mot · GO02Ub706 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub706av , ()CSNFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en reformering av studiestödssystemet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att CSN läggs ner.Det nuvarande studiestödssystemet måstereformerasDet nuvarande studiestödssystemet lider av flera brister. De flestaåtgärdas inte av regeringens förslag till ändringar i nuvarande system ochalla brister kan heller inte lösas genom att reformera studiestödssystemet.Studiemedelsfrågan måste sättas in i sitt utbildningspolitiska sammanhang.När det gäller kunskapsförsörjning finns ett antal problem därstudiemedelssystemet är ett faktum som kan bidraga till eller förhindra enlösning. Den sociala snedrekryteringen är exempelvis fortfarande ungefär likastor nu som . I årskullen födda var den relativa chansen attpåbörja högskoleutbildning fortfarande sju gånger högre förungdomar från högre tjänstemannahem än för dem från arbetarhem. I vissaårskullar visar SCB:s statistik att den sociala snedrekryteringen t.o.m. ökatsedan slutet . I de senaste årens ungdomsgrupper har ungefär 60procent av dem vars föräldrar är akademiker eller högre tjänstemän påbörjathögskolestudier . Bland ungdomar vars föräldrar ärlågutbildade är motsvarande siffra . är dessutomlångt ifrån det land som är bäst när det gäller att motverka socialsnedrekrytering till högre utbildning. I är det jämfört med andel ungdomar vars föräldrar är lågutbildade som påbörjarhögskolestudier. En liknande situation är det i , , ochFrankrike.En del av regeringens justeringar är bra åtgärder som vi stödjer, annat somexempelvis de föreslagna återbetalningsreglerna och bibehålleninkomstprövning är oklara förslag som inte lever upp till nödvändiga krav påtydlighet och långsiktighet. Risken är uppenbar att många individer även ifortsättningen inte kommer att kunna betala sina studieskulder före denautomatiska avskrivningen av lånen.Kritik kan riktas mot gällande inkomstprövning. Regeringen höjerfribeloppsgränserna, men anger att av kostnadsskäl kan de inte tasbort helt. Den föreslagna utformningen av inkomstprövningen kommer attinnebära att många studenter även fortsättningsvis hindras från att arbeta likamycket som de skulle vilja och kunna.Regeringen föreslår att den så kallade fribeloppsgränsen för nio månadersstudier höjs. Fribeloppet höjs från till per åruppdelat halvårsvis. Regeringen motiverar bibehållandet av fribeloppsgränserfrämst med att kostnaderna för att avskaffa inkomstprövningen är stora.Regeringens förslag till justeringar av fribeloppet löser inte detgrundläggande problemet att många studenter vill och kan arbeta mer, men attinkomstprövningen hindrar dem. Det försvårar därmed studenternasmöjligheter att förbättra sin ekonomiska situation. SverigesEkonomföreningars () har genomfört en undersökningsom visar att av alla studenter känt sig förhindrade attta ett arbete på grund av inkomstprövningen. Det allra allvarligaste är kanskeinte att de studerande hindras att förbättra sin ekonomiska situation ochdärmed minska sin skuldsättning, utan att den allmänna moralen och etikensjunker i takt med att de lagliga alternativen till försörjning framstår somalltmer ohållbara. SERO:s undersökning visar att av alla studenterkan tänka sig att arbeta svart vid sidan av sina studier och under ferierna.Regeringens statiska synsätt gällande fribeloppen är att beklaga.Beräkningar från visar att kostnaden attavskaffa inkomstprövningen uppgår till . Det ärmedel som kan tjänas in av staten genom ökade skatteintäkter frånstudenter som arbetar mer och strävar efter att minska sitt behov av studielån.Det finns tre goda skäl till att avskaffa inkomstprövningen av studiemedel.För det första kan studenten minska lånedelen genom att skaffasidoinkomster. För det andra bör studiemedelssystemet utformas i likhet medandra system som en del av den generella välfärden. Det innebär att likaregler skall gälla för alla. Varför skall staten inkomstpröva och därmedbedöma människors behov av studiemedel? För det tredje börincitamentsstrukturen vara av sådan karaktär att den enskilde själv kan skapasig en god bild av hur stor del av inkomsten som skall utgöras avsidoinkomster respektive studiemedel.Därtill kommer att CSN är en administrativ katastrof och bör läggas ner isamband med en totalöversyn av det svenska studiestödssystemet.Stockholm den 29 september 2000Kent ()()