mot · GO02Ub210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub210av , ()YrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det behövs en fungerande utbildningsstruktur för grund-och färdigutbildning inom såväl ungdoms- som vuxenutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det måste till ett gemensamt ansvar för att helayrkesutbildningen genomförs på ett över landet likvärdigt sätt och medhög kvalitet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den tid företagaren avsätter och det material elevenförbrukar innebär produktionsbortfall och att ett systemför kompensation bör inrättas.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i studiemedelshänseende jämställa yrkesutbildningar medandra former av högre utbildning och utbildning för vuxna.Hantverket - Yrkesutbildningen -SmåföretagandetDet finns ett stort behov av adekvata yrkesutbildningar inom hantverketsområde, både en efterfrågan på tjänster och produkter. Denna marknad ärdock relativt okänd för AMS - länsarbetsnämnder - arbetsförmedlingardå denna sektor inte ingår i deras statistik. Denna sektor är för övrigt denstarkast växande små- och egenföretagarsektorn i dagens , menknappast i Sverige.Hantverket är en viktig del av vårt näringsliv. Yrkeskompetensen,arbetsmarknaden och företagandet inom denna sektors ca 250 yrken är hotad.Det behövs en fungerande utbildningsstruktur för grund- och färdigutbildninginom såväl ungdoms- som vuxenutbildningen. Detta bör ges regeringen tillkänna.I början av 70-talet när den då nya gymnasiereformen genomfördes blevall utbildning för ungdomar gymnasial. Yrkesskolorna införlivades medläroverken till "en gymnasieskola för alla". Därvid tappade de tidigareyrkesutbildningarna mycket av sin profil och status. En del yrkesutbildningarfick en kvalitativ höjning. De traditionella lärlingsutbildningarna, däremot,fick allt mindre betydelse och omfattning. försvåradesmöjligheterna högst väsentligt för människor att yrkesutbilda sig.Vuxenutbildningen är till största delen teoretisk. Vad gäller hantverksyrkena,ca 250, har dessa inte haft någon egentlig organiserad hemvist sedan reformengenomfördes och yrkesskolorna lades ner.Grundutbildningen i gymnasieskolan ger endast en introduktion, engrund i yrket, medan däremot de allra flesta yrken även kräver enfärdigutbildning som avslutas med ett yrkesprov kontrollerat avrepresentanter från aktuell bransch. Målen för varje aktuell yrkesutbildningmåste vara väl förankrade i såväl skola som bransch och lärare samthandledare väl utbildade för sina roller. Den normala tid som krävs, utövergrundutbildningen, är två utbildningsår (ej att förväxla med arbetsår) eller . Det måste till ett gemensamt ansvar för att helayrkesutbildningen genomförs på ett över landet likvärdigt sätt och med högkvalitet, med samma synsätt; vilka värderingar råder i påhögskolebaserade utbildningar respektive hantverksdefinieradeyrkesutbildningar? Detta bör ges regeringen till känna.Utbildningsansvariga menar att färdigutbildning är ett problem förmarknaden, dvs företagen. Ytterst få småföretag eller hantverksdito harekonomiska möjligheter att själva ta fullt arbetsgivaransvar och bekostayrkesutbildning för en eller flera elever, vars yrkeskunskaper efterfrågas avhela samhället. Arbeten som eleven utför under utbildningen sägs varaproduktionsvinster för företagaren.Den tid företagaren avsätter och det material eleven förbrukar underlärotiden innebär produktionsbortfall. Detta bör ges regeringen till känna.Hantverkare blir man genom gedigen och kvalitativ yrkesspecialiseradutbildning, en utbildning som förekommer som en naturlig del avutbildningssystemet i övriga , inte minst i våra grannländer. Där harvarje hantverkare ett erkänt yrkesbevis i form av gesällbrev, ett kvalitetsbevissom också underlättar röligheten över gränserna. I vår landsända har mångaungdomar förstått vikten av detta och skaffar sig yrkesutbildning i ,eller något annat EU-land. I dessa länder ser man dessutom intetidigare gymnasieutbildning som ett hinder för yrkesutbildning utan som entillgång för det framtida yrkeslivet. Borde inte öka ansträngningarnaför att själv utbilda sina hantverkare och på så sätt öka det potentiellanyföretagandet? Borde inte den enskilde själv få avgöra om det är värt attgenom lån satsa på sin framtid? Jämställ i studiemedelshänseendeyrkesutbildningar med andra former av högre utbildning och utbildning förvuxna. Detta bör ges regeringen till känna.Länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarna menar i flera fall atthantverket inte har någon framtid, det påstås att i den sektorn finns inga nyaarbetstillfällen. Men eftersom de flesta hantverkare är egenföretagarepåverkar det inte AF:s statistik när dessa går i pension. "Nej, skylten tas neroch vårt land är ytterligare en yrkesutövare och företagare fattigare. "I stället har, inom åtskilliga yrkesområden, så många kvalificeradehantverkare försvunnit att yrkena kan betraktas som bristyrken. I dessa fallmåste först kvalificerade hantverkare utbildas som därefter kan varahandledare, utbildare, åt nya generationer elever och kommandesmåföretagare. Då kan också nya företag utvecklas på ett sunt kund- ochmarknadsorienterat sätt. Tyvärr har vi många unga människor medhalvfärdiga yrkesutbildningar som, trots stora personliga uppoffringar, intekunnat skaffa sig en färdig yrkesutbildning inom sitt valda område. De harsmå möjligheter att få arbete inom önskat område utan fullständig utbildning,som de har problem att försörja sig som egna företagare.Egenföretagandet kräver inte bara "starta eget"-kunskap utan framför alltadekvat yrkeskunskap om de produkter eller tjänster vilka skall tillverkas ochmarknadsföras. Det finns branscher i där den nationella kunskapenmer eller mindre försvunnit, t.ex. sadelmakare.Märk, att inom EU är egen- och småföretagsverksamheten en av desektorer som växer snabbast och ger flest nya arbetstillfällen. Inom dennasektor återfinns hantverksföretagen. Då vi i vårt land håller på att tappakompetens och organisation för att utbilda skickligt yrkesfolk inom dekomplexa hantverksyrkena, går vi även miste om denna storanyföretagarpotential.Dessutom är det, till största del, med hjälp av det breda professionellahantverkskunnandet som vi kan underhålla, renovera och restaurera ochbevara vårt kulturarv. Detta får vi inte fuska bort. Inför vår egen ochkommande generationer har vi alla en skyldighet att slå vakt om och bevaradetta.Sverige behöver 100 000 nya välutbildade hantverkare.Stockholm den 26 september 2000Gunnel (c)()