ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K211av , ()YttrandefrihetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att yttrandefrihet bör garanteras för alla.Motivet för mitt förslagFN:s artiklar om mänskliga fri- och rättigheter garanterar, oavsett åsikt,yttrandefrihet för alla. Artiklarna skrevs av andra världskrigetssegermakter (inklusive , där de förvisso aldrig tillämpades)i syfte att hindra uppkomsten av de totalitära ideologier som orsakadekriget. Beklagligt är att inte helt lever upp till nämnda artiklar.FN:s artiklar innehåller ett moment 22 som i ett demokratiskt styrelseskickaldrig kan undvikas. Artiklarna ger nämligen yttrandefrihet även förförespråkare av de ideologier man avsåg att bekämpa. Så måste det vara i enutvecklad demokrati. Tyvärr uppfyller inte det kriteriet.För sedan fälldes vid domstol en doktorand i därför att denneinitierat ett föredrag vid stadens universitet om nazismen av en nazist. Ävennazisten dömdes.Nuvarande lagstiftning innebär i praktiken, som i Umeåfallet, att destudenter som bevistade ovan nämnda föreläsning förklarades ickekompetenta att självständigt sortera bort och ta ställning till nazistiskabudskap.Domslutet är generande för som demokrati och vittnar om attsamhället inte tilltror medborgarna förmåga till eget ställningstagande. Enligtuppgift i media har vid representanter för Nordkoreasambassad tillåtits föreläsa utan att detta orsakat reaktioner.Att nazismen skall bekämpas är förhoppningsvis de flesta medvetna om,och det påståendet ifrågasätter få. Däremot är det förvånansvärt attkommunismen, mot bakgrund av lagstiftningen, tillåts agera utaninskränkningar trots att i den ideologins namn har fler brott motmänskligheten begåtts jämfört med nazismen.I ett demokratiskt samhälle som det svenska skall alla åsikter, även de mestextrema, tillåtas framföras. Det måste vara upp till varje medborgare attvärdera budskapens bärighet. Yttrandefriheten får aldrig baseras på trendereller politikers tyckande, då gränsdragningar mellan acceptabelt och inteacceptabelt aldrig får göras.Lagstiftningen bör ändras i så motto att om mänskliga fri- ochrättigheter avseende åsikts- och yttrandefrihet till fullo levs upp till. Allaskallha rätt att propagera för sin åsikt. Således bör såväl kommunister som nazistererhålla möjlighet att framföra sina ideologier utan att riskera att bli dömda avdomstol för detta.Stockholm den 21 september 2000Sten ()
mot · GO02K212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K212av , ()Spärren till riksdagsval och minskat antal riksdagsledamöterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning avseende spärrar till riksdagsval ochantalet riksdagsledamöter.Motivet för mitt förslagEnligt undertecknads uppfattning är en av nuvarande spärregler för att ettparti skall bli invalt i för låg. Regeln som ger ettriksdagsmandat vid uppnådda i en valkrets kan däremotbehållas. Antalet riksdagsledamöter bör minskas från nuvarande 349 till175. Däremot bör spärren som garanterar riksdagsmandat vid valresultatpå i hela riket höjas till ! Dessutom börundersökas huruvida det är praktiskt möjligt att på valsedeln kunnamarkera för näst bästa parti i de fall förstahandsvalet inte ger det valdapartiet riksdagsmandat.Ökad spärr för riksdagsmandat innebär att majoritetsförhållandet iriksdagen blir klarare och bör ge bättre möjligheter till en för landet gynnsampolitik. har det i funnits alltför mångapartiermed ett valresultat strax . Detta har inte skapat nödvändigpolitisk stabilitet. Små partier har oftast lyckats förhandla sig till"fördelar"som inte motsvarar deras valresultat, vilket gör att väljarnas åsikt riskerarattsättas ur spel.En minskning av antalet riksdagsledamöter till 175 gör att vi får en nivå påantalet som bättre motsvarar befolkningsantalet på det vis som gäller i mångaandra länder. Dessutom bör förslaget skapa möjligheter till bättre nödvändigservice för riksdagsledamöter utan att det kostar mer pengar.Regeringen bör tillsätta en utredning där i motionen upptagna spörsmålkan behandlas.Stockholm den 21 september 2000Sten ()
mot · GO02K213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K213av , ()dataenhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att infoga dataenheten i i enlighetmed vad som anförs i motionen.MotiveringDet finns all anledning att samordna informationsförsörjningpå ett effektivt sätt. är den enhet som bäst känner, ochkan hantera användarnas behov, och som har vanan att följa utvecklingenpå såväl informations- som dokumentationsområdet och härvid utnyttjalämpligaste tekniklösningar. har också en tradition avserviceanda, som från användarsynpunkt är ovärderlig.Inte minst vinterns bekymmer på dataenheten motiverar en snabbförändring.Stockholm den 19 september 2000Bertil ()
mot · GO02K214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K214av , ()i riksdagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att inrätta ett forskningsutskott i enlighet med vadsom anförs i motionen.MotiveringDen enskilt viktigaste faktorn för ett lands utveckling är dessforskningsresultat. Därför har dessa frågor i många konkurrentländerprioriterats genom att särskilda forskningsutskott inrättats.Inte minst i vårt land - där visserligen den tillämpade industriforskningenfortfarande är omfattande - men där universitetens grundforskning successivthalkar efter i jämförelse med utvecklingen i många viktiga konkurrentländer,är en sådan nyordning önskvärd.Finansieringen kan lämpligen lösas genom att exempelvis närings- ochjordbruksutskotten slås samman.Stockholm den 19 september 2000Bertil ()
mot · GO02K215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K215av , ()Avveckling av monarkinFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med förslag till åtgärdsplanför att avveckla monarkin.MotiveringFör utsågs en släkt inom vilken det skall producerasnya statschefer för landet . Detta strider, enligt vår uppfattning,mot såväl vett och sans som mot de mest grundläggande principerna fören demokrati. Enligt Kungssången skall vi till och med sätta allt vårt hopptill denna släkt, vilket möjligen kan kännas aningen otryggt i somvår.Även om medlemmarna i ett kungahus bara spelar roller i ett formellt,maktlöst skådespel eller som marknadsförare av JAS-plan, mobiltelefonereller Volvobilar uppfattar vi monarkin som en tämligen bedagad princip.Principen om att ämbeten skall ärvas upplevs säkert av en stor majoritet avoss som bor i som något ganska främmande. Men monarkins ställningär ändå ganska stark, kanske med hjälp av det där klicket som uppstod ikungen när han såg den blivande drottningen. En majoritet tycker, enligtopinionsmätningar, att det är en trevlig, och kanske oförarglig, tradition medkungahuset. Det garanterar ju dessutom att inte en äldre ellerCarl Bildt eller nå´n avdankad grönis skulle kunna bli president... Och baradet, tycker kanske några, är värt ett offer.För ett offer är det ju när man tvingar barn att bli offentliga personer utanmöjlighet till eget privatliv. Men med vilken moralisk rätt tvingar vi barn attbli statschefer? Måste inte varje människa ges rätten att växa och utvecklas såfritt som möjligt, utan att konstitutionen talar om för en ung människa: Duskall bli statschef! Med vilken moralisk rätt stympar grundlagen Victoriasfrihet?Situationen blir än konstigare när man sedan tvingar en person att bekännasig till en specifik religiös hållning. Nog är det väl diskriminering attVictoriainte skulle kunna få vara drottning om hon bekänner sig till katolicismen,islam eller lära?Hur trevligt man än kan tycka monarki är, och hur trevliga man än kantycka kung, drottning, prinsessor och prinsar är, så är ärftlig monarki någotfrämmande för demokratiska principer.Ofta framhålls att republik inte är speciellt lysande - det kan "splittrafolket" eftersom alla inte, tack och lov, kommer att rösta på samma person.Som om det vore en bättre princip att folk inte fick välja sina företrädare...Dylika principer om att hålla folket borta från att välja sina företrädarebrukaranvändas i länder som inte är kända för demokrati. Men kanske kan man lösafrågan om statschef på något annat sätt än genom formell republik - kanskekan den talman som utser också vara statschef, kanske kan... Låt enutredning kika också på okonventionella metoder att utse statschef, om det nubehövs någon alls i ett modernt samhälle.Tidpunkt för avskaffande av principen om att en släkt vald 1810 skalltillsätta kungar respektive drottningar i all framtid kan diskuteras. Man kanfastställa ett datum, man kan välja den dag nuvarande kung avgår av egenvilja, når traditionell pensionsålder eller avlider.Stockholm den 15 september 2000Birger ()Per ()()()()()
mot · GO02K216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K216av , ()Offentligt obduktionsprotokoll vid mord på statsministerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av öppenhet och offentlighet avobduktionsprotokoll då en statschef eller statsminister mördas.2. begär att regeringen återkommer med förslag som medför attoffentligheten, i den mening som framförs i motionen, stärks då statschefeller statsminister mördats.3. tillkännager för regeringen som sin mening att skall offentliggöras.MotiveringSom statschef eller statsminister är man inte bara privatperson utan i enmycket speciell bemärkelse en offentlig person, som mer än kanske någotannat representerar konstitutionen. Hot mot en statschef eller statsministerär inte bara hot mot en privatperson, utan kan lika väl vara ett hot mot dethon eller han representerar. En statsministers eller statschefs död är inteenbart en familjeangelägenhet, utan en nationell angelägenhet. Ett mordpå en statschef eller statsminister är i ännu högra grad något som berör etthelt land, de människor som bor och verkar i landet. Ett mord på enstatsminister bör inte ses som enbart en familjeangelägenhet utan tvärtomsom något i högsta grad offentligt som berör respekten för demokratin.Mordet på är fortfarande olöst. Många frågor med anledningav mordet är obesvarade trots arbetsgrupper, kommissioner och storaekonomiska insatser. Rykten sprids, teorier växer fram, påståenden om olikaformer av, ofta grova, otillbörligheter från "staten" förblir anmärkningsvärtofta obemötta, offentligt ställda frågor och anklagelser besvaras förvånandeofta inte. Tigandet, menar många, tycks ha upphöjts till princip, vilket skaparmisstro. Sekretess används dessutom i många fall, av en rad olika skäl. OlofPalmes obduktionsprotokoll har t.ex. hemligstämplats, med undantag avutvalda delar.Skälet för att hemligstämpla obduktionsprotokoll kan grundas på attfamiljen så önskar eller p.g.a. rättsligt motiverade skäl. Men ett mord på enstatsminister bör inte, kan inte, får inte betraktas som en familjeangelägenhet- därför är det orimligt att offentlighet av obduktionsprotokoll förhindrasp.g.a. att familjen, i detta fall familjen , så önskar. Det är inte hellerrimligt att av påstådda rättsligt motiverade skäl, , låtahemligstämpeln ligga över demokratins krav på öppenhet. Tvärtom borde deti en öppen demokrati vara självklart att obduktionsprotokoll efter ett mord påen statschef eller statsminister skall vara offentligt i alla sina delar så fort detär möjligt.Det är väl uppenbart så att mordet på en statsminister i modern tidknappast varit något som funnits i tankarna när regelverk och praxis vadgäller t.ex. sekretess av obduktionsprotokoll vuxit fram. Regeringen bördärför ges i uppdrag att se över regelverken och återkomma till medförslag som innebär att offentlighetskravet ökar.Stockholm den 11 september 2000Birger ()
mot · GO02K217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K217av , ()Minskning av antalet ledamöter i riksdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sänka antalet ledamöter i riksdag till 249ledamöter.MotiveringI dag består Riksdag av 349 ledamöter. Frågan är om interiksdagens ledamöter, utan att arbetet försämras, kan minska i antal.Antalet politiker ser ut att öka på många områden. I harlandstinget ca 800 politiker som tillsammans har ca 1 200 politiska uppdrag!Skattebetalarnas "utgift" för politikerna och de politiska partierna iLandstinget uppgår till ca 25 miljoner.Det är siffror som säger det mesta. Självklart har det höga antalet uppdragockså att göra med att den politiska majoriteten, i exempelvis , villsyssla med mycket som ligger utanför uppgift, nämligensjukvården.Då det gäller antalet politiker i riksdag har jag funnit, i , att antalet ledamöter kan minskas. Det är många av osssom finns "långt ut" i organisationen.Det är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på riksdagensom på övriga statliga förvaltningar att ha en rationell och bra organisation.Jag tror att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statligaverksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskasoch jag tror att antalet ledamöter också kan minskas.Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter - oavsett hurmånga som det nu är - fördelas över landet. Det får inte vara så - oavsettbefolkningsfördelningen i landet - att en stor övervikt av ledamöternarepresenterar de stora städerna. En viss kvotering - med ett fast antalledamöter till varje län - synes vara en lösning på detta problem.Jag som "lantis" känner en stor dominans från storstäderna ochområdena där omkring.Jag föreslår att antalet ledamöter i riksdag minskas till 249, alltsåen minskning med 100 ledamöter.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02K218 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K218av , ()som helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att blir helgdag.MotiveringDet är dags att göra vår nationaldag, , till helgdag i almanackan.Vi skall självklart inte utöka antalet helgdagar utan det går att "ta" någonav dem som är "röd dag". En av helgdagarna ochannandag bör med lätthet kunna bytas ut mot vår nationaldag och även1 maj borde kunna komma i fråga som dag att bytas ut mot 6 juni.Stockholm den 15 september 2000Rolf ()
mot · GO02K219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K219av , ()Anslaget till EUFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hanteringen av skattemedel inom EU.MotiveringVi känner alla till att politikerföraktet är utbrett. Vi vet att det finns enganska stor skepsis, hos många, till EU och vårt medlemskap. Själv är jagEU-anhängare. Men också anhängare av att våra skattepengar används påett förnuftigt sätt. Här är det tveksamt om man kan påstå attskattepengarna används riktigt.Denna motion handlar om de dubbla "arbetsplatser" som finns förEU-parlamentets ledamöter. Dels finns parlamentsbyggnad i , dels iden franska staden . Lägg också till att finns iLuxemburg.Byggnaden i används sällan; det handlar permånad.Vi vet att det finns ett nytt EU-hus i . Så långt är allt OK. Ett nytthus har också invigts i . Hyran permånad för EU är, enligt uppgifter från , !Lägg därtill flyttkostnaderna mellan och då ledamöter,ett stort antal tjänstemän och andra skall flytta, packa ned allt och bytaarbetsplats för någon vecka. Bara resorna och transporten av ledamöternashandlingar (i speciella transportlådor) samt tjänstemännens pendlande kostar,enligt uppgift, . Nog kan pengarna som tagits frånskattebetalarna användas bättre.Som sagts har jag, som politiker, haft som ledstjärna attskattebetalarnas pengar skall användas på ett förnuftigt sätt. Men frågan är omdetta är vettigt? Personligen tror jag att det arbetssätt, som finns inomEU, knappast minskar det politikerförakt som vi alla borde arbeta för attbekämpa.Stockholm den 19 september 2000Rolf ()
mot · GO02K220 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K220av , ()arbetsformerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av arbetsordningen för riksdag.Motivet för mitt förslagMed nuvarande arbetsformer "stänger" ochöppnar åter kring . Det är alltså "stängt" ; dettasäger jag trots att jag är medveten om att lagmässigt är samladhela tiden. Men inget arbete förekommer i kammaren . Jag är också medveten om att annat arbete förekommer, menkammararbetet och utskotten är nästan helt "stängda" under den aktuellatiden.Är inte detta ett omodernt arbetssätt? Det verkar som om det långasommaruppehållet kommer från den tid då man per häst eller diligens, ellermycket usla andra allmänna kommunikationer, tog sig till och frånStockholm. vi är samlade i är däremot arbetstempothögt. Frågan är dock om det inte vore bättre att ha riksdagsarbetet igång underen av året. Med stor fördel, enligt mitt sätt att se det, skulleriksdagen kunna öppnas kring . Detta säger jag också fulltmedveten om att en justering på en månad (tidigare var ju starten )skett.Det relativt långa uppehållet under jul och nyår kan också, enligt minmening, förkortas med en vecka.Stockholm den 20 september 2000Rolf ()
mot · GO02K221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K221av , ()Utnämning av landshövdingar m.fl.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utnämningssystemet för bl.a. landshövdingar/general-direktörer.Motivet för mitt förslagHur sker utnämningarna till exempelvis lediga landshövdingplatser? Blirdet alltid den bästa/den mest kvalificerade för uppgiften som utnämns tilllandshövding? Samma sak då det gäller arbetet som generaldirektör.Svaret är, enligt min mening, nej. Det finns många exempel på direktakopplingar mellan de politiska partierna då de "vill omplacera folk" ochkontakter med regeringen där utnämning sker av den aktuella personen. Eftersenaste valet kan man också spåra sådana grunder för utnämningar av olikaslag. Detta kan inte vara riktigt. Samma sak med folk från kanslihuset. Det ärinte en partibok (oavsett färgen på denna) som skall vara avgörande för skall erhålla ett arbete/uppdrag av den arten, det skall varakvalifikationerna. Att personer blir utslagna i riksdagsvalet - att folk intevillha den eller den personen kvar i - skall inte vara en grund för attbliutnämnd till landshövding eller generaldirektör.Det här bör förändras! Jag hade inte klart för mig - förrän jag kom in i detpolitiska arbetet på nivån som riksdagsledamot - att utnämningarna gick tillsom här redovisats.Stockholm den 19 september 2000Rolf ()
mot · GO02K223 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K223av , ()öppnandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att ledamöters gäster vid riksdagenshögtidliga öppnande bereds plats på plenisalens läktare.MotiveringDet högtidliga öppnandet i är verkligen en högtidsdag för osssom har fått förtroendet att vara ledamot av . Vi är medvetna omatt riksdagsåret som påbörjas innebär mycket arbete men också rikaupplevelser. Det är en stimulerande uppgift att vara med och formaframtidens samhälle.Ledamöterna kommer från hela vårt avlånga land. Många lämnar sina hemi veckorna för att utöva sitt riksdagsarbete i . Ofta förekommeräven resor såväl inom som utom landet. Kvar på hemorten finns familjen.Nära anhöriga som är en mycket viktig del även i riksdagsarbetet. Utan stödethemifrån fungerar inte riksdagsuppdraget bra.Det är därför värdefullt att på öppnande ha möjligheten attbjuda med nära anhöriga. Men det är lite märkligt att justriksdagsledamöternas gäster hänvisas till att följa öppnandet via en telebild iandrakammarsalen. De borde få sitta på plenisalens läktare och vara medbland de främsta inbjudna gästerna.Stockholm den 27 september 2000Rigmor ()
mot · GO02K226 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K226av , ()Nationaldagen som helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra nationaldag till helgdag.MotiveringDet finns många anledningar att fira nationaldag. Vårt land haren spännande historia, en fantastisk natur och mycket mer. Nationaldagenär då både gamla och nya svenskar kan fira sitt land. Men det ärinte så lätt att fira när alla jobbar för fullt. Som bekant är vår nationaldag,, ännu inte helgdag. I har alla länder förutom Sverigehelgdag på sin nationaldag. Samma sak gäller för bland andraStorbritannien, , , , , , ,, , , , , , , ,och . är det hög tid att ändra på detta. För att finansieradetta får man överväga om någon annan helgdag måste bort, till exempeltrettondagen, eller första maj.Stockholm den 22 september 2000Mikael ()
mot · GO02K227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K227av Agestav, (-kd)FamiljeutskottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att Riksdagsstyrelsen låter utreda förutsättningarna föratt inrätta ett familjepolitiskt utskott.MotiveringFamiljen är en av samhällets minsta beståndsdelar. Familjer kan seolika ut men fyller för samhällets del ändå en viktig funktion. Det finnsingen institution som kan ersätta föräldrarnas förmåga att förmedla värdentill barnen. Det finns ingenting som kan ersätta föräldrarnas förmåga attge kärlek och trygghet till sina barn.Den statliga familjepolitiken är svår för en enskild att få ett samlatgrepp över. Även för politiker saknas det ofta konsekvensbeskrivningar av defattade besluten. Bostadsförsörjningsstöd hanteras i ett utskott, barnbidragen iett annat, förskoleverksamheterna i ett tredje osv.Konsekvensen av denna uppdelning har varit att harbarnfamiljer drabbats extra hårt. Den samlade effekten av nedskärningar avbarnbidrag och bostadsbidrag har blivit ett hårt slag för många familjer.I tider när ekonomin ser ljusare ut är också ett samlat grepp viktigt. Det harlänge saknats en samlad översyn av stödet som utgår till barnfamiljerna. Atttillsätta statliga utredningar varje gång en konsekvensbeskrivning begärs ärkostsamt och ekonomiskt oförsvarbart.Konsekvensbeskrivningar och uppföljningar behövs kontinuerligt.Inrättandet av ett familjeutskott handlar inte enbart om ekonomiskafördelar. Det är en signal till familjerna om att vi uppskattar deras arbete.Attvara förälder är bland det finaste som finns. Att fostra morgondagensmedborgare är värt att gång på gång uppmuntras.Det är dags för ett samlat grepp om familjepolitiken och därför bordeSveriges riksdag inrätta ett familjeutskott.Stockholm den 22 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02K228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K228av von der Esch, ()Justitiekanslerns åliggandenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ser över Justitiekanslerns (JK) nuvarandeåligganden.MotiveringTill Justitiekanslerns (JK) åligganden hör att företräda statens intressengentemot enskilda men också att i vissa ärenden företräda den enskildesintressen gentemot staten. Dessa dubbla lojaliteter visar sig naturligt nogframkalla en känsla av rättsosäkerhet hos den enskilde medborgaren.Denne upplever att JK:s tillvaratagande av den enskildes intresse ej sällanpåverkas av denna dubbla lojalitet till den enskildes nackdel. Vare sigdenna förmodan är välgrundad eller inte finns det starka skäl urrättssäkerhetssynpunkt att undanröja orsakerna till att sådana misstankarkan uppstå.JK:s nuvarande åligganden att tillvarata enskildas intressen gentemotstaten bör därför överföras till ombudsmän () som åtnjuter stortförtroende hos allmänheten. Därigenom renodlas JK:s roll till att vara endastregeringens företrädare, och allmänhetens osäkerhet till följd av JK:s dubblalojalitet är undanröjd.Stockholm den 27 september 2000Björn von der Esch (kd)