mot · GO02MJ304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ304av , ()LövskogsplanteringFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen utreder hur 6 § skogsvårdslagen efterlevs.2. begär att regeringen utreder hur forskningsanslag inomskogsforskningen fördelas.SkogsvårdslagensefterlevnadDen 3-4 december 1999 stormfälldes mellan fyra och femmiljoner kubikmeter granskog i . av träden somblåste ned var gran. I och med att den förödelse stormenorsakade nästan enbart drabbade gran, växte den kritik, frånsåväl miljörörelsen som markägare, som under de senastedecennierna riktats mot att gran tillåtits planteras söder omdess naturliga utbredningsområde. Enligt 6 § skogsvårdslagenska val av huvudplanta vid återväxt ske utefter markens ochklimatets naturliga förutsättningar somvirkesproduktionen hålls på en god nivå. När man serresultatet av de hårda vindar som slog ned hundratals hektarav den planterade granskogen, kan man ifrågasätta omefterlevnaden av 6 § skogsvårdslagen verkligen ärtillfredsställande.Naturliga förutsättningarSkåne tillhör naturgeografiskt den mellaneuropeiskalövskogsregionen, vilket innebär att lövskogsarter ärskogsbildande och att gran inte förekommer spontant utanalltid är planterad. Gran förekommer alltså inte naturligt iSkåne då de biologiska förutsättningarna för gran inte ärgynnsamma. På grund av det förhållandevis milda klimatet iSveriges södra delar påskyndas tillväxten hos granen. Densnabbväxande granens stam blir mer porös somdess rotsystem inte hinner utvecklas i samma takt somstammen ovan jord. Till följd av detta blir förankringen imarken sämre som stammar lättare knäcks vidstarka vindar. Men det är inte enbart de naturligaförutsättningarna i som missgynnar granen. Itakt med ökad försurning och att de markkemiskaprocesserna fortsätter att utvecklas i negativ riktning iskånska granbestånd, rubbas skogens motståndskraft vilket iförlängningen påverkar vitaliteten och produktiviteten hos detenskilda trädet negativt. I har vi dessutom ettstörre nedfall av kväve än i landets norra delar. Det finnsvetenskapliga belägg för att överskott på kväve minskarrottillväxten som tillväxten ovan jord förblirdensamma, vilket innebär att träden förankras sämre imarken.Bidrag för lövskogsplanteringDen första hölls ett möte mellanSkogsvårdsstyrelsen, skogsnäringen, skogsforskningen, SLUoch SkogForsk. Slutsatsen av detta möte visar på ensamstämmig uppfattning om att den stormfällda granskogen iförsta hand bör ersättas med ädellövskog, både av ekologiskaoch ekonomiska skäl. har drivit kravet att ettstatligt stöd ska utgå till de drabbade skogsägare i södraSverige som önskar ersätta sin stormfällda granskog medädellöv. Detta krav har vi drivit främst av ekologiska skäl, dågranen inte hör hemma i denna del av landet.Enligt Miljömålskommitténs betänkande, Framtidens miljö - allas vårtansvar! I betänkandet behandlas de av antagna 15 miljömålen,formuleras miljökvalitetsmålet "Levande skogar" på följande sätt:Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddassamtidigt som den biologiska mångfalden bevaras samtkulturmiljövärden och sociala värden värnas.Ett av delmålen till detta miljökvalitetsmål innebär att arealenlövskog i ska öka fram . Dettaska främst ske genom att lövskog vid föryngring ersätterbarrskog på för lövskog lämplig mark.Effekten på den biologiska mångfalden och den ekologiska balansenmissgynnas starkt av granskog som bevarandet samtåteretablerandet av lövskog i även är viktigt ur kulturhistorisktperspektiv. Genom den förödelse som skedde under stormen ,har vi även fått erfara att den snabbväxande granen inte heller är förenligmed en långsiktig ekonomisk tillväxt. finns avsattaför lövskogsplantering på de stormfällda arealerna.Detta löser frågan temporärt, men inte långsiktigt. Problemet medstormfällningsrisk med stora ekonomiska förluster till följd samtmissgynnandet av den biologiska mångfalden, kvarstår dock så länge grantillåts planteras utanför dess naturliga utbredningsområde.Hur tolkas skogsvårdslagen?I skogsvårdslagen 6 § kan man läsa:Vid bedömning av vilka trädslag som kan ge en tillfredsställandevirkesproduktion på växtplatsen bör hänsyn tas till jordarten,vegetationstypen, klimatet, markens lutning och fuktighet samt därmedmarkens bonitet. Vidare bör hänsyn tas exempelvis till risken för skadorgenom viltbetning och - vid naturlig föryngring - fröträdens egenskapersåsom kvalitet och virkesproducerande förmåga.Enligt skogsvårdslagen ska sådana trädslag användas sommed hänsyn till växtplatsens förutsättningar kan ge entillfredsställande virkesproduktion. I de övergripanderiktlinjerna för bedömning av vad som är "för växtplatsenlämpligt trädslag" utgår man från markens bördighet ochfuktighet. Tillämpningen av denna riktlinje får dock ändå inteden genomslagskraft man skulle kunna önska då granfortfarande planteras på platser den inte är lämpad för.Regeringen bör därför utreda hur skogsvårdslagen 6 §tillämpas. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Behov av forskningOrsaken till att granen som huvudplanta används i långtstörre utsträckning än den alltid är lämpad för är att granensedan flera generationer tillbaka i tiden spelar en stark rollinom svenskt skogsbruk, vilket är tydligt än . Så sentsom fanns inskrivet iskogsvårdslagen att lövet skulle röjas bort då det ansågskonkurrera ut de mer produktiva gran- och tallbestånden.Debatten vände dock då manuppmärksammade lövskogens värde för biodiversiteten ochnaturvårdshänsynen integrerades i skogsvårdslagen. harman insett att lövet inte bara är en fördel urnaturvårdssynpunkt utan att det även producerar värdefulltvirke. Blandskogsbestånd, jämfört med renbestånd, har ävenofta en högre produktionsnivå på grund av att de olika arternai beståndet kompletterar varandra vid närings- ochljusupptag.Även skogsägare ser fördelar med ett större inslag av löv exempelvis vidriskspridning då det är lättare att anpassa produktionen efter marknaden medblandskog, kortare omloppstid samt en ökad biologisk, estetisk ochekonomisk mångfald. Trots detta finns ändå en allmän - men föråldrad -uppfattning inom skogsnäringen att granen som huvudplanta i de flesta fall ärdet bästa alternativet. Inom forskningen blir detta särskilt tydligt då vi trotsnya forskningsrön om att lövskogsplantering bör tillämpas i störreutsträckning, ändå lägger mest ekonomiska resurser på granforskning. Detfinns ett stort behov av kunskap av lövskog. Någon fungeranderådgivningsverksamhet till markägare som vill byta trädslag från gran tillädellöv existerar knappt. Då fokuseringen under legatpå gran i stället för på löv- och blandskog har någon kontinuerlig forskning påområdet aldrig bedrivits. Större kunskap inom bland annat typ av förkultur,tid för plantering av huvudträdslag, insekts- och betesskador är enförutsättning för att en förändring mot ett mer ståndortsanpassat skogsbrukmed ett större inslag av löv- och blandskog ska kunna genomföras.Regeringen bör därför utreda hur forskningsanslag inom skogsforskningenfördelas mellan forskningen på gran och forskning på löv. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 29 september 2000Karin ()()()()()()Per ()()()()()()