mot · GO02N347 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N347av , ()Regionalpolitiska åtgärder i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regionalpolitiska åtgärder för ökad sysselsättning ochutveckling i län.Stor utvecklingsresursKalmar län är en stor utvecklingsresurs. Länet är ett starkt industrilän meden stor resurs i jordbruket och skogen som starka näringar och ett avlandets rikaste turistiska upplevelseområden. Det är en utmärkt bas attutgå ifrån för att generera fler arbetstillfällen.Tjänstesektorn är mindre utvecklad, men med den nyainformationstekniken och ett väl utbyggt bredbandsnät finns en enormpotential att tillgå. Med rätta politiska åtgärder och en decentralistisk syn ipolitiken är läget vid en stor tillgång som, efterkommunistdiktaturernas fall i öst, öppnar många intressanta kontaktvägar ochökad trafik.Kalmar län har stor tillväxtpotential. Ett med livskraft i hela landethar sin största tillväxtpotential ute i regionerna som i län. Det är härsom de bästa förutsättningarna för tillväxt finns. Här saknasträngselproblemen som ökar kostnaderna för boendet. Här undviks onödigtdyra investeringar i industrimark och lokaler. Här kan kostnader för miljö ochsocial utslagning undvikas. Här finns det marknära, harmoniska,familjevänliga, trygga och prisvärda boendet i många småorter mednärkontakt och överblickbarhet.Självbestämmande för länKalmar län är ett av försöksområdena för regional självstyrelse. Det gerökade möjligheter till självbestämmande och att bygga makten underifrån.Den politiska nivån behöver därmed inte tappa mark och anonymiteten ibeslutsfattandet kan minska. Det ökar det lokala engagemanget förutveckling underifrån. Det främjar en lokal tillväxt och länsutveckling tas till vara på bästa sätt. Länet bör därför få fortsätta somförsökslän nästa mandatperiod och övergå till ett direktvaltlänsdemokratiorgan med regionalt självstyre.Möjlighetsskapande regionalpolitikRegionalpolitiken bör därför omvandlas från att vara mindrebidragsgivande till att vara mer möjlighetsskapande. Det är dags att gåfrån passiv till aktiv regionalpolitik, från defensiv till offensiv. Det ärgenom att skapa incitament för aktivitet och utvecklingsarbete som bildenav tärande regionalpolitik kan omvandlas till utvecklande kreativitet. Detligger väl i linje med den regionala självstyrelsemodellen där länet redanhar en erfarenhet som bör utnyttjas positivt genom en omformning avregionalpolitiken. Turistnäringen är ett annat sådant exempel för Kalmarläns del. Den är stark i kraft av sig själv och länets goda betingelsergenom den vackra naturen och natur och kultur i skön förening.Turistnäringen är en typisk småföretagarnäring. Den är ett bra exempel påhur tillväxt skapas underifrån genom lokal samverkan. Den kan inte beordrasfram från statligt håll. På samma sätt är det med utvecklingen på andraområden. För att tillväxten ska komma igång krävs det att den lokalautvecklingskraften ges möjlighet att ta till vara de lokala förutsättningarna.Det kräver att regelverk omformuleras så att det blir möjligt i en helt annanutsträckning än att finna lokala tillämpningar. Den kräver mer av att gede rätta och rättvisa förutsättningarna än att ge bidrag.Bättre kommunikationerNär länet som turistlän välkomnar mängder av turister hämmasturistnäringen som tillväxten i övrigt av att inte län har sammamöjligheter som många andra delar av landet på kommunikationsområdet.Kalmar län borde kunna erbjuda turisterna bättre vägar och flerresealternativ till länet. Om regionalpolitiken omformas till att gelikvärdiga förutsättningar, där staten garanterar likvärdiga möjlighetergenom en god infrastruktur och grundläggande service skulle situationenförbättras. Den lilla regionalpolitiken måste kompletteras med den storaregionalpolitiken där regler och myndigheter tar hänsyn till de regionalaoch lokala förutsättningarna. Den invigda är ettpraktexempel på hur centralistisk betongpolitik inte skapar likvärdigaförutsättningar. Det är här vi nu har förklaringen till varför väganslagentill län har tvingats skäras ner i rad.Flera regeringsförslag har nått redan där hela landet inte bara skavara med och finansiera investeringen i en lokal broförbindelse utan ocksåvara med och kollektivt bära driftkostnaderna för ett mastodontprojekt sominte bär sina egna kostnader. Som exempel kan nämnas att län får 3procent !!! i totala anslag för kommunikationerna för den närmastetioårsperioden av vad det kostat att bygga denna bro medtillfarter på ett enda ställe i landet och vid ett och samma tillfälle. Enkraftigförbättring av kommunikationerna i län är en viktig förutsättning förregional tillväxt. län bör tilldelas minst ett ramanslag om 3 mdr underden närmaste tioårsperioden för att rusta väg- och järnvägsnätet och förbättraflygkommunikationer och sjöfart. I en särskild motion lämnas detaljförslag påhur en sådan upprustning ska ske.Kalmar län ett bredbandslänRiksdagsbeslutet om att bygga ut den digitala infrastrukturen enligtregeringens och samarbetspartiernas modell är mycket olyckligt förKalmar län. Med den modellen kommer många att lämnas vid sidan avtillgången till den nya informationstekniken. län riskerar att bli ettu-land inom den nya digitala infrastrukturen. Enligt förslagom en digital allemansrätt skall ett bredbandsnät byggas som når alla ihela landet. En överföring av modell på län kangöra län till ett framgångsrikt mönsterlän i flera avseenden.Den nya informationstekniken bör tas tillvara för att utjämna de regionalaklyftorna i landet. län bör därför snabbt göras till ett bredbandslän.Ettbredbandsnät av centermodell bör byggas som fullt färdigt når alla i länet. Pådet sättet kan län utgöra ett metodlän för modell förbredbandsutbyggnaden, dels för att få jämförelsematerial med regeringensstarkt begränsade utbyggnad och dels för att vinna erfarenheter för denfortsatta utbyggnaden av den nya digitala tekniken. Resurser bör avdelas föratt göra län till ett sådant metodlän.Framtidens vägar i län är digitala. En viktig förutsättning förfortsatt tillväxt och utveckling i län är tillgång till godatelekommunikationer överallt. Det är viktigt att få fram en jämförelsemodelldär digitala vägar på lika villkor och som når alla arbetsplatser och hushåll ihela länet kan visas. Det är också viktigt att kunna visa en modell där det ärstaten som tar ansvaret för att den nödvändiga infrastrukturen byggs ut och attdet sedan ska råda fri konkurrens om trafik och tjänster på nätet. Samhällethar ett ansvar för att hålla nere kostnaderna för kommunikation, både när detgäller att ansluta sig och att använda kommunikationen. Det kan också testas iden aktuella modellen.Konkurrensen bör stimuleras genom att alla operatörer har tillgång till dendigitala vägen på lika villkor och på så sätt kan erbjuda länets befolkning ochföretagare ett växande utbud av tjänster. Riksdag och regering får aldrigacceptera att folk, företag och bygder som län diskrimineras. Det ärviktigt att kunna ha ett jämförelseobjekt till regeringens begränsade modellsom kan visa den nya tekniken och dess utomordentliga möjligheter förföretagande, undervisning, människokontakt och som regional tillväxtmotornär den kommer ett helt län till del. Ett statligt anslag för att göra Kalmarläntill metodlän för den nya bredbandsutbyggnaden enligt centermodell bördärför avsättas.Grundläggande serviceDet finns en rad exempel i länet på hur den grundläggande servicen skärsner och kommer allt färre till del. Postkontor försvinner, polisresursernacentraliseras, tingsrätter hotas av nedläggning, bank- och kassaservicecentraliseras, livsmedelsbutiker hotas av nedläggning när folk tvingasflytta på grund av bristande tillgång på service. Det försämradeserviceutbudet blir en ond spiral som glesar ut länet och motverkarutveckling.Olika regioner har olika förutsättningar som människorsservicebehov till stora delar sammanfaller. Det ligger inom statens ansvar attse till att dessa behov tillgodoses med en grundläggande samhällelig service.Detta är särskilt angeläget för att systemet med nationella solidariska skatterskall uppfattas som legitimt.Det grundläggande kravet på staten måste vara att det skall finnas tillgångtill denna service, vilken driftsform som den sedan bedrivs i är underordnatdetta huvudkrav. En mångfald driftsformer vad gäller vård, grundskola, barn-och äldreomsorg och den postala infrastrukturen bör tillhöra de normalalösningarna. Utvecklandet av olika driftsformer har inneburit att nödvändigsamhällelig service har kunnat behållas till lägre kostnad och ökadtillgänglighet, vilket bidragit till en ökad livskraft och livskvalitet iutsattaområden.Genom ytterligare avregleringar och upphandling av tjänster är det möjligtatt även fortsättningsvis säkerställa en grundläggande service, möjligheternaär även stora att servicen kan utökas ytterligare. Ett exempel på detta är attsäkerställa en kassaservice på landsbygden även . Finansieringenav dessa verksamheter skall även fortsättningsvis ske solidariskt.Förbättrad utbildningHög kompetensnivå är en förutsättning för att hänga med i utvecklingenoch en betydande konkurrensfaktor. Länets kommuner bör tilldelas ettextra anslag på för att öka kvaliteten och öka lärartätheten igrundskolan.Kalmar län är ett typiskt småföretagarlän. Det är ett plus när det gäller attskapa lokal tillväxt. Det är oftast i de små företagen som tillväxt kangenereras genom att de växer och blir större. måste nya företagkomma till. Entreprenörskapet är djupt förankrat i län och bör hållasvid liv genom att ge goda betingelser för företagsetablering och företagande.Därför bör åtgärder vidtagas så att möjligheten öppnas att införa ämnetentreprenörskap på skolschemat från och med i länsgrundskolor.Länets högskola utgör en viktig motor för utvecklingen. Det måsteytterligare förstärkas genom att tillförsäkra ytterligare fastaforskningsresurser.Avskrivning av studieskulderMånga ungdomar lämnar län för högre studier. Ökade åtgärdermåste vidtagas för att behålla ungdomen i län. Dit hör enutbyggnad och decentralisering av den högre utbildningen. Incitamentenför studenter som avslutat sina studier att flytta till län ellertillbaka till län bör förstärkas. Detta inte minst på grund av detfaktum att det kommer att bli stora pensionsavgångar inomsåväl näringsliv som offentlig sektor. En stor del av dessa avgångar bestårav arbetstagare med akademisk bakgrund. Totalt sett kan det komma attbli svårt för kommuner med en liten andel ungdomar som söker sig vidaretill högre studier att ersätta de vakanser som uppstår.En anledning till detta är den sociala snedrekrytering som finns och somdrabbar län, men kan även härledas till skattetryck, kommunikationer,socialservice och kultur och nöjesutbud i länet. Det är därför önskvärt attstaten går in och skapar incitament liknande det system som utarbetats iNorge med avskrivning av studieskulder för de studenter som efter avslutadestudier flyttar hem till sitt län och finner sin utkomst där. Genom detta kan deförväntade vakanserna tillsättas och personaltillgången säkras. En ökandeandel akademiker i regionen bildar underlag för ett mer varieratkulturutbud. En ökad andel invånare med akademisk bakgrund kan ävenmotverka den sociala snedrekrytering som finns inom länet. län bördärför göras till försökslän för avskrivningsmöjligheter av studielån.Låt ungdomarna växa i länUngdomar är en regions framtid. län bör göras till ettungdomslän. Det kan det bli om län blir känt som länet därungdomarna tillåts växa. Det kan göras genom att det finns tillgång tillsnabba IT-vägar i länet. Det kan göras genom att ungdomarna gesmöjlighet att ta aktiv del i utvecklingen och ge dem inflytandemöjligheteri den demokratiska processen. Genom att flytta ner makten tillungdomarna och ge dem ett större ansvar kan större engagemang uppnås.Att söka nya utmaningar är utvecklande för individen och bör därmed ävenbejakas. Nya erfarenheter inhämtas och kan användas i ett framtida yrkesliv.Den rörlighet som vi ser bland dagens ungdomar bör därför uppmuntras. Detär dock viktigt ur samhällelig synvinkel att denna rörlighet inte är ensidig.Det ska vara lika naturligt att söka till län, om och när man så önskar,som det är att bege sig ut i världen. Så är tyvärr inte fallet idag.Undersökningar som genomfört visar att det istorstadsregionerna finns människor som önskar söka sig ett liv utanförstorstaden. Att dessa inte tar steget kan bland annat bero på att möjligheternatill försörjning och kulturellt utbud anses vara begränsade. För att flerungdomar ska ta steget att flytta till län bör ungdomarna få medel ochvägledning att genom olika projekt utveckla kulturutbudet i regionerna. Statenbör tilldela län via för att efteransökan fördelas ut till de kommunala ungdomsråden i länet ellermotsvarande. Detta för att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, medungdomar, av ungdomar.Sänkta arbetsgivaravgifterFöretagandet är nyckeln till en god regional utveckling. Det är endastökad sysselsättning som ger underlag för boende och service i de bygdersom är glest befolkade. Småföretagsamheten är en av de viktigasteresurserna i samhället. Den är särskilt viktig i län typ län därregionalpolitiken spelar en avgörande roll för utvecklingen.Kalmar län behöver fler företag och fler småföretagare. Livskraftigasmåföretag är den viktigaste förutsättningen för att skapa etttillväxtorienteratunderifrånperspektiv i regionalpolitiken. Huvudinriktningen för en politik förfler företag och företagare måste vara att skapa goda villkor för företagandetgenom låga skatter och minskat krångel. Företagaren måste stå i centrum föratt åstadkomma ett bättre företagsklimat. Hårt arbetande, riskvilligaföretagare måste kunna generera pengar i företagen. Det öppnar möjligheterför nya investeringar. Samhället måste visa förståelse för och uppmuntraentreprenörskapets drivkrafter. Mångfald och individualism är viktigt för attantalet företag ska bli fler.För att ge förutsättningar för ett ökat nyföretagande och tillväxt i befintligaföretag behöver deras arbetskraftskostnader sänkas. Det bör ske genom sänktaarbetsgivaravgifter framförallt riktade mot de små företagen.Arbetsgivaravgifterna bör sänkas med ytterligare förföretag med en lönesumma om och för enmansföretag meden lönesumma för år 2001.Trygghet att våga växaFöretagarna måste stå i centrum för att åstadkomma ett bättreföretagsklimat. Grunden för företagandet är att det finns tillgång tillkapital för att driva verksamheten. Tillgång till riskvilligt kapital i Kalmarlän är rent generellt relativt god i första hand för större företag och istörre tätortsområden. Tyvärr är tillgången fortfarande ett problem förmindre företag på landsbygden som behöver kapital i tidigt skede.Speciellt tydligt är det för kvinnor, ungdomar och invandrare. Därför ärdet viktigt att hitta nya sätt att klara finansieringen av nya företag.I takt med internationaliseringen har en allt större andel fråninvandrargrupper startat företag. Detta trots att svårigheterna i fråga omregelverk och osäkerhet kring kapitalförsörjningen är långt svårare för dennagrupp av företagare. Trots dessa problem är andelen nyföretagare inom dessagrupper högre än riksgenomsnittet i län. Det visar att det finns en klarvilja och ett stort intresse bland dessa grupper för företagsamhet. Det bör tastill vara. Det är inte acceptabelt att tillgången till riskvilligt kapital skall varasämre för invandrare än för svenska företagare. Genom en samordnaddiskrimineringslagstiftning kan tillgången till riskvilligt kapital förinvandrargrupper i län förbättras. Regeringen bör ta initiativet till atten samordning i diskrimineringslagstiftningen blir möjlig.Höjt reseavdrag och landsbygdsavdragKalmar län är ett glesbygdslän med mycket spridd bebyggelse. Det harmånga fördelar men också många nackdelar när till exempel bensinprisetskjuter i höjden. Att bo på landsbygden innebär väldigt ofta extrakostnader. Långa avstånd och avsaknaden av alternativatransportmöjligheter gör bilen till en nödvändighet. För att kompenseraresor till och från arbete finns reseavdragen. För att också stimuleraregional tillväxt kan arbetsmarknaderna behöva göras större ochrörligheten öka. Det kan åstadkommas genom bättre kommunikationeroch ett höjt reseavdrag. För att vara rättvisande i dagens prisnivåer börreseavdraget höjas till per mil och omfatta också resor till och frånbarnomsorgen.För de boende på lands- och glesbygd kompenserar inte reseavdraget förde som körs vid resor till och från affären och service, för attskjutsa barn till och från idrott eller föreningsliv. Många av dessa saker ärviktiga för både barn, ungdomar och föräldrar.Boende långt ifrån de områden där större infrastrukturinvesteringar skerkan inte dra nytta av dessa större satsningar på bland annat kollektivtrafik.Det är inte rimligt att de som bidrar till finansieringen inte själva kan drafördel av de vinster som skapas. Att bo på landsbygden innebär att man måsteha bil, oftast behöver hushållet dessutom två. Kostnader som uppstår på grundav långa avstånd måste därför kompenseras. Ett landsbygdsavdrag för sådankompensation bör införas.Ökad rättstrygghetStaten har ett grundläggande ansvar för upprätthållande av den enskildeindividens rättstrygghet. Det är statens ansvar att se till att polis finns itjänst, i preventivt syfte, i varje kommun dygnet runt. Möjligheten att fårättshjälp är en viktig del för en livskraftig regions utveckling. Likasjälvklart är då att de små tingsrätterna i länet bevaras.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()