etc. Många egenföretagare somdriver butiker eller serviceinrättningar drabbas hårt av tillfälliga ekonomiskaavbräck när kunderna får svårt att ta sig till lokalen.Regeringen bör utfärda föreskrifter som innebär att de uppgifter somlämnas av företagen till en myndighet inte ska behöva lämnas tillolika myndigheter.Rättvisa regler i socialförsäkringarna. Beräkningsunderlaget förersättningar varierar i olika system, konsekvent till företagarens nackdel.Exempelvis räknas avsättningar för expansionsmedel som inkomst närföretagaren söker bostadsbidrag, men inte när sjukpenningen ska beräknas.Olika företagsformer behandlas också olika.Samtliga blanketter som företagarna ska fylla i analyseras med syftet attantingen slopa, förenkla eller förkorta dem.Myndigheterna ska betrakta småföretagarna som sina kunder och bli mertillgängliga, t ex genom att ha öppet- och telefontider även ochklämdagar.Kontaktpersoner för företagare ska finnas vid statliga myndigheter ochkommuner, för att rätt kunna hänvisa den som söker information.Staten bör ansvara för ett Internetbaserat informationssystem där enföretagare - när som helst - kan få fram vilka regler som gäller förföretaget i olika situationer.Lätt att registrera företag via Internet. Nyföretagare ska via dator kunnaregistrera sitt företag med namn, anmäla sig för olika skatter osv. Inom enviss tid, högst , bör företagaren få bekräftelser avmyndigheterna.En ny arbetsmarknad kräver modernarearbetsmarknadslagarModernare arbetsmarknadslagar En nyckelfråga för möjligheterna attdriva företag är förhållandena på arbetsmarknaden. De regler som styrden svenska arbetsmarknaden måste moderniseras och anpassas till demindre företagens verklighet. Småföretag ställs ofta inför svårigheter imötet med facklig byråkrati och överlägsen förhandlingsvana. De reglersom styr den svenska arbetsmarknaden måste moderniseras.Vi vill att reglerna i LAS och MBL i princip återgår till vad som gälldeunder den borgerliga regeringsperioden. Storföretag med tusentals anställdahar lättare att hantera reglerna än en småföretagare med bara en handfullanställda. För småföretagare med bara en handfull anställda, som tvingas sägaupp nyckelpersoner, kan reglerna innebära att företaget går omkull och attsamtliga anställda tvingas gå från jobbet. Ett liten företagare måste kunnaagera mer flexibelt än dagens fyrkantiga arbetsmarknadslagar medger.Fackets vetorätt vid entreprenader måste slopas. Dessutom behöverkonfliktreglerna ses över.