mot · GO02So383 · 2000-10-05 00:00:00 — Bättre samverkan mellan kommuner ochlandsting kan undanröja en del svagheter. Det bör därför i alla landsting ochkommuner skapas gemensamma målsättningar och överenskommelser medkommunerna som reglerar hur samarbetet skall gå till. Det finns ett specielltbehov av ökat samarbete mellan landsting och kommuner när det gällerläkarinsatser vid det särskilda boendet.Värdig vård innebär att man erbjuds den vård som bäst passar det aktuellavårdbehovet. En värdighetsgaranti är extra viktig i vården av de äldre. Denskall omfatta såväl medicinsk kvalitet som omvårdnadskvalitet.Värdighetsgarantin inom äldrevården kan bl a innebära att:- Det skall finnas en läkare knuten till varje äldreboende och till varjehemsjukvårdspatient, en läkare som är specialiserad på åldrandetssjukdomar och problem och som regelbundet besöker dessaomsorgstagare.- Det skall finnas skilda vårdenheter för senildementa och andra boende.- Det skall finnas eget rum för alla som så önskar.- Det skall vara en självklarhet att äldreboende finns i eller i närheten avden kommundel där vederbörande tidigare bott.- Det skall finnas uttalat att en patient inte skall behöva ligga och väntainnan en blöja full av avföring och/eller urin byts.- Det skall finnas tillräckligt med personal för att mata och hjälpa till medatt dricka.- Det skall finnas så mycket personal så att varje patient får känna sigompysslad, observerad och personligt tilltalad varjeförmiddag och varje eftermiddag.- Det skall finnas tillräckligt med personal så att alla patienter som så orkarhjälps upp ur sina bäddar i rimlig tid och dessutom får komma ut i andramiljöer än det egna rummet.- Det skall vara en självklarhet att inom äldrevården ta till vara ideellainsatser som erbjuds.- Det skall finnas så god tillgång till personal att ingen behöver dö ensam.14 Prioriteringar inom vård och omsorgPrioriteringar inom vården gäller sjuka, skadade och hjälpsökandemänniskor. Avgörandet om vem som skall få vård får då en starkt etiskinnebörd och väcker frågor om människovärdet, om solidaritet med densom är i ett utsatt läge och om respekt för individen.I det betänkande som utredningen inom hälso- ochsjukvården avlämnade 1993, Vårdens svåra val, anges just en sådan grund förprioriteringar som pläderar för. Enligt utredningen ärmänniskovärdesprincipen den grundläggande etiska plattformen. En naturligföljd av denna princip är behovs- eller solidaritetsprincipen, enligt vilkenresurserna bör satsas på de individer, de områden och de verksamheter därbehoven är som störst. Den principen förpliktar sjukvården att särskilt beaktabehoven hos de svagaste, hos dem som inte ens är medvetna om sittmänniskovärde eller kan göra sin röst hörd. Som exempel nämns barn,åldersdementa, gravt psykiskt störda och människor med nedsatt autonomi.1997 beslutade att anta dessa etiska riktlinjer för prioriteringarinom hälso- och sjukvården. Dessvärre har i en avlämnadrapport konstaterat att riktlinjerna inte alltid följs. Eftersom den medicinskaoch tekniska utvecklingen innebär att alltmer kan göras för alltfler och enförändrad åldersstruktur gör att efterfrågan på vård kommer att öka, anser viatt det är dags att de etiska riktlinjerna realiseras.15 Livshjälp - god vård i livets slutskedeEtt värdigt sätt att ta avsked av livet är en livskvalitetsfråga för alla.Därför måste vi våga tala om och lyfta fram vikten värdig vård i livetsslutskede. Som en del av den värdighetsgaranti som Kristdemokraternaförespråkar ingår det som en självklarhet att ingen skall behöva lämnalivet ensam.Den existentiella ångest som kan vara förknippad med döden kan varapåtaglig. i denna motion ha vi påtalat behovet av utbildning förpersonalen så att de kan bidra med stöd till patienten i existentiella frågor.Det är mycket viktigt att det hos allmänheten finns en förvissning om attdet finns god tillgång till smärtstillande medel, att få den omvårdnad sombehövs, möjlighet att ha sina närmaste omkring sig, att respekt visas förnärstående och deras önskemål och att både patient och närstående kan fåstöd.15.1 Hospice och palliativ vård i livets slutskedeUnder senare år har det i vårt land byggts upp en "hospiceverksamhet"och palliativa team. Hospice är en hemlik form för vård i livets slutskededär fokus sätts på helhetsvård som innebär att inte bara de fysiskabehoven beaktas utan även de psykiska, sociala och andligadimensionerna. Vi kristdemokrater anser att hospice och palliativ vård ärmycket angelägen, eftersom den just har den helhetssyn på människansom vi betonar - människan som ande, själ och kropp. Hospicevården ochpalliativa team måste vidareutvecklas och etableras på flera ställen. Det ärviktigt att ta tillvara den kunskap och kompetens man vunnit på de platserdär verksamheten varit i gång . Dessa erfarenheter börsedan även komma den övriga vården till del. Allmänt kan sägas att detbehövs en öppenhet inför nya vårdformer i livets slutskede.16 Ovärderliga anhöriginsatserAnhöriga svarar för två tredjedelar av äldreomsorgen och en betydandedel av sjukvårdsinsatserna. Hemsjukvårdsinsatser utförs ofta avnärstående. För många människor med stora vårdbehov är ofta anhörigaen avgörande faktor för att vården skall kunna ske i hemmet eller inte. Deanhöriga bör känna sig delaktiga i vårdteamet eftersom det ofta behövsgemensamma insatser. Därför är det viktigt att anhörigas insatser i vårdenuppvärderas. Det stimulansbidrag till anhörigvården inom äldreomsorgensom funnits tidigare vill regeringen inte förnya för åren 2002 och 2003.Kristdemokraterna vill stimulera kommuners insatser för anhörigvården.Därför tillför vi 2002 och 2003.Att hjälpa till i vården av en sjuk får inte kännas som ett tvång. För attresultatet skall bli bra måste den närstående fatta beslutet själv tillsammansmed den sjuke. I HSU 2000 slutbetänkande poängteras att anhöriga förtjänarmer stöd och hjälp än de erhåller. behövs ett välfungerande samspel med samhällets vård. läggs en mycket stor del avansvaret på de anhöriga och det är ett problem.Vi kan aldrig lagstifta om relationer och anhörigas tillgänglighet. Vad vidäremot kan göra är att uppmuntra till större ansvarstagande och underlättaför detta i praktiken. Det kan göras genom utbildningsinsatser, möjlighet förviss ledighet över , ekonomisk ersättning och så vidare.17 Ökad mångfald i vårdenTillgången till hälso- och sjukvård måste vara en grundtrygghet för varjemänniska. I hälso- och sjukvården möts många människor med respektoch kunskap i olika roller och situationer. Deras uppgift är att utifrånkunskap om vad som skapar och återger hälsa, kunna erbjuda insatserbaserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Till detta kommer attäven aktivt kunna ge stöd, lindra och trösta. När detta arbete utförs avandra än via landsting och kommuner, ser vi det som naturligt. Det mestcentrala är att vården utförs enligt de nationella mål och normer somfinns. Utrymmet för lokala anpassningar skall vara stort. Hälso- ochsjukvården måste kännetecknas av att patient och anhöriga kan kännatrygghet och ha valfrihet.Många medarbetare i hälso- och sjukvården ser sitt arbete som mycketmeningsfullt. I dessa yrken samsas de mest dramatiska händelserna imänniskans liv: Födelse och död. Det är en ytterst angelägen uppgift att skapaoch fördela resurser till hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården är enverksamhet där många människor vill medverka i beslut om både uppbyggnadoch finansiering. I undersökning efter undersökning återkommer ett tydligtmönster: Viljan att betala skatt till hälso- och sjukvården är påfallande hög.Om den viljan skulle vara lika hög med en annan finansiering vet vi förnärvarande inget om. ökade medborgarnasutgifter för läkarvård, mediciner och tandvård med . Av deeffekter vi känner till, tycks de ökade kostnaderna för tandvård ha väckt flestnegativa reaktioner.Politiska åtgärder måste vidtas för att säkra tillgången på kvalificeradpersonal. Kortare beslutsvägar, ökat inflytande, större personligt ansvar ochförbättrade utvecklings- och karriärmöjligheter för vårdpersonalen är mycketviktigt. Vården behöver också ett bättre och tydligare ledarskap. Endast pådetta sätt kan vårdyrken göras attraktiva för morgondagens unga människor.Dessa förändringar kan skapas inom den offentligt drivna hälso- ochsjukvården. Vår nuvarande offentligt drivna sjukvård är inte dömd tillundergång. Men utvecklingen underlättas påtagligt genom att man vågaruppmuntra och stödja alternativa produktions- och organisationsformer.Systemet för att organisera hälso- och sjukvården i är bland demest sammanhållna och enhetliga bland jämförbara länder. Privata vårdgivaremed offentlig finansiering har blivit vanligare men når på deflesta områden inte högre andel än . Trots många s.k.systemdiskussioner har inga större förändringar skett . Detär mot den bakgrunden man bör se reaktionerna på den bolagisering ochförsäljning av akutsjukhus som påbörjats i några av de stora regionerna. Defåtal sjukhus som är föremål för försäljning kommer under överskådlig tidinte att förändra bilden av ett mycket sammanhållet system med en starkdominerande driftform, akutsjukhus som ägs och drivs avlandstingskommunerna. Vi tycker att breda lösningar i politiskt samförståndär av stor betydelse i hälso- och sjukvården och deltar aktivt i strävanden attbevara den traditionen i vårt land. Trots lite olika utfall verkaropinionsundersökningar av allmänhetens inställning visa på öppenhet för flerägarformer i vården, förutsatt en offentlig och solidarisk finansiering.En ökad mångfald av vårdgivare ger patienterna större valmöjligheter ochkan stimulera, utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Privata,kooperativa och ideellt drivna alternativ bör därför ges förutsättningar attutvecklas. Fritt val av vårdgivare samt vård- och värdighetsgarantier, somgrundar sig på prioriteringsbeslut, skall finnas.Konkurrensutsättning av olika verksamheter får inte bli ett självändamål.Konkurrensutsättning är ett medel för att skapa och stimulera effektivtutnyttjande av begränsade resurser, stimulera nytänkande och bidra till godoch förhöjd kvalitet, samt ge patienterna en högre grad av valfrihet. En givenfördel med att alternativa aktörer uppstår är att kvalitetssäkringen kommer ifokus. Vid organisationsförändringar som genomförs är det viktigt att hakontroll över att vården är av samma höga kvalitet och ges på lika villkor.Kraven på offentlig insyn i verksamheterna och en hög och för alla likakvalitet ska fortsatt vara densamma, oavsett om verksamheten har enskildeller offentlig utförare. För oss är patientens behov av trygghet och valfrihetifokus.Privata företag har aktivt medverkat till att ge svensk hälso- och sjukvården framskjuten plats i fråga om metoder, teknologi, forskningsinriktning ochkostnadsnivå. Främst har det skett i läkemedelsföretagen. kan viockså se flera mycket framgångsrika företag i andra branscher, till exempelmedicinsk teknik samt tekniska hjälpmedel.Kristdemokraterna vill stödja utvecklingen av den humanistiska traditioneni vården. Därför ser vi ett stort behov av opinionsbildning kring degrundläggande värden som byggt upp hälso- och sjukvården och som vi anserbehöver bevaras och utvecklas . Detta bör ske genom att ge flermöjlighet att delta i den fortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården i vårtland. har motionerat om behovet av alternativa vårdformermed anledning av regeringens proposition Nationell handlingsplan förutveckling av hälso- och sjukvården (1999/2000:149).18 Närhet till vårdenDet är en förenklad bild som ges när man i debatten hävdar att varjelandsting har ett sjukhus för mycket. Det är angeläget att varjeregion/landsting ges förtroende att avgöra dessa strukturfrågor, eftersomvårt land är geografiskt stort men relativt glest befolkat.Det är en mycket angelägen uppgift att finna vårdstrukturer som håller förhögt ställda medicinska kvalitetskrav och som är kostnadseffektivaoch praktiska. När sjukvården organiseras är det viktigt att alltid utgå frånpatienternas behov. finns det gränser mellan primärvård, sjukhusvård,och socialtjänst som saknar förankring i patientens verklighet och som därförskapar bekymmer för den enskilde. Därför är det viktigt att ett nära, naturligtsamarbete med patienten i centrum byggs upp mellan vårdens olika nivåeroch ansvariga huvudmän.Kristdemokraterna anser att det skall vara lätt att komma i kontakt medvården när man behöver det. Den skall finnas lätt tillgänglig var man än bor.Vi vill slå vakt om och utveckla de små länsdelssjukhusen. Tillsammans medvårdcentraler, jourmottagningar och ambulanssjukvård utgör de viktiga delar ien decentraliserad närsjukvård. I ett patientperspektiv handlar detta omkvalitet, tillgänglighet och trygghet.18.1 PrimärvårdenPrimärvården behöver få utvecklas till ett välkänt och välrenommerat"varumärke". Primärvården bör uppfattas som en plats dit man går närman har behov av hjälp för sin hälsa. Kort sagt, primärvården måsteskaffa sig hög legitimitet hos allmänhet och personal. Därför måsteprimärvården karaktäriseras av lättillgänglighet, kvalitet, stor bredd ivårdutbudet och låga avgifter.Kvaliteten präglas av ett respektfullt förhållande till patienterna och högyrkeskompetens hos de anställda. Aktivt arbete med vården av hälsan - intebara ohälsan, bör vara viktiga inslag. Särskilt viktig är rollen som "lots" ivårdsystemet och av kontinuitet i stöd till människor med mera omfattandeoch långvariga sjukdomar. Bredden i vårdutbudet präglas av att flera olikayrkesgrupper har egen direkt kontakt med patienterna. Primärvården måsteockså i ökad utsträckning verka utanför mottagningarna. Hembesök,hemsjukvård och vård inom primärkommunernas äldreboenden är avgörandeinslag i vårdutbudet. Även andra läkarspecialiteter än allmänmedicin bör vararepresenterade. Modern teknik måste komma till ökad användning.Sist men inte minst behöver teamarbetet stärkas för att förbättra ocheffektivisera utbudet av vård till patienterna. Det är viktigt att låtapersonaleninom primärvården utforma sin egen verksamhet, sin arbetsmiljö och att defår styra över sin arbetssituation.18.1.1 Psykologisk kompetens i primärvårdenFör att kunna uppfylla intentionerna bakom hälso- och sjukvårdslagen omen god hälsa åt alla och helhetssyn i vården måste sjukvården utveckla ettarbetssätt där inte enbart den medicinsk-biologiska kompetensen tas tillvara. Den psykologiska kompetensen behöver väga tungt om enhelhetssyn på människan skall vara möjlig.För att lyckas med prevention av sjukdom, hälsofostran ochhälsobefrämjande åtgärder är det vikigt att upptäcka beteende- ochlivsstilsrelaterade problem. Vid vårdcentralerna behövs en utbyggnad av t.ex.ungdomsmottagning, alkoholmottagning, rökavvänjningsklinik ochmottagning för andra livsstilsproblem, som erfordrar psykologisk kompetensutöver den som läkare och övrig medicinskt skolad personal kan förväntasbesitta.I WHO's regionala hälsostrategier , betonas att sociala och psykologiska problem bidrar tillohälsa. Primärvården behöver ha personal med professionell kunskap omsociala och psykologiska faktorer och deras inverkan på de vårdsökandeshälsotillstånd.Internationella undersökningar om hälsoproblemen i befolkningen harvisat att av alla som sökt läkarkontakt inom primärvårdeni själva verket har psykiska besvär. Enbart hälften får en riktig diagnos ellerbehandling. I har uppskattningsvis av dem som sökerprimärvård psykiska eller psykosomatiska åkommor.Dagens sjukvård i saknar en fungerande organisation, tillräckligaresurser eller kunskaper för att på ett professionellt och effektivt sätt kunnatahand om denna stora patientgrupps behandling och rehabilitering.Systematiserad samverkan mellan olika kompetenser som medicinsk ochpsykologisk är sett ur både patientens och samhällets perspektiv det mesteffektiva. Redan i primärvården måste patienten träffa på rätt kompetens.Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftas fram som något mycketangeläget. Genom ett sådant system skulle med största sannolikhet patienterredan från början komma rätt i vårdkedjan som minskat lidandeuppnås för den enskilde patienten. Problem med läkemedelsberoende kanantas minska och en avlastning för psykiatrin uppnås.Som enda nordiska land har regelmässigt inrättat tjänster förpsykologer och socialarbetare inom primärvården. Därmed har man delsanpassat sig till den internationella uppfattningen i frågan, dels fått enlösningsom förefaller ge såväl ekonomiska vinster som vårdeffektivitetsvinster.Dagens primärvård skall utgöra basen för förebyggande, diagnosticerande,behandlande och rehabiliterande insatser. En nödvändig förutsättning för attdetta skall uppnås är att psykologer utgör en lika naturlig resurs iprimärvården som inom psykiatrin. Detta kan ske dels via anställningar menockså till en väsentlig del via anlitandet av privatpraktiserande psykologer.Idag bedrivs hos några landsting och kommunala sjukvårdshuvudmänförsök med psykologisk kompetens i primärvården, t.ex. länslandsting, , m.fl.Försöken följs upp och en systematisk utvärdering med uppvisande avpositiva resultat kan börja skönjas.Delegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- ochsjukvård (SOU 1997:179) har i sitt slutbetänkande lagt förslag som skullemöjliggöra att bl.a. primärvårdens patienter skulle få ökad tillgång tillpsykologisk kompetens i form av privatpraktiker. Förutom detta behöver enbetydande utbyggnad av antalet anställda psykologer ske inom primärvården.Detta har vi påpekat i en motion med anledning av regeringens proposition"nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården"(1999/2000:149).19 Psykiatrisk vårdMånga psykiskt handikappade har en svår situation. Förutom att de plågassvårt av sin sjukdom känner de sig inte accepterade av omgivningen.1995 genomfördes den stora psykiatriereformen som skulle förbättra depsykiskt funktionshindrades liv. Huvudmålet var att förbättra ochsamordna rehabiliteringen av människor som av psykiska skäl har svårtatt klara det dagliga livet. Ansvaret för de psykiskt funktionshindradesboende och dagliga verksamhet flyttades således till kommunerna.Kommunerna fick dessutom ett mycket stort ansvar för vården ochomsorgen av de psykiskt långtidssjuka. Enligt den slutrapport somSocialstyrelsen presenterat är bristerna för de psykiskthandikappade fortfarande alltför stora. Huvudmännen skyller emellanåtpå varandra vad beträffar ansvaret för psykiskt sjuka. Därmed finns det enrisk för att ingen tar ett riktigt ansvar för den enskildes vårdbehov. Mångahar, enligt rapporten, blivit alltmer isolerade. Behovet av sysselsättninghar bara tillgodosetts till hälften. Det finns brister i rehabiliteringen ochde får inte den sjuk- och tandvård de skulle behöva. Som ett resultat avdetta har bl.a. förtidspensioneringen ökat och de flesta saknar arbete ellerannan daglig sysselsättning. Det är viktigt att psykiskt handikappade fårett värdigt liv med samma möjligheter som andra i vårt samhälle. Förmånga är dagarna långa, innehållslösa med en begränsad kontakt medandra medmänniskor. Detta är allvarligt och kan förvärrasjukdomstillståndet avsevärt.De organisatoriska förändringar som har skett inompsykiatrin har bl.a. lett till att tusentals vårdplatser lagts ner utan att manitillräcklig omfattning byggt nya. Detta har inneburit att många svårt psykisktsjuka fått fara illa och självmordsfrekvensen har varit hög, en situation som äroacceptabel. Vi kristdemokrater tror inte att dagens antal vårdplatser räckerför framtiden.Innehållet i vården och inte minst sättet man blir bemött på är särskiltviktigt för psykiskt sjuka och är en förutsättning för ett brabehandlingsresultat. Fortsatt otydlighet om var ansvaret för behandlingenligger kan få mycket allvarliga konsekvenser särskilt för dem som inte harförmåga att föra sin egen talan och kanske saknar närstående som kan agera.På sikt kan problemen föra den enskilde in i långvarig psykisk ohälsa därockså sluten vård kan bli en realitet. Vi tycker att införandet av envärdighetsgaranti för de psykiskt handikappade är ett viktigt politiskt krav.Det är dags att medmänsklighet och närvärme kan spridas till dem somhamnat i de kanske mest utsatta situationerna vi känner.Enligt är många av de psykiskt handikappadeberoende av sina anhöriga. Vi vet att anhöriga gör ett oerhört fint arbete.Därför är det mycket viktigt att samhället på olika sätt stöder och avlastar deanhöriga.Det är viktigt att försäkringskassorna och kommunen innehar den rättakunskapen och kompetensen avseende dolda handikapp, speciellt vidbedömningen av om en person är i behov av personlig assistans. Då är detangeläget att kunskap finns om sjukdomar eller handikapp som inte är direktsynliga. är detta en stor brist och många t.ex. psykiskt handikappade harinte fått tillgång till personlig assistent. ökar i sittbudgetalternativ bidragen till kommunerna bl.a. för att kunna avhjälpa dettaproblem.20 LäkemedelLäkemedlens roll i hälso- och sjukvården har utvecklats starkt ochbidragit till snabb och effektiv läkning och lindring för storapatientgrupper. Kostnaderna för läkemedel har ökatkraftigt.Den snabba kostnadsutvecklingen för läkemedel leder till slutsatsen att detförekommer överförbrukning, att systemet för subventionering av läkemedelinte är kostnadseffektivt osv. Det finns uppgifter som visar att det är storageografiska skillnader i förskrivning och nyttjande av flera nya ochmotiverade läkemedel. Förskrivningsrätten för läkare har ifrågasatts liksomförfarandet vid godkännande samt prissättningen. I många landsting försökerman via överenskommelser öka användningen av generica, dvs. kopior avetablerade kända preparat och med lägre kostnader. Det har i flera studieräven dokumenterats att billiga och av inte längre patent skyddade läkemedelkan ha god och ibland lika god påvisbar effekt som nya, betydligt dyraremedel. Med en mer allmän tillämpning av redan kända hälsoekonomiskamodeller skulle sådana jämförelser kunna leda till bättre val av läkemedel försåväl patient som vårdgivare. måste behovet av fortsatt forskningoch utveckling tillgodoses.En del av läkemedelsdebatten har gällt patienternas egenavgift i systemet.På några få år har den höjts kraftigt. Riskerna för att patienter avstår frånatt taut ordinerade läkemedel kan därmed ha ökat. har därförröstat emot den senast genomförda höjningen av egenavgiften ihögkostnadsskyddet för läkemedel. kan konstateras att aviseringenav höjda högkostnadsskydd sannolikt lett till hamstringsliknande inköp införhöjningen av egenavgiften.Av vårdens resursfördelning har en omfördelning skett till en starkt ökandeandel av läkemedel. Ökningen av kostnaderna för staten och landstingen harsuccessivt ökat för att hamna på under 1999.Orsakerna är givetvis flera men leder ändå fram till en angelägen fråga: Kanläkemedel fortsätta inta en så framträdande särställning vid fördelningen avvårdens resurser? Svaret är JA om vi kan övertygas om den medicinskanyttan. En förstärkning av hela vård- och omsorgssektorns resursnivå ärviktig för att kunna ta till vara såväl läkemedel som andra insatser till gagnförpatienten. Vi kan inte riskera att läkemedel tränger ut andra delar av vård ochomsorg. Detta kräver att huvudmännen fortsätter effektivisera verksamheter,där det finns möjlighet att nå framgång. Arbetet inom och medläkemedelskommittéerna behöver väga tungt.Med fortsatt utbyggnad av telefonrådgivning samt opartisk informationkan fler medborgare själva skaffa sig information om läkemedel. Vi anser attden omfattande kommersiella dominansen av läkemedel på Internetmåste kompletteras och vill stödja projektet fortsatta utveckling.Vår ståndpunkt är att aktivt måste verka för atttillgodose patientens rätt till opartisk information om läkemedel.21 God tandvård - en nödvändighetUnder har befolkningen i haft god tandhälsa. En avorsakerna är det förebyggande arbetet. Eftersom den enskildes kostnaderför tandvård stadigt ökat finns dock risk att tandhälsanförsämras. har i en rapport jämfört patientavgiften vidtandvårdsbehandlingar.