mot · GO02So528 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So528av Wahlén, ()Barn i familjehem1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att tafram förslag som syftar till att ge barn som växer upp i familjehemtillgång till en stödperson i enlighet med det i motionen anförda.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avsocialtjänstlagen i syfte att jämställa fosterbarn med övriga barn vadgäller rätt till försörjning i enlighet med 7 kap. 1 § föräldrabalken.2 InledningFN:s konvention om barnets rättigheter är en av flera FN-konventionerom mänskliga rättigheter. Denna konvention kan beskrivas som ett etisktgrunddokument som sammanfattar världssamfundets syn på och samladehållning till barn.Genom att ratificera har tagit på sig eninternationell, folkrättslig förpliktelse att följa konventionens bestämmelser.Domstolar och myndigheter är inte bundna att tillämpa konventionensbestämmelser som om de vore svensk lag. Om svensk lag strider motkonventionens bestämmelser är det regeringens skyldighet att ändra svenskabestämmelser så att de stämmer överens med barnkonventionen.Barnkonventionens artikel tolv om barnets rätt att komma till tals geruttryck för konventionens syn på barn som aktiva, reflekterande individersom ska kunna påverka sin egen livssituation. Av artikel 12:2 framgår det attden egna nationens lag kan bestämma hur ett barn ska höras och att barnetkan komma till tals antingen direkt, genom ställföreträdare eller lämpligtorgan. Det är viktigt att det är barnets egna åsikter som kommer fram och intevad t.ex. en förälder eller socialsekreterare anser.När samhället griper in i ett barns privatliv är det för att ge barnet ettbättrelivsalternativ. har ett stort ansvar för att barn växer upp undertrygga förhållanden, och den ska ge barnen det skydd och stöd de behöver.Under har det förebyggande sociala arbetetutvecklats betydligt. När en placering ändå blir nödvändig är förhållandenaför barnet mycket allvarliga. fanns 13 000 barn i samhällsvård,hälften av de barn som placeras när de är tillbringar en stordel av sin uppväxt i familjehem. Det är stora svårigheter att få fram statistikpå hur dessa barn måste byta familjehem under sin uppväxt.Att byta hemmiljö kan innebära att barnets eget nätverk av syskon,lekkamrater, skolkamrater, grannar och släktingar bryts och byts ut ett flertalgånger.3 Barn har rätt att säga sin meningI betänkandet Omhändertagen (SoU:2000:77) har man på ett mycketförtjänstfullt sätt bl.a. belyst barnets bästa och barnets rätt att säga sinmening och få den respekterad.Det krävs kunskap för att fånga önskningar och känslor och förstå barnsreaktioner. Barnet självt har inte ordförråd eller kunskap hur han eller hon skabeskriva sina behov och känslor. Det blir de vuxna som ska tolka och sättaord på detta. Kunskap om hur dessa behov och önskningar ska tolkas måstefinnas även i förskolan och skolan.I betänkandet som nämnts ovan föreslås ett par åtgärder som stärkerbarnets rätt att föra sin talan. För det första ska ha rätt attsamtala med den underårige även om vårdnadshavaren motsätter sig detta.För det andra ska, då barnet har offentligt biträde i domstol, endast denförordnas som på grund av sina kunskaper, erfarenheter och personligaegenskaper är särskilt lämplig för uppdraget.Naturligtvis ska man för barnets bästa helt undvika att syskon skiljs åt, ochman ska försöka få släktingar som vårdnadshavare. Om detta trots allt ändåinte är möjligt ska barnets nätverk i övrigt brytas så lite som möjligt.Alla barn har en egen historia, egna tankar, erfarenheter och drömmar omhur framtiden ska bli. Barn har resurser och är experter på sin egen situation.Barnen bygger sin värld utifrån sin kultur och sin allra närmaste familj. Barnsom har det så svårt i sina familjer att de inte kan bo hos någon av sinaföräldrar är mycket utsatta barn. Deras liv utspelar sig i en värld som är heltolik den bardom de allra flesta barn har.4 Omhändertagna barn behöver stödpersonAlla barn har behov av vuxna som de kan lita på, och de behöverkontinuitet i sina kontakter med andra människor. Mångabarnboksförfattare har fångat detta behov hos barn som känner sigensamma och utsatta. har gjort det i flera böcker. till i på luffen. ser och lyssnarpå honom. I i får som vuxenkompis. Iandra böcker skapas fantasi- eller låtsaskompisar, som i på taket.Tove har i sin bok barnet skapat Tooticki som hjälperNinni att få bo hos muminfamiljen. Barn kan också skapa enlåtsasmormor eller -farfar för att ha en nära förtrogen hela barndomen.För att barnet ska ha någon som lyssnar och gör att det känner trygghetoch utvecklas behövs dessa personer som alltid finns till hands.Vi menar att barn som placeras i familjehem, eller blir omhändertaget avannan anledning, ska få tillgång till en egen stödperson som hon eller han kanha kontinuerlig kontakt med. En person som följer barnet oavsett om barnettvingas bryta sina egna nätverk p.g.a. att det byter familj, skola eller dagis.Alla barn kan inte få en familj för livet, men de skulle kunna få en vän förlivet. Denne person ska ha kunskaper om barns normala utveckling ocherfarenhet av att vara med barn och ungdomar. Sådana personer finns tillexempel inom barnomsorg, skola, som fritidsledare inom idrott och kultur ochsom ledare inom andra barn- och ungdomsverksamheter. Om barnet fårtillgång till en sådan stödperson i samband med att en placering planerasförsta gången har stödpersonen möjlighet att under hela barnets uppväxt få tadel av barnets upplevelser, erfarenheter och utveckling. Utgångspunkten skahela tiden vara barnets bästa.I regeringens proposition 1998/99:33, Särskild företrädare för barn, 8.författnings- kommentarer, beskrivs förslaget till lag om särskild företrädareför barn. Principen för förordnandet, företrädarens roll och status stämmer välmed de intentioner som finns i denna motion.5 Underhållsskyldigheten ska omfatta ävenfosterbarnFör många fosterbarn är tankarna på den annalkande artonårsdagen ochvad som ska komma därefter en källa till stor oro. Det hittillsvarandearbetet vid utslussning från tillvaron i fosterhemmet till ett liv på egenhand lämnar mycket övrigt att önska. Vi behöver åstadkommaförbättringar här.Detta är ett citat från ett gemensamt möte mellanrepresentanter från RFFR, FACO, N`buff, FR och FSF, dvs. föräldrarnas,fosterhemmens, barnens och socionomernas föreningar påfosterbarnsområdet. Vid detta möte prioriterades fem punkter som mötetansåg vara de viktigaste för att utveckla fosterbarnsvården i landet. Tvåpunkter gäller stödet till barnen och tiden ålder.I betänkande SOU 2000:77. 7.6 Unga som lämnar vården vid ellersenare har rätt att få stöd, beskrivs ingående hur ungas livssituation gestaltarsig efter det att de varit placerade i fosterhem. De kan helt haförlorat kontakten med sin ursprungsfamilj. Dessa ungdomar har sämreskolunderbyggnad och svårare att komma in på arbetsmarknaden än andraungdomar.I flera länder finns program, regler och lagar till stöd för dessa ungdomar. IDanmark ges möjlighet att vistas i familjehem till och harett liknande system.I har de ej rätt till familjehemsplacering utan hänvisas tillsocialtjänsten för att få ekonomiskt stöd till uppehälle.I kapitel sju i regleras föräldrars underhållsskyldighet. Denupphör när barnet fyllt . Men om barnet går i skolan vid denna tidpunkteller återupptar skolgången innan barnet fyllt är föräldrarnaunderhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längst till dess att barnetfyller 21 år.Då samhället påtagit sig föräldraansvaret och skyldigheten ska även det hasamma försörjningsansvar som föräldrar. Vi anser att defamiljehemsplacerade ungdomarna ska ha samma rättigheter som sinajämnåriga kamrater.Stockholm den 4 oktober 2000Gunilla Wahlén (v)()()