ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N366 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N366av , ()NäringslivFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslags- förändring )AnslagsberäkningCenterpartiet anser att ett gott företagsklimat är grunden för tillväxt ochvälfärd i . Tillväxt skapas bäst underifrån och småföretagen har enavgörande betydelse för att tillväxt kan garanteras . Det äravgörande för framtiden att skapa ett företagsklimat med positiva attitydergentemot företagande och entreprenörskap.Centerpartiet vill på en rad punkter förbättra möjligheterna att driva ochstarta företag. Det handlar främst om att tillföra ekonomiska resurser för attutveckla befintliga företag men även att tillföra riskkapital inom de områdendär tillgången inte är tillräcklig.Tryggheten för företagarna måste förbättras, detta gäller såväl utformningav regelverk som trygghet vid sjukdom och arbetslöshet.Företagarna i måste ha konkurrenskraftiga villkor jämfört medövriga EU-länder. Detta förutsätter att en harmonisering av skatter och reglersker samt att dessa är konkurrensneutrala.Allt företagande kräver en god infrastruktur, antingen digital eller fysiskeller båda i kombination. Staten har ett ansvar för att en fullgodinfrastruktur,både digital och fysisk, av fullgod kvalitet finns att tillgå i hela landet.Centerpartiet har i sina parti- och kommittémotioner presenteratlångtgående förslag samt kostnader och finansiering för dessa inomrespektive politik- och utgiftsområde.I dag importerar mer miljöanpassad teknik än vi exporterar. För attförstärka den svenska exporten av miljöanpassad teknik föreslår Centerpartietatt anslås till exportfrämjande insatser på detta område.Centerpartiet avsätter därför 30 miljoner mer än vad regeringen föreslår tillanslaget 39:3 i utgiftsområde 24.300 miljoner från anslaget 39:6 flyttas till utgiftsområde 7 och tillförsdärmed det ordinarie Central- och Östeuropastödet.Centerpartiet är av hävd restriktiv med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter. Regeringens föreslagna ökningar inom anslagetmotsvarande sammanlagt ca biträds inte av Centerpartiet.Stockholm den 4 oktober 2000Åke ()()()()()
mot · GO02N367 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N367av , ()EnergiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslags-förändring )AnslagsberäkningCenterpartiet, Socialdemokraterna och slöt enöverenskommelse om framtida energiomställning till ett hållbart energisy-stem. Omställningen till ett framtida hållbart energisystem är påbörjad.Under hösten 2000 har samtal om den fortsatta omställningen förts. Undersamtalen med regeringen har det omställningsprogram som utarbetades isamband med energiöverenskommelsen 1997 på ett flertal punkterkompletterats. De förutsättningar som gällde beslut, bland annatvad avser elmarknadens och elprisernas utveckling, har delvis förändratsvilket föranleder dessa kompletteringar.Centerpartiet anser dock att en förstärkning av anslagsposten 35:1 : Förvaltningskostnader bör förstärkas med 10 000 000kronor, detta på grund av den ökade arbetsbelastning som kan förväntas dååtgärderna till följd av omställningsprogammet skall påbörjas. Dettafinansieras genom att anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändningenminskas med motsvarande belopp, detta anser vi ligga inom ramen föröverenskommelsen.Det fortsatta omställningsarbetet kommer att följas av en referensgruppbestående av företrädare för , ochSocialdemokraterna.Ett utökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mermiljövänliga och energieffektiva fordon får inte gå ut över statens anslag tillforskning och utveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor.För att motverka att en sådan nedskärning sker tillför , liksomtidigare år, till anslaget 35:5 Energiforskning.Stockholm den 4 oktober 2000Åke ()()()()()
mot · GO02N368 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N368av , ()Regional utjämning och utvecklingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningCenterpartiet har i sin regionalpolitiska motion föreslagit en ny inriktningpå den svenska regionalpolitiken. Regionalpolitiken måste förändras frånatt bygga på stöd och bidrag till att skapa förutsättningar för tillväxt ochutveckling.Beroende av stöd och bidrag är sällan eller aldrig utvecklande, det är hellerinte nödvändigt om likvärdiga villkor och möjligheter för tillväxt finns i helalandet. Stöd och bidrag riskerar att låsa in människor i befintliga struktureristället för att låta dem växa av egen kraft. Varje människa behöver känna atthennes insatser är värdefulla, oavsett vad insatsen består av. Egna initiativsyftande till utveckling av människan och hennes närområde bör stimuleras istörre utsträckning än idag.Tron på människans förmåga som skapande varelse är en naturligutgångspunkt för . Skapande och kreativitet är inte bara grundenför ekonomiskt välstånd, utan även en förutsättning för att individer ochregioner skall kunna växa. Detta synsätt måste genomsyra samtligapolitikområden för att få genomslag i samhället.I den regionalpolitiska motionen föreslår aktiva åtgärderinom en rad andra utgiftsområden för detta, främst genom sänkta skatter. Fördessa åtgärder redogörs i respektive motion och utgiftsområde.Centerpartiet har i sin infrastrukturmotion redogjort för vår syn angåendeen utbyggnad av IT-infrastruktur. Anslaget 37:1 minskas därför med 450miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()()()()()
mot · GO02N369 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N369av , ()Småskaliga vattenkraftverkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om småskaliga vattenkraftverk.MotiveringSom ett led i kraftförsörjningen samt glesbygdens överlevnad kan man seupp/nystart av småskaliga vattenkraftverk, vilket är en positiv verksamhetsom måste stödjas. På många orter i är detta på gång, bl.a. iVärmland.Beslutsvägarna är krångliga och tidskrävande liksom all annantillståndsgivning i . Här måste förenklingar och hjälpinsatser göras avsamhället. Det enskilda initiativet kvävs av myndigheternaskrångelbyråkrati. Ett exempel är EU-stödens ansöknings- ochredovisningssätt.Naturvårdsintressen kan kollidera med utbyggnader. Jag anser att om enanläggning stoppas av t.ex. , trots ett positivt förhandbesked,måste staten ta sitt ekonomiska ansvar och ersätta uppkomna kostnader försakägaren. Småskaliga kraftverk måste ges möjlighet att utvecklas i mindrevattendrag. Ansökningsförfarandet och tiden för start av småskaligavattenkraftverk måste förenklas och tidsminimeras.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()
mot · GO02N370 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N370av Ygeman, ()Myndigheternas lokaliseringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att flytta statliga myndigheter till förorter.MotiveringLokaliseringen av myndigheter kan spela en stor roll för att bryta trendenmot större samhällsklyftor och segregation. Dessa visar sig ju bli allttydligare i samhället, framför allt i storstadsområdena därbostadssegregationen är större . I många av storstädernasförorter flyr de någorlunda etablerade familjerna, för att ersättas avmindre lyckligt lottade. Detta spär i sin tur på en allt mer accelererandeflyttkarusell och många förorter stämplas ut som omöjliga, hopplösa fall.Ett exempel är , en av södra förorter, som just nuupplever denna utveckling. Befolkningsstrukturen har kraftigt förändrats barapå . Det lokala näringslivet har stora svårigheter attöverleva när köpkraften markant minskas. Staten har ytterligare spätt pådenna utveckling genom indragning av postservice och varsel omapoteksnedläggning. Företag som inte påverkas av befolkningens köpkraftsöker sig från , eftersom man upplever att stadsdelens rykte är dåligtför affärerna. Utvecklingen verkar mycket svår att stoppa.Flera andra bostadsområden utarmas på samma sätt. Utvecklingen ärparallell med vad som sker i övriga , men den måste hindras för attinte ytterligare försämra för de människor som bor i dessa områden.Myndigheters lokalisering kan vara av stor vikt om lokaliseringen sker i ettområde där själva placeringen blir en del av att bryta utvecklingen mot störresociala och geografiska skillnader. En flyttning av myndigheter från den dyracitykärnan till exempelvis , , , Hökarängen eller Tenstaskulle innebära att det lokala centrumet har en chans att överleva, attstadsdelarna utvecklas och att segregationstendenserna bryts.Förutom de positiva effekterna genom minskad segregation av att flytta utmyndigheterna kan också avsevärda belopp sparas genom en sådanutflyttning. Hyrorna i förorter är markant lägre jämfört medStockholms innerstad.Stockholm den 2 oktober 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02N371 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N371av Ygeman, ()StorstadsverkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om skapandet av ett storstadsverk.MotiveringRiksdagen har ett flertal gånger slagit fast att regionalpolitik syftar till attstödja samtliga regioners konkurrenskraft och att utveckla dem i enlighetmed deras förutsättningar.Det innebär att glesbygden behöver stöd och hjälp för att vända dennegativa utvecklingen men att storstäder i lika hög grad kan behöva stöd ochhjälp med att lösa storstadsspecifika problem.Detta är den av fastställda grunden för den svenskaregionalpolitiken. Detta är den grund utifrån vilken regionalpolitiken formas.Detta har lett fram till skapandet av ett glesbygdsverk. Verkets uppgift är attta fram underlag och statistik inom denna del av regionalpolitiken.För de accelererande problemen i storstadsregionerna finns dock ingenmotsvarande myndighet med administrativt ansvar. Därmed saknas ocksåviktigt faktamaterial och statistik gällande utvecklingen i storstadsområdena,vilket ökar risken för att inga eller felaktiga åtgärder vidtas.Ett alternativ vore naturligtvis att lägga ned och tillskapaen myndighet för regional utveckling med tydliga direktiv att upprätthållaflera olika perspektiv på den regionala utvecklingen. Då detta, felaktigt,skulle kunna tydas som att glesbygdsfrågorna skulle prioriteras ned böristället ett storstadsverk tillskapas för att fylla motsvaranderegionalpolitiskafunktion ifråga om våra storstäder.Stockholm den 2 oktober 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02N372 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N372av , ()Internationellt kontrollorgan för gruvdriftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i FN ta upp och driva frågan om förbättrad internationellövervakning och kontroll av gruvdriften.MotiveringGruvdrift bedrivs i många delar av världen och under olika former. Detsom är gemensamt är att denna verksamhet oftast också orsakar storamiljöproblem. Gruvans belägenhet har orsakat konfliktmed ursprungsbefolkningars behov och rättigheter. Miljöstörningar avolika slag som ger stora miljöproblem är vanliga. De stora dammarna brist på underhåll gett upphov till miljökatastrofer i sin omgivning.Gruvor och gruvdammarna har också använts för dumpning av avfall.1998 inträffade en stor dammkatastrof i utanför Sevilla.Dammen på zinkgruva brast och närmare förgiftat gruvvatten rann ut i omgivningen och förgiftade vattnet ifloden som rinner genom ett av största naturreservat, Coto Donana.Detta naturreservat utgör barnkammare för en stor mängd arter och är ettav de viktigaste fågelområdena. De långsiktiga effekterna av en sådan härolycka är det svårt att se eller kunna veta.I norra delen av , Aricaområdet, finns en gruva som dumpat19 toxiskt avfall i. När detta skedde var miljölagar alltförsvaga för att kunna förhindra dumpningen. har tusentalsmänniskor bott alldeles intill giftberget. har barnen i området tydligaskador på grund av det blyhaltiga avfallet.På många andra håll i världen kan vi se miljökonsekvenser och risker medgruvdriften. Riskerna blir ännu större med klimatförändringarna som vi kanse i form av onaturligt stora nederbördsmängder.Även om vi kan se en förbättring vad gäller miljölagar och krav pågruvdriften kan vi också se nya risker då nya gruvor tas i drift. Detmultinationella ägandet kan också ge svårigheter att utkräva ansvar.Det finns därför anledning att ha en internationell kontroll ochövervakning av gruvdriften i likhet med den som finns för kärnkraften.Stockholm den 5 oktober 2000Marianne ()
mot · GO02N374 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N374av , ()Design och formgivning som konkurrensmedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser i syfte att stärka designens och formgivningens roll föratt utveckla företagsamheten.Motivering"i god form" är den träffande titeln på en skrift om formgivningsom har getts ut av LO. Syftet med skriften är att bidra till enökad diskussion om formgivningens betydelse för sysselsättningen ochutvecklingen av svenskt näringsliv.Sverige har fina traditioner när det gäller formgivning och design ocksåinternationellt. Även röner stor uppmärksamhet inom områdetrunt om i världen. Det är ingen tvekan om att produkternas formgivning ochdesign kommer att få allt större betydelse för förmåga att konkurrerapå världsmarknaden. Det måste understrykas att design och formgivninghandlar om estetisk utformning och om kvalitet. En viktig förklaring till desvenska framgångarna på det här området är just förmågan att kombineraskönhet och kvalitet. I "i god form" ges flera exempel på detta. T.ex.den elegant utformade svetshjälm som blivit en stor exportframgång ellerfunktionshindrades hjälpmedel som var klumpiga och fula.Formgivning är i högsta grad en demokratifråga. Alla har rätt tillfunktionella och vackra produkter både i sitt hem och på sin arbetsplats.Alltså det som har sammanfattats i begreppet "vackrare vardagsvara".Det är glädjande att regeringen har satt ökad fokus på de här frågorna.1998 antog ett program för arkitektur, formgivning och design. Förnärvarande pågår en utredning om statens ansvar för formgivning och design.Det är dock viktigt att ytterligare insatser görs framför allt när det gällerattstärka formgivningens roll för att utveckla företagsamheten och få fram nyaprodukter av hög kvalitet. Inte minst de små företagen behöver stöd. Detbehövs en bättre samverkan mellan olika sektorer som utbildning, kultur ochföretagande, både nationellt och lokalt. Som påpekas i måste deanställdas kunskaper tas till vara.Ansvaret för att en bättre samverkan kommer till stånd i detta hänseendebör lämpligen ligga i . bör uttala attregeringen tar initiativ i den riktningen.Stockholm den 27 september 2000Eva ()()
mot · GO02N375 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N375av , ()Regionalpolitisk myndighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny regionalpolitisk myndighet.MotiveringDe regionalpolitiskt prioriterade områdena kännetecknas av långaavstånd, gles bebyggelse, låga befolkningstal och en sned åldersstrukturmed en allt äldre befolkning. kan vi konstatera attproblemen förvärrats när arbetslösheten ligger högre än i övriga landet.Det behövs en kraftfull regionalpolitik för att skapa regional balans ilandet. Och det behövs insatser inom en rad olika politikområden för att nådit.Staten har ett särskilt ansvar för att ha en helhetssyn på sin verksamhet ochse till att inte strävan till regionalpolitisk balans äventyras genom att olikasektorer av den statliga verksamheten agerar utan hänsyn till helheten.Behovet av samordning och samsyn i regionalpolitiska frågor är stort och detkrävs ett ökat och mera fast organiserat samarbete mellan de myndighetersom har regionalpolitiska uppgifter.Vi anser mot denna bakgrund att det finns behov av att förändramyndighetsstrukturen för att stärka gles- och landsbygdsfrågornas ställning.Vi föreslår därför att regionalpolitiska verksamhet flyttas tillGlesbygdsverket. Detta bör enligt vår mening leda till en bättre samordningoch koncentration på att utveckla gles- och landsbygden, vilket skulle främjaen balanserad regional utveckling.Stockholm den 29 september 2000Rune ()()
mot · GO02N377 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N377av Andnor, ()till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om det nationella beviljade den dåvarande regeringen anslag för bildande av detnationella , . Institutet har sedan dessarbetat med information och forskning kring de frågor som hör ihop medden sociala ekonomin i . Institutet har dessutom deltagit i en radolika projekt tillsammans med medlemsländer i Europeiska unionen ochskaffat sig ett mycket gott namn i dessa sammanhang. Institutet är ettnätverk bestående av flera statliga och regionala myndigheter medMitthögskolan som samlande kraft. Just nu är denmyndighet där kunskap om och intresset för social ekonomi är störst. Därär också tyngdpunkten i SISE:s verksamhet förlagd . Inomdet närmaste året planeras för inrättandet av den första svenskaprofessuren i social ekonomi.Regeringens arbetsgrupp för den sociala ekonomin lämnade i sin rapport ifebruari detta år förslag om att det finns skäl att pröva om "Svenska Institutetför Social Ekonomi på lämpligt sätt kan ges en tydligare och starkare roll somnationellt institut".Den osäkerhet som fortfarande finns avseende formerna för institutet börundanröjas.Vi anser att institutets uppdrag ska tydliggöras och att institutet ska gesförutsättningar till en långsiktig utveckling. Social ekonomi är ett viktigt och iden europeiska gemenskapen ett allt mer centralt och utvecklande område.Sveriges position i detta viktiga samarbete måste förstärkas.Stockholm den 28 september 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02N378 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N378av , ()RestelektrifieringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att fastigheter som fortfarande saknar elström ochsom sökt bidrag för s.k. restelektrifiering ges en prioriteringsordning såatt de som bedriver någon form av näringsverksamhet och/eller aktivtjordbruk beviljas i första hand.BakgrundVi har i ett antal fastigheter som fortfarande saknar elström fråndet nationella kraftnätet. Det pågår elektrifieringsarbeten medstöd av bidrag från . Antalet fastigheter som saknarelström blir färre . Det ligger just nu 34 ansökningar om bidraghos som ännu inte blivit beviljade bidrag.Det har delvis sin grund i att det saknas c:a för att allaansökningar skall kunna beviljas.De flesta fastigheterna ligger i landets glest bebyggda områden. Det börvara en självklarhet att alla fastigheter som bebos året runt blirelektrifieradetill samma priser och villkor som i mer tätbefolkade områden.I dom glest befolkade delarna av landet är det också viktigt att ta hänsyntill om det bedrivs någon form av näringsverksamhet. Varje arbetstillfälle ärviktigt därför vill vi förorda att dessa fastigheter får särskild prioritet iett lägedär det inte finns pengar att bevilja till alla.Stockholm den 28 september 2000Rune ()()
mot · GO02N379 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N379av Andnor, ()Möjlighet till transportstöd till norska hamnarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om transportstödets omfattning av transporter till hamnar i Norge.MotiveringI utredningen (SOU 1997:94)föreslogs bl a att "hamntransportbidraget bör utvidgas till att omfattatransporter mot hamnar i . Lämpligen gäller det hamnar frånTrondheim och norrut. Stödet utgår i detta fall enbart för den svenskadelen av transportsträckan." Syftet var att stimulera till rationellatransportlösningar.Förslaget fanns även med i regeringens proposition om förändringar itransportstödet som antogs av 1998.I den nya förordningen om regionalt transportstöd som gäller fr o m den1 finns emellertid inte möjligheten till transportstöd för exportvia norska hamnar med.Det är mycket angeläget att den beslutade förändringen genomförs. Förföretagen i inre är det en nackdel att behöva exportera sinaprodukter över hamnar i när det finns kortare och snabbarevägar. Det finns en långt framskriden planering för att etablera regelbundenfärjeförbindelse från Tröndelag till . För att den skall kunna kommatill stånd behövs frakter även från . Det skulle innebära ett genombrotti möjligheten att etablera regelbundna öst-västliga förbindelser.Stockholm den 2 oktober 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02N381 · 2000-10-05 00:00:00 — distansavtalslagen, förbud mot e-reklam),- Datalagstiftningen bör ges en mindre byråkratisk utformning,- Enklare registrering av företag,- Storleksgräns för uppgiftslämnande till SCB,- Fastighetsägare skall ej behöva lämna uppgifter till lägenhetsregister,- Slopa lagen om obligatorisk platsanmälan till arbetsförmedlingen,- Myndighetssamverkan vid anmälan,- Småföretagen bör ges ett starkare inflytande i offentliga stödorgan,- Konsultativa uppgifter skiljs helt från företagsfrämjande hosmyndigheter,- Lån med statliga garantier bör kunna förmedlas även via andra fonder,företag och organ än banker,- Samtliga blanketter som företagarna skall fylla i bör förenklas ochförkortas,- Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen skall finnas vidstatliga myndigheter och kommuner,- Näringslivsprogram för alla kommuner,- En handledning för företagare utarbetas,- Registrering av företag via Internet,- Databas med namn på frivilliga rådgivare,- Statliga förlustgarantier till riskkapitalbolagens placeringar i onoteradebolag,- Pensionskapital till riskkapitalbolag för ökad placering i småföretag,- Placeringsregler för fonder, banker och försäkringsbolag ändras så attden maximalt tillåtna ägarandelen höjs,- På lokal nivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek,näringslivskontor eller motsvarande,- Förenkla semesterlagen.Stockholm den 3 oktober 2000Per ()()()()
mot · GO02N383 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta ärhuvudskälet varför vi anser det oerhört viktigt att det offentliga har engenerös inställning till olika föreningar och medborgerligasammanslutningar. Utan ett livaktigt civilt samhälle ökar riskerna för attde politiska partierna inom sig som emellan sig och i det politisktparlamentariska systemet utvecklar en kultur som i allt högre grad fjärmarsig från de människor som utgör demokratins bas.Stockholm den 4 september 2000Matz ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()