ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju402 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju402av , ()Beräkning av advokatarvoden m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnader för offentliga biträden och konkursförvaltare.Angående beräkning av advokatarvoden m.m.Med anledning av ett antal uppmärksammade ärenden, där enskildaadvokater haft mycket höga anspråk på arvoden för sina insatser somoffentliga biträden, har det förts en debatt omskäligheten i vissa fall.Debatten är inte ny bland de politiskt valda nämndemän som har att prövaskäligheten i anspråken. tvingas en enskild nämndeman väckafrågor kring arvoden som han eller hon uppfattar som oskäliga. För denenskilde nämndemannen är bedömningen ingen enkel uppgift även om haneller hon har gedigen erfarenhet. Man tvingas lita på ordförandensbedömning.Underlaget är svårgenomträngligt och det biträdenämndemännen får i arbetet otillräckligt. De exempel jag fått av att enskildanämndemän upplever sig själva som "jobbiga" när de känner sig tvungna attställa frågor runt advokatarvoden är definitivt inte bra. Den bild månganämndemän ger av bedömningarna visar också att mycket förefaller välskönsmässigt och mycket svårbedömt, varför det säkert finns skäl att se övervilka krav staten skall ha på redovisning i varje enskilt fall.Allmänheten har respekt för att rättssäkerheten kräver att kostnaderna förbiträden kan bli betydande, men det är allvarligt om både enskildanämndemän och skattebetalarna känner sig osäkra på om de anspråk somställs alltid är korrekta och väl underbyggda och om formerna för kontroll ärtillfredsställande.Det finns därför skäl att se över vilka rutiner domsagorna har för attanalysera och värdera olika anspråk från offentliga biträden.Det finns också en växande opinion runt hanteringen av anspråk från olikakonkursförvaltare. Också här finns säkert goda skäl för en översyn.Stockholm den 26 september 2000Inger ()
mot · GO02Ju403 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju403av Rindborg, ()SpecialdomstolarnaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om och partssammansatta domstolar.2. begär att regeringen lägger fram förslag om hur special- ochpartssammansatta domstolar kan avvecklas samt deras mål och ärendeninordnas i det allmänna domstolsväsendet.BakgrundModerata samlingspartiet har länge hävdat uppfattningen att domstolarnasuppgifter bör renodlas mot mer av strikt rättskipning och mindre avförvaltningsuppgifter. Tyngdpunkten av rättskipningen bör ligga i förstainstans, medan den andra instansens uppgift bör vara överprövningsnarare än omprövning. Att leda rättsutvecklingen, verka prejudicerandeoch rättsskapande samt att främja en enhetlig rättstillämpning bör varaden högsta instansens uppgift.Genom medlemskap i och inkorporeringen avEuropakonventionen har en ny rättslig miljö uppstått av vilken domstolarnablivit direkt berörda.Principiellt sett bör specialdomstolar avskaffas och deras olika uppgifterföras över till det allmänna domstolssystemet. Systemet med s.k.partssammansatta domstolar är enligt vår mening inte heller förenlig med enordning av mera strikt rättstillämpning. Vid en överföring avspecialdomstolarnas uppgifter till det allmänna domstolssystemet är detgivetvis av stor vikt att man så långt som möjligt söker tillvarata denjuridiskasakkompetens som kommit att utvecklas vid specialdomstolarna.Avskaffa de partssammansatta domstolarnaDet är vår uppfattning att kan avskaffas. Den avgörsom första instans i huvudsak mål enligt konkurrenslagen,marknadsföringslagen, avtalsvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen,prisinformationslagen, konsumentkreditlagen ochkonsumentförsäkringslagen. I vissa mål enligt konkurrenslagen ärStockholms tingsrätt första instans. Förbuds- och åläggandemål handläggsnumera i första hand vid som första och sista instans.Möjlighet till fullföljdstalan finns hos , såvitt avsermål enligt marknadsföringslagen. Skadeståndsmål enligt konkurrenslagenöverklagas dock enligt den vanliga instansordningen i de allmännadomstolarna.I de flesta av domstolens mål innebär rättegångsförfarandet inte sällan enomfattande skriftväxling mellan parterna till domstolen. Handläggningtidernavarierar mellan de olika typerna av mål och ligger på mellan fem och tiomånader, med ett genomsnitt av . har underde avkunnat domar eller meddelat slutliga beslut i etttrettiotalmål till en genomsnittlig kostnad av per mål.Enligt vår mening finns det goda möjligheter att föra överMarknadsdomstolens arbetsuppgifter till det allmänna domstolssystemet ivilket ju möjligheten finns att anlita olika experter och sakkunniga vid sidanav den juridiska domarkompetensen. Att under dessa förutsättningar återföravissa av de mål som åtminstone i första instans faller under detallmänna domstolssystemet till är ett steg i fel riktning.Detta särskilt med anledning av den ovan nämnda uppfattningen att denhuvudsakliga rättskipningen bör äga rum i första instans.Stockholm den 28 september 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()
mot · GO02Ju409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju409av , ()Polis- och rättsväsendet i UppsalaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att medel för polisväsendet i utökas så attverksamheten kan bedrivas på ett för medborgarna bra sätt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Tierps tingsrätts verksamhetsområde utökas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att betydelsen av notarietjänstgöring hos mindre tingsrätteruppmärksammas.Brist på resurserUppsala län har förmånen att vara ett län i tillväxt . Men det finns storaolikheter inom länet som måste uppmärksammas. Om helalänet skall utvecklas i en positiv takt måste även samtliga statligamyndigheter vara med i arbetet. Kommunerna i länet har tillsammansmed arbetat fram ett tillväxtavtal, så på denna nivå arbetasdet gemensamt för att länet i sin helhet ska fungera bra för medborgarna.Det som oroat mig är de problem som finns förpolis och rättsväsendet. Inte minst måste polisen i län tillförasökade ekonomiska resurser. Vid studiebesök hos polisen i länet så serman effekterna av bristande resurser hos såväl polis somåklagarmyndighet. Den turbulens kring personalfrågor och ekonomi somfinns påverkar rättssäkerheten i länet.Centraliseringen av polisbefogenheter i länet till kommun är intebra. Det ger underlag till sämre arbetsmiljö för poliskåren eftersom det ärlångt mellan olika delar av länet och . Det påverkar även i hög gradmänniskors tillit till polisen. Polisens service till allmänheten har drastisktminskat.Centraliseringen av åklagarmyndigheten var förödande vilket synssom minskade mål vid tingsrätterna ute i länet. Man kan då lura sig att tro attdet är brottsligheten som minskat, men så är inte fallet utan det är så att maniallt högre grad avskriver ärenden då man saknar resurser att utreda fallen.Följden blir allt fler ouppklarade brott.Mindre tingsrätter är väldigt effektiva. Den lokala förankringen sompersonalen har i kommunerna är ovärderlig och underlättar i allkommunicering med medborgarna som man måste ha. Människors förtroendeför rättsväsende bygger på att det fungerar snabbt, förutsägbart konsekventoch är nära tillgängligt. Detta förtroende måste ständigt underhållas.Glädjande nog tycks det för Tierps tingsrätt se ut som om man lyssnat tilldessa signaler. finns inget som tyder på att tingsrätten skall läggas ner.Nu borde man dock se över möjligheterna att utöka Tierps tingsrätt genom attöverföra vissa områden som hör till till Tierps tingsrätt.Detta skulle säkerställa personalen arbetsro och ge möjligheter att arbetaförebyggande i samhället samt skapa underlag för egen åklagare.Att utöva notarietjänstgöring hos en mindre tingsrätt är också positivt,eftersom det ger en bred allmänkunskap då man får arbeta med skildaarbetsuppgifter. Detta borde framhållas mer då det fortfarande tycks finnas entendens att det är olika status på tjänstgöringen, beroende på var i landet ochhur stor tingsrätten är som juristen fullgör sin notarietjänstgöring på.Stockholm den 27 september 2000Rigmor ()
mot · GO02Ju410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju410av , ()Ersättning för vittnesstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att staten skallfinansiera utbildning och ersättning för vittnesstöd i enlighet med vadsom anförs i motionen.Stöd för vittnen behövs för att tryggarättssäkerhetenVittnesmål vid rättegångar kan vara avgörande för målets utgång. Ett alltstörre problem är att brottslingar försöker hindra vittnen från att framträdai domstolen. Detta sker genom hot och trakasserier. Därför är det mycketviktigt att vittnen kan få stöd från samhället. finns en ideellverksamhet som anordnar vittnesstöd. Denna verksamhet är oftaoumbärlig för att kunna säkra att rättvisan har sin gång och borde finnasvid alla domstolar.Vittnesstöd förekommer vid 25-30 domstolar. Verksamheten börjadei mitten av , bedrivs ideellt och ombesörjs i det stora flertalet fall avbrottsofferjourerna. Dessa kan ansöka om medel i projektform tillutbildningsinsatser för vittnesstöd ur Brottsofferfonden. Då medel söks från årtill år lever verksamheterna otryggt.Brottsoffermyndigheten är behjälplig med utbildning avvittnesstöd i form av föreläsningar och studiematerial vid ,Hovrätten för och . I får ensamordnare vid Brottsofferjouren viss ersättning för administrativt arbete isamband med vittnesstöd.De som fungerar som vittnesstöd arbetar helt ideellt. En symbolisk summatill kaffebröd lär dock förekomma ibland.Eftersom denna verksamhet är av vitalt intresse för rättsväsendet bör denorganiseras och permanentas genom att staten tar på sig finansieringsansvaretför utbildning och ersättning till vittnesstöd.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Ju411 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju411av , ()Barnkompetens i domstolarnaFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen ger i uppdrag att utformaen utbildning om barns utveckling, kognitiva och språkliga förmåga samtom barns behov i övrigt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att det i relevanta lagar och förordningar införs enbestämmelse att endast de domare som är särskilt lämpade och somgenomgått särskild utbildning skall handlägga mål som rör barn.MotiveringDagligen fattas livsavgörande beslut i våra domstolar. I många av dessabeslut är det barn som är huvudpersoner. Det kan vara fråga om vårdnad,boende och umgänge, fråga om tvångsvård enligt LVU (lagen om vård avunga), överflyttning enligt lagen om erkännande och verkställighet avutländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn eller imål där barn är brottsoffer, t.ex. vid misshandel eller sexuella övergrepp.De domare (juristdomare) som fattar dessa beslut saknar i de allra flestafall utbildning om barns utveckling. För att domstolen skall kunna göra enriktig bedömning om vad ett barn faktiskt uttrycker och känner måstedomaren få utbildning i ett barns kognitiva och språkliga utveckling. Det ärockså viktigt att domaren vet att individuella skillnader i barns mognad ärstora och att detta påverkar minnesförmågan, koncentrationen och förmåganatt samtala. Domstolen måste också förstå hur ett barn uppträder och uttryckersig när det befinner sig i kris, vilket i stort sett alltid är fallet när ettmål somrör barn handläggs i domstol. Vidare skall domaren i många fall kunnabedöma vad som är barnets bästa. För att korrekt kunna göra detta krävs attdomaren har utbildning som innefattar sådant som ett barns intellektuellafunktioners utveckling och tänkande samt behovet av närstående och en tryggmiljö. Det krävs också inlevelse för att kunna se situationen utifrån barnetsperspektiv.Vi anser därför att endast de juristdomare som är särskilt lämpade och somhar genomgått särskild utbildning som ger barnkompetens skall få handläggaärenden och mål som rör barn.Stockholm den 3 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02Ju412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju412av , Hans (s)FöretagshypotekFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en överflyttning av registrering av företagshypotek till Patent-och registreringsverket, PRV.MotiveringÄrenden om företagshypotek handläggs vid en för hela landetcentral inskrivningsmyndighet som är knuten till tingsrätt.I 1997:7 föreslås attföretagsinteckningsverksamheten organisatoriskt förs bort från domstol. Irapporten föreslås att verksamheten överförs till Patent- ochregistreringsverket och lokaliseras till bolagsavdelningen i Sundsvall.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s) bolagsavdelning förs ettregister över samtliga svenska aktiebolag och samtliga företag som registrerasi handels- och föreningsregistret. Detta innebär att samtliga näringsidkare somkan tänkas vilja upplåta företagshypotek finns registrerade i PRV:s register.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register ochföretagshypoteksregistret. Förändringar i uppgifter om företagen, t.ex.avseende firma och företrädare, noteras inte i register över företagshypotek.Detta försvårar identifikationen, vilket innebär att uppgifter omföretagsinteckningar kan komma att lämnas för fel juridisk person. Den somvill ta reda på om ett visst bolag har några företagsinteckningar måste vändasig till såväl PRV som för att få fram relevant information.Det vore naturligt om man hos den myndighet som registrerar bolaget ocksåkunde få reda på om det finns några inteckningar i företaget. När det gällerfastigheter finns ju uppgifterna om fastigheten och inteckningarna i sammaregister.I exempelvis och har man funnit det naturligt ocheffektivt att föra samman dessa uppgifter till ett register som förs av PRV:smotsvarighet.Genom att PRV för ett register över alla företag underlättas möjligheternatill en samlad information om företagen. PRV:s register är helt datoriseradeoch det är möjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotek fanns tillgängliga isamma register skulle informationshämtandet ytterligare underlättas. PRV harpå regeringens uppdrag tagit fram ett företagsbevis som skall utgöra underlagför en effektiv affärskontroll. Det skulle vara värdefullt om uppgifter om för-etagsinteckningar kunde tillföras det nya företagsbeviset.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. De aktuellaarbetsuppgifterna är av samma typ som de som handläggs av PRV:s personal.Den erfarenhet personalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara tillstor nytta vid granskning av ärenden om företagsinteckningar.Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnas verksamhet bör detäven ur domstolssynpunkt vara lämpligt med en överflyttning. Detta eftersomföretagshypotek måste anses ligga långt från dömande verksamhet. Enöverflyttning av verksamheten skulle således leda till betydanderationaliseringseffekter.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Stenberg ()()()()
mot · GO02Ju413 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju413av , ()Allsidig sammansättning av nämndemänFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbeta för att nämndemännen i domstolar utgör enså representativ sammansättning som möjligt vad gäller Sverigesbefolkning.MotiveringPolitik är att bygga samhället. Politik är även att värna samhället. Litetillspetsat kan man säga att politiker bygger samhället och domstolarnavärnar samhället och rättssäkerheten. Att bygga och värna samhället ärlika viktigt.Det är angeläget att de förtroendevalda i vårt rättssystem, nämndemännen,utgör en så representativ sammansättning av befolkning som möjligt.Den breda representationen av lekmän är betydelsefull för rättsskipningen.Det är därför av yttersta vikt att arbeta för att alla kan ta sitt medborgar-ansvar oavsett ålder, kön och sysselsättning och kunna ta på sigförtroendeuppdraget att vara nämndeman.För att kunna fungera väl som nämndeman är det angeläget att man fårtillgång till utbildning inom viktiga områden. är förhållandenasådana att om det anordnas utbildning så får nämndemännen ej någonersättning för denna utbildningsdag och ej heller reseersättning.Nämndemannaföreningarna ordnar själva utbildningar då man upplever attbehovet är stort, men för att finansiera dessa söker man bidrag från tillexempel kommunerna. Om bidragen inte täcker kostnaderna så tas enkursavgift ut av kursdeltagarna dvs nämndemännen; därutöver betalar deresan och förlorad inkomst själva.Det är ytterst otillfredsställande att nämndemännen tvingas fungera undersådana förutsättningar. Det är orimligt att nämndemännen i själva verket fårbetala för att kunna utöva sitt förtroendeuppdrag. Det är också ur demokratisksynpunkt oacceptabelt att en persons ekonomiska förutsättningar ska avgöraom man ska kunna vara nämndeman.Domstolsverket bör ta ansvar för både utbildning och kostnader förutbildning av nämndemännen.Stockholm den 3 oktober 2000Agneta ()()()()
mot · GO02Ju414 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju414av , ()Tingsrätterna i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att bevara nuvarande tre tingsrätter i län.Fyller ett viktigt behovI län finns tre tingsrätter. De bör bevaras. Den centraliseringsvågsom hotar de små tingsrätterna bör stoppas. De små tingsrätterna fyller ettviktigt behov och bör få planeringsro för framtiden. Tingsrätternasfunktion bör fastläggas av riksdagen.Folklig förankringFör ett fungerande domstolsväsende är den lokala och folkligaförankringen viktig.Ett stort förtroende för polis, åklagare och domstolar är i själva verket enav hörnstenarna i ett fungerande rättssystem. Närhet mellan medborgareoch de rättsvårdande myndigheterna är en förutsättning för att dettaförtroende skall kunna skapas. Även möjligheterna till samarbete mellanpolis och åklagare är av stor betydelse.Den utveckling som sker inom rättsväsendets organisationger därför anledning till oro. Den domstolsutredning som har arbetat hadeenligt direktiven uppgiften att presentera förslag till ny organisation avdomstolsväsendet som skulle innebära en kraftig nedläggning av småtingsrätter. Den nedläggningsvågen har stoppats. Det ser tyvärr ut att varatillfälligt. Nya idéer dyker upp om nya nedläggningshot. Det är av flera skälmycket olyckligt.Resultatet av en minskning av antalet domstolar innebär fortsattcentralisering av rättsväsendet, till stor skada för rättssäkerheten.Ogenomtänkta reformer och centralisering av rättsväsendets verksamhet fårsom konsekvens rättsosäkerhet och minskat folkligt förtroende för derättsvårdande myndigheterna.I län finns tre tingsrätter: , och Västervik.Kalmar omfattar , , , , ochMörbylånga kommuner. domsaga omfattar kommunernaMönsterås, , och medan tingsrätten i Västervikomfattar kommunerna . Samtliga tre bör bevaras.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()
mot · GO02Ju416 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju416av , ()Barnkompetens i domstolarnaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en utbildning av domare om barns utveckling,kognitiva och språkliga förmåga.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en bestämmelse om domares kompetens vidhantering av mål som rör barn.MotiveringDagligen fattas livsavgörande beslut i våra domstolar. I många av dessabeslut är barn huvudperson. Det kan vara fråga om vårdnad, boende ochumgänge, fråga om tvångsvård, överflyttning enligt lagen om erkännandeoch verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. Barn kan ävenvara brottsoffer vid t.ex. misshandel eller sexuella övergrepp.De domare (juristdomare) som fattar dessa beslut saknar i de allra flestafall utbildning om barns utveckling. För att domstolen ska kunna göra riktigabedömningar om vad ett barn faktiskt uttrycker och känner måste domaren fåbättre utbildning i ett barns kognitiva och språkliga utveckling. Det är ocksåviktigt att veta att individuella skillnader mellan barn i samma ålder kan varastora. Domstolen måste också kunna förstå hur ett barn uppträder ochuttrycker sig när det befinner sig i kris, vilket i sort sett alltid är falletnär ettmål som rör barn handläggs.Domaren skall i många fall bedöma vad som är barnets bästa. För attkorrekt kunna göra detta krävs att domaren har utbildning som omfattarsådant som ett barns intellektuella funktioners utveckling och tänkande samtbehovet av närstående och en trygg miljö. Det krävs också inlevelseförmågaför att se situationen från ett barns perspektiv.De domare som ska handlägga mål som rör barn bör därför gå igenom enutbildning för att inhämta ovan nämnda kunskaper. bör fåi uppdrag att utforma en sådan utbildning. Detta bör ges regeringen tillkänna.Ett krav bör införas i relevant lagstiftning att endast de domare som ärlämpliga och genomgått utbildning av ovan nämnt slag bör få handlägga målsom rör barn. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02Ju417 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju417av , ()Behov av utbildning för nämndemänFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad som anförs om behovet avintroduktion av nämndemän och kontinuerlig fortbildning av desamma.Nämndemän fyller en viktig funktionLekmannamedverkan vid de svenska underrätterna - tingsrätter med flera- har mycket gamla traditioner. Nämndemännen fyller även enviktig funktion i våra domstolar. Medverkan av nämndemän är en garantiför att verksamheten vid domstolarna ligger i linje med allmännavärderingar i samhället. Medborgarnas förtroende för domstolarnaupprätthålls också genom att nämndemän medverkar. En annan viktigfaktor är att nämndemännens medverkan vid våra domstolar tillgodosermedborgarnas berättigade intresse av insyn i den dömande verksamheten.Det tycks dock vara så att nämndemännen inte tillgodoses med denutbildning och information som de anser sig behöva för att kunna utföra detförtroendefulla arbete som de utför. Jag anser det vara mycket viktigt attnämndemän tillförs en ordentlig introduktion vid tillträde. Än viktigare är detemellertid med en kontinuerlig fortbildning för dessa förtroendevalda. Jagföreslår att ger regeringen till känna vad som ovan anförts ombehovet av introduktion och fortbildning av förtroendevalda nämndemän.Stockholm den 5 oktober 2000Eskil ()
mot · GO02Ju418 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju418av Klockare, ()TingsrättsorganisationenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konsekvensen om tingsrätten för och blir förlagdtill Boden.MotiveringEn översyn av organisationen för landets tingsrätter har genomförts.Domstolsverket föreslår genomgripande förändringar i organisationen.För tingsrätterna i föreslås att Bodens och Luleås tingsrättläggs samman med som kansliort. förs Jokkmokkskommun över från nuvarande Bodens domsaga till domsaga.En sammanslagning av tingsrätterna innebär en försämring förmedborgarna och de orter som drabbas tappar arbetstillfällen.Tidpunkten för en sammanslagning bör anstå till dess de för- ochnackdelar som finns övervägts ytterligare.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)