mot · GO02Ub473 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub473av , (-)Villkoren för frikyrkliga högskolorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa statsbidrag för de frikyrkliga teologiska högskolorna iSverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att föra in de teologiska högskolorna i , ochÖrebro i de allmänna villkoren för högskoleutbildningen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antalet årsstudieplatser så att en rimlig tillväxt kan ske vid denya teologiska högskolorna.MotiveringUnder har det skett en välbehövlig utbyggnad av högskolorna ilandet. Det gäller såväl antalet skolor som framför allt antalet platser förstudenter. Det är många nya tusental som har getts möjlighet att läsa påuniversitet och högskola. Få samhällsekonomiska satsningar torde vara såvärdefulla som att ha en stor andel ungdomar i högskoleutbildning.De teologiska högskolorna inom frikyrkan är av relativt ungt datum.Numerärt har de en förhållandevis måttlig omfattning men skolorna som ärtre till antalet och lokaliserade till , och är iväxande och har mötts med stort intresse. Det gäller framför allt i de äldreteologiska fakulteterna som fått en breddning av det ekumeniska utbudet ochen ytterligare kvalificerad nivå på utbildning. Pastorer inom frikyrkor somsaknar egen högskola och/eller blivande präster inom har ibetydande utsträckning sökt sig till dessa tre frikyrkliga lärosäten som sedansnart har högskolestatus.Det sker för övrigt ett ömsesidigt och fruktbart utbyte som stimulerar denteologiska utbildning totalt sett. Det torde också uppmärksammas att defrikyrkliga högskolorna genomgående har kvalificerade lärare och att de harett spännande utbud vetenskapligt och pedagogiskt. Huvudmän iStockholm/är Svenska och . I är det och iÖrebro Nybygget - samverkan.Sedan 1993 har man haft förordnande om tillstånd att utfärdahögskoleexamen efter teologisk utbildning. Från början gällde för alla treskolorna 80 poängs behörighet. Det gäller fortfarande för de två skolorna iUppsala och medan THS i fått behörighet atthögskoleexaminera teologiskt studerande att erhålla teologie kandidatexamenom 140 poäng. Tilläggas kan att när det gäller THS lärarkår så har man ettfemtontal som har doktorerat. Det innebär att man har en hög vetenskapligstatus på sin undervisning för studenter på grundkurs vilket är relativtovanligt. Även de två övriga högskolorna, och , har mycketgoda lärarkrafter.Eftersträva rättvisaRedan från starten fick man betydligt svagare tilldelning av statliga medelför sin högskoleutbildning. Detta har följt med trots att det iframför allt har skett framstötar . Så sent som vidförra budgetbehandlingen var näst intill halva beredd att geskolorna en rättvis ekonomisk position. Vidare har det gjortsuppvaktningar från de berörda skolorna och andra intressenter, dock utanatt regeringen har tagit rättelse. För de teologiska högskolan (THS) harman t.ex. inte erhållit lokalstöd fullt ut som är gängse i statsstöd tillhögskolor och universitet.Även i årets budgetförslag till är denna fråga olöst. Det innebäratt sammantaget går man miste om - relativt sett - ansenligtstatsbidragsbelopp. Det vore högst rimligt att beloppet skulle ligga i nivå meddet stöd som utgår till studieplatser vid övriga högskolor. För statskassans deltorde det röra sej om små belopp men för de tre högskolornas huvudmän ärdet betungande att bli ekonomiskt särbehandlad.Det är hög tid att i samband med behandlingen av statsbudgeten för nästaår se till att det uppnås full och god rättvisa beträffande statsbidragen tilldessa högskolor.Det torde vara en orimlig ordning att staten förutsätter att allmänna ochöppna högskolor skall finansieras med medel som till allra största delenutgörs av frivilliga bidrag från huvudmännens organisationer, derasmedlemmar och sympatisörer. Det torde inte vara okänt för regeringen att dethär rör sig om en huvudmannagrupp inte särskilt stor till antalet men sommed fullt ut skattade pengar får samla in - dettaför att skolorna ska kunna fungera i sitt av statsmakten ålagdahögskoleuppdrag.Andra fristående högskolor avkräver ju inte av sina huvudmän personligaofferinsatser som staten försummat att rätta till. Det må vara kommuner,industrier, banker eller andra huvudmannaintressenter. I stället får de fördessa enskilda högskolor i jämförelse med dessa tre frikyrkliga teologiskahögskolor förhållandevis generösa belopp. Vi har tidigare påtalat dennaskillnad och orättvisa och förutsätter att eftersträvar samma villkorför dessa tre nya högskolor, små till volymen men av stor betydelse församhällsdebatten i stort. Det är uppenbart att det finns såväl folkliga somvetenskapliga studier kring de värdefrågor som för hela vårt samhälle är sågrundläggande och behöver ges utrymme i såväl samhällsdebatt somvetenskaplig forskning.Enkel justeringVad vi eftersträvar och kräver för skolorna är i statsfinansielltsammanhang ytterst marginellt men för de berörda skolorna högstbetydelsefullt. Att rättvist tillrättalägga det statliga ekonomiska stödetkommer mycket väl att kunna rymmas inom det totala anslaget. Detuteblivna lokalstödet har ju hängt med sedan starten och behöver justerastill rättvis paritet.Vad avser grundbidraget är det rimligt att ersättningen för helårsstudenterockså beräknas. Inom forskarutbildning ges ju bidrag till lokaler på olika sätt,till universitet men även till högskolor utan egna forskningsanslag. Detinnebär att inga statliga pengar ges till teologiska högskolelokaler vare sigdetgäller grundutbildning eller forskning. Stödet till helårsstudenter reducerasmed . Detta har från berörda högskolor påpekats iansökningarna men från statens sida har det inte justerats.Det finns en god ambition att anta den utmaning som ligger i att man är -på högskolenivå - en ny resurs.Hittills har man vunnit stor respekt hos de "gamla" teologiskauniversiteten för sin goda utbildning, sina kvalificerade lärare och storakompetens bland de studenter som går ut från dessa nya lärosäten.För de av oss nämnda högskolorna står i beredskap att bygga utstudieplatser och i något fall också omlokalisera och bygga delvis nytt. Dettasker för THS del som beslutat sig för att flytta från tillStockholm/. Orsaken är framför allt det ökade intresset frånsökandegrupperna där inte minst THS kurser kring MR-frågor har väcktberättigat intresse. Vidare har de tre högskolorna kunnat iaktta ett ökat antalsökande från framför allt andra samfund än det egna, vilket bidrar till en ökadekumenisk bredd som skolorna uppfattar som mycket positiv.Ett fullgott statligt stöd - relativt sett i den nivå som gäller för andrahögskolor - skulle för dessa nya skolor innebära att de skulle få möjlighet attforsatt ge en god utbildning grundad på vetenskapligt styrkt undervisning.Då vi ånyo aktualiserar den här frågan måste det beklagas att det dröjt medett tillrättaläggade. Det är viktigt att upprätthålla en respekt för att likavillkoroch rättvisa tillämpas när det gäller statsmaktens ekonomiska stöd. Detta ärsärskilt angeläget för de nya och "fattiga" fristående högskolorna.Stockholm den 4 oktober 2000Elver ()()()()()()()