mot · GO02So304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So304av , ()Barn- och familjepolitik1 SammanfattningBarn har behov av trygghet, självbestämmande och livskvalitet. Detta ärutgångspunkten i och principerna om barns bästa,deras rättigheter och om vikten att lyssna till barnet och om dess rätt tillliv och utveckling. I denna motion föreslår vi ändringar i lagstiftningentill skydd för barnen.Barn har speciella behov av skydd och stöd. Barnen har egna rättigheteroch framför allt har barnen ett eget människovärde. Barn är inte miniatyr-upplagor av vuxna utan individer med egna unika behov. Barns tillvaro måstepräglas av trygghet. De måste mötas med respekt och få känna gemenskap,delaktighet och tillit. Då formas barnet till en människa med de bästa tänkbaraförutsättningar för att klara livets alla påfrestningar.Varje familj ska själv bestämma hur omsorgen om barnen ska formas.Familjepolitiken ska ge föräldrarna möjlighet att stödja sina barn till att blikreativa och självständiga individer - inte diktera villkoren för omsorg ochuppfostran. Det är i första hand föräldrarnas ansvar.En bra familjepolitik ger stöd i föräldraskapet men övertar inte ansvaret föruppfostran och utveckling. En bra familjepolitik utgår ifrån familjers olikaförhållanden och styr inte in alla i samma mall. En bra familjepolitik byggerpå valfrihet, flexibilitet och rättvisa.Vi anser att politiken måste förändras så att föräldrarna får störremöjligheter att styra över sin ekonomi och minska sitt beroende av bidrag.Det gör vi dels genom att sänka skatterna för personer med låga inkomster,dels med ett familjepolitiskt paket bestående av ett barnomsorgskonto samtavdragsrätt för barnomsorgskostnader. Vi väljer även att höja grundnivån iföräldrapenningen.För många familjer är bristen på tid det stora problemet - och väldigt fåföräldrar har med dagens skattesystem ekonomiska möjligheter att köpatjänster. föreslår en femtioprocentig skattereduktion på hushålls-tjänster som utförs i hemmet, ett s.k. RUT-avdrag.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för valfrihet, flexibilitet och rättvisa ifamiljepolitiken.12. begär att regeringen lägger fram förslag om att socialtjänstenbör vara ansvarig för ensamma asylsökande flyktingbarns boende och attde anmäls till utredning enligt socialtjänstlagen.13. begär att regeringen lägger fram förslag om förändringar avSoL för att förbättra efterlevnaden av anmälningsplikten.4. begär att regeringen tillsätter en utredning om kvalitetssäkringav vårdnadsutredning genom s.k. second opinion.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vidareutbildning och annan hjälp åt stödfamiljer.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sex- och samlevnadsundervisning.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat jämställdhetsarbete.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen för att förbättra barnfamiljernas ekonomi.19.1 Yrkandena 1, 2, 7 och 8 hänvisade till SfU.2 Yrkande 6 hänvisat till UbU.5 InledningEn bra familjepolitik ger stöd i föräldraskapet men övertar inte ansvaretför uppfostran och utveckling. En bra familjepolitik utgår ifrån familjersolika förhållanden och styr inte in alla i samma mall. En bra familjepolitikbygger på valfrihet, flexibilitet och rättvisa.Statens, kommunens och det civila samhällets uppgift är att stöttaföräldraskapet och ge likvärdiga förutsättningar för alla barn att behålla sinkreativitet och skaparglädje upp i vuxen ålder och inte att styra över hurfamiljer väljer att leva. Det ska däremot finnas ett starkt skydd mot övergreppoch annat som kränker barns integritet eller hindrar deras utveckling i att blikreativa och självständiga individer.Barn behöver trygghet, stabilitet, en lärande miljö och stödjande socialanätverk. Det kan ske inom olika typer av familjebildningar. Familjer sermycket olika ut men alla familjer ska, oberoende av sammansättning, stödjas.De allra flesta barn i har det materiellt mycket bra och harengagerade föräldrar. Men det finns även många barn som har det svårt ochsom befinner sig i utsatta situationer. Det är barn som lever i familjer därpsykisk ohälsa, missbruk eller misshandel förekommer och barn som utsättsför övergrepp av olika slag. Barn måste få känna trygghet. De måste mötasmed respekt, och de måste uppleva gemenskap, delaktighet och tillit. Vi haralla ett stort ansvar för att ge våra barn bästa tänkbara uppväxtmiljöer medmycket kärlek och omsorg och en omgivning fri från våld och droger.Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att axla föräldrarollen, allt föratt den uppväxande generationen ska bli en trygg och självsäker generation.Däremot måste utsatta barn ges ett särskilt stöd. Det som ovan anförts omprinciperna för familjepolitiken bör ges regeringen till känna.6 På barnens villkorFamiljepolitiken ska ge bästa möjliga förutsättningar för en bra uppväxtför alla barn. Det är föräldrarna som har ansvar för barnens uppväxtmedan statens och kommunernas ansvar bara ska vara stödjande. Densocialdemokratiska familjepolitiken har i stort utgått från att föräldrarnainte klarar att ta ansvar för barnens uppväxt och uppfostran samt attomsorgen om barnen ska utgå från en och samma mall. Vi vill att varjefamilj själv ska ha makten över hur omsorgen om barnen ska formas.Familjepolitiken ska ge föräldrarna möjlighet att stödja sina barn till attbli kreativa och självständiga individer - inte diktera villkoren för omsorgoch uppfostran. Det är i första hand föräldrarnas ansvar.Alla föräldrar vill ge sina barn bästa möjliga uppväxt - men alla föräldrarorkar inte och behöver därför omgivningens stöd. I de fall föräldrar inte orkarta på sig föräldrarollen och inte har möjlighet att ge barnen en säker och trygguppväxt, måste det finnas ett socialt stöd. I många fall kan den näraomgivningen, förskola eller skola ge det stöd som krävs. I andra fall är detkommunens socialtjänst eller frivilligorganisationer som fungerar som ettskyddsnät. Inget barn ska behöva känna sig övergivet eller fara illa. Vi ska haett samhälle som litar på familjen som det ska finnas ett yttre stödvid kriser.6.1 Låt barn vara barnFör att ett samhälle ska präglas av trygghet, måste både vuxna och barnkänna gemenskap och delaktighet samt mötas av respekt. Alla vuxna harett speciellt ansvar för barns behov av trygghet och tillit, även om det ärföräldrarna som i första hand har ansvaret för barnens uppväxt ochfostran.Barn har speciella behov av skydd och stöd. Barn har egna rättigheter ochframför allt har barn ett eget människovärde. Barn är inte miniatyrupplagor avvuxna utan individer med egna unika behov. Barns tillvaro måste präglas avtrygghet och de måste mötas med respekt och få känna gemenskap,delaktighet och tillit. Då formas barnet till en människa med de bästa tänkbaraförutsättningar för att klara livets alla påfrestningar.Många barn och ungdomar är stressade av föräldrars och omgivningenskrav. Barn måste få vara barn, med tid både för lärande, aktiviteter och lek,men också tillåtas få lugn och ro. Barns egen kreativitet utvecklas bäst i enmiljö som är både livfull och lugn.6.2 FN:s barnkonventionDet är viktigt att det finns en gemensam grundsyn när det gäller barn ochungdomar. FN:s konvention om barns rättigheter ska vara den självklarautgångspunkten. Dess grundsyn om barns rättigheter, principen om barnsbästa, om vikten att lyssna till barn och om dess rätt till liv och utvecklingska genomsyra alla beslut som rör barn.FN-konventionen utgår ifrån att barndomen har ett värde i sig och att barnär en utsatt grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skydd,som också innefattar ett rättsligt skydd. Konventionen ska ge barngrundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. Den bygger på fyra viktiga principer: att barnet har rätt tilllikvärdiga villkor, att barnets bästa ska beaktas vid alla beslut, att barnetharrätt till liv och utveckling samt att barnet har rätt att säga sin mening ochblirespekterat.Regeringens skrivelse 1999/2000:127 Barn här och , är en redogörelseför barnpolitiken i med utgångspunkt från FN:s konvention om barnsrättigheter. Det finns en rad uppgifter i skrivelsen som det finns anledning attlyfta fram. De flesta barn i lever under goda omständigheter - i entrygg miljö med goda utvecklingsmöjligheter. I en internationell jämförelsehar vi nått långt i avseende att ge barn goda förutsättningar till ettriktoch harmoniskt liv. Detta får dock inte dölja att det finns stora skillnadermellan olika barns möjligheter, beroende på var man växer upp, ekonomiskaförutsättningar, samt vilket stöd familjen och den närmaste omgivningen ger.Asylsökande barn har en mycket utsatt situation, i synnerhet barn som ärensamma på flykt. redovisar i en nyligen presenterad rapporthur barn som flytt på egen hand till upplever sin situation. Många harsvåra traumatiska upplevelser och behöver akut psykiatrisk hjälp.Mottagandet av de ensamma barnen är undermåligt och handläggningstidenför asylsökande barn är alltför lång. De ensamma barnen behandlas på sammasätt som vuxna asylsökande, trots att de har helt andra behov. Dessa barn böranmälas till utredning enligt socialtjänstlagen och kommunernas socialtjänstbör vara ansvariga för barnens boende - och inte som idag.Detta bör ges regeringen till känna.6.2.1 Samverkan till skydd för barnenSocialtjänstlagens portalparagraf kompletterades 1998 med en nybestämmelse som syftar till att stärka barns ställning inom socialtjänsten.När åtgärder rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnens bästakräver. Bestämmelsen svarar mot artikel 3 i . Dettaär ett område med behov av utvecklingsinsatser. harenligt 12 § SoL (socialtjänstlagen) skyldighet att verka för att barn ochungdom växer upp under trygga förhållanden. Nämnden ska också i närasamarbete med hemmen främja barns utveckling. Till detta kommeransvaret för skydd för och stöd till barn och ungdom som far illa ellerriskerar att utvecklas ogynnsamt. Detta ansvar är tydligt i SoL. Reglernaom utredningsskyldighet och medverkan till att underårigafår god vård och fostran, men också SoL:s bestämmelser om anmälanm.m. mot underåriga, är centrala i dessa sammanhang.Bestämmelserna om anmälan i 71 § SoL innebär dels att var och en somfår kännedom om att en underårig blir utsatt för fara för sin hälsa ellerutveckling, t.ex. misshandel, bör anmäla detta till socialnämnden, dels enskyldighet för myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdomar, andramyndigheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, anställda hosmyndigheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt anställda hossådana myndigheter att genast anmäla till om de i sinverksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden böringripa till en underårigs skydd. En publicerad undersökning frånStockholm anger att bara får kännedom om var femte elev sommisstänks fara illa - trots anmälningsplikten. Liknande rapporter redovisas iLVU-utredningen, SOU 2000:77. Regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder för att förbättra efterlevnaden till 71 § SoL. Detta bör ges regeringentill känna.6.2.2 Kvalitetssäkring av vårdnadsutredningarCenterpartiet står bakom gällande lagstiftning om gemensam vårdnad.Men i lagen framgår också tydligt att i de fall ett barn riskerar att fara illaeller om den ene föräldern är klart olämplig som vårdnadshavare, ska detinte dömas till gemensam vårdnad. Trots detta förekommer det fall därdet döms till delad vårdnad trots att det är klart olämpligt. Därför finns detanledning att kvalitetssäkra de vårdnadsutredningar som socialtjänstenansvarar för vid skilsmässa eller separation. En vårdnadsutredning är imånga fall avgörande för vem som ska få vårdnaden om barnen vid entvist. En vårdnadsutredning som bygger på felaktigheter eller som påannat sätt ger en missvisande bild, ligger trots detta till grund för denkommande processen. En väg kan vara att införa en s.k. second opinion,det vill säga möjlighet till ytterligare en social prövning om endera partenanser sig missbedömd. anser att frågan om enkvalitetssäkring av vårdnadsutredning med en second opinion bör utredas.Detta bör ges regeringen till känna.6.2.3 Stöd till stödfamiljerMånga barn far illa i vårt samhälle. När inte föräldrar och familj kange den trygghet som ett barn så väl behöver, är det uppgiftatt finna ett stöd för föräldrar och barn. I vissa fall behövs familjehem, iandra fall kan en stöd- eller kontaktfamilj vara den hjälp som familjenbehöver. Att vara stödfamilj är ett ansvarsfullt och krävande uppdrag, ochsocialtjänsten har ett stort ansvar för att göra rollen som stödfamiljattraktiv.Det finns ett växande behov av familjehem och stödfamiljer - och i mångafall är det svårt att finna familjer som vill åta sig uppdraget på grund av desskaraktär. Kommunens socialtjänst måste arbeta offensivt med rekrytering ochmåste kontinuerligt ge stödfamiljerna vidareutbildning och annat stöd somfamiljerna behöver. Detta bör ges regeringen till känna.6.3 Drogförebyggande arbeteEn undersökning bland ungdomar i visar att var fjärde elev iårskurs 2 på gymnasiet har prövat narkotika och var fjärde elev i årskurs 9har druckit starköl den senaste månaden. sedan 70-taletökar narkotikabruket i och dödligheten i narkotika är bland dehögsta talen i Europa.I början av året gick inspektörer vid ut med kritik mot (alkohol, narkotika och alkohol) efter att ha granskat undervisningen omalkohol, narkotika, tobak och andra droger vid 83 skolor. Inspektörerna menaratt nuvarande drogundervisning till och med fått motsatt effekt. Då mankoncentrerat sig på att tala om risker i stället för att förändra beteenden såsporrar man snarare eleverna att själva testa droger.Det är viktigt att alla gymnasieelever får en bra ANT-undervisning för attförhindra att fler ungdomar testar olika droger. Ett nytt undervisningsmaterialhar tagits fram och det är viktigt att följa upp att skolornasdrogundervisning förbättras. I många skolor och på många orter finns positivaexempel på hur man jobbar för att förebygga att ungdomar börjar med droger.Genom att lova att inte dricka alkohol eller pröva narkotika får unga rabatter iden lokala butiken. På andra orter ger man pengar till en gemensam klassresaom eleverna lovar att vara drogfria. De lokala eldsjälarna är viktiga i detdrogförebyggande arbetet men det är viktigt att skolan ger alla elever en braANT-undervisning.6.3.1 Ungdomar och alkoholUngdomar har inga svårigheter att få tag i alkohol. I en undersökning,genomförd av 1998, svarade en majoritet av männen mellan 16 och20 år att de helt säkert kan skaffa hembränt. Många unga vittnar om attdet säljs helt öppet vid skolor och andra miljöer där unga möts, t.ex. påillegala klubbar, discon och pubar.Unga gör som sina föräldrar och föräldrarnas attityd speglas i ungdomarskonsumtion. Så länge föräldrarna inte uttryckligen förbjuder ungdomarna attdricka alkohol, är det svårt att komma åt problemen med högalkoholkonsumtion bland unga.Alkohol är en del i det svenska kulturmönstret. Ambitionen bör därför varaatt minska totalkonsumtionen. Det är viktigt att få ungdomar att helt avståfrån alkohol . Alkoholkonsumtionen bland ungdomar är ett problempå många sätt; kroppen är inte tillräckligt utvecklad, vilket gör att denfysiskaskadan av alkohol kan bli stor och tidig start med hög alkoholkonsumtionriskerar att leda till hög alkoholkonsumtion i vuxen ålder. Insatserna förungdomar bör inriktas på att få dem att helt avstå från alkohol. Vi avser attåterkomma med förslag för det drogförebyggande arbetet i samband medregeringens alkoholproposition.6.4 Sex och samlevnadTonåren är en känslig period i ungdomars liv. Då grundläggs många avderas kommande attityder till samliv och till vuxenvärlden. Dessa år ärkänsliga och viktiga när det gäller att bygga upp självförtroende ochsjälvrespekt. Flickor måste tidigt få insikt om att det är de själva sombestämmer över sin kropp, både vad gäller utseende och sexualitet.Våra ungdomsmottagningar runtom i landet gör ett fantastiskt arbete ochkan vittna om de olika problem de möter hos många tonåringar. Det är tydligtatt frågorna från ungdomarna har ändrat karaktär och det finns en starkpornografisk påverkan på frågorna. Det är också oroande att tonårsaborternaökar och att infektionssjukdomar som herpes och klamydia ökar.Ungdomsmottagningarna vittnar också om att de har allt svårare att nå in påhögstadie- och gymnasieskolorna. Bl.a. är gymnasieprogrammen så hårttrimmade att det är svårt att få utrymme för sex- och samlevnadsundervisning.Ett aktivt jämställdhetsarbete måste ske redan under tonåren, medinriktning på attitydförändringar både vad gäller ungdomars samlevnad ochspråk. Skolhälsovården måste ges stöd i informationen om sex- ochsamlevnadsfrågor till ungdomar. Ungdomsmottagningarna som stöder ochhjälper ungdomar behöver ge särskild information och ha särskildamottagningstider samt samtalsgrupper i samverkan med högstadium ochgymnasieutbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.7 Underlätta föräldraskapetCenterpartiet vill förnya familjepolitiken så att den utgår ifrån barnen ochfamiljernas behov. Stödet till familjerna måste bli mycket bättre anpassatefter olika familjers livsvillkor, förhållanden och önskemål. Vi villuppmuntra föräldraskapet genom bättre ekonomiska förutsättningar. Vivill att stödet ska utformas så att det passar alla familjetyper och vi villöverlämna ansvaret till föräldrarna att själva bestämma över sin tid ochomsorgen om sina barn.Utifrån tidigare erfarenheter och förslag vill forma en politikför som bidrar till valfrihet, rättvisa och trygghet för den modernafamiljen. Politiken måste ge familjerna mer tid, ekonomiska resurser och ettstörre självbestämmande. Staten ska inte agera med pekpinnar utan ge ett stödsom underlättar föräldraskapet. Vi vill ge tillbaka självbestämmandet tillföräldrarna genom en förbättrad familjepolitik. Familjerna har bäst möjlighetatt avgöra hur tid och resurser ska fördelas.7.1 JämställdhetFamiljepolitiken måste gynna jämställdheten mellan män och kvinnor.Barn får inte vara ett hinder för kvinnor och män att delta i arbetslivet pålika villkor. Vi tror dock inte på metoder som hindrar föräldrar att självabestämma hur de vill utnyttja sin föräldrapenning eller vilken omsorg deväljer för sina barn. Attityder i arbetslivet behöver förändras. Det ska varaen merit att ta ut föräldraledighet. Arbetsgivarens signaler omföräldraledighet är av avgörande betydelse för att båda föräldrarna ska talika stort ansvar för barnen. Lönefrågan saknar inte betydelse.Föräldrar ska ha möjlighet att själva ta hand om sina barn . utgår föräldrapenning för detta. Barn behöver kontakt med bådaföräldrarna. vill stimulera båda föräldrarna att ta ansvar för hemoch familj. Mamma-pappa-månaden, som den borgerliga regeringen införde,har givit tydliga signaler till fäder att öka sin tid med barnen. ärdock skillnaden stor mellan hur mycket tid och ansvar som kvinnor respektivemän använder tillsammans med sina barn. Men alltfler män inser betydelsenav att ha nära kontakt med sina barn . Pappornas uttag avföräldrapenning ökar, men mycket långsamt, och varierar mycket beroende avtradition och omgivningens attityder - i synnerhet arbetsgivare och kollegormen också mödrarnas förväntningar på att få ta ansvaret. En ytterligare"pappa-månad", som regeringen föreslår, är inte den medicin som behövs -en succé är svår att upprepa. Istället behövs informationsinsatser ochdiskussion med båda föräldrarna för att fäder ska öka sitt engagemang underbarnens första år.Utmaningen i familjepolitiken är därför att ge alla föräldrar bättremöjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. Det kräver attföräldrarnas valfrihet ökar och att utrymme skapas för en mångfaldbarnomsorgsformer. Genom våra förslag lägger vi en grund för att familjernaskall få lika möjligheter, men lösningarna behöver inte vara likadana. Det ärav avgörande betydelse för både kvinnor och män. Det som ovan anförts omjämställdhet bör ges regeringen till känna.7.2 Tid, pengar och självbestämmandeMånga unga vågar inte ta steget och bli föräldrar eftersom de ser att tidenär knapp, ekonomin skral och självbestämmandet inskränkt i dagenssamhälle. Den samlade familjepolitiken måste bygga på hela familjensomgivning, men föräldrarna får aldrig fråntas ansvaret för sina barn.Föräldraskapet måste återupprättas. Den som vill bli förälder ska intehindras från detta - lika viktigt är att den som inte vill bli förälder skakunna välja bort detta utan att känna skuld och skam. Valet måste liggahos familjen - utan moraliska förpliktelser.Nativiteten är i på samma låga nivå som i flera sydeuropeiskaländer. Orsaken till det låga barnafödandet i flera sydeuropeiska länder ansesvara svårigheterna för kvinnor att kombinera barn med karriär. Därför väljerkvinnor arbete och en självständig ekonomisk tillvaro. En liknande förklaringfinns till den låga nativiteten i . var det vanligt attbarnafödande var ett sätt att komma bort från arbetslöshet. När unga kvinnorinte fick ett arbete, valde de att bli förälder. Förhållandet har numeraförändrats. väntar unga kvinnor med att bilda familj tills man försäkratsig om en utbildning och ett arbete. Denna utveckling ser vi som positiv; detär bra för jämställdheten och för samhället som helhet.Barn ska födas av kärlek inte p.g.a. ekonomiska ersättningar, men deekonomiska villkoren påverkar barnafödandet. Därför ska den ekonomiskaersättningen ge alla föräldrar en möjlighet att vara föräldrar.Tid är en knapp resurs för småbarnsföräldrar. De flesta föräldrar kännerständigt att tillvaron är stressig och att det är svårt att få tiden att räckatill.Vissa familjer har släktingar och vänner som hjälper till, andra saknar det. Detbehövs insatser för att frigöra tid för småbarnsföräldrar.Skattesubventionerade tjänster för att utföra sysslor i hemmet skulle hjälpamånga föräldrar att få tiden att gå ihop.7.3 FamiljeekonominI regeringens skrivelse 1999/2000:137 "Barn - här och " framgår attmånga barn växer upp i familjer som är beroende av socialbidrag. Drygtvart tionde barn (237.000) växer upp i en familj som underåret får socialbidrag. Vi vet att vuxna, som lever med så knappaekonomiska marginaler att de tvingas söka socialbidrag, upplever en storekonomisk stress som framkallar oro och ångest. Den situationenpåverkar med all sannolikhet även barnen. Den ekonomiska situationenunder har gjort att fler barn lever under dessa förhållanden - attsocialbidrag blir en del av försörjningen. Det går dock inte att helt skyllapå den ekonomiska krisen. , före krisen, levde 176.000 barn idenna situation.Barnfamiljerna är, tillsammans med ungdomarna, de som burit de störstabördorna . Låginkomstfamiljer och ensamstående föräldrarhar varit extra hårt utsatta. Trots att ekonomin nu blomstrar är det mångafamiljer som inte är delaktiga i den snabba ekonomiska utvecklingen. Mångahar det helt enkelt svårt ekonomiskt och alltför många människor har litenmöjlighet att påverka sin egen ekonomiska situation.I familjeekonomin samverkar bidrag och skatter på ett olyckligt sätt.Ökade egna inkomster minskar t.ex. bostadsbidrag och socialbidrag. Om envanlig familj ökar sin disponibla inkomst genom eget arbete, minskarsocialbidraget och bostadsbidraget. Denna situation gör att en satsning påsänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare är av stor betydelse för attfrigöra familjer från socialbidragsberoende.Regeringens lösning för de familjer som har mycket låga inkomster ärmaxtaxa, men den ger bara en marginell förbättring för familjer med lågainkomster, eftersom dessa i de flesta kommuner har jämförelsevislåga barnomsorgsavgifter. De beräkningar som regeringen har presenteratkring förändring av disponibel inkomst - om maxtaxa införs - bekräftar ihuvudsak att det är familjer med höga inkomster som tjänar mest påreformen.