mot · GO02Ub227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub227av , ()LäsningSammanfattning1. Fakta om svenskarnas läsvanor rymmer bådeuppmuntrande och oroande inslag. I ett internationelltperspektiv är läsförståelsen god och läsandet högt. Men blandungdomar minskar bådadera. Och de sociala klyftorna iläsandet förstärks. En bred satsning på att öka läslustenbehövs för att åtgärda de problemen, men också för att lyftaoss ännu högre i de avseenden vi redan är på topp. Bättreläsförståelse och mer läsning är en fantastisk investering,därvars avkastning i kunskapssamhället kommer att vara stori form av högre livskvalitet, bättre demokrati, större toleransoch starkare tillväxt.2. "Läsrörelsen" är ett nytt nätverk för att främja läsning. Detär ett välkommet initiativ. Det bör matchas av enmotsvarande flerårig statlig kampanj som, efter brittisktmönster, främjar läsning genom åtgärder på många politiskafält.3. Det behövs en storsatsning på läsning i skolan. Resultatendär sådana satsningar prövats är mycket uppmuntrande.Läsning, skrivning och räkning bör få ökat utrymme - ävenandra ämnen visar sig paradoxalt nog vinna på det. Elevermed problem bör få dels mer lärarhjälp (vid behov också avspeciallärare), dels en individuell timplan med kraftigprioritering av baskunskaper.4. De aktuella förslagen (från respektiveUtbildningsdepartementet) om att minska förkunskapskravenför studier på gymnasium och högskola måste avvisas. Detskulle vara förödande om kravet på godkänt i svenska frångrundskolan för att få läsa vidare gavs upp efter bara fyra år.Det har betytt mycket för en prioritering av läsning. Likaså ärdet en fullständigt felaktig signal att inbilla ungdomar att deklarar högskolestudier utan godkänt i svenska från gymnasiet.5. Läroboksstandarden måste höjas i den svenska skolan. Allaborde ha rätt till aktuella läromedel, som inte är nedklottrade.6. Varje elev bör få en skönlitterär bok per termin i gåva. Vidskoltidens slut kan alla på det sättet ha ett embryo till ett egetbibliotek.7. En satsning på bra bibliotek behövs.Biblioteken är en strategisk resurs i arbetet på att främjaläsning. Staten behöver också sopa rent framför egen dörr:Två nationella bokinstitutioner har tvingats till oroandeneddragningar. Det är Kungl. (KB) och (). Båda bör få sina anslag uppräknade.8. Författare som förföljs i andra länder måste kunna få enfristad i . Det är bra att både och Göteborghar anslutit sig till ett nätverk av europeiska städer,"fristäder", som arbetar med den uppgiften.9. Böcker är dyra i . Vi har jämte världenshögsta bokmoms. Det hämmar läsandet i de grupper där detborde öka mest. Bokmomsen bör sänkas.InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör initiera en flerårig statlig kampanj för attfrämja läsning.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en satsning på läsning inom skolan med möjlighet till enkraftig lokal prioritering av baskunskaper.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte luckra upp kraven på förkunskaper vid studier pågymnasium och högskola.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom den statliga uppföljningen av skolan särskiltuppmärksamma läromedelsfrågorna.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att säkerställa Svenska barnboksinstitutets framtid genom attskjuta till 1,35 miljoner kronor.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en långsiktig lösning av Kungl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en sänkt mervärdesskatt på böcker.28.1 Yrkande 1 hänvisat till KrU.2 Yrkande 7 hänvisat till FiU.Det fria ordetLiberaler brinner för böckerDet fria ordet utmanar. Vissa historiker hävdar att redanCeasar lät bränna 40.000 skriftrullar i i () för att han fruktade dess innehåll. Underinkvisitionen flammade bokbålen, liksom i och hans bosnienserbiska allierade var detviktigt att under belägringen och beskjutningen av Sarajevoträffa just . Förtryckarna fruktar det fria ordet. Fördet fria ordet har kraft att förändra.Så länge böcker har funnits har böcker brunnit. Och så länge liberaler harfunnits har liberaler brunnit för böcker. Det är i den traditionen den härmotionen tillkommit.Är tillståndet för läsningen i alarmerande? Nej, inte i ettinternationellt perspektiv. Jämfört med andra länder är läsförståelsen god ochläsandet högt. Men bland ungdomar minskar både förståelsen och läsandet.De sociala klyftorna i läsandet förstärks - av LO-männen har inte lästen enda bok . En satsning på att öka läslusten behövs för attåtgärda de problemen, men också för att lyfta oss ännu högre i de avseendendär vi redan är på topp. För bättre läsförståelse och mer läsning är enfantastisk investering, vars avkastning i kunskapssamhället kommer att varastor i form av högre livskvalitet, bättre demokrati, större tolerans ochstarkaretillväxt.Nu startar "läsrörelsen". Det är ett välkommet, frivilligt initiativ, som börtillönskas all framgång. Men under devisen "Lär av Blair" har viargumenterat för att det också behövs en statlig satsning över ett brettpolitisktfält, av det slag den brittiske premiärministern initierade strax efter sitttillträde.Det fria ordet är grunden för demokratin. Demokrati existerar inte utanyttrandefrihet och i praktiken är ett demokratiskt samhälle inte möjligt utanfridebatt och en skriftlig kultur. Den insikten ligger till grund för liberalpolitik idess olika yttringar: fri- och rättighetspolitik, skolpolitik, kulturpolitik,medie-politik, IT-politik, forskningspolitik etcetera.Från till -teknologierna kompletterar varandraVi ser det som en huvuduppgift att stärka den skriftligakulturen och göra den tillgänglig för alla. Därför spelarläsförmågan, läslusten, böckerna, tidningarna, tidskrifternaoch biblioteken viktiga roller i vårt politiska tänkande ochengagemang.När läsningen sjunker bland unga tappar nationen i kunskap ochbildning. Det är förödande för ett modernt samhälle. Den nya ekonomin harbetytt oerhört mycket, men den har verkligen inte minskat behovet avhumanism! Bildning och kunskap är i själva verket viktigare än någonsin.Elektroniska medier är fantastiska, men måste de gamlaoch nya informationsteknologierna - från till - leva sida vidsida och komplettera varandra.Det behövs ett tydligt politiskt engagemang för läsning. Ett sådant saknas hos dem som har makten. Det är hög tid att ta läs- och bokfrågorna påallvar. I denna motion presenteras ett samlat program för att främja läsning.Fristad åt förföljdaSåväl som har, på initiativ,anslutit sig till det nätverk av städer i som gerförföljda författare fristäder. Förföljda författare inbjuds attleva och verka i någon av städerna under en begränsad tid.Han eller hon får tillgång till en bostad, ett ekonomiskt stödunder vistelsen. Bibliotek, författarkollegor och andra utgörett viktigt nätverk för fristadsförfattarna.1993 bildades det internationella författarparlamentet, InternationalParliament of Writers med som ordförande. I samband medtillkomsten av parlamentet startade också nätverket av fristäder. Att delta isamarbetet är ett konkret sätt att värna det fria ordet.Hävda bildningsidealet!Det präglades av en strid för demokrati ochsociala reformer, men också av strid för folkbildning motokunnighet och fördomsfullhet. Hela folket skulle görasdelaktigt i det kulturarv som dittills hade varit förbehållet ettlitet privilegierat skikt. I denna process var liberalafolkbildare drivande - och framgångsrika.När vi nås av signalerna om minskat läsande och bristandeläsförståelse bland de unga inser vi allvaret. För liberaler är det självklartattfortsätta verka för folkbildning. Läsandet har en stor betydelse för varjeindivids kunskapsutveckling genom hela livet. Vi måste locka fler till läsning- att fler ska känna lusten att vara bokslukare.Vårt budskap i både skol- och kulturpolitiken är alltså på sätt vis detsammasom vid det : Våga stå för bildningsidealet!Ett land som inte satsar på läsning och bildning blir fattigt. Sverigebehöver en bokrenässans, en bildningens och litteraturens nya guldålder! Detfria ordet måste ständigt försvaras. Detta är en av kulturpolitikens viktigasteuppgifter. Ordet och läsandet ger makt - en makt som ingen kan ta ifrån densom en gång lärt sig läsa. Ordet kan förändra såväl människan som historien.Demokratin och våra mänskliga fri- och rättigheter kräver av oss sommedborgare att vi har en grundläggande bildning och kunskap samt att vi tartill oss av information. Utan detta kan vi inte utöva våra demokratiskarättigheter med full kraft. Vi får svårt att delta i samhällslivet, debatter ochpågående samtal.De dystra rapporterna om läsning på tillbakagång förskräcker. Läsningenhar sjunkit kraftigt bland unga. Betydligt mindre tid ägnas åt böckeri dag än . Föräldrarna har halverat sittläsande för barnen. Många läser aldrig en dagstidning. Så ser verkligheten utenligt de senaste årens larmrapporter. Detta är inget annat än en kulturskandaloch en bildningstragedi.Socialdemokratin bär ett tungt ansvar för den negativa synen på böckeroch bildning. Den sömniga passiviteten styr. tittade manuttråkat på när rapporterna kom om att av LO-männen inte läst enenda bok på . När barnen läser färre böcker och skolan minskat sinabokinköp , blundar regeringen hårt. "Lär av Blair": En nationell kampanjför läsningRegeringen har satt igång ett stort program för attförbättra den brittiska skolan. Utbildningsfrågorna har sattsöverst på den politiska dagordningen. Program och strategierhar startats med fokus på att stärka läsning och skrivning hoseleverna. Vi menar att det finns många goda exempel atthämta från utbildningssatsning.1996 startade den brittiska regeringen projektet . Uppdraget var att forma en strategi för hur läs- och skrivkunnigheteni landet skulle kunna förbättras i den brittiska . innehållit förslag och åtgärder såsom mindre klasser, mer läromedel ochfler speciallärare.Målet för kampanjen var att alla 11-åringar i skulle förbättrasin läs- och skrivkunnighet. Det var en central kampanj initierad av regeringen med myckettydliga mål för verksamheten med kontinuerliga uppföljningar och hårdakrav.Till detta kom täta inspektioner som skulle mäta läskunnighet och hur välstrategin genomfördes på skolorna.Elever med särskilda behov skulle uppmärksammas och föräldrars ansvarför att träna läsning och skrivning betonades. Föräldrar uppmanades att läsa20 minuter med sina barn. 50 skolor startade sommarundervisning isyfte att höja läskunnigheten bland eleverna. Satsningen genomfördes isamarbete med biblioteken och innehöll en satsning på informationsteknik.Läsåret initierades med ambitiös läs- och skrivträning i skolorna. Ävenföretag, organisationer och andra engagerades i kampanjen som bestod av attskönlitterära texter trycktes på chips- och godispåsar i syfte att nå ut medlitterära texter med okonventionella metoder, läxläsning startades med idrotts-klubbarna, läs- och skrivtävlingar genomfördes i skolorna. (National LiteracyStrategy; Literacy Task Force, 1997)Billigare böcker - sänk bokmomsen!Böcker måste finnas i hemmen. Vi vet att flitigt läsandepåverkar oss positivt, vare sig vi är unga eller gamla. Därförär det oroande att böcker blivit en lyxvara, förutom den lilladel av utbudet som ges ut i massupplaga.Det går inte att bestämma att människor ska läsa mer. Men det går att tabort några hinder. Ett stort hinder är de höga bokpriserna. behöverexempelvis inte ha en av världens allra högsta bokmomsskatter. Det finns ettEU-direktiv enligt vilka medlemsländerna får använda sin lägsta momssats påböcker, och så görs också i de flesta fall.Momssatserna inom EU-länderna (+ några till)Tabell 1: (Land Bokmoms Allmän moms )Det finns många goda argument för att sänka bokmomsen.Låt oss nämna de fem viktigaste:- Sänkt bokmoms ger lägre pris på böcker.Det råder fri konkurrens på den svenska bokmarknaden.Därför spelar också bokpriset en avgörande roll somkonkurrensmedel. På en fri marknad får konsumenterna delav en sänkt skatt på böckerna. som haröver av bokmarknaden har lovat att ge sänkningenfullt genomslag. och säger samma sak. Ändå väljerregeringen att misstro bokbranschen trots att man har fått degarantier om att en momssänkning skulle slå igenom somman har krävt. Vad väntar regeringen på?Forskning på området visar att en sänkt bokmoms skulle få effekt.Priselasticiteten på böcker är åtminstone -1. Det betyder att när priser sjunkermed så ökar också volymen . Det betyder i klartextatt fler böcker blir sålda.- Fler köper och läser böcker om de blir billigare.Böcker inspirerar och utvecklar. Men boken riskerar att höragårdagen till om vi inte gör den slagkraftig i då nyamedier och uttrycksformer konkurrerar. Vi får inte riskera attgöra boken, barnboken och studielitteraturen till en lyxvara.- Försäljning och utbud skulle öka - det ger de smala böckerna störremöjligheter.Med sjunkande bokpriser blir böckerna merkonkurrenskraftiga. De "smala" och mer svårsålda böckernatillhör de böcker som skulle gynnas mest av enbokmomssänkning.- Boken får en stark position.Det behövs en kraftfull politisk markering att böcker ochläsning är viktigt för demokratin, den personligautvecklingen, vårt kulturarv och det svenska språket. Ensänkt bokmoms skulle vara en tydlig sådan markering. Deflesta EU-länder har ingen moms, eller en betydligt lägrebokmoms, än . Det är hög tid att även vi inser bokensbetydelse!- Det tryckta ordet skall beskattas lika.Det är ologiskt och orimligt att det tryckta ordet beskattas såolika. Dagstidningar har en momsats på 6 procentsamtidigt som tidskrifter och böcker har . Detbetyder att en bok som publiceras som en bilaga till enkvällstidning - vilket är vanligt - endastbeläggs med 6 procents moms som samma bok i"riktig" bokform drabbas av en 25-procentig moms. Det kanäven vara svårt att se skillnaden mellan vissa tidskrifter ochsöndagsbilagorna till våra större tidningar - ändå behandlastidskrifter och tidningar olika ur skattesynpunkt.En vanlig momssats inom kultursektorn är . anserdärför att det vore rimligt att också bokmomsen sänks till samma nivå. På såvis införs en speciell kulturmoms, vilken skulle vara en mycket effektivåtgärd i en radikal kulturpolitik.Om bokmomsen sänktes som de selektiva stöden till litteraturbibehölls. skulle det göra skönlitteraturen billigare för alla. Det skulle ocksåinnebära att universitets- och högskolestuderandes högafacklitteraturkostnader sänktes.På något märkligt vis tycks det ha gått troll i frågan om sänkt bokmoms.Trots starka argument, trots att höga beskattning av böcker ärnärmast unik och trots att det finns ett starkt parlamentariskt stöd för lägrebokmoms så har ändå inget hänt. är det hög tid att gå vidare.Trots den socialdemokratiska regeringens svala intresse för litteratur ochbildning har boken både utretts och debatterats. från 1997lade fram förslag som skulle sätta bokmarknaden ur spel. Rabattförbud förnyutgivna böcker och inskränkt i konkurrenslagstiftning för att möjliggörapriskarteller i bokbranschen. Så löd några av de märkligaste recepten för attbota litteraturens undernäring. Den helt avgörande frågan om bokmomsenfick man inte ens kulturministerns tillåtelse att titta närmare på.Det senaste årets riksdagsdebatter visar att det inte enbart är Folkpartietsom har intresserat sig för frågan om sänkt bokmoms - även om vi tillskillnad från de flesta faktiskt också har reserverat pengar i vår budget förattgenomföra en sänkt moms. Bl a och harmotionerat om att sänka bokmomsen. Och förslaget får stöd även från annathåll:I riksdagsdebatten (prot 1999/2000:76) slog Per frånVänsterpartiet fast att "vill också ha en sänkt bokmoms. Vi trorockså att läsandet som sådant främjas, vilket kanske också innebär attbiblioteken får fler läsare - det är helt riktigt. Det är en fråga som vi jobbarmed".I december 1999 (prot 1999/2000:42) sade partivän att "Frågan om bokmomsen har framför allt drivits iskatteförhandlingarna. Vi har inte nått så långt i den här frågan. Vi får kanskeåterkomma och ställa samma fråga till kulturministern. Men ävenVänsterpartiet förespråkar alltså en låg bokmoms. "väckte en kommittémotion (Sk 664) om bl a bokmomsen somElisabeth återger enligt följande (prot 1999/2000:42): "Vikonstaterar att det finns kulturella verksamheter som är helt momsbefriade.Teater, konst och operaföreställningar har sexprocentig moms. Högre har inget annat land. Vår motion utmynnar naturligtvis i att vihoppas att ska besluta att en utredning om kulturmoms i stort skagöras. "Sammanfattningsvis: avser att avsätta medel i vårtbudgetalternativ för att möjliggöra en bokmomssänkning. Regeringensstödpartier och delar vår uppfattning, men tycksinte ha fått gehör i budgetöverläggningarna. vill sänkabokmomsen och tycks ha samma intention, även om de vill låtabeslutet föregås av en utredning.Den läsrörelse som startar i samband med bok- ochbiblioteksmässan har alltså en given uppgift: kräv att partierna lever upp tilldet de säger i ! Då finns det parlamentariskt stöd för att drivaigenom sänkt bokmoms i !Storsatsning på läsning iskolanDen dystra bakgrundenAlltfler elever lämnar den svenska utantillräckliga färdigheter i läsning, skrivning och räkning.Studier visar att många elever har alltför grunda kunskaper iläsning och skrivning. Det är ytterst oroande att svenskaelever läser allt mindre skönlitteratur och dagstidningar.Vi menar att baskunskaperna - att läsa, skriva och räkna - måste tränasmer i skolan.Läsforskare har visat att av eleverna som tagits in pågymnasiet inte har med sig tillräckliga baskunskaper från . Vartredje elev som lämnar klarar inte av att läsa och i rimligutsträckning förstå gratistidningen . (1996), läsforskare, menar att av den svenskabefolkningen är så dålig på att läsa och skriva att de har betydande svårigheteratt fungera i arbetslivet och som fungerande samhällsmedborgare. (IngvarLundberg, 1997) Detta bekräftas även av , läsforskare. Mångaelevers förmåga att kritiskt värdera information är undermålig. ()Tidningen har låtit elever i genomföra nationellaprov i svenska. Resultatet visar att fick underkänt i läsförståelseoch i skrivförmåga. (1997)Enligt är deten fjärdedel av svenskarna som inte når kravnivå i läs- ochskrivförmåga och som inte förstår enkla texter och tabeller i vardagen.Av 317 elever som påbörjade gymnasieutbildning på gymnasium1997/98 var i behov av kraftfullt stöd i svenska. Eleverna i dennagrupp befinner sig kunskapsmässigt på mellanstadienivå. (gymnasium1997)En undersökning visar att var fjärde student på vissa humanistiskainstitutioner vid har så dåliga kunskaper i svenska att deinte klarar sina studier. Följden blir att nivån sänks och att studenter med brasvenskkunskaper flyr undervisningen av det skälet. (Sydsvenska Dagbladet1998)En undersökning från visar att var tredje elev brister i läsförståelse,och att var sjätte elev har mycket stora språkliga problem. (iMalmö 1996)Andelen läsare av morgontidningar i åldern mellan har sjunkit.1983 var andelen och 1997: . Även läsning avkvällstidningar har sjunkit i samma åldersgrupp. 1983 var det och1997: . Den allra har det kommit siffror som antytt ettvisst, positivt trendbrott. Men det är för tidigt att säga om en sådanutvecklingblir bestående.Aktuella läroböcker utan klotterUnder har inköpen av läromedel i skolan minskatmed . En ny läroplan, ett nytt betygssystem ochstora förändringar i vår omvärld ställer höga krav påläromedlen.Kostnaden för läromedel i skolan är egentligen oroväckande låg. Igenomsnitt är kostnaden per elev ca och år. Den årliga kostnaden fören elev i är ca . Endast en procent av resurserna gårsåledes till läromedel. Som en jämförelse kan nämnas att en prenumeration påFantomen eller kostar ca /år! Elevernas rätt att fåbehålla de viktigaste skolböckerna, en princip som började tillämpas under1940-talet, har alltmer urholkats. (Föreningen 1998)IT-entreprenören har påpekat att framtagandet av ett nyttdataspel, som ofta bara erbjuder banal förströelse, aldrig kostar mindre än tiomiljoner dollar, alltså nästan . I en plädering för störresatsning på skolan frågade retoriskt: Vilket läromedel får i utvecklingskostnad? (UR, 2000)Det måste vara en viktig del av statsmaktens uppföljning av skolanskvalitet och likvärdighet att följa utvecklingen på läromedelsområdet.Skolverket och dess kvalitetsgranskningsnämnd bör ägna läromedelsfrågornastor uppmärksamhet.Hur man prioriterar mellan olika utgifter är något som till stor delavgörs lokalt på varje skola. Så ska det vara. Det vi i kan göra föratt åstadkomma att eleverna får aktuellare läroböcker är dels att uttalaåsikten,dels att kommunalt se till att skolorna får ekonomiska möjligheter att klara ensådan målsättning. I många av de kommuner där sitter i majoritethar höjda skolanslag prioriterats.Mycket läsning av skönlitteraturLäsning av skönlitteratur är en mycket viktig del i skolansuppgift att överföra vårt gemensamma bildningsarv. Attelever läser skönlitteratur är avgörande för att stärka barnsoch ungdomars fantasi och bildspråk.En enda bok kan vara inkörsporten till ett liv med många läsupplevelser.Men läsning ger inte bara upplevelser och fantasi. Det har visat sig att ländersom satsar på utbildning ofta har en bättre ekonomisk utveckling. På enalltmer flexibel arbetsmarknad blir kunskaper viktigare. harkraven höjts i vårt samhälle. En förutsättning för att få arbete är att man kanläsa och skriva.Som ett sätt att stärka läsning och skrivning föreslår vi att varje elev i densvenska skolan får en skönlitterär bok per termin. Det vore ett verkligtkunskapslyft!Med god framförhållning och stora upplagor kan nytryck av utvaldaböcker göras till en låg kostnad för kommunerna. Kostnaderna är i den totalaskolbudgeten försumbara och måste ses som en investering för landetsskolelever. Titlarna skulle anpassas efter elevernas ålder och vilka momentsom passeras under respektive läsår. Varje elev skulle ha ett frötill ett eget bibliotek.Beslutsrätten i frågor som denna ligger och bör ligga på varje skola. Det viuttalar här är alltså en åsikt, som vi inte kan garantera att den förverkligasäven om vi vinner val. Det vi kan göra är att öka skolornas ekonomiskaförutsättningar. Det har vi också gjort i många av de kommuner där vi sitter imajoritet. I har exempelvis skolanslagen under de tre åren 1999-2001 ökat med !Uppmuntrande exempelTvå projekt samverkar för att höja kvaliteten i iStockholm. Dessa projekt går under namnen Pris och går ut på att skapa gemensammabedömningsinstrument och kravnivåer för att uppnå betygetgodkänt i årskurs nio. Till dessa gemensamma kravnivåerkopplas särskilda "Stockholmsprov" i årskurs tre och åtta isvenska, matematik och engelska.Prisprojektet bygger på docent forskning omframgångsrika skolor. Där betonas bland annat tydlig ledning, prioritering avkunskapsmål, höga förväntningar på eleverna samt att alla elever ska uppnågodkända resultat. Läsforskaren medverkar i projektet för attimplementera sitt läsutvecklingsschema, LUS. Läsning är nyckeln till allkunskap. Kan du inte läsa kan du inte inhämta några andra kunskaper. MedLUS följer man elever från förskoleklassen och upp till nian ochkan lätt sätta in resurser på dem i klassen som halkar efter. Man utvärderareleverna efter en 23-gradig skala, som utgår från läsandets första försök tillden läsutveckling som eleven ska ha uppnått efter avslutad grundskola.På i pågår ett mycketframgångsrikt läsprojekt. Eleverna i en klass i årskurs 3 har tillsammans meden bibliotekarie arbetat målmedvetet med att förbättra sina läs- ochskrivfärdigheter. På är andelen invandrarelever 100 procent.Detta har emellertid inte hindrat dem ifrån att prestera i nivå med klasser ihelsvenska områden i innerstaden. Deras resultat visar att de målsättningarsom finns i Språkprogrammet för 1999-2001 ligger inom uppnåbaragränser. Det visar att satsade resurser i form av samarbete med ,anslag av till inköp av litteratur och - inte minst - läspedagogiskmetodutveckling ger mycket tydliga effekter.