mot · GO02Ju407 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju407av Marcelind, ()Domstolarnas framtidFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att antalet tingsrätter i princip skall behållas oförändrat.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att delegation till regeringen att fastställadomstolsorganisationen bör återkallas.MotiveringEtt rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift äratt handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt ochavkunna dom inom rimlig tid.Regeringen har påbörjat ett förändringsarbete där man talar om att skapaen flexibel och mindre sårbar organisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas såatt enbart den dömande funktionen blir kvar. Flera mindre tingsrätterförsvinner helt eller kvarstår endast som kansliorter. Denna regeringensreformering av domstolsväsendet har äventyrat tingsrätternas fortbestånd. Omreformeringen fortskrider i enlighet med den skrivelse regeringen lämnat tillriksdagen är risken stor att rättssäkerheten hotas.Den nuvarande tingsrättsorganisationen som inrättades 1971 har fungeratväl. De mindre tingsrätterna har inte haft större målbalanser än de större ochdet finns inget stöd för påståendet att handläggningen vid de mindretingsrätterna håller en lägre standard än vid större. Genom att lägga ner vissatingsrätter uppnås inte en bättre kvalitet i dömandet. Det är en villfarelse attden marginella ökning som sker av antalet domare vid en sammanslagningmedför att man kan uppnå en högre grad av specialisering i den allmännatingsrätten.Domstolskommittén som hade i uppgift att minska landets 97 tingsrättertill 43 mötte så starkt motstånd ute i landet att regeringen fick dra tillbakakommitténs direktiv. Istället påbörjade regeringen besparingsaktioner mottingsrätterna. I synnerhet de mindre tingsrätterna har varit utsatta för storabesparingsbeting. Det finns exempel på tingsrätter som varit tvungna att . Till detta kommer beslutet om attinskrivningsmyndigheterna ska koncentreras till ett fåtal tingsrätter medbudget- och personalnedskärningar som följd. Denna utveckling har lett tillatt främst de mindre tingsrätterna med en minskad personalstyrka har blivitalltmer sårbara.Regeringen anger olika skäl för behovet av en domstolsreform. Blandannat anges som skäl att utvecklingen i samhället går allt snabbare, nya kravställs på domstolarna med alltmer avancerade mål, en internationaliseringmed inslag av EG-rätt samt avancerade EKO-mål. Detta är en ohållbarargumentation för att lägga ner de mindre tingsrätterna eller, som man hellrekallar det i sin skrivelse, göra en sammanslagning. Det är uppenbart att dethandlar om politisk ovilja att behålla de mindre och medelstora tingsrätterna.Idag regleras antalet tingsrätter och platsen för var en tingsrätt ska varaförlagd i förordning. På detta sätt har regeringen kunnat avgöra en fråga somborde behandlats i . anser därför att dessa frågorska regleras i lag.Lokal förankringMedborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet samt lokalförankring värderas relativt lågt i regeringens domstolsreform. Våruppfattning är att regeringens nya modell inte skulle innebära någonförbättring av den nuvarande organisationen eller leda till de besparingarsom man förmodar. Vi anser att ett av de starkaste skälen till att inte lägganer de mindre tingsrätterna är just att man vid nedläggningen förlorar denlokala förankringen. Ett levande tingshus påminner invånarna omrättssamhällets närvaro samt om befolkningens deltagande och insyn irättsskipningen genom nämndemannauppdraget. Detta förstärker densociala kontrollen och motverkar anonymitet i samhället.Avstånden kommer att ha stor betydelse. Restiden i kombination medväntetider på allmänna kommunikationer riskerar leda till att människors viljaatt inställa sig i tingsrätten kommer att minska. Det är olyckligt om viljan attvittna påverkas av avstånden. Att vara borta från arbetet medförlorad arbetsinkomst innebär ökade kostnader vilket även talar motbesparingsargumenten.Nämndemännens närvaro i rättegången har haft och har stor betydelse. Attrekrytera nämndemän är ett svårt arbete. Hur ska nämndemännen ifortsättningen kunna motiveras att ställa upp med långa resvägar, lågt arvodeoch dålig tim- och resersättning? En nämndeman och vittnen får 12kronor per mil, att jämföras med domare och advokater som har rätt till 27kronor exklusive mervärdesskatt.Media uttrycker sin oro över att inte kunna bevaka olika brottmål. har råd eller tid att skicka iväg en journalist för attbevakarättegångar flera timmars resväg bort. Detta riskerar att omintetgöra dagenssystem där de lokala tidningarna förmedlar vad som händer i tingsrätten ochhur domstolen tolkar lagstiftningen vilket har betydelse för den lokaladebatten och för det brottsförebyggande arbetet.Under de senaste åren har diskussionen förts angående bemötandet avmålsägande och vittnen vid domstolarna. Genom de nedskärningar som gjortshar många domstolar fått säga upp vaktmästaren som har en viktig roll att tahand om berörda då de kommer till tingsrätten och hänvisa till vittnesrum etc.Dessutom har oftast de mindre tingsrätterna större möjligheter att anordnaenskildhet åt målsägande och vittnen.Ett annat argument är att advokater är mer benägna att ha verksamhet viden ort där det finns en tingsrätt, vilket också är ett skäl att behållatingsrätteräven på mindre orter. har justitieutskottet vid ett flertal tillfällengettuttryck för vad lokal förankring är. I Ds 1982:2 "Domstolarna , enidéskiss" omnämns "ortens självkänsla" som ett tungt argument. Det äruppenbarligen så att tingsrätten utgör en viktig del i ortens självbild och ärenkälla till stolthet och är en synnerlig viktig för att bevara förtroendet förrättsväsendet. Vid nedläggning av tingsrätter riskerar även orterna att utarmaspå kompetens och utvecklingskraft vilket rimmar dåligt med regeringensövriga ambitioner rörande en levande glesbygd.Kristdemokraterna anser att antalet tingsrätter i princip ska behållas. Ennedlagd domstol innebär att advokater, åklagare och poliser försvinner frånorten. För att erhålla erforderligt underlag för tillräckligt antal aktörer börman kunna ändra domkretsarna och överföra vissa förvaltningsmål tilltingsrätterna. bör de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna slås ihop.Det är ett oavvisligt krav att en domstol har en egen identitet och integritet- detta utifrån domstolens särställning i det demokratiska rättssamhället. Detär tänkbart att domstolen kan ha förrättningar på andra ställen än huvudortenvilket har varit fallet i då man haft tingsställen utanfördomstolens stationeringsort. Däremot är det inte lämpligt att ha kanslier påolika ställen eller att på annat sätt dela upp domstolen, t ex så att fleradomstolar har en gemensam chef. Att domstolen har förrättningar utanförhuvudorten är inte argument för att en mindre tingsrätt kan läggas ner.Mot bakgrund av ovanstående vill vi betona att medborgarperspektivetmåste få gå före rationaliserings- och besparingseffekter. Vi kan inte godta attde mindre tingsrätterna konsekvent läggs ner. Vi anser att framtiden kommeratt ställa nya krav på närhet och lokal förankring för att garanterarättssäkerhet.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()