mot · GO02Ub282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub282av , ()Ökad frihet för skolors egna bedömningarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nya riktlinjer vad gäller särskilda antagningsregler i grund-och gymnasieskolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om frihet att sätta lokala betyg och att ge skriftliga omdömen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning vad gäller förekomsten av elevavgifter ochmotsvarande i den offentliga skolan samt erfarenheterna av nuvaranderegler ur friskolornas perspektiv.BakgrundDen svenska skolan är till för alla. ärobligatorisk, och även om detta inte gäller förgymnasieskolan är den ändå en skola som nästan allaungdomar väljer. Utan en gedigen utbildning är chanserna attlyckas på arbetsmarknaden minimala.En skola som är till för alla har vissa gemensamma regler oavsetthuvudman och var skolan är belägen. Ungdomsskolan kommunaliserades , men de nationella målen, antalet betygssteg och kriterier förbetyg liksom kursplaner beslutas på det nationella planet. Vi har inget atterinra mot detta. En likvärdig utbildning av hög kvalitet för varje elev är ettnationellt ansvar. Vårt förslag om en nationell skolpeng för grundskolanunderstryker bland annat betydelsen av detta.Gemensamma mål får emellertid inte betyda att skolan skall behandla allaelever lika. Det är viktigt att man ser positivt på att skolor har olika syn påhurman skall nå de nationella målen. Enhetligheten får inte gå så långt att deninnebär en likriktning. Individen måste sättas i centrum och respekten för attindivider är olika måste stärkas. Aldrig så goda målsättningar, som t.ex. attalla gymnasister skall uppnå allmän högskolebehörighet, faller platt tillmarken när de konfronteras med verkligheten på den enskilda skolan, därelevernas skiftande förutsättningar, intressen och behov är så uppenbara.Nationella ochinternationella alternativDet är därför glädjande att vi fått ett stort antal fristående skolor med olikapedagogiska inriktningar och med en mångfald av huvudmänsom bidragit till att öka valfriheten för alla parter. Att behovetav friskolor är stort visar alla elevansökningar och inte minstden omständigheten att många lärare gärna söker sig till dessaskolor. Det kommunala monopolet inom skolans värld är påväg att brytas till glädje för alla som på olika sätt ärengagerade i skolans värld.Ett annat inslag i utbildningen som alltmer börjar göra sig gällande ärinternationaliseringen. Genom EU:s Erasmusprogram fick svenska ungdomartidigt möjlighet att studera i ett EU-land, och ungdomar från andra länder fickliknande möjligheter att studera i . Antalet svenskar som studerarutomlands ökar till gagn även för skolans utveckling i Sverige.Bland annat studerar många blivande lärare vid något utländskt gymnasiumeller högskola.Friskolorna och kontakterna med andra länder, inte minst inom deneuropeiska unionen, har påverkat den svenska skolan. Vi har t.ex.Europaskolor på många håll, där undervisningen är på engelska och därkursinnehållet är internationellt. Det har visserligen funnits internationellaskolor tidigare, t.ex. Franska skolan, men först har möjlighetenatt i kunna undervisa på ett främmande språk blivit mera allmäntförekommande.Skolverket har att utöva tillsyn av utbildningen i den svenska skolan, bådeden som drivs av kommunen och den som har en annan huvudman. Det är engrannlaga uppgift. kan konstateras att förändringarna går så snabbti samhället att det krävs återkommande översyn av regelverket om det inteskall bli till men för skolverksamhetens utveckling och kvalitet.Möjlighet till egenstudieprofilVid en genomförd granskning har Skolverketkritiserat vissa förhållanden vid Engelska Skolan Söder iStockholms stad. Man har bland annat framhållit att skolaninte får genomföra tester eller prov för att elever skall bliantagna. Skolan å sin sida menar att den är öppen för alla,men mot bakgrund av att en hel del undervisning ges påengelska anser man det rimligt att elevernas kunskaper ispråket prövas redan inför skolstarten. Med dagens reglergäller att särskilda antagningsregler endast godkänns förutbildningar med musik eller idrott som profil. Bakgrunden äratt en fristående grundskola enligt skollagen skall vara öppenför alla.Frågan är emellertid vilka värderingar som ligger bakom accepterandet avprov eller test just vid studier i musik och idrott. Om man skall tillåta attskolor specialiserar sig pedagogiskt och ämnesmässigt finns säkertmotsvarande svårigheter för många elever att följa undervisningen i andraämnen än musik och idrott. Att elevers förkunskaper prövas och ges betydelsebehöver per definition inte innebära att en skola inte lever upp tillgrundläggande principer om öppenhet.Vi anser att friskolor skall vara öppna för alla, men alternativaantagningsregler måste vara möjliga att godkänna. Antagning bör bygga påtydliga och väl kända principer, men det blir i ett mer mångfacetteratskolsystem fyrkantigt att endast tillåta genomsnittsbetyg som urvalsgrund,vilket är fallet . Därför bör regelverket ses över i det här avseendet ochnya kriterier för antagning tas fram som underlag för prövning.Skolverkets godkännande skall vara en förutsättning även i fortsättningen,enligt vår uppfattning.BetygsfråganGemensamt för framgångsrika skolor oavsett styrform, är enengagerad professionell personal med en stark ledning/rektor,som förmår att formulera uppdraget på ett konkret sätt. Denenskilda skolan som mäktar med att formulera sinpedagogiska idé, förankrad bland hela personalen,föräldragruppen och eleverna, har kommit en bra bit på vägenmot framgång. Då handlar det om förhållningssätt tillkunskap och relationer i vid bemärkelse. Ett annat sätt attuttrycka sig blir en gemensam värdegrund att stå på.Exakt hur den enskilda skolan skall arbeta för att uppnå ett förbättratresultat är en fråga just för den enskilda skolan.Många kommuner och enskilda skolor arbetar också intensivt för attförbättra sin kvalitet med metoder man finner lämpliga.En avgörande faktor för framgång är en rak och tydlig kommunikationmellan skolan och familjen om elevens resultat. Bara en ständigt pågåendedialog och redovisning av den enskilde elevens resultat i förhållande till deolika målen, ger en konkret möjlighet. För skolans del är den formaliseradeinformationen ett viktigt instrument för att kunna individanpassautbildningen.En grundförutsättning för att lyckas med sitt kvalitetsarbete är att varjeskola känner sig trygg i sin egen metod för information om studieresultatet.Variationen mellan skolorna kan säkert vara stor metodiskt medan den storavinsten ligger i skolans frihet att själv bestämma metod, tidpunkt ochutformning av resultatmätning och redovisning. Många skolor vill användasig av skriftliga omdömen och betyg redan från skolstart medan andra finnerutvecklingssamtalet som bas för informationen tillräckligt , föratt längre fram formalisera informationen med hjälp av betyg.Formalia hindrarkvalitetsutvecklingenSkollagen beskriver såväl utvecklingssamtal som skriftligaomdömen. Vad gäller skriftliga omdömen vill lagstiftaren attdessa inte får ha karaktären av betyg. När det gäller betyg såär lagen utomordentligt luddigt formulerad när den säger attbetyg skall sättas i slutet av varje termin i årskurs åtta och närett ämnesblock har avslutats (4 §, kap. 7grundskoleförordningen). Ingenstans i lagtexten finns någotförbud att sätta betyg tidigare än i årskurs åtta beskrivet. Denlagtolkning och praxis som gäller är dock att betyg inte fårsättas tidigare än i årskurs åtta.Sammantaget kan sägas att lagstiftningen, men framför allt tolkningen,lägger direkta hinder i vägen för kommuner och enskilda skolor, friskolorlikaväl som kommunala, som vill använda sig av andra verktyg än de som stårtill buds med nuvarande tolkning.Rätt att fritt utformaskriftliga omdömen och gebetyg tidigare än i årskursåttaMed insikten om att fria och självständiga skolor med starkprofil och god föräldrakontakt leder till höjd kvalitet ochbättre måluppfyllelse, bör friheten att utforma egnainformationssystem öka. Grundskoleförordningens lagtextkan därmed ses som ett lägsta golv för skolorna att följa.I med ledord som globalisering, flexibilitet, engagemang ochkvalitet, är det främmande med regleringar som lägger hinder för enskildaskolinitiativ som syftar till att stärka kvaliteten.Den enskilda, självständiga skolan, bör därför ges, utöver kraven vad avsernationella betyg, rätten att fritt utforma skriftliga omdömen på det sätt mansjälv önskar samt att sätta betyg tidigare än i årskurs åtta. Texten igrundskoleförordningen bör förtydligas i den riktningen.Avgifter i skolanEn återkommande fråga i skoldebatten gäller elevavgifter.När det gäller de fristående skolorna är reglerna tämligenfasta och rimliga, men i den kommunala skolan är det enpåtaglig gråzon. Det förekommer att eleverna och derasföräldrar bidrar ekonomiskt till sin skola på många olika sätt.Man skjutsar barnen till olika aktiviteter, bakar tillförsäljning, lämnar kontanter till lägerskola, teaterbesök,material m.m. eller köper lotter för att bekosta årets skolresa.Skillnaden mellan dessa bidrag och regelrätta elevavgifter ärmycket liten i praktiken. För flerbarnsföräldrar kan de många"kraven" på insatser bli nog så betungande, somalla inser betydelsen av hemmens engagemang visavi barnensskolor. Vi anser emellertid att nuvarande principer bordeförtydligas och gälla i alla skolor oavsett huvudman.Frivilliga bidrag borde allmänt accepteras, men handlar detom större summor bör dessa diskuteras och reglerna varatydliga och enhetliga.Eftersom det finns en varierande förekomst av bidrag från föräldrar tillbarnens skola bör kunskapen om hur det verkligen förhåller sig förbättras. Viföreslår att ges i uppdrag att undersöka fakta avseende denallmänna skolan som underlag för fortsatt debatt om skolans kostnader m.m.Friskolornas avgifter är noga redovisade. Därutöver bör erfarenheterna avavgiftsreglerna ur friskolornas perspektiv analyseras. Att avgifter skall varaskäliga och inte segregerande borde inte betyda att förutsättningarna förlångsiktiga investeringar m.m. i en skola omintetgörs.Stockholm den 5 oktober 2000Beatrice ()()()Per ()()()()()()