mot · GO02MJ838 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ838av Ruwaida, ()Miljöfrågorna och ordförandeskap i EU1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att låta principen om hållbar utveckling vara den högstprioriterade frågan under ordförandeskap inom EU förstahalvåret 2001.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att man under sitt ordförandeskap inom EU kontinuerligtförankrar arbetet i riksdagen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att under sitt ordförandeskap inom EU verkar förinrättandet av en miljökommitté som granskar förslag till beslut enligtfastlagda principer för miljöpolitiken.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU verka för utökade anslag och befogenheter tillEuropeiska miljöbyrån,5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att som ordförandeland inom EU tarinitiativ till att utveckla systemet med gröna räkenskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen under tid som ordförandeland inom EUverkar för att systemet med gröna nyckeltal införs även på EU-nivå. begär att regeringen under tid som ordförandelandinom EU presenterar en plan för att underlätta användandet avmiljörelaterade skatter, i synnerhet inrättandet av en gemensamminiminivå för koldioxidskatt. begär att regeringen under tid som ordförandelandinom EU presenterar en plan för hur man kan öka användandet avmiljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering i såväl offentligförvaltning som den privata sektorn.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att substitutionsprincipen skall infogas i EG-fördraget,10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om artikel 95 i EG-fördraget, även kallad Miljögarantin,11. begär att regeringen i förberedelsearbetet inför samt undergenomförandet av ordförandeskapet skapar en mötesplats för olikaaktörer i samhället. 112.1 Yrkandena 2 och 11 hänvisade till UU.2 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till FiU.3 Yrkande 7 hänvisat till SkU.3 InledningFörsta kommer att vara ordförandeland inom EU.Det är första gången får möjligheten att vara ordförandeland, enuppgift som kommer att kräva mycket arbete av både regeringen ochstatsförvaltningen. Utrymmet för att föra upp frågor på dagordningen ärbegränsat då man som ordförandeland ärver frågor från tidigareordförandeskap. Valet av prioriterade frågor i det så kalladearbetsprogrammet blir därför ännu viktigare. har regeringendeklarerat att man vill prioritera arbetet med ,sysselsättningen samt miljöpolitiken. de gröna anser att densvenska regeringen ska ta chansen och topp-prioritera miljöfrågornaunder sitt ordförandeskap.4 Rollen som ordförandelandAtt vara ordförandeland inom EU är en stor och omfattande uppgift. Dettamärks inte minst på de anslag som finns för arbetet, totalt 735 miljonerkronor. kommer att ansvara förEU:s möten såväl nationellt som internationellt, framför allt i Bryssel.Ansvaret omfattar även att vara ordförande för de olika nivåerna, såsomministerrådet och Coreper, samt att representera rådet hos . För att planera alla möten och konferenser har man underUtrikesdepartementet valt att inrätta ett 2001-sekretariat som ska ansvaraför planering och genomförande.5 Sätt miljön som prioritet ett!EU är totalt sett snarare en miljöbov än miljövän. I miljöfrågorna,där man på internationell nivå måste samla sig för gemensammalösningar, har man inte kommit många steg på rätt väg. Ett steg fram harofta följts av två eller flera steg bakåt. Detta beror på flera saker, menframför allt på politisk ovilja och kontraproduktiva målsättningar ochregelverk i och struktur. Det som krävs är en rejälomorganisering och ett radikalt nytänkande inom hela unionens politik föratt man ska kunna medverka till en ekologiskt hållbar utveckling. Sverigekan som ordförandeland inte skapa detta nytänkande , menmöjligheterna finns att ändra inriktning, att få att växla överpå det gröna spåret. Denna insikt delas också av statsminister . I ett tal till miljömässan i 16 september 1999sade han: "kommer att vara EU:s ordförandeland. Dåkommer hållbar utveckling att stå högt på agendan. Vi ska ta chansen attföra en diskussion om en grön strategi för 2000-talet. "Vi i är beredda att delta i arbetet med denna gröna strategi för2000-talet och vill därför utvidga vårt samarbete med regeringen till att ävengälla förberedelsearbetet inför ordförandeskapet inom EU. Ett samarbete harredan initierats och ett antal samtal har hållits mellan ledare för de olikariksdagspartierna och regeringen. Samarbetet måste dock även ge utrymmeför de olika partierna att redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor och inteenbart handla om arbetsprogrammet. Under ett ordförandeskapsår görsdessutom många politiska ställningstaganden i frågor som inte kan planeras.Detta skapar ett behov av att regeringen har en kontinuerlig kontakt medriksdagens partier.Under de senaste åren har en stor politisk förändring skett i de flesta EU-länder. Gröna partier har tagit plats i röd-gröna regeringar i ,,, samt . I har de gröna inlett ettsamarbete med Socialdemokraterna och . Även utanför EUfinns det gröna politiker i regeringar och parlament. Denna scenförändringhar gett den gröna kraften i politiken en skjuts framåt, i synnerhet när detgäller miljöfrågorna då det numera finns gröna miljöministrar i flera länder.De gröna miljöministrarna kommer att kunna ge ett gott stöd till välgenomarbetade och radikala förslag till beslut på miljöområdet. Allt detta geren bra grund att stå på för en accelererad miljöpolitik, såväl inom EU som påden internationella arenan.Från svensk sida finns det ett flertal anledningar till att lyfta fram justfrågan om ett ekologiskt hållbart samhälle som ordförandeland:Margot har som kommissionär fått ansvar för miljöfrågorna.Om den vill visa på att man menade allvar med att önskamiljöfrågorna för del, finns chansen att somordförandeland att följa upp den ambitionen.EU-parlamentet har en konservativ majoritet, något som kan visa sig varaett problem i miljöarbetet. De konservativa krafterna inom EU-parlamentethar under tidigare mandatperiod visat sig vara mer ekologiskt bakåtsträvandei miljöarbetet än den socialistiska gruppen, även om skillnaden inte är stor.Skulle välja att lyfta fram miljöfrågorna somordförandeland kan man verka som en motkraft till de konservativa i EU-parlamentet.Inget land har tidigare valt att högprioritera miljöfrågorna. Konsekvensenhar blivit att miljöfrågorna hamnat långt ner på dagordningen. Regeringenskulle med ett nytänkande och heltäckande förslag till åtgärder påmiljöområdet kunna profilera det svenska ordförandeskapet som det förstagröna ordförandeskapet.Enligt en opinionsundersökning vill av svenskarna att EU ska taett stort ansvar för miljön. Det låga valdeltagandet i EU-parlamentsvalet visarockså på att medborgarna i EU-länderna är missnöjda med den nuvarandesituationen och istället vill att EU ska ägna sig åt väsentligheter. Miljön ärensådan legitim och gränsöverskridande väsentlighet.De stora brister som finns i EU:s miljöarbete har gjort sig alltmer påmindaunder . Den senaste rapporten från EU:s egen miljöbyrå,(), bekräftar den allvarliga bilden avtillståndet för miljön i EU och beskriver de allvarliga miljöscenarier somväntar om inte EU:s politiker tar frågan på allvar. Trycket från befolkningeninom EU på att ta tag i miljöfrågorna har ökat, vilket bland annatmanifesterats i att den gröna gruppen gått starkt framåt i de senaste valen tillEU-parlamentet.I Amsterdamfördraget lyftes frågan om ekologiskt hållbart samhälle uppsom ett huvudmål för unionen, vilket utgör ett viktigt konstitutionellt stöd fördet framtida miljöarbetet, som det är en signal om integrering avmiljöfrågorna inom alla EU:s sektorer. Ska detta mål ha någon reell betydelsekrävs emellertid att man sätter handling bakom orden och skapar tuffamiljöregler för den inre marknaden. Denna möjlighet finns bland annat i detomfattande förslag till integrering av miljön i alla politikområden som skapresenteras vid toppmötet i aviserade under förhören med miljöutskottet i att ett sjätte miljöhandlingsprogram ska arbetas fram och träda ikraft då det femte miljöhandlingsprogrammet avslutas år 2000.Detta program har försenats, men arbetet med att verkställahandlingsprogrammet kommer förhoppningsvis att ligga på bordsom ordförandeland. Det är viktigt att programmet blir heltäckande ochkonkret med kvantitativa mål- och delmål. skulle kunna ge det nyahandlingsprogrammet en bra start om miljöfrågorna prioriterades.6 Miljöfrågor kräver helhetssyn ochintegreringDet kanske allra viktigaste när det gäller arbetet med att skapa ettekologiskt hållbart samhälle är att ställa upp systemkriterier som omfattaralla sektorer i samhället. har miljöpolitiken ofta karakteriseratsav så kallade "end-of-pipe solutions", dvs åtgärder för att mildraeffekterna av miljöproblemen. Framtidens miljöpolitik ställer hårdarekrav på helhetssyn och kollektivt ansvarstagande hos samtliga delar avsamhället, så att miljöproblemen åtgärdas redan vid källan.Grunden i ett ambitiöst miljöprogram för ordförandeperiod måstevara att skapa ett skelett av principer och åtgärder som man sedan kan byggavidare på. Utspridda åtgärder här och där kommer inte lösa de långsiktigaproblemen.7 In med miljöhänsyn i hela EU-systemet!En av de viktigaste ändringarna i Amsterdamfördraget handlar omprinciperna om hållbar utveckling. Artikel 2 i det nya fördraget därunionens mål formuleras lyder numera: "främja ekonomiska och socialaframsteg och en hög sysselsättningsnivå och uppnå en väl avvägd ochhållbar utveckling". Att principen om hållbar utveckling formulerats somjust en "princip" får konsekvenser för unionens arbete. Principer måstenämligen integreras i all verksamhet. Detta förtydligas också av artikel 6 iEG-fördraget: Miljöskyddskraven måste ingå i utformning ochgenomförande av gemenskapens politik och verksamhet enligt artikel 3,särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.Då var ett av de länder som drev införandet av principen omhållbar utveckling under den regeringskonferens som ledde fram tillAmsterdamfördraget vore det nu på sin plats att driva på för att verkligenintegrera denna i praktisk politik i ministerråden och även i kommissionensverksamhet. Detta arbete har så sakteligen påbörjats medintegreringsrapporter för energi-, jordbruks-, transport- och industri-ministerråden. Dessa har emellertid varit mycket diffusa och fått mycketkritik av EU:s samlade miljöorganisationer. ska det presenterasstrategier för resterande ministerråd, samt en övergripande strategi som skaantas vid toppmötet i , . Dessa sektorsstrategier måsteinnehålla tydliga och kvantitativa miljömål samt metoder för att nå dessa.Några centrala metoddelar är att planera för internalisering av miljökostnader,genomförande av principen om att förorenaren betalar samt att integreramiljöhänsyn i frihandelspolitiken. För samtliga dessa kriterier har deexisterande strategierna misslyckats och om inte tar ettledningsansvar för strategierna riskerar de att bli papperstigrar utan verkligeffekt på den förda politiken.Några av de insatser som bör ingå i ett ramprogram för integrering avmiljöfrågorna i övrig verksamhet är:8 Inrättande av en miljökommittéInrättandet av en miljökommitté som granskar kommissionens förslag tillbeslut utifrån ovan nämnda miljöprinciper skulle vara ett viktigt verktygför att påskynda miljöarbetet i unionens alla verksamhetsområden. bestående av representanter för olika intressegrupperingari samhället såsom NGO:er och nationella miljövårdsmyndigheter skullekunna vara en positiv och tydlig signal till medborgarna att man menarallvar med miljöhänsyn.9 Öka kontrollen!EEA, som samlar in och sammanställer information ommiljötillståndet i unionen, bör ges ökade resurser och befogenheter.Miljöpartiet de gröna anser att EEA ska ha regionala kontor runt om i EU,som tillsammans med redan existerande tillsynsmyndigheter kan bistå iarbetet med att verkställa och kontrollera att den beslutade miljöpolitikengenomförs.10 Ge ekonomin ekologiska spelregler!Den ekonomiska politikens makt över miljösituationen världen över är enfundamental del i den gröna samhällsanalysen. Den blinda jakten påständigt ökad konsumtion, dvs ökad BNP, är ett av unionens huvudmåltrots att miljöforskning påvisar att det är just ett ökat materialflöde som ärett av de stora hindren på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Debruttovinster som uppnås i miljöarbetet i form av bättre teknik ocheffektiviseringar blir sällan nettovinster då den ökade konsumtionen avvaror äter upp de framsteg som uppnås. Att ha ett sådant ekonomisktberäkningssätt som mål för den ekonomiska politiken framstår som alltmer ohållbart, omodernt och innehållslöst.11 Gröna räkenskaperMiljöpartiet de gröna vill att som ordförandeland ska ta initiativtill att utveckla systemet med så kallade gröna räkenskaper eller "grönNNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med i kalkylen. ISverige har de gröna fått igenom gröna nyckeltal tillbudgeten. Ett liknande system bör även införas på EU-nivå för att manlättare ska kunna se de ekologiska konsekvenserna av den fördaekonomiska politiken.12 Underlätta för miljöskatterMånga aktörer i EU är eniga om behovet av, och stöder, en grönskatteväxling där de miljörelaterade skatterna höjs och skatten på arbetesänks. Kommissionen menar att detta är en avgörande komponent iarbetet för ökad sysselsättning. Vi har redan påbörjat denna reform iSverige. Detta förbättrar kraftigt trovärdigheten för att under sittordförandeskap ska kunna lägga fram en konkret plan för att underlätta enmiljörelatering av skatte-systemet på olika nivåer. Detta gäller framför allt skatterna på energi ochkoldioxid. En viktig princip i sammanhanget är emellertid att beslut omskatter endast ska vara miniminivåer, med en frihet att gå före ochnationellt fastställa högre nivåer.13 Horisontella styrmedelUnder har det uppkommit en rad olika horisontellaekonomiska styrmedel för miljöpolitiken. Exempel på sådana horisontellastyrmedel är miljökonsekvensbeskrivningar, MKB, samt miljöcertifieringav företag. Rätt utformade kan dessa styrmedel spela en viktig roll iarbetet med att skapa ett grönare näringsliv. EU har tillbakaockså ett eget miljöcertifieringssystem, EMAS, vilket dock har kommit iskymundan av det internationella systemet ISO 14 001. degröna anser att regeringen under sin period som ordförandeland börpresentera en plan för hur man kan stimulera användandet avmiljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering såväl i offentligförvaltning som i den privata sektorn.Nyligen fattades beslut i om att så kallade strategiskamiljökonsekvensbeskrivningar ska vara ett verktyg för EU för att ta hänsyntill effekterna på miljön. Eftersom det råder delade meningar mellanministerrådet och parlamentet kommer detta med all sannolikhet att bli enfråga som tas upp till förlikning. Här bör den ligga på föratt ta med kompletteringar till det föreslagna direktivet.14 Miljödemokrati i fördragenMiljöpartiet de gröna vill att EU:s fördragstexter ska kompletteras med enrad miljöprinciper i syfte att stärka miljöns konstitutionella ställning inomEU. Detta skulle vara en viktig signal om att det förebyggandemiljöarbetet måste stärkas. Vissa grundläggande principer för miljöarbetetfinns redan i fördraget som togs på regeringskonferensen i , tex försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar somläggs fast i artikel 174 punkt 2.Som ordförandeland har man ingen formell möjlighet att påverka defördragstexter som ligger till grund för unionsarbetet, detta beslutas på dekontinuerligt återkommande regeringskonferenserna. En sådan pågår förtillfället och kommer troligtvis att avslutas under det franskaordförandeskapet, det vill säga innan det svenska. Genom att lyfta destrukturella frågorna till diskussion under ordförandeskapet kan Sverigesamtidigt skapa en grogrund för strukturförändringar vid en kommanderegeringskonferens. Skulle välja att lyfta frågorna om en ekologiskthållbar utveckling under sitt ordförandeskap och offensivt drivaimplementeringen av redan gällande miljöprinciper, kommer detta att påverkafrågornas tyngd inom hela unionens verksamhet. Viktiga miljöprinciper sominte finns med i gällande fördrag är substitutionsprincipen samt ettuttalat faktor 10-mål, dvs att producenter enbart ska använda en tiondel såmycket råvaror och energi som dagens nivåer.15 Stärk miljögarantin!Den del av EU:s lagstiftning som föranlett den mesta debatten är den somberör den så kallade miljögarantin, eller artikel 95 i fördraget (tidigare100a). Tanken med fördragstexten är att man som medlemsstat ska tillåtasgå före på bland annat miljöområdet, även om det föreligger ettharmoniseringsdirektiv i frågan. Denna artikel har förändrats ochkompletterats under flera regeringskonferenser. Tyvärr har förändringarnainte varit till det bättre, snarare har det skett en allvarlig försämring somgör att paragrafen i praktiken är obrukbar. Problemet är framförallt punktfem i artikel 95, där mycket komplicerande krav ställs för en nationellskärpning av de nationella regleringarna. Bland annat ställs krav på attmedlemsstaten ska kunna bevisa att det aktuella problemet är specifikt förmedlemsstaten samt att det ska ha uppkommit efter den tidpunkt dåharmoniseringsåtgärden beslutats.Miljögarantin är kanske det mest uppenbara exemplet på hur EU:sstrukturer är kontraproduktiva i miljöarbetet. Flexibla regler som möjliggör enprogressiv och offensiv politik är en viktig delkomponent för att utvecklamiljöarbetet.Några områden där hindrar medlemsstaterna att gå före imiljöarbetet är:- Möjligheten att ställa miljökrav vid offentliga upphandlingar då detta kanbetraktas som ett konkurrensstörande element på den inre marknaden,- tuffare regler för genmanipulerade livsmedel där de gröna iförsta hand vill förbjuda sådana. I andra hand vill vi se en märkning av allalivsmedel som innehåller genmanipulerade produkter,- hårdare regler vad gäller miljöinformation till konsumenter. Här är enmiljömärkning med tuffare nationella miljökrav en viktig beståndsdel.Detta kan emellertid riskeras om EU bestämmer sig för att dess egenmiljömärkning, EU-blomman, ska gälla istället, eftersom denna innebärlägre ställda miljökrav för märkning.Den har under sitt ordförandeskap en gyllenemöjlighet att påbörja debatten om en omformulering av artikel 95 för attmöjliggöra striktare nationella regleringar på miljöområdet. Detta böräven vara en fråga som regeringen driver med kraft under nästaregeringskonferens.16 Ett demokratiskt ordförandeskapI förberedelsearbetet inför ordförandeskapet är det av yttersta vikt attplaneringen förankras hos frivilligorganisationer, näringsliv,fackföreningar osv. genomförde ett sådant förankringsarbete införoch under sitt ordförandeskap med mycket lyckat resultat. Vi iMiljöpartiet de gröna vill att en mötesplats mellan intresseradeorganisationer och andra parter skapas för att på så vis öka öppenhetenoch den offentliga insynen i ordförandeskapsarbetet.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne Ruwaida (mp)()Per ()()()