mot · GO02Sk735 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk735av , ()FöretagsbeskattningenSammanfattningTillväxt och välståndsökning skapas genom ett dynamiskt näringsliv. Statenkan medverka till att skapa ett positivt företagarklimat genom bland annat ettskattesystem som inte hindrar företag från att utvecklas. I denna motionföreslås en rad åtgärder inom beskattningsområdet som syftar till att gesvenskt näringsliv bättre förutsättningar att utvecklas. Det handlar omskapande av riskkapital genom sänkta kapitalinkomstskatter, avskaffande avförmögenhetsskatt och dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Slopande avstatlig skatt på inkomst av tjänst och värnskatten, förändrade regler förbeskattning av optioner och beskattningen av royaltyinkomster som kapital ärandra förslag i denna motion. Ytterligare förslag som återfinns i motionen ärslopad förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser, slopade skatter påenergi, avskaffande av reklamskatten och höjning av mervärdesskatten påtidningar och ändrade regler för skatterna för fåmansbolag. Vidare föreslåsförändringar när det gäller mervärdesskatten och beskattningsregler för hotelloch restaurangföretag. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att slopa den statliga skatten för inkomst av tjänst.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkning av kapitalinkomstskatterna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopande av förmögenhetsskatten.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arvs- och gåvoskatten.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beskattningen av optioner.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopande av värnskatten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beskattningen av royaltyinkomster.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om slopad förmånsrätt för skatter vid konkurser.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatter på energi.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av reklamskatten och höjning avmervärdesskatten för tidningar.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade regler för beskattningen av utdelning frånfåmansbolag.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av särreglerna för beskattning av realisationsvinsti fåmansbolag.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beskattning av till företagsledare närstående anställda ifåmansbolag.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beskattningen av optioner ägda av anställda i ett fåmansbolag.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kravet på marknadsnotering i 3 § 7 lagen om statliginkomstskatt.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mervärdesskatt för digitala tjänster.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av sjätte momsdirektivet vad gäller vissa tjänster.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkning av mervärdesskatten.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nystartade företags möjligheter att skjuta upp skattebetalning.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklade regler för mindre företag.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdragsrätt för arbetslokal i bostaden.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade möjligheter för avdrag för representationskostnader.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn av energiskatterna för hotell- ochrestaurangbranschen.InledningI talar alla politiker om småföretagens storabetydelse, men mycket få vet något om företagarnas vardag.Att starta, driva och utveckla ett företag ställer stora ochsärpräglade krav på de personer som tar steget till att bli sinegen eller som övertar ett företag från tidigare generationer. Idagens är företagandet ett för många främmande sättatt försörja sig på. Att vara anställd och erhålla lön är den heltdominerande formen för att tjäna till sitt uppehälle, men såhar det inte alltid varit.Fram till , när industrialismen och det modernasamhället skapades, dominerade jordbruket som näringsgren och mer än 80procent av alla medborgare var sysselsatta inom jordbruket. De flesta var intesjälvägande bönder och därmed egna företagare, men ändå var företagande inågon form den förhärskande för framgång och möjligheten att skapadrägliga levnadsvillkor. Det tog sig många uttryck.I snart sagt varje by utvecklades nya företag, allt från diversehandlare tillmindre industriföretag. De senare skapades ofta av praktiskt begåvadepersoner, som kopierade importerade nyttoprodukter för jordbruketsutveckling och som därmed kunde tillfredsställa en oftast regional marknadmed produktivitetsförbättrande maskiner. Drivkraften att starta det egnaföretaget var en kombination av viljan att pröva den egna förmågan attuppfinna, utveckla och tillverka nya produkter och strävan efter att skapa sigen bättre ekonomisk och social ställning. Det var lätt att starta företag. Vihade mest liberala näringslagstiftning. Etableringsfrihet, frihandeloch konkurrens var de viktigaste orsakerna till att människors kreativitetkunde få fritt spelrum.Det var på denna grund som förändradesfrån ett av absolut fattigaste länder till ett av de rikaste i världen.Detfinns stora likheter mellan situationen och . Då som nusker ett stort teknologiskt genombrott.Tullar och andra handelshinder har inte försvunnit men kraftigtförminskats. har några av världens största företag skapatsfrån ingenting. Omvandlingstrycket är stort i hela världen. Utbildningsnivånstiger på de flesta håll och den internationella konkurrensen är hård. Men ensatsning på utbildning räcker inte för att få till stånd en tillväxt. Det krävsäven incitament för att kunna behålla kompetensen i landet.InkomstskattenVi i måste ha en individbeskattning som ärinternationellt konkurrenskraftig. Det har vi inte . Dentotal skattenivån måste sänkas, och värnskatten slopas.Förslaget om sänkt inkomstskatt för utländska experter visarhur snett vi hamnat. Det borde vara minst lika viktigt attbehålla svenska experter i landet som att importera utländskkompetens. bör därför den statligainkomstskatten helt slopas, så att vi närmar oss eninkomstskattenivå som är internationellt konkurrenskraftig.Men inte ens detta räcker för att vi skall kunna återerövrapositionen som ett av de rikare länderna i världen och därmedmöjligheterna att höja levnadsstandarden för helabefolkningen.Nya växande företag -företagsflyttEtt bra företagarklimat och nya, växande företag är enytterligare grundförutsättning för tillväxt. Det är därföroroande att det inte bara är välutbildade specialister somflyttar utan även företag. Det rör sig både om små företag ochstora företag. Det är en utlandsflytt av hela eller delar avverksamheter som huvudkontor, forskningsavdelningar etc. Inuläget finns inte mycket som tyder på att flyttlassen frånSverige kommer att bli färre.I mitten av 80-talet arbetade majoriteten av de anställda i svenskabörsföretag inom landet. Enfjärdedel av svenska multinationella företags forsknings- ochutvecklingsarbete sker i utlandet och siffran stiger snabbt. räknar med en utlandsflytt av forskning och teknisk utveckling,vart fjärde storföretag kommer troligen att flytta delar av eller all produktionutomlands och vart sjätte storföretag räknar med att flyttakoncernledning, staber eller juridisk hemvist till utlandet inom fem år.Vart sjätte företag anger det svenska företagsklimatet som flyttskäl ochvart tionde företag uppger brist på kvalificerad personal som skäl till enframtida flytt av forskning och teknisk utveckling.Handelns Utredningsinstitut () har visat på konsekvenserna för bl.a.underleverantörer när storföretagens huvudkontor flyttar ur landet.Arbetstillfällen inom kunskapsintensiva yrken som jurister, ekonomer ochtekniker minskar och kan sätta i gång en ny flyttningsvåg. Denna utvecklingliknar mycket den omvandling som redan skett inom landet med en starktillväxt i några få områden och en avfolkning i övriga landet. Till en börjansyns inte så stora regionala problem, men när det inte längre går att erbjudatillräckligt många och spännande arbetsuppgifter, så flyttar den yngregenerationen. En sådan utveckling för skulle vara förödande.Den ekonomiska historien visar på många nationer som på grund avstrukturella skäl sjunkit från högt välstånd till fattigdom. Vill vi undvika enfortsatt sådan utveckling i måste vi slå vakt om företagarna. Deträcker inte med allmänna uttalanden. Det krävs mer handling och mindre prat.Brist på riskkapitalMånga företagare och främst nya småföretagare framhålleratt bristen på riskkapital är ett hinder för expansion. Ettundantag har varit investeringar i olika former av IT-företag.På sistone har det emellertid blivit betydligt svårare att fåfram nytt riskkapital även i denna kategori beroende påuteblivna resultat. Staten har genom olika insatser t.ex. Almioch försökt förbättra situationen påriskkapitalmarknaden. Det har dock visat sig svårt att denvägen skapa ett genuint riskkapital, vilket definitionsmässigtär detsamma som eget kapital.Det bästa sättet att skapa en stark marknad för riskkapital är att stimulerastora befolkningsgruppers strävanden att spara i aktier. Beskattningen avriskkapital i är direkt kontraproduktiv och leder till kapitalflykt tillandra länder inom eller utom EU. Dessutom gynnas utländska intressentersförmåga att köpa upp svenska företag, vilket i sin tur leder tillföretagsflyttar,som våra beskattningsregler och andra regler på arbetsmarknadeninte förmår locka utländska investerare att starta företag i på medellång sikt kan bli mycket nedslående för den svenskabefolkningens möjligheter att uppnå en, med den närmaste omvärlden,likvärdig levnadsstandard.FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatten är en extraskatt på kapital ochmotverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Ettmångfacetterat näringsliv i ett viktigt omstruktureringsskedebehöver riskkapital, och det är ur många synvinklar mycketangeläget att kapitalbildningen kan ske i större delen avbefolkningen. Det är egentligen den enda relevantadefinitionen av ekonomisk demokrati. Som det är i dagbelastas skilda tillgångar olika hårt, vilket leder tillsnedvridande effekter som ytterligare försämrar ekonominsfunktionssätt. Förmögenhetsskatten är dessutom mycketgodtycklig. Många ägare av småhus kan tvingas lämna sinahem på grund av kombinationen fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten skall därföravvecklas i i likhet med vad som gjorts i ,, och flertalet övriga länder inom OECD.KapitalinkomstskatternaBeskattningen av kapitalinkomster i försvårarkapitalbildningen och är därmed också en hämsko pånyföretagandet. Kapitalinkomstskatterna är alltför högajämfört med nivån i andra länder. Lågt räknat har cirka 500miljarder kronor lämnat landet utan att svenskaskattemyndigheter har någon insyn. Huvudorsaken till dettastora utflöde är givetvis de höga skatterna på kapital. De bördärför successivt sänkas till , vilket skulle medföraen vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutom skulle medstor säkerhet en stor del av det flyktade kapitalet komma åter.Beskattningen av ett bolags vinstutdelningar innebär att riskkapitalbeskattas i det närmaste dubbelt så högt som riskfria placeringar. I företagetbeskattas vinsten och sedan beskattas utdelningen hos ägarenmed . I stället för att dela ut en större del av avkastningen ibolagetoch därmed betala hög skatt plöjs vinstmedel ner i bolagets verksamhet. Dettaskapar inlåsningseffekter som försvårar en nödvändig omstrukturering avnäringslivet.Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i deflesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Detta medförockså att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur medföratt benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ökar.Det allvarligaste resultatet är emellertid att den svenskariskkapitalmarknaden blir mindre än vad den annars skulle behövt vara. Föratt åstadkomma en anpassning till nya förutsättningar krävs att riskkapitaletkan flyttas till de växande företagen i stället för att låsas inne i redanvälkonsoliderade företag med låg tillväxt. Vi anser att regeringen böråterkomma till med förslag innebärande en sänkning avkapitalinkomstskatterna.Arvs- och gåvoskattenArvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften ifamiljeföretag. I har vi mycket låga skattefria beloppför arvsskatt jämfört med flertalet länder inom ochEU. Skattesatserna i är dessutom höga i jämförelsemed snittet inom såväl EU som . I kombination medövriga kapitalinkomstskatter är arvs- och gåvobeskattningenen viktig orsak till kapitalflykten från . Det kapitalsom skall fördelas efter ett dödsfall har beskattats både tvåoch tidigare. Det har varit inkomstskatt,avkastningsskatt, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt,realisationsvinstskatt etc. och det är en berättigad fråga varförstaten skall ha så mycket som en tredjedel av vad som återstårvid arvsskiftet. När det gäller familjeföretag kan arvsskiftetinnebära att ingen av arvingarna kan driva företaget vidareutan att det måste säljas.För den förutseende medborgaren finns det olika mer eller mindrekomplicerade sätt att planera arvsskiftet, så att skatten minimeras. Men ettskattesystem som ger de i skattelagarna bevandrade en sådan stor fördel iförhållande till vad vanliga medborgare kan uppnå är inte acceptabelt. Arvs-och gåvobeskattningen bör därför ses över och anpassas till internationellaförhållanden.HumankapitalDet är en truism att säga att den mänskliga hjärnans förmågaär en av de främsta orsakerna till den exceptionellavälståndsökningen . Storauppfinningar och upptäckter har gjorts, som sedan kunnatomsättas inom olika sektorer av samhället. En del tycks troatt människorna har blivit mer begåvade . Såär det med stor sannolikhet inte. Däremot harutvecklingsklimatet blivit öppnare, fler människor har tränatsi att använda en större del av hjärnkapaciteten, nyheter omnya upptäckter har spritts mångdubbelt snabbare än tidigare.Innovativt tänkande har därmed stimulerats. den inneboende kraften hos enskilda människor, harblivit alltmer uppmärksammat som den främsta drivkraftenför den ekonomiska utvecklingen. Begreppet humankapitalanvänds för att visa att detta bör likställas med realkapitalet.Att kunna engagera och motivera personer med såväl kompetens som viljaoch lust att vara med och förverkliga nya idéer i nya företag är engrundförutsättning för att lyckas. Problemet är att de små nya företagen, somoftast endast är embryon till eventuellt framgångsrika bolag, inte har resurseratt konkurrera med höga löner.Ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kompetenta medarbetareär att skapa optionsprogram. Det innebär att medarbetarna visserligen inte fårsärskilt mycket betalt i lön under ett uppbyggnadsskede, men i gengäld får deen utfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Man kan säga attmedarbetarna riskerar sitt humankapital på liknande sätt som andra satsarpenningkapital. Blir företaget ett misslyckande förlorar man allt, blir det enframgång kan avkastningen bli stor. I , som är huvudaktör inomtillväxtbranscherna, är attraktiva optionsprogram den i särklass viktigastekonkurrensparametern vid rekrytering av personal. Beskattningen är i flertaletdelstater dessutom förmånlig. I har vi fått en förbättring avbeskattningen av personaloptioner, men det är nödvändigt att utreda vilkaytterligare åtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenskaoptionsprogram skall bli konkurrenskraftiga. Detta skulle sannolikt medverkatill att utflyttningen av kompetenta unga personer minskade. I bästa fall skulledet också kunna utgöra en möjlighet att rekrytera kompetens från utlandet.Att ett slopande av värnskatten, höjning av brytpunkten i den statligainkomstskalan och en eliminering av den statliga inkomstskattenytterligare skulle stimulera till att skulle behålla fler av de mestkompetenta unga personerna är ställt utom alla tvivel.Royalty från patentInkomster från royalty på patent skall kunna beskattas sominkomst av kapital. Här framstår tydligt likheterna mellanhumankapitalet och realkapitalet. Att royaltyinkomsternasåsom beskattas som inkomst av tjänst driveruppfinningsrika innovatörer i landsflykt i stället för att slåvakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i Sverige.Förmånsrätt för skatter vidföretagskonkurserDen förmånsrätt som skattefordringar har vidföretagskonkurser bör inte tillerkännas staten.Skatteförmånsrätten är en väsentlig omständighet när företagskall räddas genom en rekonstruktion. Ett mer jämbördigtregelsystem för samtliga fordringsägare, inklusive staten,skulle vara till fördel för alla parter. Om staten tvingades attbevaka sina fordringar på samma villkor som andrafordringsägare, skulle dessutom oseriösa företagare kunnaupptäckas snabbare än i dag.EnergiskatterEnergiskatterna slår inte bara mot jord- och skogsbruk.Sverige har en internationellt sett stor energikrävandeindustrisektor, som har drabbats hårt av de särskildaproduktionsskatterna på el. Enligt vår uppfattning bör ingafiskala energiskatter överhuvudtaget tas ut i produktionsledet.Reklamskatten ochtidningsmomsenSkatt på annonser och reklam infördes i början av 1970-taletför att finansiera ökningen av presstödet och för att få enenhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter itillämpningen och kontrollen av skatten på annonser ochreklam har lett till att den del av skatten som avserreklamtrycksaker har avskaffats fr o m den 1 januari 1999.Skattesatsen för annonser i allmän nyhetstidning är fyraprocent av beskattningsvärdet och i övriga fall elva procent.Det faktum att skatten tas ut i procent av beskattningsvärdet gör att den tillsin konstruktion är att jämföra med mervärdesskatt. Detta innebär att den intetorde vara förenlig med EG-rätten. Skatten är inte heller konkurrensneutral,och de svårigheter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till attreklamskatten på reklamtrycksaker avskaffats gäller precis i lika storutsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. "Avskaffa reklamskatten" är budskapet i regeringens egen utredning SOU1997:53. Vi delar denna uppfattning.I samband med att reklamskatten avskaffas bör också en bättrekonkurrensneutralitet mellan dagstidningar och tidskrifter uppnås.Mervärdesskatten bör vara densamma, och vi föreslår därför attmervärdesskatten på dagstidningar höjs till . Vår allmänna strävanär att sänka det generella uttaget av all mervärdesskatt, men tills det kan skebör inget företag eller bransch ha konkurrensfördelar på grund av olikaskattesatser.Fåmansbolagen ärfortfarande diskrimineradeSmåföretag är viktiga delar av svenskt näringsliv. De står fören växande del av sysselsättning och är en nödvändig del avnäringslivets förnyelse. Flera småföretag ägs och drivs avsamma person eller familj. För många är företaget både ettlevebröd och en livsstil. Under föregående slopadesflertalet av de stoppregler som skapats enbart förfåmansföretagen och som till sin natur var diskriminerande.Vi moderater kan med tillfredsställelse konstatera att våramotioner äntligen hörsammats. I dessamotioner har vi påvisat att flertalet stoppregler var direktonödiga och kunde slopas, en insikt som ocksådelades av och regeringen.Det finns dock kvar områden, där fåmansbolagens delägare diskrimineras.Aktieutdelning ochrealisationsvinst ifåmansföretagUtdelning på aktier i ett fåmansföretag beskattas för aktivadelägare och närstående i inkomstslaget tjänst till den delutdelningen överstiger vad som anses utgöra normalutdelning. För realisationsvinster, som överstiger s.k. normalutdelning, skall en viss del () av reavinstenbeskattas som tjänst och resten som kapital. Från och med1998 års taxering är en begränsad skattefrihet för utdelningoch reavinster på aktier i onoterade företag införd. Dessaregler är komplicerade. Förenklat uttryckt skall man förstlägga samman anskaffningskostnaden för aktierna plusovillkorade kapitaltillskott plus av lönesumman,minskad med dels löneförmåner för aktiv delägare, dels tiobasbelopp. Till detta belopp skall man lägga sparad skattefriutdelning av det s.k. lättnadsutrymmet multiplicerat av statslåneräntan året förebeskattningsåret. Kvarstående sparad utdelning frånföregående år läggs till, räknas upp med statslåneräntan , och från detta dras så lättnadsutrymmet.Utdelningen sönderfaller i tre delar: En skattefri utdelning(lättnadsutrymmet), en kapitalbeskattad utdelning (30 procentskatt) och återstoden beskattas som inkomst av tjänst (32procent alternativt skatt). Om någon delägaresäljer några aktier blir beräkningarna ännu mer komplicerade,för då skall hälften av vinsten beskattas som tjänst, dockhögst 100 basbelopp inklusive de reavinster på aktier ibolaget som har beskattats sominkomst hos envar av delägarna och deras närstående.Detta är enligt vår mening krångligt i överkant. Även utan dettakomplicerade beräkningssätt är lagen diskriminerande. En fåmansföretagarefår betala i reavinstskatt, när denne säljer av sina aktier, medanden för andra är 30 procent.Den svenska reavinstskatten på är internationellt sett hög. Attha skattelagar som minskar avkastningen efter skatt ytterligare för de personersom satsar eget kapital och gör en egen arbetsinsats är direkt utmanande. Denegna företagaren har tagit en mycket högre risk än en passiv kapitalplacerare.Vackra ord om småföretagarnas betydelse kan inte dölja verkligheten.Fåmansbolagen motarbetas genom att fåmansföretagaren får högre skatt änandra företagare. Detta minskar hans kalkylerade vinstmöjlighet, och riskenhöjs i motsvarande mån. Det är därför inte konstigt att har så fåfamiljeägda små och mellanstora företag. Det är inte heller underligt att demindre företagen inte växer i . Förklaringen till att så få nya småbolagetableras i kan till stor del hänföras till krångliga bestämmelser inomskattelagstiftningen. Det är heller inte förvånande att många av de nystartadeföretagen inom t.ex. IT-sektorn väljer att flytta utomlands.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolagbör vara att all utdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägarentagit ut en lön som minst motsvarar den som en anställd person påmotsvarande nivå och i samma yrke har.Särbestämmelserna för fåmansbolagsdelägare när det gäller beskattning avrealisationsvinster vid försäljning av aktier i bolaget bör också avskaffas.Optioner i fåmansbolagAnställda i fåmansföretag diskrimineras när det gälleroptionsprogrammen. En anställds innehav av aktier i detfåmansbolag som han är anställd i är skattemässigtmissgynnat i förhållande till om han varit anställd i och haftaktier i ett börsnoterat företag. Det är åter igen 3:12-reglernasom styr beskattningen. För att avgöra om företaget är ettfåmansföretag såvitt gäller utdelning och realisationsvinstskall nämligen alla aktieägare som är anställda i bolageträknas som en enda person. Detta medför en högreskattebelastning på utdelning och reavinst än om aktieägarenvarit anställd i ett noterat bolag. Den skattefria utdelningen påaktier i onoterade bolag enligt de nu gällande kompliceradereglerna ger en helt otillräcklig kompensation. Vi anser attsamma regler skall gälla för anställda i noterade som ionoterade företag när det gäller försäljning av aktier ochaktieoptioner.Inkomstfördelning i ettfåmansbolagBeskattningen av en företagsledares familjemedlemmar förderas ersättning från bolaget följer särskilda regler.Make/maka beskattas för marknadsmässig ersättning. För dendel som bedöms som liggande över en marknadsersättningskattar företagsledaren.