mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — Det utrymme förskattesänkningar som skapats genom de olika besparingarna harhuvudsakligen utnyttjats till att finansiera våra skattesänkningar.Viföreslår också omprioriteringar till förmån för de offentligakärnuppgifterna.Tabell 10:3 Förändringar i sammandrag av de offentliga utgifterna2001-2003Tabell 11: (Besparingar 2001 2002 2003 )* Barnomsorgskonto och avdrag för styrkta barnomsorgskostnader i stället förmaxtaxaSom tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksomanslagen för handikappade och vissa utsatta pensionärer. Vi föreslåråtgärder som leder till stärkt kvalité såväl i den grundläggandeskolutbildningen som inom högskolans ram. Vårt förslag innebär ocksåäven större forskningsanslag än vad regeringen förordar.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en störreegenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarna skapasutrymme för att täcka ökade kostnader antingen löpande eller genom attutrymme ges för att bygga upp en sparad buffert.9.13 Skattesänkningar och de offentliga finansernaI tabell 10:4 redovisas effekterna av våra förslag till sänkta skatter påkonsoliderad offentlig sektor. Beräkningarna bygger på uppgifter frånriksdagens utredningstjänst. Justering har gjorts för det kassamässigautfallet varje år.Tabell 10:4 Skattesänkningar jämfört med regeringens förslag 2002-2003, miljarder kronorTabell 12: (Skattesänkningar, miljarder kronor KOS )9.14 Tabell 13: (Skattesänkningar, miljarder kronorKOS )9.15 Statens utgiftstak och utgiftsramarDe sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till att det statligautgiftstaket kan bestämmas till belopp som i motsvarande mån är lägre.Vi avvisar budgeteringsmarginalen eftersom den påverkarbudgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifterbehöver överskridas får regeringen återkomma till medredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslagtill åtgärder för att uppfylla det ursprungligt fastställda utgiftstaket.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 790miljarder kronor 2001, 805 miljarder och 827 miljarder . Detbetyder som visats att utgiftsramarna för den offentliga sektorn skallbestämmas till 1.072 miljarder , 1.036 miljarder och 1.066miljarder 2003.I tabell 10:5 redovisas våra förslag till utgiftsramar för respektiveutgiftsområde. Därefter följer översiktligt de förändringar vi vill genomförapå varje utgiftsområde.9.16 Förslagen per utgiftsområdeTabell 10:5 Våra förslag till utgiftsramar ()Tabell 14: (2001 2002 2003 )Utgiftsområde 1 Rikets styrelseFörslag till förändring tusental kronorTabell 15: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )I en demokrati bör politiska partier vara oberoende av staten. Partistödetbör därför minskas och därefter successivt avvecklas.Enligt vårt förslag minskas partistödet till en tredjedel av det nuvarandefr.o.m. budgetåret 2001.Presstödet har betydande nackdelar. Det verkar konserverande samtidigtsom det snedvrider konkurrensen. Presstödet bör därför successivt avvecklas.Vi föreslår att presstödet avvecklas i två steg, varav det första infaller år2001.I och med att presstödet avskaffas bortfaller en av Presstödsnämndenshuvuduppgifter varför nämnden bör avvecklas . Vidare anservi inte att regeringens förslag angående kommersiell lokalradio är acceptabelti ett samhälle som värnar om yttrandefriheten varför vi motsätter oss dekostnadsökningar som regeringen aviserat till regeringens politik mot de fria radiostationerna.Vi har under utgiftsområdet avsatt 20 miljoner till särskilda projekt för attupplysa om kommunismen förbrytelser mot mänskligheten.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltningFörslag till förändring tusental kronorTabell 16: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi anser att () och revisorer ()skall slås ihop till ett verk; Riksrevisorn. Den planeradesammanslagningen motiverar en successiv besparing på anslagen till RR.Statistiska centralbyråns (SCB:s) uppgifter bör begränsas tillgrundläggande offentlig statistikinhämtning och en fokusering ske mot välavvägda behov. Tillsammans med en större andel avgiftsfinansieradestatistikverksamheter motiverar detta våra besparingar. Vidare anser vi attfolk- och bostadsräkningen inte skall genomföras, utan att det iställetsker en betydligt mindre omfattande kartläggning.Vi anser vidare att () i linje medUpphandlingskommitténs förslag slås ihop med , ochdärmed bildar en ny myndighet; . Enbesparing kan därmed göras i anslaget till NOU. Statens kvalitets- ochkompetensråd avvecklas.Utgiftsområde 3 och uppbördFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 17: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Smugglingen av cigaretter, alkohol och narkotika har ökat kraftigt desenaste åren. Trots skattesänkningar på cigaretter är smugglingenfortfarande betydande. Tullen bör därför få större resurser för ökadkontroll. Anslaget till tullen bör öka med utöverregeringens förslag. Genom detta bedöms intäkterna till statskassan ökamed minst motsvarande belopp.Utgiftsområde 4 RättsväsendetFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 18: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Regeringen har under en lång rad år minskat anslagen till rättsväsendet.Framförallt polisens verksamhet - att skydda medborgarna mot brott -har blivit lidande. Där finns ett uppdämt behov av personalförstärkning,kompetensutveckling och vidareutbildning. De förstärkningar somregeringen nu gör är otillräckliga.Ett effektivt resursutnyttjande inom myndigheterna förutsätter attnödvändiga satsningar görs på informationsteknik och metodutveckling. Isammanhanget måste även kostnaderna för den ökade internationaliseringenvägas in, liksom de ökade kompetenskrav som den allt vanligaregränsöverskridande och svårutredda brottsligheten för med sig.För att återupprätta medborgarnas förtroende för rättsstaten ökar vianslagen till rättsväsendet med mer än regeringende kommande tre åren. Det möjliggör en betydande ökning. Vi skärpersamtidigt kraven på resultatuppföljning och gott ledarskap inomrättsväsendet.Kronofogdemyndighetens anslag minskas i enlighet med den successivaavveckling av konkurstillsynen vi tidigare aviserat.Genom vårt förslag om att ersätta med en självständigdomstolsstyrelse kan dessutom en större andel av domstolsväsendets resurserföras över till den dömande verksamheten.Utgiftsområde 5 och internationell samverkanFörslag till förändring tusental kronorTabell 19: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar engedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i helaEuropa och . Den besvärliga situationen för mänskligarättigheter och demokrati i motiverar upprättandet av ensvensk utlandsmyndighet i Minsk.Den snabba globaliseringen fordrar svensk diplomatisk närvaro också i deutomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier iAsien, och förhoppningsvis även södra ställer högre kravpå kontaktytor och kompetens.Mot denna bakgrund förstärker vi anslaget till utrikesförvaltningen med 50miljoner kronor. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs tillambassadernas förfogande för näringslivsfrämjande verksamhet i utlandet.Med anledning av ordförandeskap i EU tillförs UD 20 miljoner2001.Utgiftsområde 6 TotalförsvaretFörslag till förändring tusental kronorTabell 20: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Försvaret skall inte bara klara dagens hot, utan måste också byggas för attkunna möta morgondagens osäkerhet. Våra möjligheter att anpassaförsvaret för att verka i olika situationer skall skapa reella möjligheter attanvända det som en del i säkerhetspolitiken. En omfattande avveckling avkompetens samt onödig och felaktig materielförstöring måste undvikas.Försvaret bör utvecklas i huvudsak på samma nivå som under de tvåsenaste försvarsbeslutsperioderna.Fördelningen mellan anslagen 6:1 och 6:3 är preliminär i avvaktan på nästaheltäckande försvarsbeslut . De framtida behoven avbefolkningsskydd skall utredas. Uppgifter och effektmål för totalförsvaretssamlade ledning saknas. Trots detta har anslagen till civila försvaret ökat.I avvaktan på nästa heltäckande försvarsbeslut och att uppgifter ocheffektmål för totalförsvarets samlade ledning har beslutats av böranslagen behållas på nuvarande nivå.Inga nya uppgifter har tillförts . Trots detta ökasanslagen. Såväl nuvarande anslagsnivå som den av beslutadeverksamhetsinriktningen för bör behållas.Anslaget för internationell verksamhet (den del som omfattar kostnadernavid insats) bör i enlighet med tidigare moderata förslag ligga utanförutgiftsområdet.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndFörslag till förändring tusental kronorTabell 21: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Insatser i tredje världen bör inriktas på att effektivt utrota fattigdomen.Frihandel, fri företagsamhet och respekt för mänskliga rättigheter ärförutsättningar för fattigdomsutrotningen i världen. En kraftfull satsningpå en ansvarsfull skuldsanering för utvecklingsorienterade regimer iAfrika skall genomföras. Erfarenheterna visar att det är viktigt att haeffektivitetsmål och inte utbetalningsmål för det svenska biståndet.Militära och civila insatser på olika håll, främst i Kosovo, utgör ett viktigtbidrag till internationell fred och säkerhet. Inom utgiftsområde 7 bör detskapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Regeringensoförmåga att hantera finansieringsfrågorna var en bidragande orsak till att detsvenska truppbidraget till KFOR försenades avsevärt. Detta får inte upprepas.Den s.k. Östersjömiljarden har försvårat en samordnad strategi förstödinsatserna till . Den bör därför upplösas och medeltillföras det ordinarie anslaget samarbete med Central- och Östeuropa.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarFörslag till förändring tusental kronorTabell 22: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi motsatte oss att ett särskilt integrationsverk inrättades och ärfortfarande tveksamma till dess existens. Vi föreslår att 20 miljonerkronor av verkets anslag förs över till . Det kanbidra till att asylsökanden får en snabbare och mer grundlig behandling avsina ärenden och därmed slipper fastna i väntan som leder till vanmaktoch passivisering.Regeringen vill fortsätta att anslå budgetmedel till vissa invandrartätabostadsområden i storstäderna med detaljregler om hur pengarna skallanvändas. Vi vill pröva andra möjligheter som innebär en mindre belastningav offentliga medel och mindre centralstyrning.Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknadensom vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i detsvenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade ochinfödda svenskar.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgFörslag till förändring tusental kronorTabell 23: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi anser att regeringens satsningar på en förbättrad tandvårdsförsäkring ärotillräckliga och vill förstärka tandvårdsförsäkringenmed årligen.Våra förslag på läkemedelsområdet medför sammantaget en kraftigsuccessiv minskning av kostnaderna framöver, somskyddet för de mest utsatta förbättras.Vi har föreslagit en förstärkning av den oberoende tillsynen inomsjukvården genom inrättande av en särskild medicinalstyrelse.Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i nuvarandeSocialstyrelsen.Vi föreslår ett särskilt stimulansbidrag till psykiatrin för att komma tillrätta med nuvarande missförhållanden i verksamheten.Vi anser att satsningarna på arbetet mot hiv/aids måste öka istället för attstagnera eller urholkas. Det är av mycket stor betydelse att delar av anslagenöronmärks för arbete i storstadsregionerna där problematiken är som störst.Vad beträffar menar vi att det statliga engagemangetkraftigt bör minska till förmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete.Anslaget till bör därför successivt sänkas och myndighetenavvecklas senast vid utgången av . För att stimulera regionalt ochlokalt folkhälsoarbete vill vi anslå 29 miljonerkronor i form av ett stimulansbidrag.Alkoholinspektionen är en onödig myndighet och bör avskaffas. Med ettavvecklat detaljhandelsmonopol för Systembolaget blir det också naturligt attlägga ned , vars uppgift är att pröva frågor omvilka varor som skall få finnas med i detaljhandelsmonopolets sortiment.Vi anser att ytterligare medel måste tillskjutas för att det oberoende arbetetmed information och upplysning om alkohol skall få tillräckligt genomslag.Samtidigt vill vi minska bidragen till nykterhetsrörelsen.Vi vill återföra det ekonomiska ansvaret för assistansersättningens till staten. Vidare anser vi att rätten till personlig assistentävenunder skoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinföras samt attschabloniseringen av assistansersättningen skall slopas.Vi förordar att stödet till handikapprörelsens rekreationsanläggningar höjsmed och vill även införa ett nytt anslag för bostadsstöd tillfunktionshindrade.Vi vill tillföra ytterligare medel till anslaget för bidrag tillhandikapporganisationer. Dessa extra medel skall riktas särskilt till mindrehandikapporganisationer som arbetar oberoende av de stora samarbetsorganeninom handikapprörelsen.Vi föreslår att en hjälpmedelsgaranti skall införas, inledningsvisomfattande de hjälpmedel som finansieras med statliga anslag.Den slutna ungdomsvården överförs från tillkriminalvården. Överföringen innebär att del av anslaget överförs tillkriminalvården. Detta medför i praktiken en förstärkning av Statensinstitutionsstyrelses övriga verksamhet.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 24: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering ökar dramatiskt sedan någraår. Regeringen föreslår inga förändringar för att komma tillrätta medproblemen. Ändå räknar regeringen med - till skillnad frånRiksförsäkringsverket - att antalet sjukdagar inte skall öka snabbare änarbetskraften. Det förefaller orealistiskt.Erfarenheten visar att ekonomiska incitament har en stor effekt på antaletsjukdagar. När ersättningen förbättras skjuter sjukskrivningen i höjden ochvice versa. Vi föreslår en återgång av ersättningsnivån i sjukförsäkringen av den sjukpenninggrundande inkomsten samt att en andrakarensdag införs den åttonde sjukdagen. Genom våra skattesänkningar blirnettoersättningen vid sjukdom i stort sett oförändrad men skillnaden iförhållande till ersättning från arbete ökar.Benägenheten att utfärda sjukintyg och därmed ävensjukförsäkringskostnaderna varierar över landet. Vi föreslår därför attutbildningen i försäkringsmedicin förbättras för såväl AT- som ST-läkare. Vitror att det skulle kunna bidra till att minska sjukförsäkringskostnaderna.I dag kan människor få vänta på behandling vilketskapar mänskligt lidande och försvårar en återgång till arbetet. Vi föreslår attförsäkringskassan skall få det finansiella ansvaret för rehabilitering medmöjlighet att upphandla rehabilitering på annat håll än i det egna landstinget.Vi tillskjuter en miljard extra till för detta ändamål. Vivillbryta ut sjukskrivningar p.g.a. trafikolyckor ur den allmänna sjukförsäkringenoch istället låta den ingå i den obligatoriska trafikförsäkringen.Vi motsätter oss bestämt en ny förändring av bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen. I stället vill vi se en stegvis reformprocess därarbetsskadeförsäkringen i ett första steg bryts ut ur statsbudgeten ochavgifterna anpassas efter arbetsgivarnas benägenhet att orsaka arbetsskador. Iett andra steg vill vi att arbetsskadeförsäkringen privatiseras.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomFörslag till förändring tusental kronorTabell 25: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi anser det nu vara dags att betala tillbaka den del av folkpensionen sominnehölls av staten genom att pensionernaberäknades på enbart av basbeloppet. Vi föreslår därför attfolkpensionerna, för dem som var pensionärer ,beräknas på 2 extra procent av basbeloppet . Förslaget innebär att innehållnapensioner betalas ut , pensioner 2002 osv.Trots att vårt förslag till läkemedelssubventioner - till skillnad frånregeringens högkostnadsskydd - skyddar de sämst ställda pensionärernatillstyrker vi regeringens förslag att höja pensionstillskottet.Vi har motsatt oss förändring av förmånsreglerna inomänkepensioneringen och vidhåller vår kritik och vi vill att inkomstprövningenav folkpensionsdelen i änkepensionen skall upphöra.Regeringen föreslår en höjning av taket i bostadstillägget för pensionärer(). Utformningen av bostadstillägget har verkat kostnadsdrivande påframför allt kommunernas hyressättning. Därför säger vi nej till höjningen avtaket i BTP.Vi använder i stället en del av medlen för att förbättra levnadsvillkoren förde allra sämst ställda pensionärerna genom att höja den "skäligalevnadsnivån" i det särskilda bostadstillägget för pensionärer () med 12procent till av prisbasbeloppet för ensamstående och 114,4procent för gifta.Sammantaget innebär våra förslag en nettoförstärkning av utgiftsområdetmed ungefär 445 miljoner kronor.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 26: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi avslår regeringens förslag att höja barnbidraget med ytterligare 100kronor från . I stället föreslår vi att föräldrar skall få ettextra grundavdrag per barn om i den kommunala beskattningen.Beloppet i garantiförsäkringen höjs till per dag.Vi vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponera de skattepengarsom används för att stödja barnfamiljerna på olika sätt och föreslårdärför tillsammans med , attett särskilt barnomsorgskonto inrättas för barn i förskoleåldern 1januari 2002. Barnomsorgskontot skall vara per barn med enbegränsning av uttaget på maximalt . I övrigt fårpengarna användas helt enligt föräldrarnas önskemål. Vi föreslår även,tillsammans med de borgerliga partierna, att en avdragsrätt på 50 000 kronorper år i den kommunala beskattningen införs för styrktabarnomsorgskostnader.Vi avslår däremot regeringens förslag att införa en extra månad iföräldraförsäkringen och att återinföra kontaktdagarna i skolan eftersom detytterligare skulle cementera ett system där alla föräldrar tvingas göra påsamma sätt.Vi föreslår att ersättningen i föräldraförsäkringen återgår till avden sjukpenninggrundande inkomsten. Tillsammans med våra förslag tillskattesänkningar skulle ersättningen bli ungefär lika stor som , menskillnaden gentemot att förvärvsarbeta större.Vi föreslår att garantibeloppet i föräldraförsäkringen höjs från 60 till 120kronor per dag . Mot bakgrund av att detborgerliga "barnomsorgskontot" skall kunna utnyttjas från ettårsåldernföreslår vi dock att garantibeloppet endast skallkunna tas ut under 12 månader.Vi vill även möjliggöra för mödrar som är ensamstående vid barnets födselatt överlåta de 10 "pappadagarna" på någon annan än pappan.Vi föreslår att underhållsstödet ersätts av ett ensamståendestöd. Stödetskall utgå då föräldrarna är särlevande och har en sammanlagd inkomst somunderstiger en viss nivå. Det innebär att stödet behovsprövas i förhållande tillbåde underhålls- och boförälderns inkomst.Regeringen föreslår att bidraget till kostnader för internationellaadoptioner höjs från till per barn, dvs. tillungefär av den verkliga kostnaden. Vi vill höja bidraget ytterligaretill av kostnaden, enligt en schablon för varifrån barnet adopteras,dock högst 55 000 kronor.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetFörslag till förändring tusental kronorTabell 27: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och omfatta alla arbetstagaresom uppfyller försäkringens arbetsvillkor. Den skall inte administreras avde fackliga organisationerna, utan vara ett statligt åtagande för att ge allasom drabbas av arbetslöshet ett rimligt ekonomiskt skydd.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. Den somblir arbetslös skall skyddas mot stora inkomstbortfall dåhan/hon söker nytt arbete eller förbättrar sin kompetens i syfte att kunnaerhålla annan anställning. Vi föreslår att en s.k. bortre parentes införs iförsäkringen. Försäkringens varaktighet begränsas därmed.Vi föreslår vidare att den enskilde försäkringstagaren får ta ett ökat ansvarför arbetslöshetsförsäkringens finansiering. står skattebetalarna förnästan hela risken vid ökad arbetslöshet. En ökad egenfinansiering framstårsom mer rättvis. Denna omläggning kompenseras av att skatten på arbetesänks.Den svenska arbetsmarknaden är tudelad. Inom vissa sektorer råderakut brist på yrkesutbildade och på högutbildade akademiker. ärarbetslösheten fortfarande omfattande bland lågutbildade och bland personermed invandrarbakgrund. Bristen på arbetskraft är geografiskt ochkompetensmässigt avgränsad. Detta ställer bl.a. krav på en omläggning avarbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken skall fokuseras dels mot att bryta utanförskapbland unga, äldre och invandrare genom kvalificerad yrkesutbildning ochmoderna lärlingsprogram, dels genom särskilda utbildningsinsatser mötaspecifika behov på arbetsmarknaden i syfte att motverka flaskhalsar.Möjligheterna att stärka det lokala ansvaret för de arbetslösas situation börprövas.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivFörslag till förändring tusental kronorTabell 28: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Moderata samlingspartiet föreslår en delvis annan myndighetsstruktur änregeringen under utgiftsområde 14.Alla ombudsmän mot diskriminering av skilda slag samlas i en myndighetunder detta utgiftsområde.Utgiftsområde 15 StudiestödFörslag till förändring tusental kronorTabell 29: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Det studiestödssystem som antagit och som börjar gälla 1 juli2001 har varit föremål för omfattande kritik både när det gällerkonstruktion och brist på helhetssyn. Det synes omotiverat att ha reglersom generellt omöjliggör för studenter att genomföra längre och merkrävande utbildningar.Beträffande anslagsramarna föreslår vi att anslagen minskas som en följdav de förändringar vi genomför under utgiftsområde16 vad gäller särskildautbildningsinsatser för vuxna.Vi föreslår att nuvarande nivå av studiebidragen bibehålls. Vissa medel förfackliga utbildningar ifrågasätts.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 30: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Utbildningens kvalitet har avgörande betydelse för de enskildas ochSveriges framtid. Resultaten måste bli bättre, framförallt i denobligatoriska skolan där grunden till fortsatt lärande läggs. Vi förordar enradikal decentralisering av ansvaret för undervisningens genomförandeoch organisation till de enskilda skolorna, oavsett huvudman. Statenövertar finansieringen av . En nationell skolpeng införsinkluderande en extra resursförstärkning till den enskilda skolan. År 2002uppgår skolpengen till och till 55,1miljarder kronor. Enligt vår mening är en kraftfull satsning av detta slagmer verksam än särskilt projektbidrag administrerat av staten.Regeringens förslag till maxtaxa och införande av allmän förskola avvisas.Istället ges familjerna stärkta ekonomiska möjligheter att själva väljabarnomsorg/förskola. För barn i förskolan inrättas alternativet barnskola föråldern 4-6 år.På skolområdet föreslås inrättande av ett särskilt avutbildningens kvalitet och resultat. samordnas Skolverketrespektive i skolan till en myndighet. Ävenandra viktiga kvalitetsbefrämjande satsningar rörande skolforskningen görs.Av stor betydelse är att elever med särskilda behov garanterasundervisning av hög kvalitet.