mot · GO02U616 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U616av , ()AfghanistankrigetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avbryter sin krigsmaterielexport tillPakistan och andra grannländer inblandade i Afghanistankonflikten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU skall verka för att all krigsmaterielexporttill grannländer som är inblandade i Afghanistankonfliktenavbryts.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i FN verkar för att och andra medlemmar isäkerhetsrådet samt grannländer aktivt medverkar till attkriget i får ett slut.4. begär att regeringen i sitt flyktingbistånd beaktar stödet till defrivilligorganisationer som verkar i grannländerna till Afghanistan.Det stormaktspolitiskaförspelet tillAfghanistankrigetI stod under det de två stormakternaUSA och mot varandra. Det som drevSovjetunionen att i "den proletära internationalismens" namningripa i var ytterst stormaktspolitiska intressen.Samma motiv gällde för . När fördrivitsfrån och sedermera brutit sammansvalnade intresse för landet.Huvudstaden intogs först av trupper. Dessa fördrevs dockefter av en annan fraktion inom motståndet mot . Den presidentsom stötts av , Nadjibullah, mördades brutalt av talibanerna.Dessa behärskade dock vid inte mer än en del av landet. Ettlångt krig har sedan följt i . Talibanerna hade starkt stöd frånUSA:s bundsförvanter Saudarabien och . Man hade även vid den härtiden redan goda kontakter med terroristen annan falang, den s.k. Nordalliansen, kom att stödjas av , Rysslandoch . Talibanerna kom snart att erövra och större delen av landet.Nordalliansen trängdes tillbaka och rapporterades attstaden , Nordalliansens kanske starkaste fäste, fallit och att 100 000-tals människor var på flykt undan talibanerna. föllytterligare en viktig stad i talibanernas händer. Detta har givit upphov till av flyktingar till grannländerna. 100 000-tals människor har lämnatNordalliansens område och Taloqan. Något som måste beaktas när det gällerstöd till frivilligorganisation som arbetar bland flyktingar i grannländernatillAfghanistan. Detta vill ge regeringen till känna.Vilka är talibanerna?Talibanerna står för en mycket specifik variant av islam. Denvann främst insteg bland pashtunskabefolkning. Den har blivit mest känd för sin starktkvinnofientliga hållning. Deras religiösa/politiska uppfattninggrundar sig på en mycket extrem tolkning av Koranen.Talibanernas tillämpning av sharialagarna innebär flitiganvändning av avrättning, stympning och stening. Tillskillnad från alla andra riktningar inom islam har talibanernaansett sig kunna föra jihad - heligt krig - även mot andrariktningar inom islam, vilket upprört många muslimervärlden över. Talibanernas popularitet i har påsenaste tiden börjat att minska. Den afghanska befolkningenhar traditionellt inte hyst några större sympatier för extremavarianter av islam, varför talibanerna fått allt svårare medrekryteringen av soldater bland afghanerna och tvingats att iallt större utsträckning söka stöd utifrån, främst från Pakistan.Talibanernas förhållande tillländerna i närområdetUnder kriget mot tilläts och uppmuntradesextrema muslimska riktningar bland den pashtunskabefolkningen i och . Vid hundratalskoran-skolor i erbjöds unga pakistanier och afghanergratis skolgång, kost, logi och inte minst militär utbildning.Med pengar och utbildning från kom elevernavid dessa skolor att allt mer närma sig en ultrakonservativvariant av islam, den s.k. wahhabismen.Inledningsvis hade denna verksamhet inte något större inflytande påutvecklingen i och . Det var först i samband med att ettislamistiskt politiskt parti, med nära förbindelse med dessa koranskolor, införvalet i lierade sig med , som deras styrkabörjade växa på allvar. Det islamistiska partiet Jamiat-ul-Ulema-e-Islam (JUI)fick även plats i den pakistanska regeringen.Snart blev JUI och dess många utbrytargrupper rekryteringsobjekt förtalibanerna bland pakistaner och andra nationaliteter. Mellan 1994 och 1999uppskattas 80 000-100 000 pakistaner ha kämpat i , uppger denframstående kännaren av afghanska förhållanden och pakistanske journalistenAhmed Rashid.Den pakistanska regeringen har haft ett tvetydigt och inkonsekventförhållningssätt till de extrema muslimska grupperna i landet. Man har stöttdem när det gällt att delta i kriget i på talibanernas sidasamtidigtsom man ogillar deras försök att påverka utvecklingen i . Dennuvarande premiärministern ville gripa två JUI-ledare som var misstänkta för mord på pakistanska shiiter. Dessa flydde tillAfghanistan och fick asyl hos talibanerna, samma talibaner som stöds avPakistan. De båda JUI-ledarna utlämnades inte.En av de främsta anledningarna till att regeringen i stödjertalibanerna är att man anser sig behöva deras stöd i den konflikt harmed om Kashmir.När det gäller Kashmirfrågan har möjligheterna till en fredlig lösning tillföljd av den ökade islamiseringen minskat avsevärt. "Talibanisering" avkonflikten ökar för var dag, som möjligheterna till förhandlingarminskar. Ett tydligt drag hos talibanerna är deras oförsonlighet. Talibanernasledare i vägrar exempelvis att över huvudtaget tala med icke-muslimer.Men det är inte bara och som drabbas av talibanernasframfart. Extrema islamistiska riktningar finns även i de centralasiatiskarepublikerna , , och Kirgistan. Efterolika aktioner i form av mord och attentat har ledare för och anhängare avdessa riktningar sökt och fått skydd i , där de får militärutbildning och kan delta i kampen mot den afghanska Nordalliansen. I ochmed den senaste tidens militära motgångar för Nordalliansen har decentralasiatiska republikerna fått kriget och talibanerna alldeles inpåknutarna.Även förhållandet mellan det shiamuslimska och de sunnitrognatalibanerna är ansträngt. 1998 avrättade talibanerna 11 iranska diplomater,vilket höll på att leda till krig mellan och det talibanstyrda Afghanistan.Läget blev inte bättre av att fattade beslut om att massutvisa afghanskagästarbetare. Inte heller har det blivit bättre av att den Irakbaserademuslimska organisationen , som är fiende till ,tagit kontakt med talibanerna för att skaffa sig en bas i Afghanistan.Kina har försökt att hålla sig utanför ,men tvingades att konfronteras med den sedan en störtflod av heroin, som ären av talibanernas främsta finansieringskällor (FN:s program förnarkotikakontroll uppger att producerade opium 1999,dvs. så mycket som övriga världen), översvämmat provinsenSinkiang.USA:s roll och ansvarEfter det att den saudiarabiske terroristen , som fåtten hos talibanerna, angrep ambassader iTanzania och har den USA-vänliga regimen iSaudiarabien avbrutit alla förbindelser med talibanerna. USAtycks inte intresserat av att ta något ansvar förutvecklingen i sedan väl Sovjetunionenförsvunnit från arenan. Det enda förmått att göra är sänt missiler mot den terroristgrupp som gömmer sig iAfghanistan och som anser ligger bakom attentaten iNairobi och Dar-es-Salaam. När det gäller att få slut på denvittförgrenade konflikt som håller på att utvecklas i områdethar inte visat något engagemang, trots att man i högstagrad är medansvarig till talibanernas maktinnehav. Under detkalla kriget medverkade till att tända en brasa som bliralltmer omfattande och allt hetare för var dag. var underdet delansvarigt för den konflikt som utbröt iAfghanistan. är man den dominerande stormakten ivärlden, med flera bundsförvanter i området, varav flera stårför omfattande egna leveranser och transiteringar av vapentill de krigförande i och till de inblandadegrannländerna.Sveriges ansvarSverige är inte det enda landet som med förfäran betraktatutvecklingen i . Mest har man i media dockupprörts av talibanernas tillämpning av sharialagarna och imindre grad intresserat sig för att det pågår ett krig i landet,där många av landets grannar är djupt inblandade. Sverigesregler för krigsmaterielexport förbjuder krigmateriel-exporttill krigförande länder, men har likafullt i många årfortsatt att förse det i kriget djupt inblandade medvapen. borde rimligen avbrytakrigsmaterielexporten till och andra grannländer.Detta borde vara en självklarhet. Detta bör geregeringen till känna.Sverige har också möjligheter att i EU driva en politik i syfte att stoppavapenleveranserna till de i konflikten inblandade länderna. Med tanke på attdet finns en uppförandekod för EU, som innehåller en rekommendationtill medlemsländerna att inte exportera krigsmateriel till konfliktdrabbadeländer, borde det vara högst rimligt att i EU driver en politik, där manhänvisar till andemeningen i denna rekommendation och försöker övertygaandra medlemsländer om att krigsmaterielexporten till de iAfghanistankonflikten inblandade länderna måste upphöra. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.USA, som den enda kvarvarande supermakten, och andra medlemmar isäkerhetsrådet samt lokala stormakter kring måste i FN väckas ursin liknöjda hållning och förmås att ta sitt ansvar för den utveckling som följtpå grund av deras inblandning i . Detta bör riksdagenge regeringen till känna.Stockholm den 26 september 2000Murad ()()()()()()()