mot · GO02T336 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T336av , ()Gående och cyklisterFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen uppdrar åt att ökainformationsinsatserna för hjälmanvändning och andratrafiksäkerhetsåtgärder för gående och cyklister enligt vad i motionenanförs.2. begär att regeringen i den kommandeinfrastrukturpropositionen lägger fram förslag till ramar för ett anslag förgång- och cykeltrafik enligt vad i motionen anförs.Cykeln - redskap förekologisktrafikomställning"Cykeln har en given plats i ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Den har många och självklara fördelar: denkräver litet utrymme, den är energisnål, bullrar inte ochmedför inga luftföroreningar." Detta skriver i denfärska Nationella cykelstrategin för . Att färdas tillfots eller på cykel är de mest hållbara färdsätten av alla. Förkortare persontransporter är dessa de ekologiskt bästaalternativen.De korta bilresorna står för en betydande del av transporternasmiljöbelastning.Ungefär hälften av alla bilresor är kortare än . I tätorter är generelltsett en mycket stor andel, , kortare än . Här finnsden stora potentialen för överföring av resor från bil till cykel. De kortabilresorna svarar för lite av körsträckan men för avbiltrafikens utsläpp av koldioxid. Bensinförbrukning och koldioxidutsläpp ärcirka högre de första och bilarnas katalysatorerfungerar först efter en viss körsträcka.Biltrafiken är ett stort och växande problem - inte minst i städerna.Förutom att transportsektorn är en dominerande källa till flera regionala ochglobala miljöproblem, försurning, marknära ozon och klimatpåverkan,orsakar den lokala miljöproblem, som buller, skador på kulturarv ochnegativa hälsoeffekter. Beräkningar visar att cirka 300-700 cancerfall iSverige orsakas av luftföroreningar i tätorter. Dieselavgaser är denstörsta enskilda källan till cancerogena ämnen.I beräknas ungefär lika många dö av bilavgaser som itrafikolyckor. Enbart i uppskattas cirka 100 människor fåcancer på grund av luftföroreningar från trafiken. Ytterligare tusentalsdrabbas indirekt genom nedsatt andningskapacitet, astmatiska problem,allergianfall, luftvägssjukdomar m m.Misstankar finns att trafikens luftföroreningar kan vara starkt bidragandetill den fördubbling av barnallergier som uppmätts under de senaste tio åren.Biltrafikanläggningar tar stora arealer produktiv mark och ickeförnyelsebara naturresurser i anspråk. Vägtrafikleder skapar barriärer mellanbostadsområden, stadsdelar och naturmark. Värst drabbas barn och andra medliten aktionsradie.Tystnaden har blivit en lyx som är svår att hitta även i naturen. Över 1,5miljoner människor i är utsatta för trafikbuller över riktvärdena. Dettyska beräknar att fler människor dör av stressrelateradehjärtproblem orsakade av trafikbuller än i trafikolyckor.Ett ökat cyklande ger betydande hälsovinster. av den svenskabefolkningen är fysiskt inaktiv. För att uppnå positiva hälsoeffekter krävsframför allt regelbunden fysisk aktivitet, helst . Därkan cykeln göra stor nytta.Med dessa fakta som bakgrund är det uppenbart att gång och cyklingmåste främjas, inte minst i våra städer. Det behövs för att vi skall kunna nå defemton nationella miljömål som antagits av . Det behövs för att viskall nå de transportpolitiska målen där bland annat miljö och trafiksäkerhetär delmål. Det behövs även för att nå länsstyrelsernas regionala miljömål ochde gränsvärden för luftkvalitet och buller som överskrids vid gator ochvägar i så gott som varenda större svensk stad. Vi behöver även öka cyklandetoch gåendet för att kunna nå de hälsomål för det 21:a århundradet somantagits av , . En ökad och säker cykeltrafikleder mot flera av dessa mål.Det finns även privatekonomiska skäl för ökad cykling. Den relativt storaekonomiska vinst som ett hushåll kan göra om man ersätter kortabiltransporter med cykel är inte försumbar. Lågt räknat gör kanske ettmedelhushåll 10 korta bilresor på en sammanlagd sträcka på 10mil. Genomsnittsförbrukningen av bränsle är lågt räknat per mil, dvs 10liter à = . Mycket lågt räknat kostar genomsnittsbilen istadstrafik i övrigt milen, det blir ytterligare i veckan.Avrundat kanske de korta bilresorna kostar totalt för ettgenomsnittshushåll eller försiktigt uttryckt . Dennaavsevärda månadskostnad är det många som blundar för eller inte har klar försig.Stor möjligheter att ökacyklandetI dag sker av alla resor på cykel. Cyklandet harminskat då cykeltrafikens andel var femgånger så stor. Ändå finns flera exempel som visar på hurman genom konsekventa satsningar och kampanjer kan ökacykeltrafikens andel i moderna stadsmiljöer. Den holländskastaden är legendarisk för sin cykelpolitik; cirka 50procent av alla resor där görs med cykel. I byggs alltfler städer om för att öka cyklandet och minska bilismen.Chicago är en av de städer som satsat mest. Sedan kampanjenstartade har antalet cyklister flerdubblats.Bland svenska exempel kan nämnas den kampanj som genomförts i Gävlekommun där cyklandet på har ökat med 28 %.Det finns en stor potential att minska biltrafiken i städerna genom attförmå fler att gå eller cykla. En databas över svenska städer vid Institutionenför stads- och trafikplanering vid visar att:- inom 1 000 resp. finns i genomsnitt resp 83 %av städernas anställda- inom 1 000 resp. från centrum bor i genomsnitt 21resp. av tätorternas befolkningDet innebär att en stor del av invånarna har både sina jobboch de viktigaste servicefunktionerna inom gång- ochcykelavstånd.En anledning till att det görs så många korta bilresor är att många föräldrarskjutsar sina barn till och från skolan. I de flesta fall skulle barnen måbättreav att gå eller cykla till skolan. Föräldrarna skulle sannolikt kunna användatiden på ett bättre sätt. Motivet för att dessa privata skolskjutsar trots dettakommer till stånd är rädslan för att barnet skall komma till skada i trafiken.Undersökningar vid några skolor visar att av bilrörelserna inom skolansnärområde bestod just av skjutsande föräldrar. Ett framsynt sätt att tackladenna problematik är projektet "cykla och gå till skolan" som genomförs iLunds kommun inom ramen för kommunens satsning på miljöanpassning avtransporterna; Lunda MaTs. Rejäla satsningar på att göra skolvägen säkrareför gång- och cykeltrafiken kombineras med kampanjer för att minskabilresorna.En satsning på god infrastruktur för cyklister och gående är i högsta graden jämställdhetsfråga. Kvinnor reser mer lokalt än män, de går och cyklar mertill vardags. Kvinnors resmönster är mer komplexa och omfattar ofta enkombination av cykel och kollektivtrafik.Problem att lösaDet största hindret mot gång och cykling är att vi iSverige utformat våra städers bebyggelse- och trafiksystemmed utgångspunkt i biltrafikens krav. Bilisten erbjuds ettsammanhängande nät med god och jämn standard, bravägvisning, komfortabel och säker utformning, brasiktförhållanden och belysning, samt god tillgång påparkering och snöröjning inom rimlig tid. Mycket lite avdetta erbjuds gång- och cykeltrafiken.En grundläggande förutsättning för att cykel och gång skall bli effektivaoch attraktiva transportsätt är att de ges högre prioritet i trafikplaneringenochsamhällsplaneringen i stort. Välplanerade cykel- och gångnät måste in ikommunernas översiktsplanering.Idag börjar och upphör cykelvägar ofta plötsligt, varför en stor del avcykeltrafiken får ske i blandning mellan tät och snabb biltrafik. Cykelvägargår ofta omvägar jämfört med biltrafiken, framkomligheten hindras avbilvägkorsningar m.m. där bilister i praktiken har företräde framför gång- ochcykeltrafik. Vägvisningen i cykelnäten är ofta undermålig och tillgången tillcykelparkering likaså.I dag är det förenat med stora risker att ta sig fram till fots eller på cykel itrafiken. dödas cirka 50 cyklister och cirka 5 000skadas så svårt att de måste uppsöka sjukhus för vård. Ökad trafiksäkerhet förgående och cyklister är en viktig åtgärd för att främja och öka dessatransportsätt.En bra cykelpolitik handlar inte bara om nya cykelvägar utan om att göracykelresorna snabbare, säkrare och bekvämare. Viktigt är att undvika onödigatidsförluster p.g.a. omvägar, och då särskilt regleringar som är tänkta för attbegränsa biltrafiken (till exempel enkelriktade gator).Cykelbanor är bra för att höja komfortupplevelsen. Viktigt är att banornahålls hela och rena, inte minst . Ofta snöröjs cykelbanornalångt efter bilvägarna. En bilfri stad är det bästa komfortkravet för att trivassom fotgängare.Direkta, säkra och komfortabla gång- och cykelstråk till busshållplatseroch järnvägsstationer är en viktig del i ett effektivt transportsystem. Det kanskapa god tillgänglighet utan att bilen behöver bli inblandad.Cykel- och gångtrafik bör liksom kollektivtrafik prioriteras genomtrafiksignaler, separata körfält etc. Möjlighet att ta med cykel påkollektivtrafik bör införas.Även om man genomför en mängd positiva åtgärder för cykel- ochgångtrafik så har de en begränsad potential så länge det är enkelt att åka bilöverallt. För att åstadkomma större förändringar behövs därför inskränkningari biltrafiken, till exempel avstängning av gator, vägavgifter, begränsning avantalet parkeringsplatser i centrala delar, sänkta hastighetsgränser i tätorteroch signalprioritering till förmån för kollektivtrafik och cyklister.Att andelen cykel- och gångtrafik inte ökat mer trots att många kommuneri sina program anser att detta vore önskvärt kan bero på att en grundlighinderanalys inte genomförts. Kommunen säger sig vilja satsa på miljö- ochhälsoanpassning av transporterna men vill inte erkänna att det är svårt att ökaden ena trafikantgruppens rörlighet utan att det sker på bekostnad av någonannan trafikantgrupps. Skall kommunen bli framgångsrik i sin strävan att ökacykel- och gångtrafiken krävs att målsättningarna är tydliga och attkommunen inte räds att göra de konkreta prioriteringar som följer härav. Efterett genomgripande analysarbete bestämde sig för följandemålsättningar för sitt arbete med Lunda MaTs:- stadsmiljön skall vara hälsosam för dess innevånare- trafiksystemet skall inte i onödan inskränka på människors rörlighet- trafikproblemen skall i första hand åtgärdas vid källan- en miljöanpassad transportpolitik innebär att bilkörandet skall begränsastill de tillfällen där bilen inte kan ersättas med något annat- en ledstjärna för den kommunala trafikpolitiken skall vara att minskabehovet av transporter för såväl människor som gods. Detta skall tillämpasi arbetet med översikts- och detaljplaner, i kommundelsarbetet m.m.Ökad trafiksäkerhet förgång- och cykeltrafikAv de cyklister som dödades omkom ikollisionsolyckor med personbil eller tunga fordon. En viktigåtgärd för att minska både cykel- och gångtrafikolyckorna äratt begränsa hastigheten för biltrafiken till itätortsmiljöer där biltrafik blandas med cykeltrafik. Vidarebör cyklister och gångtrafikanter i möjligaste mån separeras.Utrymme för cyklister skall i första hand tas från vägbanan,inte från trottoaren.Att prioritera gång-, cykel- och kollektivtrafik gynnar trafiksäkerheten somhelhet. Särskilt viktigt är att biltrafiken minskar och hastigheterna sänks därmånga oskyddade trafikanter rör sig. Det kan vara vid skolor, daghem,lekplatser, äldrehem och centrala delar av tätorter.Ökad frivillig hjälmanvändning är viktigt för att hålla nere skadetalen vidökad cykeltrafik. Hjälmen är cyklistens enda skadelindrande hjälp. Avtrafikskadade cyklister i slutenvård har bortåt hälften huvudskada ellerskallfraktur som primärskada.Samhället lägger ner stora insatser på att bilar skall vara säkra ochfölja gällande normer genom bilbesiktningen. För cyklar finns ingen svensknorm och cyklar behöver inte typbesiktigas. Av olycksanalyser framgår attvar åttonde cykelolycka har orsakats av tekniska brister hos cykeln.Vägverket är sektorsmyndighet för vägtransportsystemet. Det innebärbland annat att man skall företräda staten i frågor som har med trafiksäkerhetatt göra. En enig riksdag står bakom Nollvisionen att ingen skall förolyckas itrafiken, med delmålen högst 400 döda och 270 döda år 2007.Regeringens 11-punktsprogram för att nå Nollvisionen räcker inte för att nåmålen. I syfte att nå Nollvisionens mål bör regeringen ge iuppdrag att öka informationsinsatserna för hjälmanvändning vid cykling samtvidta andra trafiksäkerhetsbefrämjande åtgärder för gång och cykling.Regeringen bör avsätta erforderliga budgetmedel för dessa cykel- ochgångrelaterade trafiksäkerhetsåtgärder genom en omfördelning av anslag frånnyinvesteringar i motorvägar och biltrafikleder.Skapa ett öronmärkt anslagför gång och cykelGång- och cykeltrafik har länge blivit styvmoderligtbehandlade jämfört med andra trafikslag, framför alltbiltrafiken. behöver gång och cykling främjas, prioriterasoch ges bättre villkor - inte minst ekonomiska. "Imorgondagens transportsystem måste cykeltrafiken ges störreplats" skriver i sin färska Nationella cykelstrategiför (Publikation 2000:8). Stategin har tvåövergripande mål: att öka cykeltrafikens andel och att göracykeltrafiken säkrare. Strategin lägger fram många braförslag på åtgärder, bl.a.:- Satsningar på fysiska åtgärder som förbättrar trafiksäkerhet,framkomlighet och trygghet i befintliga cykelvägnät- Nya länkar för att åstadkomma ett sammanhängande och komplettcykelvägnät- Inventera, kostnadssätta och tidsätta behoven av åtgärder för cykeltrafikeni en genomförandeplan- Utveckla och höja kunskapen kring hur man utformar vägvisning,cykelparkeringar, drift och underhåll etc.- Medveten och tydlig fysisk planering för cykling- Utredning av hur gällande trafiklagstiftning kan anpassas tillcykeltrafikens speciella förutsättningar- Nationella och regionala samordnare för cykeltrafikfrågor- Utbildning, demonstrationsprojekt, forsknings- och utvecklingsprojekt förökad och säker cykeltrafik- Översyn av möjligheterna till ekonomisk stimulans för de företag som villpremiera cykling- Informationsmaterial om hur en säker cykel skall vara utformad ochunderhållasSkall strategin få någon praktisk betydelse måste denemellertid följas upp med ekonomiska redskap både förkommunerna och . För att möjliggöra fysiskaåtgärder i cykelinfrastrukturen utmed det statliga ochkommunala vägnätet måste finansieringen lösas. saknasstatliga anslag som är märkta för gång- och cykeltrafik. Detfanns tidigare ett statligt cykelbidrag, men det togs bort ibörjan av 80-talet. har investeringar icykelinfrastruktur främst finansierats medtrafiksäkerhetsmedel. Men det finns starka motiv förutbyggnad av cykelvägnätet utifrån fler aspekter, somtillgänglighet, trygghet, hälsa och miljö.Investeringar för cykeltrafik utmed det statliga vägnätet samt statsbidragtill kommunala cykelvägar finansieras främst genom anslagen ilänstransportplanerna. Inom ramen för statsbidraget till trafiksäkerhet ochmiljöförbättrande åtgärder kan kommunerna söka bidrag för delfinansieringav cykelåtgärder.Idag saknas dock tillräckligt tydliga signaler till kommunerna om attcykling skall vara ett prioriterat område. Inte heller egna medelanvänds i tillräcklig utsträckning för att främja cykling på det statligavägnätet. Regeringen har brutit ner de transportpolitiska delmålen tillverksamhetsmål för , bl.a. har man satt upp målet: "Andelenkollektiv-, gång- och cykeltrafik skall öka." Målet är inte nått.Vägverkets resultat visar att andelen kollektiv-, gång- och cykelresorär oförändrad jämfört med 1998.Vägverket har gjort en cykelstrategi som, om den tillämpades, skulleunderlätta för att nå de transportpolitiska målen. Åtgärderna i strategin börgenomföras. har dock sällan prioriterat investeringar igång- och cykelvägar, detta trots att har ansvaret för de oskyddadetrafikanterna längs det statliga vägnätet. Cykelåtgärder är förhållandevisbilliga, men cykel- och gångtrafiken får inte någon chans att utvecklas ominte tillräckliga medel anslås.Cykling, gång och även kollektivtrafik har under en lång följd av årnedprioriterats i statliga anslag till förmån för stora investeringar förbiltrafiken. Problemet är inte brist på pengar utan fördelningen. Därför börstatliga medel öronmärkas för investeringar och andra åtgärder för gång- ochcykeltrafik.Som ett led i arbetet med att nå de nationella och regionala miljömålen,riktvärden för luftkvalitet och buller samt folkhälsomålen måste cykling ochgång få en egen post i statsbudgeten. Detta bör ske genom att ettspecialdestinerat anslag för investeringar, fysiska åtgärder, information ochplaneringsåtgärder skapas inom ramen för tioårsplanering. Dettager såväl en konkret signal till kommuner och som att det visar entydlig viljeinriktning gentemot trafikanter och branschföreträdare.Vägverket bör utifrån en inventering av behoven göra en nationell cykel-och gångplan som skall ingå i nationella tioåriga investeringsplan.Ramen för cykel- och gånganslaget skall sättas i infrastrukturpropositionen.Anslaget skapas genom omfördelning av medel som gått till storanyinvesteringar i motorvägar och biltrafikleder. Budgetramen förutgiftsområdet behöver således inte ökas. Det nya statliga cykelbidraget skalladministreras av . Bidraget målstyrs efter trafiksäkerhetsmål, ökadcykeltrafik och minskad biltrafik. Kommunerna kan söka bidraget underförutsättning att man gjort en gång- och cykelplan med mål för ökad gång ochcykling, minskad biltrafik och ökad trafiksäkerhet.Riksdagen skall begära att regeringen i den kommandeinfrastrukturpropositionen lägger fram förslag till ramar för ett anslag förgång- och cykeltrafik enligt vad i motionen anförs.Stockholm den 30 september 2000Karin ()()()()()()()()()()()