mot · GN02U14 · 2000-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U14av , ()med anledning av skr. 1999/2000:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1999InledningUnder har EU tagit de kanske största stegen motvad vi kan kalla en federal statsbildning, beslutet om en gemensammilitär styrka för de så kallade Peterbergsuppgifterna samt inrättandet avden gemensamma valutan euro vid . träddeockså Amsterdamfördraget i kraft, något som ytterligare motverkar dengröna tanken om decentralisering av makten. Detta verkar också vara eninsikt som delas av befolkningen - valdeltagandet i sommarens EU-parlamentsval blev . Vissa skyllde på det fina vädret,men de flesta bedömare är ense om att EU känns längre och längre bortfrån medborgarens vardag. Denna känsla av alienation från makten är ennaturlig reaktion på den process som finns inom EU-systemet, attlikt en magnet suga åt sig mer och mer makt. Samma maktmagnet gerdäremot inte bort något av sin makt, trots att det hänvisas till ensubsidiaritetsprincip. Subsidiaritetsprincipen menar att besluten ska fattaspå den bäst lämpade nivån. Uppenbarligen verkar den mest lämpadenivån vara EU-nivån. eller aldrig anses denna nivåvara närmare medborgarna, utvecklingen verkar ensidigt till en högreöverstatlig nivå. Denna utveckling är inte svår för medborgarna att se ochdå finner man heller ingen anledning att delta i en process somomyndigförklarar den egna kapaciteten att fatta beslut om framtiden. Detär inte fel på medborgarna, det är fel på systemet.Den process som driver på för ytterligare maktkoncentration till EU skages dess rätta namn, federalism. Om detta kan man ha olika åsikter. Miljö-partiet de grönas syn är att federalismen är oförenlig med en demokratisktoch ekologiskt hållbar utveckling. Den utveckling som beskrivs i regeringensskrivelse bör betecknas med uttrycket federalism, detta skulle vitalisera densvenska EU-debatten.De globala miljöhotenI Amsterdamfördraget lyftes målet om det hållbara samhället upp som ettprioriterat mål för unionen, likställt med andra verksamhetsmål. Dettavälkomnade vi i , men problemet är att än så länge harresultatet varit magert. Den viktigaste händelsen under verksamhetsåretvar något som dessvärre undgick de flesta mediernas bevakning,publiceringen av Europeiska miljöbyråns rapport "Miljön i EuropeiskaUnionen ". Rapporten innehåller nyttig, men dessvärreföga upplyftande information om miljötillståndet i unionen. Av 15utvalda miljöfrågor visar bedömningen att tillståndet nu är alarmerande,men även att med dagens åtgärdsnivå så kommer resultatet att ytterligareförsämras! Att regeringen i sin skrivelse väljer att inte kommentera ellerredogöra för denna utveckling är otillräckligt.Det kanske mest avgörande för den framtida miljösituationen är att mänsk-ligheten väljer att ta itu med klimatproblematiken. Vi har kunnat se enoroande och onaturlig ökning av jordens medeltemperatur under den senarehälften av . Alla seriösa experter är ense om att denna ökning tillstörsta delen är orsakad av utsläppen av så kallade växthusgaser, i synnerhetkoldioxid. EU-länderna har i Kyotoprotokollet åtagit sig att minska sinautsläpp till 2008-2012. Hur detta ska gå till återstår däremotatt se. En miniminivå på koldioxidskatt har diskuterats, men inte heller dettaverksamhetsår har man lyckats komma överens. Detta är ytterst beklagligtoch bristen på insikt och vilja till åtgärder från EU:s medlemsstater äroansvarigt och nutidsegoistiskt. spår Europeiska miljöbyrån istället enökning av EU:s koldioxidutsläpp fram till år 2010.Regeringen benämner i sin skrivelse EU:s linje som "offensiv" när detgäller internationella förhandlingar. Tyvärr måste vi konstatera att denna"offensiva" linje endast gäller i förhandlingar med andra parter, inte när detgäller att genomföra de nödvändiga åtgärderna för att nå sina egnaåtaganden. Från de gröna har vi saknat en tuff svenskstrategi för att införa nödvändiga ekonomiska incitament i klimatfrågan.Utöver detta behövs också en strategi för att avveckla de subventioner somfinns för kolindustrin som bidrar med en avsevärd mängd av unionensutsläpp av koldioxid.Skrivelsen visar också med all önskvärd tydlighet de projekt som bedrivsinom EU och som motverkar den hållbara utvecklingen. har tilldelatsbidrag från Transeuropeiska nätet för transporter (TEN) som bland annatsyftar till en utbyggnad av vägnätet inom EU. fick 14,8miljoner euro för infrastrukturprojekt varav flera direkt kommer att bidra ökning av koldioxidutsläppen. Att det i skrivelsen inte skrivs en enda radom miljöhänsynen inom dessa projekt eller miljönyttan över huvud tagetvisar hur tragiskt dålig miljöhänsynen är i dagens EU-politik.IntegreringsrapporterI och med att en hållbar utveckling i Amsterdamfördraget blev ett mål förunionens alla verksamhetsområden så genomfördes integreringsrapporterför inre marknaden inom transport, fiske, industri, energi ochjordbrukssektorn. Dessa strategier för integrering av miljöfrågorna ärväldigt skiftande i sina ambitioner, men den gemensamma komponentenär den låga kvaliteten. Integreringsrapporterna saknar en grundlig analysav sektorernas miljöpåverkan och därmed följer också en vag och otydligåtgärdsplanering. De övergripande och långsiktigamiljöintegreringsrapporter som ska beslutas om på toppmötet i ordförandeskap kan inte ha dessa sektorsrapporter somriktmärke, ambitionen måste sättas betydligt högre än så. De förändringarsom krävs för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling kan inte dras ilångbänk mycket längre.Förnybara energikällorRegeringens skrivelse ger en översiktlig beskrivning av de svårigheterman haft med kommissionens plan för reglering av den inre marknadenför förnybar energiproduktion. Kommissionens ovilja eller oförmåga attgöra upp en tydlig sådan plan är uppseendeväckande och fördröjerytterligare arbetet med att nå en minskning av de icke-förnybaraenergikällornas dominans på energimarknaden. Det intressanta äremellertid det som regeringen inte skriver om, nämligen behovet av enhelhetssyn på regleringen av den inre marknaden. Det räcker inte attskapa ett stödsystem för den förnybara energins intåg på den inremarknaden, de strukturfel som finns inbyggt i marknaden måste åtgärdas.Ett sådant är kravet på icke-diskriminering, något som försvårar en aktivstödform för detta. En viktig del i helhetsbilden är avsaknaden avregleringar för stöd till den icke-förnybara energisektorn, stöd somMiljöpartiet de gröna anser inte vara acceptabla om man vill nå deuppsatta målen för utsläpp av växthusgaser.Den kanske mest avgörande komponenten för en hållbar energiförsörjningär en minskning av dagens konsumtionsnivåer. Potentialen för detta finns,men berörs inte i skrivningen. EU:s program för detta, SAVE, skulle kunnaspela en positiv roll i detta arbete, men det omnämns inte. För att ifortsättningen kunna få en bättre översikt bör det finnas med en genomgångav de existerande åtgärderna på EU-nivå för energieffektivisering samt desummor som detta arbete omfattar. Det bör även redovisas hur mycket avdessa medel som satsas i Sverige.KemikalierPå kemikaliepolitikens område har mycket energi ägnats åt att behålla desvenska undantagen för vissa kemikalier. Tyvärr är detta symptomatisktför mycket av det miljöarbete som tar upp tid och arbete, nämligen enkamp för att behålla vissa av de tuffare regler som hade innanmedlemskapet i EU. Detta ger ingen bra grund för gemensamma visioneroch åtgärder för att minimera mängden kemikalier i kretsloppet.Miljöpartiets bedömning av det arbete regeringen bedrivit på kemikalie-området är blandat. För vissa ämnen har man lyckats förlänga undantags-reglerna som vissa regler numera är gemenskapsregler. Systemetmed undantagsregler för kemikalier är emellertid inte hållbart i längdeneftersom det med all önskvärd tydlighet visar på bristerna inom EU-reglementet. Istället för att lägga energi på att arbeta fram undantag krävs detnya grepp i kemikaliepolitiken, något som borde vara en prioritet även underdet svenska ordförandeskapet. Detta måste kompletteras med ettarbete för att permanenta de svenska undantagen.Miljöpartiet de gröna vill att kemikalier ska lyftas ur reglerna för den inremarknaden och att EU istället inför en "positivlistning" där kemikalier somman kan tillåta finns listade. Vi vill också att man inom EUimplementerar i praktiken det generationsmål för unionens politik somantagits i enlighet med Esbjergsdeklarationen . Detta innebär att maninom en generations tidsperiod () ska ha eliminerat utsläpp av kemiskaämnen för att få ner nivåerna av naturligt förekommande ämnen tillnära bakgrundsvärden och nära noll för av människan tillverkade syntetiskaämnen. Rent kvantitativt innebär detta en minskning av kemikalier med 75procent . Ytterligare en viktig byggsten i EU:s kemikaliepolitikska vara införandet av en substitutionsprincip i enlighet med den vi införde iSverige 1990, vidare användandet av ekonomiska styrmedel i form avavgifter, beskattning samt Voluntary Agreements mellan olika aktörer påkemikalieområdet. bör också pröva "miljögarantin" gentemot sina ivissa fall tuffare regler på kemikalieområdet.WTO, handel och miljöEn av de större händelserna under verksamhetsåret var i . talan i WTO försnumera av , något som resulterat i att numeramåste först förhandla om gemensamma ståndpunkter inom EU. Dettaskulle kunna resultera i positiva resultat om man inom EU kommitöverens om gemensamma ståndpunkter grundade på solidaritet och enekologiskt hållbar utveckling. de gröna agerade i samt under den offentliga hearing som organiserades för entotal omdaning av systemet inom WTO.I regeringens skrivelse beskylls misslyckandet i på organisations-former och bristande kompromissvilja hos andra WTO-länder. Den kanskemest bidragande orsaken berörs inte nämnvärt, nämligen den mobiliseringsom det civila samhället bestående av solidaritets- och miljöorganisationerorganiserade i samband med mötet. Denna mobilisering välkomnas avMiljöpartiet de gröna då WTO:s maktbefogenheter och inverkan på denglobala arenan numera finns i den offentliga debatten. WTO är inte längre enosynlig drivkraft för en orättvis världsordning. Krav på miljöklausuler ochsociala klausuler är ett krav från den gröna rörelsen ; först nufinns det på agendan.Istället för att omgående satsa på en ny handelsrunda bör regeringen nu tainitiativ till en grundläggande utvärdering av WTO:s relation till andra och erkänna dessa som stående över . Det ärinte acceptabelt att frihandel anses stå över gemensamma regler ommiljöskydd och konventioner om biologisk mångfald. I den skrivelse somantogs i utrikesutskottet inför förhandlingsrundan var dessa krav framförda,men när sedan presenterade sin förhandlingsstrategi hadedessa krav en betydligt lägre prioritet. Detta berörs dock inte i regeringensskrivelse - en allvarlig brist som måste korrigeras. Ett exempel på enmotsättning mellan och handlar om detså kallade om immaterialrättigheter. på dettaområde strider mot det avtal som finns inom FN rörande biologisk mångfalddär det stipuleras att varje land har rätt att styra över sina egnaväxtgenetiskaresurser. Problematiken innefattar också de övergångsregler som finns för om införandet av . Här har de grönaflera gånger frågat ansvarigt statsråd om dessa övergångs-perioder kommer att förlängas och då fått motstridiga uppgifter. Skrivelsenfrån regeringen förtydligar inte detta på något sätt.GMO (genmanipulerade organismer)En viktig händelse under verksamhetsåret var det moratorium sominfördes av miljöministerrådet för utsättning av genetiskt modifieradeprodukter. Detta omnämns inte ens i skrivelsen, en allvarlig brist som böråtgärdas och kommenteras. Tyvärr var det inte den svenska regeringensom var drivande i denna fråga och innan ministerrådsmötet fick visignaler om att inte skulle stödja en sådan åtgärd. Den svenskaregeringens arbete på detta område kan inte anses tillräckligt och detkrävs en omorientering och ökat engagemang från sida för attåterupprätta förtroendet. Den europeiska miljörörelsen ställer sig numerafrågande till vad menade med att påverka EU i rättriktning på miljöområdet. Istället för att vara en offensiv kraft har vi nublivit en reaktiv.Med steg mot ett gemensamt EU-försvarI skrivelsen finns en redogörelse för det beslut om en gemensaminsatsstyrka som beslutades av stats- och regeringscheferna på toppmöteti . Detta är en allvarlig utveckling som vi i degröna har varnat för . En militarisering av EU:s verksamhet är någotsom tidigare viftats bort som fantasier och skräckscenarios, men somnumera är på gång. De militära institutioner som ska inrättasinom EU kommer att ha kontinuerliga kontakter med Nato, och det finnsoklarheter om en gemensam insats ska avkrävas beslut i FN:ssäkerhetsråd. Detta tillsammans med ett flertal andra komponenter hargjort att den svenska alliansfriheten har urholkats mer och mer. Medföråldrade militära lösningar tar EU steget in i det nya årtusendet, iställetför att anpassa sina strukturer till civilt förebyggande av hot anpassadetill dagens situation.SchengenEU tog under verksamhetsåret stora steg på vägen mot en gemensamasyl- och flyktingpolitik i och med det extra toppmötet i fastslogs att man ska genomföra en total respekt förGenèvekonventionen, men i regeringens skrivelse benämns inteinkonsekvensen att inrätta ett europeiskt asylsystem. Attflyktingar endast ska tillåtas söka asyl i ett EU-land är ett uppenbart brottmot nämnda Genèvekonvention som stipulerar att varje land ska prövaen inkommen asylansökan. är även oroat över denutveckling som finns gällande den gemensamma yttre gränsen.Byggandet av Fästning har accelererat , och det harnumera införts visumtvång i ett flertal länder. Istället för att ge flyendemänniskor en har man från EU:s sida diskuterat lands-strategier för vissa så kallade transitländer varifrån det kommer mångaflyktingar. Strategin är uppenbar: se till så att dessa flyktingar inte tar sigin i EU. EU:s försök till att ge den gemensamma asyl- ochflyktingpolitiken ett humant ansikte är upprörande och innehållslöst ominte en genomgående omriktning sker i syfte att ge fler människor enfristad.RevisionsrättenRevisionsrättens iakttagelser om verksamhetsåret är en allvarlig kritikmot sättet att handha unionens resurser. Denna kritik var en bidragandeorsak till kommissionens avgång och det var en positiv omskakning avEU-systemet. Tyvärr har vi inte sett tillfredsställande åtgärderpresenterade från kommissionens sida och saknar en utförligareredogörelse för den arbete med denna fråga. Denallvarliga och omfattande korruption som finns inom EU-systemet börbättre lyftas fram i regeringens skrivelse.AlkoholpolitikenRegeringens skrivelse om de svenska införselreglerna nämner ingentingom den väntade kritiken från om att dessa undantaguppenbarligen strider mot för den inre marknaden och att detär därför som och tvingats övergå till de betydligt mergenerösa införselreglerna som finns inom resten av EU. Denna fråga ärviktig ur folkhälsosynpunkt, och de regler som finns för ochFinland kommer också gälla för . Det finns i skrivelseningenting beskrivet om den svenska strategin inför de förhandlingar somnyligen genomförts, något som har varit en brist. vill även seen redogörelse för hur nu ska gå vidare och driva på för attSverige ska kunna behålla sina restriktivare regler.Förberedelser inför ordförandeskap inomEUDet kommer att vara ordförandeland inomEU vilket innebär en stor arbetsbörda för den svenska förvaltningen. Denredogörelse som finns i skrivelsen ger en bra översikt över förberedelse-arbetet. Regeringen har aviserat att man avser att inrätta enarbetsgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier som ska följaförberedelsearbetet. de gröna har tidigare påpekat behovet aven bättre förankring i , i synnerhet då de grundläggandepraktiska förberedelserna med teman för konferenser o dyl redan ärplanerade, en process som partier borde varit delaktiga i. Vivälkomnar dock att regeringen nu inlett en process för att förankraramprogrammet för ordförandeskapet. Från de grönas sidamenar vi att regeringen bör välja att högst prioritera de gemensammamiljöproblemen och därmed lyfta miljöfrågorna till en högre nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för hur regeringen underverksamhetsåret arbetat för att förverkliga subsidiaritetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för den rådande utvecklingen påmiljöområdet baserat på ett antal miljöindikatorer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i kommande årsberättelser redogöra förmiljökonsekvensbeskrivningar av de projekt som planerats inomramen för Transeuropeiska nätverket för transporter (TEN),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för de satsningar som genomförsför att stärka de förnybara energikällornas ställning på den europeiskamarknaden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för de satsningar som genomförtsi för energieffektiviseringar finansierade med EU-medel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i kommande årsberättelser mer utförligtredogöra för en svensk kemikaliestrategi inom EU,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska krav vid EU:s arbete inför WTO-förhandlingarna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att redogöra för den svenska strategin inom EUför frågor rörande genmanipulerade organismer (GMO),9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att redogöra för hur den svenska alliansfrihetenär förenlig med den militära utvecklingen inom EU,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i kommande årsberättelser mer utförligtredogöra för Revisionsrättens slutsatser,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för hur skall kunna behållasina restriktivare införselregler för alkohol och tobak,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sätta miljöfrågorna överst på dagordningenunder det svenska ordförandeskapet i EU första halvåret 2001.Stockholm den 24 mars 2000Marianne ()()