ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub429 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub429av , ()Hälsohögskolan i till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Hälsohögskolan i får Stiftelsen iJönköping som huvudman för sin fortsatta verksamhet.MotiveringRiksdagen beslöt att frågan om huvudmannaskapet förlandstingens utbildningar skulle utredas. Så har också skett och underåren 1995-1999 ledde förhandlingarna mellan landstingen och staten tillatt samtliga landsting, med undantag av ,tecknade avtal med statliga universitet och högskolor.Hälsohögskolan i är den enda landstingskommunalahögskolan i . Alla övriga vårdutbildningar bedrivs i statlig regi.Hälsohögskolans volym är en av de största i landet och den bedrivs medhög kvalitet. Där har bedrivits framgångsrik forskning inomprofilområdena ortopedteknik och gerontologi. Av högskolans 121 lärare har35 avlagt doktorsexamen och är därigenom lektorer; fyra av dessa harprofessors kompetens och sju är docenter.Hälsohögskolan i bedriver ett intimt samarbete med StiftelsenHögskolan i . Genom samarbete när det gäller bibliotek, IT-verksamhet, studenthälsovård, restauranger m.m. drar stiftelsehögskolan ochHälsohögskolan stor nytta av varandra.När det gäller övrig högskoleverksamhet har det betraktats som positivt attinte samtliga högskolor har staten som huvudman. Man har sett ett värde i attpröva olika ägandestruktur. Stiftelsen samt iGöteborg är två stiftelseägda högskolor. Båda är mycket välfungerande och fullgör sitt uppdrag med goda resultat i alla avseenden.Samtliga partier i förordar att Hälsohögskolan iJönköping blir en del av högskolestiftelsen i . En sådan anknytningär det mest naturliga och mest realistiska för Hälsohögskolans del. Att slåsönder en väl fungerande verksamhet vore förödande. Att inordna allahälsohögskolor i samma mall tyder på ett kollektivistiskt synsätt som integagnar utbildningsväsendet i . Att Hälsohögskolan i fortsattfår verka som en del av högskolestiftelsen i är viktigt såväl förregionen som för Sverige.Stockholm den 28 september 2000Göran ()()
mot · GO02Ub430 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub430av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilldelning av rätten för att utfärdaforskarexamina inom hela det humanistisk-samhällsvetenskapligaområdet.MotiveringHögskolan i har, enligt texten i budgetpropositionen , isitt ramavtal med staten rätt att examinera doktorer och licentiater inomdelar av det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. presenteras en plan för uppbyggnad av ny verksamhet där detbl.a. framgår att vad gäller forskning och forskarutbildning planen räknasupp med ett index som inte är lägre än indexet för de statligaanslagsposterna till de samhällsvetenskapliga fakulteter som finns vid destatliga universiteten och högskolorna /94.Sedan avtalet skrevs har de samhällsvetenskapliga fakulteterna ochtillhörande anslagsposter försvunnit ur statens budgetsystem och styrningensker via vetenskapsområden. har påtalat detta förregeringen i en anhållan om att examinationsrätten utvidgas tillatt gälla humaniora-samhällsvetenskap (och i anhållan avsänd omrätten att få examinera doktorer i ämnet informatik).Det utbildningspolitiska landskapet har med tillkomsten avvetenskapsområden förändrats. Flera medelstora högskolor har fåttexaminationsrätt inom vetenskapsområden men Högskolans i Jönköpingrättigheter står kvar vid de enskilda samhällsvetenskapliga ämnen somhögskolan tilldelades examinationsrätt för . Regeringen hade haft ettutmärkt tillfälle att korrigera denna förlegade relation till Högskolan iJönköping i höstens forskningsproposition.Stockholm den 3 oktober 2000Maria ()()()
mot · GO02Ub431 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub431av , ()Professurer i medicinsk rehabilitering i LundFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om inrättande av en professur i medicinsk rehabilitering vidLunds universitet.InledningBegreppet medicinsk rehabilitering omfattar en mängd olika diagnoser,medfödda eller förvärvade. Arbetsfältet är tvärvetenskapligt medmedicinsk och teknisk kompetens på hög nivå. Ett stort antal disciplinersamverkar. Behovet av forskning och utveckling inomrehabiliteringsmedicin är stort.Rehabilitering ger människor med funktionsbortfall möjlighet att återgå tillett så normalt liv som möjligt. Samtidiga och samverkande insatser imedicinska, psykologiska, sociala, tekniska och arbetsinriktade insatser ärförutsättningen för detta. Att få människor tillbaka till ett arbete, eller attklarasig med begränsade insatser, avlastar socialförsäkringssystemet och är av storsamhällsekonomisk betydelse.I finns mest kvalificeraderehabiliteringsenhet med verksamheter både i och . Inomrehabcentrumens båda delar genomförs kvalificerad medicinsk rehabilitering.Här behandlas patienter med ryggmärgsskada, hjärnskada, stroke och andraneurologiska sjukdomar liksom patienter med sjukdomar och skador irörelseorganen. På Tekniska finns Centrum förrehabiliteringsteknik (CERTEC). Samarbete sker också med AMI-Syd iMalmö där stiftelsen (Handikapp, Datorer, Arbete, Rehabilitering)ingår.AckrediteringRehabcentrum innehar enda ackrediterade rehab-program. Den höga kompetensen i de olika programmen vidimerades vidnyackreditering genom CARF (The Rehabilitation AccreditationCommission) 1999, då även uppnådde samma status.En samlad och väl meriterad spetskompetensFrågan om en professur i rehabiliteringsmedicin diskuterades redan imitten av 80-talet, men ingenting har hänt . Professurer finnsinrättade i , , och . Vi anser det därförminst sagt anmärkningsvärt att det ännu inte ansetts angeläget att inrättaen professur i , där det så uppenbart finns en samlad och välmeriterad spetskompetens. Vi finner det också anmärkningsvärt utifrånregional snedfördelning. Upptagningsområdet är en av Sverigesfolkrikaste.Vi är väl medvetna om att inrättande av professurer åvilar universitetenoch fakulteterna. Icke desto mindre anser vi att regeringen bör ta initiativettillatt det inrättas en professur i medicinsk rehabilitering vid Lunds universitet.Stockholm den 3 oktober 2000Anna ()()
mot · GO02Ub432 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub432av , ()till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till inrättandet av ettcentrum för familjeforskning enligt motionens intentioner.InledningFamiljens funktion , till skillnad från tidigare, handlarfrämst om att tillfredsställa barns och vuxnas emotionellabehov och att fostra barn in i det sociala samhället. Dåfamiljens betydelse sannolikt kommer att öka istället för attminska är behovet av kunskap om familjen av störstabetydelse.Idag är kunskapen om familjens sociala verklighet bristfällig ochfamiljeforskningen är eftersatt. Det leder till att barnets bästa inte alltidkommer i första rummet. Många jurister saknar kunskap om hur manundersöker människors sociala verklighet och dessvärre avspeglar sig dettaibland även i statens utredningar. Domare, advokater och socialsekreterarelever ofta i en annan värld än sina klienter, och de föräldrar som är i allrastörst behov av stöd och hjälp har varken kraft att organisera sig eller ork attföra fram sin sak.Dagens samhälle och familjeliv präglas av en komplexitet som statistikeninte alltid förmår att belysa fullt ut. Ett resultat av detta har blivit atttillexempel verklighetsbild inte är representativ.Underlaget utgörs bitvis av en ofullständig bild av de berörda familjerna ochderas sociala verklighet.Det behövs en djupare insikt i familjens villkor för att kunna skapa reellamöjligheter för människor att klara att möta barnens behov och avvägningenmellan familje- och yrkesliv.Trots att behovet av en familjelagstiftning som bättre stämmer överensmed människors sociala verklighet är stort är familjeforskningen eftersattoch behöver förstärkas. Ett sätt att effektivt kunna erhålla sammanhållna ochrelevanta fakta skulle kunna vara att inrätta ett centrum för familjeforskning(ett familjeinstitut). Genom inrättandet av ett sådant centrum skulleunderlaget för en tidsanpassad och sammanhållen familjepolitik kunna arbetasfram.Det finns många frågor som skulle kunna hanteras vid ett familjeinstitut.En sammanhållen kartläggning av hur föräldrarollen hanteras vidseparationer/skilsmässor skulle kunna leda till förbättringar av hanteringen avvårdnadsärenden, till exempel när det gäller hur man skall kunna stödjaföräldrarna och underlätta en fortsatt gemensam vårdnad. Vikten avföräldrarnas konfliktnivå borde beaktas såväl i samarbetssamtal som idomstols handläggning. Definitionen av begreppen samförståndslösning ochsamarbete borde förtydligas, och det borde klargöras när gemensam vårdnadär utesluten.Dessa och många andra frågor, som rör familjens roll och föräldrarnasbetydelse för sina barn, skulle kunna utredas vid ett centrum förfamiljeforskning, där kontinuitet och långsiktighet skulle prägla arbetet. Detskulle kunna leda till bättre underbyggda beslut i frågor som handlar ombarnens bästa.Stockholm den 26 september 2000Inger ()
mot · GO02Ub433 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub433av , ()Utvecklingscentrum för arbetsintegrerat lärandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskningsresurser, utbildningsplatser och medel förutvecklandet av ett centrum för arbetsintegrerat lärande.MotiveringHögskolan i /, HTU har sedan starten1990 arbetat med COOP (Cooperative Education, dvs.studier varvas med betalda arbetsperioder). COOP ocharbetsintegrerat lärande () har blivit starktprofilskapande och bidragit till att utvecklagrundutbildningen samt skapa förutsättningar för ökadsamverkan med industri och företagsamhet.Totalt medverkar ca 150 företag/arbetsplatser i COOP-verksamheten, somf.n. omfattar sju utbildningsprogram. Härtill kommer lärarutbildning ochvårdutbildning med andra former av varvade utbildningsmodeller.Högskolans nyantagna vision förstärker HTU:s fokus på integreradelärprocesser, där lärande i högskolan kopplas till lärande i arbete. HTU:svision är att bli Europaledande inom AIL.För att kunskapsmässigt stärka och utveckla HTU i dessa ambitionerplanerar högskolan att etablera ett utvecklingscentrum förarbetsintegrerat lärande. Syftet är att skapa en plattform för utvecklingsarbeteoch forskning inom AIL-området. Till centrumet knyts både nationell ochinternationell expertis.I budgetpropositionen redovisades att HTU planerade förbildandet av ett sådant utvecklingscentrum, dock anslogs ibudgetpropositionen inga medel för ett sådant centrum. Men genom den nuföreslagna budgetpropositionen och dess utökade forskningsmedelför HTU skapas delvis ekonomiskt utrymme för en uppstart under 2001.HTU:s forskningsmedel är emellertid ej av den omfattningen att fullfinansiering kan garanteras. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att detaktuella forsknings- och utvecklingsområdet är av stort nationellt intresseborde centrumet anvisas särskilda medel.Högskolan i /är även efter en utbyggnad enligtbudgetpropositionen fortfarande en av landets minsta högskolor. börhögskolan för att motsvara kraven och förväntningarna i regionen kraftigtbyggas ut vad avser både forskningsresurser och platser.Stockholm den 3 oktober 2000Ingvar ()()()
mot · GO02Ub434 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub434av , (-fp)Farmaceututbildning till universitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av farmaceututbildning vid universitet.MotiveringDet statliga monopolbolaget har storapersonalproblem. Bristen på kompetent apotekspersonal blirallt värre. Ett fyrtiotal apotek i landet har under innevarandeår minskat sitt öppethållande och fyra har stängt helt.Apoteket är ett helstatligt bolag, som är arbetsgivare förall apotekspersonal. Bolaget försöker nu rädda situationengenom att inrätta personalpooler. Det innebär att anställdatvingas flytta runt till apotek där personalbristen är akut - enanställningsform som knappast kan vara attraktiv för berördpersonal.Bristen på kompetent personal har inneburit att apoteken i många fallanställer människor utan tillräckliga kunskaper på området, vilket givetviskan innebära stora risker för kunderna. Hantering av läkemedel, rådgivning mm fordrar god utbildning - felaktig rådgivning kan innebära stora hälsorisker.Problemen är särskilt stora i norra , där en flyttning mellan olikaapotek kan innebära förflyttning på tiotals mil. Det är också speciellt svårtattrekrytera personal till apoteken i norra på grund av att det inte finnsnågon utbildning norr om . Det är därför av synnerligen stor vikt attändra på detta genom att förlägga en farmaceututbildning till Umeåuniversitet. Det är viktigt för att ha en egen utbildning på dettaområde.Stockholm den 3 oktober 2000Yvonne ()()()
mot · GO02Ub436 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub436av , ()LösningsmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av mer forskning och statistik inom arbetsmiljöer medorganiska lösningsmedel.MotiveringDrygt en kvarts miljon människor i utsätts ,enligt uppgift från Neurologiskt (), för organiska lösningsmedel på sina arbetsplatser.Lösningsmedel används inom många skilda branscher, t.ex.måleri, tryckeri, plast- och verkstadsindustrin.Lösningsmedel löser upp fett och lagras i kroppens fettvävnader, bl.a. i detfett som omger nervcellerna. Det utsöndras sedan successivt. Ämnenakommer in i kroppen via inandningsluften och huden. Även en måttligexponering kan ge bestående hjärnskador och skador pånervsystemet. De akuta effekterna på centrala nervsystemet är bl.a.huvudvärk, yrsel, omtöckning och illamående. Den kroniska hjärnskadanbenämns kronisk toxisk encefalopati. Det kan vara svårt att skydda sig motexponering. Både arbetsgivare och arbetstagare kan av okunnighet ellerekonomiska skäl låta bli att installera eller använda lämplig skyddsutrustning.De som råkar ut för en skada möter ofta stora svårigheter. En okunskapinom vården gör att det är svårt att få rätt diagnos. Därför saknastillförlitligstatistik som visar hur många som lever med skador av lösningsmedel.Möjlighet att få del av olika samhällsinsatser som t.ex. arbetsskadeförsäkringförutsätter oftast en diagnos. Möjligheter till rehabilitering saknas, framförallt beroende på att man inte vet vilken hjälp skadade av lösningsmedelfaktiskt behöver.De vanligaste symptomen på lösningsmedelsskada är minnes- ochkoncentrationssvårigheter, irritabilitet, trötthet, ängslan, sömnrubbningar,känsloavtrubbning, personlighetsförändring och psykisk invaliditet.Symptomen kan misstolkas som andra psykiska besvär. Därför är det viktigtatt skadade blir remitterade till yrkesmedicinsk klinik eller neurolog för attfåkorrekt diagnos. Andra symptom kan vara domningar och stickningar i armaroch ben, känselförnimmelser och i sällsynta fall förlamningar.Det finns ingen behandling för lösningsmedelsskador och någonmedicinsk rehabilitering erbjuds inte. Efter det att diagnosen ställts lämnasden skadade oftast att klara sig själv. Det finns dock en hel del att göra förattförbättra den skadades situation. Det viktigaste är att vederbörande inteutsättsför mer lösningsmedel.Stockholm den 1 oktober 2000Ronny ()()
mot · GO02Ub437 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub437av , ()Läkare i VästsverigeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att Västsverigebehöver fler utbildningsplatser för läkare i enlighet med vad som anförs imotionen.Varför förläkareKarolinska Institutet och skalltillsammans ha 357 utbildningsplatser för läkare eftertilldelning av resurser i den senaste budgetpropositionen.Göteborgs universitet tilldelas resurser för 126 platser påläkarutbildningen. Detta är inte något problem givet attläkare förutsättningslöst kan verka runt om i landetoberoende av var de utbildat sig någonstans. är så intefallet, utan läkare tenderar i ganska stor utsträckning att sökasig arbete i det upptagningsområde där ellerhögskolan ligger.Läkarbristen i blir allt allvarligare. Detta leder bland annat tillbehov att minska antalet akutsjukhus i regionen. Antalet läkare verksammainom den offentliga sjukvården (inklusive privatläkare med vårdavtal) ärlägre i än i övriga regioner i landet. En viktig orsak till dagensläkarbrist i är beslut att minska läkarutbildningen iGöteborg. Då reducerades antalet utbildningsplatser från 170 till 105 . Ibudgetpropositionen föreslås läkarutbildningen i åter höjas med 40platser . Även vid övriga universitetsorter ökas antaletutbildningsplatser. Om budgetpropositionens förslag blir verklighet kommerläkarutbildningsplatserna i landet att fördelas enligt föjande:Antal utbildningsplatser (nybörjare ) per miljoninvånare:Tabell 1: (() 157 )har således fortfarande det klart lägsta antaletutbildningsplatser i landet. Intresset för studenterna att läsamedicin i är dock mycket stort. Efter Stockholmanger flest studenter som förstahandsalternativ försina medicinstudier. Per utbildningsplats är söktrycketbetydligt större i än i övriga utbildningsorter.Underlaget för läkarutbildningen i är bättre än vidövriga universitet. därden kliniska utbildningen bedrivs har det störstapatientunderlaget av alla universitetssjukhus.Undervisningen byggdes ursprungligen upp för 170studenter , vilket innebär att såväl lärarkrafter somlokaler är dimensionerade för detta antal. Om ytterligare 25utbildningsplatser tillfördes skulle antaletutbildningsplatser här vara 100/miljon invånare. Även omdetta är betydligt lägre än riksgenomsnittet skulle ändåVästsveriges möjligheter att få en rimlig läkarförsörjningförbättras, som befintliga utbildningsresurserutnyttjades bättre. Jag anser därför att antaletutbildningsplatser utökas för att uppnå en läkartäthet sombättre motsvarar regionens befolkningsmängd.Stockholm den 3 oktober 2000Göran ()()
mot · GO02Ub438 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub438av , ()Tandvårdsutbildning för tandsköterskorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildningen till tandsköterska/tandhygienist bör integreras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildningen skall ske på högskolenivå med (40 p) gemensamt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att legitimerad tandsköterska skall ha behörighet att arbeta imunnen på patienterna.4. tillkännager för regeringen som sin mening med vad imotionen anförs om att utbildningen till tandhygienist förlängs till (120 p).5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att behörighetsområdet för tandhygienister utvidgas till attomfatta vissa enklare vårdinsatser som utförs av tandläkare.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att dimensioneringen av utbildningen ses över i syfte att skapabalans mellan behov och tillgång på assisterande personal.Brist på utbildadetandsköterskor ochtandhygienisterDet råder en akut brist på kvalificerade tandsköterskor. Denhittillsvarande tandsköterskegrenen på gymnasieskolansomvårdnadsprogram har upphört, bl a därför att kvalitetenifrågasatts och att det fanns ett bristande intresse att sökautbildningen.Det utbildas för få tandhygienister som examinationsrätten pågrund av bristande kvalitet dragits in för några av utbildningsorterna. Somkonkreta och snabba åtgärder anser STF att tandhygienistutbildningen börutökas. Tandvården bör marknadsföras på omvårdnadsprogrammet.Det är bråttom att finna lösningar i det korta perspektivet!Kompetensen och kunskaperna hos den assisterande personalen måstelyftas för att bibehålla och förbättra kvaliteten inom tandvården. Det börfinnas en gemensam utbildning för tandsköterskor och tandhygienister.Utbildningen bör vara 3-årig högskoleutbildning med legitimation. Genom enökad utbildningsvolym kan arbetsuppgifter som utförs av tandläkareutföras av denna grupp. Därmed kan tandläkarresurserna i större utsträckningkoncenteras till den komplicerade vården.Det grundläggande steget utgörs av en gymnasial utbildning, följd av en40-poängsutbildning som ger kvalifikationer som tandsköterska och som gerbehörighet att arbeta i munnen på patienterna. Denna utbildning utgör förstasetget i den 3-åriga högskoleutbildningen för tandhygienister. Den studerandeskall kunna hoppa av , återkomma om man vill och kompletteramed till tandhygienist.Stockholm den 3 oktober 2000Göran ()()
mot · GO02Ub439 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub439av , ()Utbildning av obehöriga lärareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att incitament börskapas för obehöriga lärare att utbilda sig och på så sätt erhållabehörighet.Incitament för obehörigalärare att utbilda sig börinförasSkolan lider brist på lärare. Högskolor och universitetkan inte tillfredsställa behovet av examinerade lärare. Detfinns många obehöriga lärare som av olikaanledningar inte har erhållit lärarexamen. avlandets lärare hade förra läsåret inte examen i en pedagogiskutbildning och är därmed obehöriga. Av dessa hade 77procent inte någon annan examen heller. Detta visar statistikfrån Skolverket.Statistiken visar också att av de obehöriga lärarna i dekommunala skolorna hade fast anställning. Skollagen säger att det bara fårske om läraren bedöms ha erforderlig kompetens. Statistiken har tagits framav SCB på uppdrag av för att tjäna som underlag för en prognosom tillgången på gymnasielärare. Det är första gången som det granskas mernoggrant vad de obehöriga lärarna, dvs. de som inte har examen från enpedagogisk högskoleutbildning, har för bakgrund och utbildning. Uppgifternahar kommunerna rapporterat in till SCB . Det var 22 385 lärarei landet som inte var behöriga eller av alla lärare i de kommunalagrund- och gymnasieskolorna (förskoleklass, folkhögskolor och högskoloringår ej).Att en majoritet av de obehöriga lärarna skulle ha en färdig utbildning inågot annat ämne stämmer alltså inte. Utan det har endast en femtedel.Skollagen säger att kommuner inte får anställa obehöriga lärare utantidsbegränsning om de inte har "motsvarande kompetens för den undervisningsom anställningen avser". (SL 2 kap 4 §).Att det råder brist på lärare beror inte på ointresse för detta yrke, utansnarare på de undermåliga arbetsvillkor som den kommunala skolan erbjudit.Den kommunala skolan måste därför i största allmänhet förbättra villkoren förlärarkåren för att därigenom råda bot på lärarbristen på lång sikt. I ettkortareperspektiv kan dock mycket göras för att fylla upp de tomma klassrummengenom att obehöriga lärare erhåller den kompetens som deras tjänst kräver.Att avhjälpa lärarbristen genom att ersätta vakanta platser med obehörigalärare utan erforderliga kompetenskrav är inte önskvärt. Däremot börsärskilda utbildningsinsatser erbjudas för att ge obehöriga lärare behörighet.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()