mot · GO02A808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A808av , ()Jämställdhet1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder grundade på kvinnomaktutredningens slutbetänkande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilläggsdirektiv i utredningen om jämställdhetsmärkning.3. begär att regeringen tillsätter en utredning gällande vad länetsjämställdhetsexperter skall ha för tillsynsansvar, jämte JämO, förjämställdhetslagen,4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet till vitesföreläggande.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den könsuppdelade statistiken inte efterlevs.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvotering av underrepresenterat kön vid tillsättning av tjänsterinom myndigheter och statliga verk.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om 3 R-metoden.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning av generella rutiner för föräldralediga vidlönerevisioner.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder så att kollektivavtalen inte kommer i konflikt medEG-rätten.10. begär att regeringen lägger fram förslag om att tvisterangående diskrimineringslagarna skall prövas i Arbetsdomstolen.11. begär att regeringen utreder förekomsten av eventuellaskillnader i utfall för kvinnor och män vid nedskärningar i den offentligasektorn.12. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen gertilläggsdirektiv till Diskrimineringsutredningen.213. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om friårets betydelse för kvinnors företagande.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om invandrarkvinnors pension.315. begär att regeringen utreder kostnaderna för sjukfrånvaronutifrån ett genusperspektiv.316. begär att regeringen utreder möjligheten av att införaarbetsskadepenning i någon form.317. begär att regeringen utreder arbetsskador ur ettgenusperspektiv.318. begär att regeringen utreder frågan om ersättningar tillfunktionshindrade ur ett genusperspektiv.319. begär att regeringen lägger fram förslag om att utveckla enhandlingsplan för IT utifrån ett jämställdhetsperspektiv.420. begär att regeringen låter utreda hur IT kan göras mertillgänglig för kvinnor.421. begär att regeringen enligt vad i motionen anförs lägger framförslag om jämställdhetsmärkning av företag.22. begär att regeringen lägger fram förslag om tilläggsdirektivtill utredningen om jämställdhetsmärkning enligt vad som anförs imotionen.23. begär att regeringen låter utreda arbetstidsförkortning ur ettjämställdhetsperspektiv enligt vad som anförs i motionen.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att få män att utnyttja sina rättigheter tillföräldraledighet.25. begär att regeringen låter utreda problemet med att så fåkvinnor avslutar högre universitetsstudier.526. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen läggerfram förslag som syftar till att det i forskningen på sjukdomar tas hänsyntill könsrelaterade symtom och dess konsekvenser.527. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att prioritera forskning om preventivmedel i allmänhet och förmän i synnerhet.628. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att synliggöra kvinnor i undervisningen, i läroböckerna och iklassrummet.529. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om problematiken angående ungdomars språkbruk och att flickorskroppar anses vara allmänna objekt.530. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet och genuskunskap och teknik i lärarutbildningenoch en fortsatt fördjupning av en jämställd undervisning.531. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder så att omsorgsyrkena blir mer attraktiva.632. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vad imotionen anförs om utredning angående möjlighet till socialbidrag förstudenter.633. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen tillsätteren utredning kring föräldraledighet och sjukt barn.334. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen tillsätteren utredning om att återinföra barntillägget i studiemedlet.535. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om hur medierna påverkar ungdomars bild avkönsroller liksom manligt och kvinnligt.36. begär att regeringen lägger fram förslag till förbud motanspelningspornografi.737. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen tillsätteren tvärpolitisk utredning för att analysera den nya mansrollen.38. begär att regeringen tar initiativ till en ommansrollen.839. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lag så attpornografisk reklam förbjuds på liknande sätt som tobaks- ochalkoholreklam.740. begär att regeringen enligt vad som anförs i motionen låterutreda pornografins skador och konsekvenser för t.ex. unga människoroch hur detta påverkar dem i deras syn på sexualitet.641. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avhyreslagen för att kunna avhysa hyresgäster som har oetisk verksamhetsåsom porrklubbsverksamhet.942. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om vad imotionen anförs om polismedverkan.243.1Yrkande 5 hänvisat till FiU.2Yrkandena 12 och 42 hänvisade till JuU.3 Yrkandena 14-18 och 33 hänvisade till SfU.4 Yrkandena 19 och 20 hänvisade till TU5 Yrkandena 25, 26, 28-30 och 34 hänvisade till UbU.6 Yrkandena 27, 31, 32 och 40 hänvisade till SoU.7 Yrkandena 36 och 39 hänvisade till KU.8 Yrkande 38 hänvisat till UU.9 Yrkande 41 hänvisat till BoU.4 InledningSverige är i ett internationellt perspektiv ett av de mest jämställdaländerna i världen. Det beror inte på att helt ut är ett jämställt landutan på att andra länder i världen är mindre jämställda. Jämställdhetinnebär att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, att vårda hemoch barn och delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället.Miljöpartiet de gröna har alltid sett jämställdhet som något självklart. Vihar varvade listor inför val, en jämn könsrepresentation i partistyrelsen och iarbetsgrupper på alla nivåer i organisationen. är ett jämförelsevisnytt parti i och skiljer sig från de gamla som har kvinnoföreningar isina partiorganisationer. är med och påverkarpartiets politik direkt har kvinnorna alltid funnits representerade i partietsledning på ett jämställt sätt med män. De gröna partierna världen överrepresenteras utåt av språkrör eftersom den gröna ideologin baseras pådecentralisering av beslutsfattandet. I regel är språkrören en man och enkvinna.Kvinnomaktutredningen presenterade /1998 sittslutbetänkande SOU 1998:6 Ty makten är din .. med tretton rapporter. Trotsatt det nu är slutbetänkandet kom så är allt långt ifrångenomfört. vill att regeringen tar i beaktande betänkandetsförslag till åtgärder och återkommer med förslag i betänkandets riktningar.5 Jämställdhetslagen och JämOJämO:s uppdrag att följa upp och utvärdera jämställdhetslagenstillämpning bör förstärkas. anser att JämO:skompetensområde bör vidgas så att den omfattar hela samhällslivet, ochinte bara arbetslivet. Dessutom bör detta vidgade kompetensområdefastställas i en lag och inte endast genom en förordning.Det skulle innebära att regeringen måste få godkännande för attkunna ändra JämO:s kompetensområde. Den ordningen kommer att uppfyllade så kallade Parisprinciperna som antogs av 1993.Där betonas särskilt betydelsen av att organ för skydd av mänskligarättigheter är rättsligt och politiskt självständiga. Enligt principerna skadessutom nationella institutioner ges ett så brett mandat som möjligt.Mandatet bör slås fast i en konstitutionell text eller lagtext. Arbetet motkönsdiskriminering är i högsta grad en fråga om mänskliga rättigheter vilketär väl förankrat i internationella konventioner.Enligt propositionen 1993/94:147 Delad makt, delat ansvar skall varjelänsstyrelse få medel för en länsexpert i jämställdhetsfrågor. Experten har iuppgift att föra ut den nationella jämställdhetspolitiken på regional och lokalnivå. Vi anser att länsexpertens uppgift även ska vara att ha tillsyn avjämställdhetslagens tillämpning på det regionala planet. Det är ett nödvändigtoch viktigt komplement till JämO:s verksamhet. Om länsexperterna jämteJämO erhöll ett tillsynsansvar skulle det innebära en väsentligresursförstärkning. Länsexperterna har en bred kompetens och"lokalkännedom" som skulle komma arbetet tillgodo. Då det finns ett visstintresse från bådas håll ser vi det som positivt att regeringen utreder frågan.Ett annat stort problem är att det fortfarande finns ett stort antalarbetsplatser som saknar jämställdhetsplaner. Detta är särskilt vanligt inomIT-branschen, den bransch som brukar benämnas som framtidens storaarbetsmarknad.Varför är intresset så svagt från arbetsgivarnas sida förjämställdhetsarbetet? Dels beror det nog på okunnighet, dels på den ringarisken för påföljd om man struntar i lagens krav på upprättande av årligjämställdhetsplan. I och med förändringarna i jämställdhetslagen, somMiljöpartiet varit med och tagit fram, som innebär att handlingsplaner skaupprättas för att aktivt kunna åtgärda osakliga löneskillnader finns det ettbättre instrument i arbetet. I ändringen ingår också möjligheten attvitesförelägga arbetsgivare som inte aktivt vidtar vissa åtgärder för att främjajämställdheten. Ytterligare ett sätt att gå vidare vore att kräva en möjlighettillvitesföreläggande om jämställdhetsplanen inte genomförs. På vilket sätt detska kunna lösas vill vi att regeringen utreder.Trots att krav finns på könsuppdelad statistik efterlevs inte detta.Regeringen bör se till att den framtagna statistiken används konsekvent närolika förslag till ändringar i lagstiftningen framförs. Detta bör regeringen getill känna.Miljöpartiet vill att kvotering genom positiv särbehandling vid lika meriterav underrepresenterat kön ska användas vid tillsättning av tjänster inommyndigheter, statliga verk och bolag.Ytterligare en problematik är huruvida diskrimineringslagarna skallfortsätta vara arbetsrättsliga lagar och tvisterna prövas i Arbetsdomstolen.Detta kan enligt JämO skapa vissa problem av jävskaraktär. anseratt detta bör utredas.6 ArbetstidsförkortningArbetstidsförkortning behövs mer . En generellarbetstidsförkortning , med sikte på 30timmars vecka, bör även betraktas ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi serdet som en väg att gå för en förändring av kvinnors förutsättningar för ettaktivt deltagande på alla plan i samhället och för männens förutsättningarför ett aktivt deltagande i hemmets skötsel och barnens omvårdnad.Eftersom män i realiteten arbetar heltid (av männen i arbete jobbarheltid) och kvinnor till stor del arbetar deltid (av kvinnorna iarbete jobbar heltid) innebär en arbetstidsförkortning ett effektivt sätt attomfördela arbete från män till kvinnor. Därför anser vi attarbetstidsförkortning även bör utredas ur ett rent jämställdhetsperspektiv.Enligt SCB:s Lathund om jämställdhet spenderar kvinnan ensam 47timmar med barnen när de är små och fadern endast 18 timmar.Med en arbetstidsreform möjliggörs det för män att ta ett större ansvar förbarn och hemarbete och för kvinnor ger det bättre konkurrensvillkor påarbetsmarknaden.6.1 Utbrändhet och stressSåsom ser det skulle ett sätt att lösa problemen medutbrändhet och stress kunna vara arbetstidsförkortning. Utbrändhet ochstress är ett omdebatterat ämne. ansåg man att detta varindividrelaterat nu ser man det mer som ett strukturproblem. Utbrändhetoch stressjukdomar handlar om långvarig stress med anledning avöveransträngning, dålig arbetsmiljö eller långvarig arbetslöshet. Har manvarit utsatt för dessa faktorer skapas hjärnstress -hjärnan blir så överbelastad att dess kemiska balans ändras. Hjärnanskickar fel signaler till immunsystemet varpå risken för stressrelateradesjukdomar, såsom högt blodtryck, hjärtinfarkt och slaganfall, ökar.Enligt TCO:s Arbetslivsundersökning uppvisar kvinnor fler fysiskaproblem, som mag-, rygg- och nackbesvär, än männen och har totalt settockså högre sjuknärvaro och sjukfrånvaro än männen. Män som arbetar lite,har mer problem med hälsan än de som arbetar mycket. En förklaring kanvara att män som arbetar mycket gör det för att de har roliga och intressantajobb. För kvinnorna är det tvärtom. Många arbetstagare hinner varken attta vare sig lunch eller få kafferast. Ändå uppger alldeles för många att de intehinner med sina arbetsuppgifter och nästan lika många känner sig heltslutkörda när de går hem efter en arbetsdag. Trots kortare arbetsdag kännersig de deltidsarbetande kvinnorna mest slutkörda (inte sjuka) efter enarbetsdag. Detta kan nog härledas till den ojämställda fördelningen avhushållsarbetet. Det vill säga kvinnans arbetsdag slutar inte för att hon lämnarsin betalda arbetsplats.Dessa problem kan säkert också härledas till att de flesta uppger att devarken kan påverka hur mycket, när eller var de ska arbeta.Undersökningar har visat att kvinnor drabbas värst, vilket kan bero på attderas arbetsuppgifter framför allt finns inom den traditionella kvinnligaarbetsmarknaden. Just inom arbetsområden såsom skolan, förskolan ochäldreomsorgen har sjukskrivningarna ökat kraftigt . Stress och utbrändhet ligger bakom mycket av ökningen. Det har gått sålångt att psykiska störningar är den vanligaste orsaken till sjukskrivningarbland läkare, sjuksköterskor och lärare.7 JämtegreringInom den internationella jämställdhetsforskningen pratar man om "main-streaming", det vill säga att jämställdhetsperspektivet ska finnas med ialla områden i samhället. Ett bättre och tydligare ord än mainstreaming är"jämtegrering". Det innebär att jämställdhetserspektivet bör ingå i allabeslut, vid utformning av alla verksamheter, på i stort sett alla områden isamhället. har tagit fram en metod för "jämtegrering"som kallas3 R-metoden. R:en står för representation, resurser och . I blandannat kommun har modellen applicerats i vissa nämnder, derastillhörande förvaltningar och verksamheter. Resultaten har varit positivaoch visar att modellen synliggör det som inte är jämställt och germöjlighet att konkret åtgärda problemet. vill att regeringenska uppmuntra och stödja att 3 R-metoden genomförs inom alla statligamyndigheter och utredningar.8 Arbetsmarknaden8.1 Jämställd arbetsmarknadspolitikGenomsnittslönen för kvinnor är nu av männens genomsnittslöner.Detta beror på olika faktorer såsom att kvinnodominerade yrkenfortfarande har lägre status och därmed lägre lön och att arbetsmarknadenär könssegregerad vad det gäller både att välja utbildning och yrkesval.Lönenivån begränsar inte bara kvinnornas handlingsutrymme på ettojämlikt sätt jämfört med männens under arbetsför ålder utan ocksålängre fram i livet eftersom det svenska försäkringssystemet är uppbyggtså att pension och sjukpenning räknas utifrån lönenivån. Då lönenpåverkar många olika områden inom dels arbetslivet, dels privatlivet börjämställdhetsarbetet framför allt fokusera på dessa problem och vändadenna snedvridna trend. har kommit fram tillatt av lönediskrimineringen inte kan förklaras med annat änkön.Vad vi ser som viktigt att åtgärda är att kvinnor i samband medbarnafödande halkar efter lönemässigt och att denna obalans sedan kan varasvår att korrigera. Detta måste åtgärdas genom en generell rutin så attföräldralediga per automatik omfattas av lönerevisionerna då man på dettasätt kan förebygga lönediskriminering. Men vi anser att arbetsmarknadensparter har ansvar för att se till att det blir en generell rutin attföräldraledigaomfattas av lönerevisionerna i och med att man på så sätt förebyggerlönediskriminering med anledning av föräldraledighet. Regeringen böromgående se över detta.Miljöpartiet anser att yrkesgrupper som till stor del ärkvinnodominerade är undervärderade som t.ex. lärare, barnskötare, biträdeninom äldreomsorgen och underskötare. Detta synsätt och denna praxis måsteändras!Genom högre lön och bättre arbetsklimat kan statusen hos dessayrkeskategorier höjas. De könsdiskriminerande värderingarna är givetvis inteöppet synliga i kollektivavtalens bestämmelser men de upprätthålls ochbefästs inte desto mindre av dessa kollektivavtal. Generellt sett verkar man troatt kollektivavtal per se utesluter könsdiskriminering. Man menar frånfackligt håll att om parterna har kommit överens så ska förhandlingsresultatetoch dess konsekvenser inte kunna ifrågasättas. Detta kan tolkas så att intressetav att avtalen ska ligga fast är viktigare än intresset för att åtgärdalönediskriminering. Men det innebär att man sätter sig över det faktum attEG-rätten är tvingande lag. EG-rätten ger inte kollektivavtalen någottolkningsföreträde. Hur detta skall tolkas bör regeringen ge tillkänna.8.2 Offentlig sektorInom den offentliga sektorn fanns det 14 400 kvinnliga chefer och 13 570manliga chefer 1998, vilket är en väldigt bra fördelning. Detta är ocksåintressant att se i förhållande till den privata sektorn, därkönsfördelningen är mycket sämre.Eftersom vår nuvarande arbetsmarknad är segregerad i den meningen attden är uppdelad efter kön, är kvinnor i högre grad än män beroende av att denoffentliga sektorn är ordentligt utbyggd. Detta beroende gäller såvälserviceutnyttjande som arbetstagande. Det är viktigt att gynna denna sektor dåden är av stor betydelse för att vår infrastruktur ska fungera, men också förattundvika en hög kvinnoarbetslöshet. För att kunna kombinera två föräldrarsförvärvsarbete under småbarnsåren är en väl fungerande skola ochbarnomsorg nödvändig. vill att konsekvensanalyser av eventuellaskillnader i utfall för kvinnor och män vad gäller nedskärningar i vårgemensamma välfärd genomgående genomförs.8.3 NäringslivetInom det privata näringslivet fanns av kvinnorna somstyrelseledamöter och av företagen hade enbart män istyrelsen.Det privata näringslivet bör uppmuntras att ta ansvar för attchefstillsättningar genomgående tar hänsyn till jämställdhetsaspekten. Detprivata näringslivet bör öppna dörrarna för kvinnorna att sitta på höga poster inäringslivets styrelser och på chefsposter. Det bör finnas möjlighet att görakarriär på lika villkor. Kvinnor ska inte hindras av att de i högreutsträckning än män är föräldralediga och deltidsarbetande. Näringslivet börockså underlätta för och uppmuntra fler män att vara föräldralediga. Påarbetsmarknaden bör föräldraledighet vara meriterande. Vissa privata företaggår glädjande nog före och uppmuntrar och stödjer ekonomiskt sina manligaanställda att ta föräldraledigt.Könsdiskriminering är endast förbjuden inom arbetslivet i . Tillexempel kan en näringsidkare avslå en låneansökan eller kräva extra säkerhetmed motiveringen att ensamstående kvinnor är dåliga på återbetalning av lån.Om motivet hade varit kvinnans invandrarbakgrund skulle brott begåtts meninte om hänsyftningen är till könstillhörighet. (Se särskild mp-motion iämnet.) Hyresvärdar kan inte vägra att anställa kvinnor men kan vägra hyra utlägenheter till dem. Det är alltså lagligt för en näringsidkare att i sinnäringsverksamhet diskriminera personer på grund av kön. Omnäringsidkaren istället diskriminerar på grund av etnisk bakgrund ellerhomosexualitet gör denne sig skyldig till olaga diskriminering. 1999 tillsattesen diskrimineringsutredning. I direktivet till denna finns dock inte attundersöka huruvida könsdiskriminering också borde förbjudas inomnäringslivet. Regeringen bör göra detta tilläggsdirektiv till utredningen.8.4 Kvinnor som företagare91 % av alla företag i är små, dvs de är soloföretagare eller harupp till fyra anställda. Det finns ungefär fyra gånger fler manliga änkvinnliga företagare. Kvinnor startar av alla företag inomtjänstesektorn och kvinnor ökar sitt företagande inom alla branscher utombyggbranschen.Friår är en väg att gå för att underlätta för just de kvinnliga företagarna.Män som är på väg att starta ett företag lånar oftare än kvinnor pengar - ochhar lättare att få lån - till skillnad från kvinnor som istället driverföretaget början vid sidan om sitt lönearbete. Därför skulle införandet av friår varaen möjlighet för kvinnor att fullt ut satsa på sitt företag. Regeringen bör isinfriårsutredning även ta med betydelsen för kvinnors företagande. (Se mer omkvinnligt företagande i vår motion Näringspolitiska strategier. )9 Socialförsäkringar, pensioner m m9.1 SambeskattningDet är nu sambeskattningen gällande inkomstupphörde mellan makar. Detta var ett tydligt steg för kvinnansekonomiska frigörelse. Men som en kvarleva från leversambeskattningen av makar för förmögenhetsbeskattning kvar. Kvinnoroch män ska betraktas som - och är - enskilda och självständigaekonomiska varelser. mål är att sambeskattningen fullt utska upphöra.9.2 Kvinnor, män och pensionerRelationen mellan kvinnor och pensioner har förändrats i ochmed att kvinnor med tiden i allt högre grad blivit yrkesverksamma ochdärmed också tjänar in ett allt större pensionsbelopp. Detta till skillnadfrån tidigare generationer då många kvinnor var hemarbetande. Menfortfarande är de faktiska pensionsinkomsterna olika mellan könen. Dettaberor dels på att arbetsmarknaden är könssegregerad, att denkvinnodominerade marknaden generellt sätt har lägre lön, dels på att mängenerellt sett tjänar mer.En grupp som dock drabbas hårt är äldre invandrarkvinnor som inte varitute på arbetsmarknaden. De får leva med mycket små marginaler. Hur enrimlig pension för dessa kvinnor ska ordnas bör regeringen återkomma om.1998 års statistik från vad det gäller medelbelopp förpensionsförmåner dvs folkpension, ATP, statlig eller kommunaltjänstepension m m skiljer sig mellan könen. För kvinnor var medelbeloppet94 och för männen 152 400 kr.Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig också vad det gällermaximala pensionspoäng.År 1980 1990 1997Kvinnor 5,35 %Män 21,7 %1998 års disponibla inkomst skiljer sig också vad det gäller kvinnor ochmän för pensionärer . Medianinkomsten för ensamståendekvinnor var och för män . För sammanboende varkvinnornas disponibla inkomst och för männen 131 000 kr.I framtiden kommer många fler att få bara den till "garantipension"omdöpta folkpensionen. beräknar att avSveriges pensionärer, framförallt de som arbetar deltid, kommer att fågarantipension. Det innebär troligen att en majoritet av kvinnorna kommer attfå nöja sig med garantipension. I allmänhet har kvinnor lägre löner och fårsåledes lägre pension.Fortfarande är det så att bara betalt arbete räknas och då drabbas kvinnormer än män. Det enda obetalda arbete som i det nya systemet ger brapensionsrättigheter är omsorg om barn och per barn. Men vill duarbeta mindre för att vara med de lite större barnen mera eller sköta din gamlamamma eller din sjuke make - då sjunker pensionen.9.3 SjukskrivningarSjukvården och sjukförsäkringen är som princip två viktiga delar av ettskydd i händelse av att en person drabbas av sjukdom. Detta skydd somdels ska ge skydd vid en faktisk händelse, dels om något skulle händaborde utgå ifrån att kvinnor och män har olika livs- och arbetsvillkor ochdärmed också olika behov. Kvinnors sjukfrånvaro är till exempel högre änmäns.Sjukpenningkostnaderna har ökat kraftigt i förhållande till debudgeterade medlen och prognoserna, i SOU 2000:72, säger attkostnadsutvecklingen visar på en fortsatt ökning. Därför finns det ett behovav att bättre analysera de faktorer som styr utgiftsutvecklingen och då framförallt ur ett genderperspektiv.Kvinnor utgjorde av de sjukskrivna . 33 000kvinnor hade vid årets början varit sjukskrivna än . Det är enökning . Kvinnor anställda inom kommuner ochlandsting har en väsentligt högre sjukfrånvaro än andra kvinnor. av deanställda inom kommun och landsting är kvinnor. De långa sjukfallenminskade , mer för kvinnor än män.