mot · GO02Sf274 · 2000-10-05 00:00:00 — Dessutom bör den ansvarigatillsynsmyndigheten få ett regelverk som möjliggör snabba ingripanden.NarkotikaÅr 1989 låg andelen ungdomar i årskurs 9 som använtnarkotika på sin lägsta nivå () sedan mätningarnabörjade . Därefter har andelen ökat gradvis, förstbland pojkarna och sedan bland flickorna. Ökningarna frånett år till ett annat har inte varit stora, men sammantaget blirförändringen betydande. Sålunda hade en dryg fördubblinginträffat då av pojkarna och 7 procentav flickorna svarade att de prövat narkotika. Parallellt medökningen av andelen ungdomar som använt narkotika har detockså blivit fler som säger sig ha haft möjlighet att prova, enfördubbling . uppgav avmönstrande 18-åriga pojkar att de använt narkotika någongång. låg motsvarande tal på mellan 6 och 9procent.Enligt finns största andelen med erfarenhet avnarkotika hos dem som kommer från storstäderna , ochMalmö. var den stad som hade högsta andelen, tidigarevar det Stockholm.Omfattningen av undervisningen om alkohol, narkotika och tobak () iskolorna varierar över landet. Det bör vara en prioriterad uppgift för blandandra att arbeta för en hög kvalitet i ANT-undervisningen i skolan.Sexualitet, samlevnad ochbarns könsidentitetSexualiteten är en av människans största drivkrafter och ettav de svåraste områdena när det gäller att gå från barndom tillvuxenvärld. Hur ska ungdomar på väg att finna sin sexuellaidentitet hitta i den mediala snårskog där mannen oftaframställs som alltid och villig och kvinnan alltid redoför vem som helst, när som helst och hur som helst?Dessutom är det fortfarande så att den mesta informationen ärinriktad på heterosexuella förhållanden. Budskapet är att sexsker mellan kvinna och man men att attraheras av någon avdet egna könet är fortfarande tabu trots att homosexualitetenhar blivit allt mer accepterad.Miljöpartiet de gröna anser att det är av stor vikt för att stödja och hjälpaungdomar som är på väg in i den vuxna sexualiteten att det finns en bra ochtolerant sexualundervisning i skolan. En sexualundervisning där inte barapreventivmedel demonstreras utan där mäns och kvinnors lust och sexualitethamnar i fokus och både hetero- och homosexualitet diskuteras. Se vidare iMiljöpartiets motion Sex- och samlevnadsundervisning.AbortFram till 1975, då den nya abortlagstiftningen trädde i kraft,ansågs tonårsgraviditeter och tonårsaborter vara ett stortungdomsproblem i . satsades resurser påförebyggande arbete såsom preventivmedelsrådgivning ochungdomsmottagningar.Tonårsaborterna minskade därför påtagligt under en följd av år med delägsta talen 1983-85. Efter en viss ökning harabortsiffrorna återigen sjunkit och är cirka 18 per 1 000 flickor iåldern . Det är vanligare att tonårsflickor i storstadsområdena görabort än i andra delar av landet. gjorde 4 374 flickor under 20 årabort,1 771 flickor födde barn. Av dessa tonårsmödrar var 394 under 18år. För att minska framför allt tonårsaborterna bör "dagen-efter-pillret" varalättillgängligt och exempelvis delas ut av skolsköterskan.Barn och mediaDe materiella, kommunikativa och mediala förutsättningarnai barns liv har ändrats radikalt under de senaste 20-30 åren.Utvecklingen har varit snabb. Rörliga bilder finns inpå ossdygnet runt om vi så vill, genom tv med alla kanaler,dataspel, videofilmer etc. Dator finns i mer än vartannatbarns hem. Antalet internetuppkopplingar ökar dramatiskt.Men långt ifrån alla barn har tillgång till Internet; det harblivit en klassfråga, barn som växer upp i hem med sämreekonomi har i mindre grad en hemdator.Dessa förändringar leder till ett mer intensivt, hektiskt tempo i samhället.Nutidens vardagstillvaro präglas för de flesta barn och ungdomar av mångaintryck från bildmedia och av ett stort antal kontakter när manvistas i olika grupper och sammanhang.Utnyttjande och exploatering av barn i reklam måste kontrolleras. Mycketav den reklam som riktar sig till barn och ungdomar tänjer på gränsen avutnyttjande och är exploaterande av barnen. Bilder på barn finns som sätterdem i klart vuxna sammanhang men väldigt tveksamma undertexter. Dettamåste uppmärksammas och åtgärdas för att vuxenvärlden ska bli trovärdig isin kamp mot exploatering.KönsrollerDet är viktigt att skilja mellan det biologiska könet och detsociala. Vi föds till kvinnligt respektive manligt kön ibiologisk mening. Vi fostras därefter till att bli kvinna ochman i social mening, i enlighet med samhällets uppfattningarom vad som räknas som manligt respektive kvinnligt.Miljöpartiet menar att dessa socialt konstruerade könsroller hämmar bådemäns och kvinnors möjligheter till personlig utveckling, då vi oftast barauppmuntras att utveckla sidor hos oss som stämmer in i och detsociala mönstret. I vårt västerländska samhälle har det blivit så att egenskapersåsom målmedveten, karriärsinriktad, logisk och rationell kopplas tillmannen, medan kvinnan i högre grad ses som känslomedveten,samarbetsvillig och omvårdnande. Att vara medveten om detta när man möterbarn och motverka dessa stereotypa bilder är en viktig del av arbetet förjämställdhet.Därför anser att information och ett medvetandegörande avlärare, förskole- och fritidspersonal mfl. om jämställdhet är en nödvändighet.Läs mer om detta i motion Jämställdhet.Barn och inflytandeRätten att fritt uttrycka sina åsikter och att bli hörd är en avbarnkonventionens grundläggande principer. Barn ska intebara ha rätt att uttrycka sina åsikter utan dessa ska ocksåtillmätas betydelse. Detta beskrivs i artiklarna 12-15.Artiklarna sätter dock ingen nedre åldersgräns utan rätten skatillförsäkras det barn som är i stånd att fritt bilda egna åsikter.Denna rätt tillfaller alla barn utan diskriminering, vare sig pågrund av kön, funktionshinder, språk eller etnicitet. Barnethar en rättighet, inte skyldighet, att uttrycka sina åsikterdäremot är staten ålagd att involvera barn och ungdomar ialla frågor som rör dem.Barnperspektivet skall användas i alla statliga utredningar och i alla förslagsom läggs fram till . En särskild "barnenhet" bör därför bildas inomRegeringskansliet, som, liksom på jämställdhetsområdet, genom "main-streaming" ska föra in barnperspektivet.Barns rätt till trygghet och utveckling skall ligga till grund för allapolitiska beslut. är det beslutat i att beslut som rör barn skallunderställas en barnkonsekvensanalys innan beslut fattas. Metoder för detta ärnu under utarbetande. Barnkonsekvensanalyser bör också gälla de beslut somberör prioriteringar inom den offentliga sektorn. anser att FN:sbarnkonvention skall ingå i den svenska lagstiftningen. Mer om barnsinflytande kan läsas i motion Livskraftig demokrati ur ett gröntperspektiv.Stockholm den 3 oktober 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()