mot · GO02Fö207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö207av , ()Utformningen av det svenska försvaretSammanfattningFörsvaret skall inte bara klara dagens hot, utan måste ocksåformas för att kunna möta morgondagens osäkerhet.Försvaret skall kunna verka under olika omständigheter ochkunna möta också händelseutvecklingar som ter sigosannolika. Försvaret måste därför, förutom att vara allsidigtoch flexibelt, ha en inbyggd förmåga att anpassas tillförändringar i omvärlden. Vår ambition att anpassa försvaretför att verka i olika situationer som hotar vårt land skalldessutom kombineras med större möjligheter att aktivtanvända detta som en del i den dagliga säkerhetspolitiken.Dessa dubbla uppgifter är den svenska försvarspolitikensstora utmaning.Osäkerheten om den ryska militära utvecklingen har accentuerats genomvalet av förre KGB-översten till president. Varkenmöjligheterna för eller sannolikheten av en successivt större rysk militärförmåga har minskat sedan hans tillträde som president . Den ipraktiken givna planeringsförutsättningen "inget krig " är enligt vår mening inte hållbar.Regeringens förhoppning att försvaret snabbt och enkelt skall kunna"anpassas", d.v.s. rusta upp eller skapa ny förmåga för att möta förändradehot, är med andra ord överdriven. Visserligen skall försvaret i varje lägekunna anpassas efter den situation som då är rådande. Men detta är emellertidinte ett motiv för en massiv och ensidig nedrustning. behöver enstörre säkerhetsmarginal för oväntade händelseutvecklingar.Sveriges vilja att bära vår del av världssamfundets ansvar genom att delta iinternationella insatser har ökat. Den internationella miljö verkar ikräver sannolikt än större insatser . De internationella insatsernahar blivit en reguljär del av vår försvars- och säkerhetspolitik. Att Sverigetarsin del av ansvaret också i EU:s framväxande försvarsdimension är självklart.Försvarsbeslutet , som sägs prioritera krishantering med militära medel,urholkar i verkligheten förutsättningarna för att skapa denna förmåga.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nedgången i rysk militär förmåga inte motiverar denkraftfulla nedrustning som genomförs.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att försvaret av är utgångspunkten och dendimensionerande uppgiften.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att oförändrade försvarsanslag bör vara utgångspunkten förförändringsprocessen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förmågan att delta i militärt samarbete och internationellainsatser skall öka.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att försvarsresurserna skall vara utformade både för detnationella försvaret och för internationella insatser.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nu undvika en omfattande avveckling av kompetens samtonödig materielförstöring samt att förmågan att bygga upp ett starkareförsvar skall säkras.Motiv för vårt förslagSverige skall föra en aktiv säkerhetspolitik. En sådan politikkräver stöd av ett militärt försvar som är insatsberett,som förutsättningar för en framtida upprustningbibehålls och utvecklas. Det ställer dock krav på enverklighetsförankrad politik som tar vara påmöjligheter till samarbete över gamla nationsgränser ochmellan folken. Den skall också motverka de hot ochosäkerheter som finns. Kraven är på många sätt störrepå svensk säkerhets- och försvarspolitik nu än under den tiddå spänningen mellan öst och väst var den dominerandesäkerhetspolitiska utmaningen. Att hotet om det stora krigetmellan öst och väst ter sig avlägset betyder inte att riskernaför krig och militärt maktspråk inte längre existerar.Till försvarets viktigaste uppgifter hör att försvara hela landet. Försvaretmåste ha sådan förmåga och beredskap att ingripande kan ske vid såvälavsiktliga som oavsiktliga kränkningar samt att varje allvarligt syftandemilitärt eller civilt hot kan mötas samt ha sådan styrka att kan ståemot försök till påverkan genom våld eller hot om våld. Försvaret skall ocksåkunna ta vår del av ansvaret för fred och säkerhet i i allmänhet ochvårt närområde i synnerhet varvid alla förband, även stridskrafter ochflygstridskrafter, fullt ut, bör delta i internationella insatser.Grunden för svensk försvarspolitik är att Försvarsmakten kan försvaralandet mot invasion och ockupation. Detta ger också de kunskaper ochfärdigheter som erfordras för att landets militära enheter blir lämpade atthävda svenskt territorium och svenska intressen i närområdet samt för att isamverkan med andra nationers resurser bidra till fred och säkerhet i våromvärld. Detta kräver förmåga till väpnad strid i vid bemärkelse. Försvaretfår aldrig tillåtas att enbart bli en bevakningsorganisation.Prognoser vad gäller den framtida säkerhetspolitiska utvecklingen är mednaturnödvändighet osäkra. Det är omöjligt att vid någon viss tidpunkt avgöraom en inträffad händelse är inledningen till en allvarlig kris, svår påfrestningpå samhället, krig eller bara en vardaglig händelse som kan hanteras på"normalt" sätt. Det är historikerna som efteråt sätter etiketter på detinträffade.I den historiska belysningen analyseras om rätt eller fel åtgärd vidtagits.Många exempel ur historien pekar också på att beslutsfattare hade tillgång tilladekvat information, men man ville inte tro på de konsekvenser den pekademot. Önsketänkande har alltför ofta dominerat beslutsfattandet. Varje reelltbeslut fattas utgående från bristande information och mot en okänd framtid.Med försvarsbeslutet blir svagare. Vårtnationella försvar, som är vårt allra viktigaste bidrag till stabiliteten inärområdet, urholkas.Sverige nedrustar. är osäkerheten grundläggande om och när vi iverkligheten kommer att ordentligt kunna bidra till den militära krishanteringsom nu står i centrum för både EU och Nato. Socialdemokraterna, med stödav och vänsterpartierna, kommunister och miljöpartister,fortsätter på den inslagna nedrustningsvägen. Någon närmare analys av hurutvecklingen av EU:s försvarsdimension kommer att påverka svenskt försvarhar ej genomförts.Som följd av försvarsbeslutet kommer försvaret att förändrasoch se annorlunda ut . Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag till ett samlat försvarspolitiskt riksdagsbeslut hösten2001. Utgångspunkterna för detta samlade försvarsbeslut måste ges redan nu.Den valda ekonomiska inriktningen, innefattande en reell reducering avförsvarsanslagen med , måste stoppas. Nedan redovisasvilken inriktning vi anser att nästa försvarsbeslut, , bör ha.Omstrukturerigen av försvaret måste påbörjas på bredden. När försvaretbyter affärsidé kan vi inte tillåta att tradition och skygglappar hindrarnödvändiga förändringar inom hela försvaret. Personalförsörjning, logistik,forskning och utveckling samt materielförsörjning måste gå hand i hand medden omprövning och breddning av försvarets uppgifter som skett (ochfortlöpande sker) . Oförändrade försvarsanslag bör varautgångspunkten i förändringsprocessen. Att kräva genomgripandeomstrukturering och banta budgeten är en omöjlig ekvation. Reformeringenav vårt försvar är svår nog inom ramen för oförändrade försvarsanslag.I det korta perspektivet gäller det, framför allt vad gäller materielen, attgöra det bästa av situationen som ekonomiskt utrymme förframtidssatsningar måste skapas. Nuvarande materielplaner är i det längreperspektivet i stort sett redan nu helt intecknade. Detta är inte acceptabelt iensituation då försvaret står inför en omdaning som är större en någonsintidigare.Existerande modern försvarsmateriel bör behållas i stället för attavvecklas. På så sätt upprätthålls den erforderliga funktionella kompetensen.Förutsättningarna för utveckling av förmåga inom olika områden ökar. Det ärmycket svårt att bygga och anskaffa nya system från "scratch". Detta gällerinte minst artillerifunktionerna inom armén och marinen samt ytfartyg ochubåtar. Haubits 77, kustartillerisystemen 12/80 samt samtliga ubåtar avVästergötlandklassen och de moderniserade patrullbåtarna avKaparenklassen bör således behållas - antingen i förband eller förrådsställas -som grund för en eventuell förstärkning av försvaret. Därmed undviks ocksåen omfattande avveckling av kompetens samt onödig materielförstöring.Förutsättningar skapas för tillväxt och möjligheter att ekonomiskt ochmateriellt förbättra försvarets omstrukturering säkras. Detta ger ossmöjligheter att uppnå en struktur som bättre förmår att svara upp mot de kravsom vi i och som vår omvärld ställer än den struktur som blirresultatet av försvarsbeslutet 2000.Regeringen saknar en strategi för försvarets framtida utveckling. Dettavisas tydligt genom att man inom de flesta områden företrädesvis förordardemonstratorer och simulatorer framför anskaffning av konkretavapensystem. Självklart kan demonstratorer och simulatorer vara till godhjälp vid utveckling av gamla och nya vapensystem, men de kan aldrig heltersätta verkligheten. Det krävs ett växelspel mellan verkligheten och dessamer virtuella former.Det är därför nödvändigt, som påtalas i delbetänkandet från utredningen(SOU 2000:84),med åtgärder i syfte att återupprätta de effekter som studieverksamhetentidigare svarat för, bl.a. framtagandet av ett väl underbyggt underlag förbeslut i olika inriktningsfrågor. Eftersom studieverksamheten inom främst detmilitära försvaret minskat i omfattning måste insatser görasför att återupprätta kompetens och resurser för studier och annananalysverksamhet.En större materiell kvantitet i kombination med hög kvalitativfunktionskompetens inom de flesta områden är nödvändig för att utveckla detnya försvaret. Vi anser också att förmågan till indirekt eld bör förstärkasjämfört med regeringens förslag. Vidare bör förmågan tillprecisionsbekämpning av rörliga mål vidmakthållas och utvecklas.Utveckling och anskaffning av luftvärnsrobotsystem och ett nytt lätttorpedsystem bör genomföras och antalet ubåtar och ytfartyg upprätthållas påen rimlig nivå inför kommande beslut om anskaffning. Utrymme behöverockså skapas för beväpning av JAS 39-systemet. Genom ett minskatflygtidsuttag per flygplan förlängs JAS 39-systemets totala livslängd, vilketbör medge en kontinuerlig modifiering av de flygplan som successivt tillförsförsvaret. Härigenom skapas större möjligheter till export och försäljning avJAS 39 och därmed en bättre balanserad effekt och kostnad över tiden.Möjligheterna att utsträcka leveranstiden av de beställda flygplanen börtillvaratas.Inom markstridskrafterna bör tio "brigadledningar" bibehållas samtidigtsom en av dessa ges tillikauppgift att utgöra ledningsorganisation för dennordiska brigad som är under utveckling. Detta kan åstadkommas inom nubeslutad grundorganisation genom en utveckling av garnisoner med allsidigutbildning. Förutsättningarna för att sätta upp mekaniseradebataljonsstridsgrupper i , , och börprövas. På några platser bör dessutom försök med rullandevärnpliktsutbildning och kontraktsanställda i "stående bataljonsförband"påbörjas. Med en sådan inriktning finns det utrymme för utveckling avutbildning av förband inom arméns specialtruppslag såväl i som påGotland.Inom de stridskrafterna bör tre ytflottiljledningar, varav en för eninternationell sjöstyka, en ubåts- och en minkrigflottiljledning samt enbrigadledning för amfibieförband organiseras. Minst fyra ytfartygsdivisionermed 16 till 20 ytfartyg i varje upprätthålls genom att bibehålla de nyligenmoderniserade patrullbåtarna. De moderna ubåtarna bibehålls genom attutnyttja samtliga ubåtar i och Västergötlandsklassen.Amfibieförbanden utökas och kustartilleribataljonerna bibehålls tills vidare.Inom flygstridskrafterna utnyttjas så effektivt som möjligt det antal JAS 39Gripen som beställts inom ramen för fyra aktiva divisioner. Förutsättningarskall skapas för en kontinuerlig modifiering av de flygplan som successivttillförs försvaret liksom större utrymme för beväpning och anskaffning avannan utrustning. Utbildningskapaciteten för flygförare och tekniker samttillgången på förtidsavgångna aktiva flygförare skall medge att ytterligaredivisioner kan organiseras upp till kapaciteten i totalt anskaffade JAS 39Gripen.Utvecklingen mot ökad förmåga att samverka med förband såväl inomlandet som internationellt är inte bara en grundläggande förutsättning förinternationella insatser utan också en förutsättning för försvarets förmåga attförsvara landet.Internationaliseringen av försvaret bör fortsätta och fördjupas, samtidigtsom sjö- och flygstridskrafter inte får undantas. Utöver att sätta upp detnordiska brigadförbandet bör ta initiativ till att bilda eninternationellsjöstyrka avsedd för insatser i första hand i men också i västerhavetoch andra randhav inom ramen för EU:s och FN:s kris- och konflikthantering.I denna bör de nordiska länderna utgöra kärnan. Även på flygområdet börmotsvarande initiativ vad avser multinationella förband tas.Stockholm den 4 oktober 2000Henrik ()()()()()()()()()()()()