ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk806av , Per (v)Inbetalning av kvarskattFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avarbetsgivarens skyldighet att medverka vid betalning av kvarstående skattenligt vad i motionen anförs.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avbetalningstid för kvarskatt enligt vad i motionen anförs.Inbetalning av kvarskattEtt problem som har uppstått från och med inkomståret 1998är inbetalningen av kvarskatt. Enligt de gamla reglerna hadearbetsgivaren ett ansvar för att den kvarstående skattenbetalades in. Det var ett effektivt system och gav en störregaranti för att skatten betalades in. I det nya systemet är dethelt upp till den skattskyldige själv att betala in obetaldslutlig skatt. Detta har medfört ett ökat antal ärenden hoskronofogden.Vänsterpartiet anser att arbetsgivarens skyldighet att medverka vidbetalningen av kvarstående skatt skall återinföras. Vad som ovan anförts börregeringen återkomma med förslag om.De nya reglerna innebär också att en skattskyldig med förenkladdeklaration som får sitt slutskattebesked skall betala indenkvarstående skatten . Detta kan leda tillstora problem för många, speciellt barnfamiljer, då slutet av året oftastinnebär stora påfrestningar för familjeekonomin. föreslårdärför att den tidigare betalningstiden för kvarstående skatt skall återinföras.Vad som ovan anförts bör regeringen återkomma med förslag om.Stockholm den 28 september 2000Per ()()()()()()()()()()
mot · GO02Sk807 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk807av , ()F-skattsedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till en ändring somgör det lättare att erhålla F-skattsedel.Motiv till vårt förslagDet tidigare förväntade beskedet att det skulle bli enklare förföretagare att erhålla F-skattsedel saknas fortfarande.För att F-skatt skall beviljas måste den som ansöker visa att han eller honbedriver näringsverksamhet, vilket kräver självständighet i relationen till enuppdragsgivare. Den som till exempel bara har uppdrag från sin före dettaarbetsgivare betraktas inte som självständig. Ofta har skattemyndigheternakrävt så många som fyra eller fem separata uppdragsgivare.Regeringens egen småföretagardelegation har varit kritisk ochpåpekat att reglerna är dåligt anpassade till det moderna arbetslivets krav. Förmånga av dem som söker F-skattsedel är det ofta svårt att bedöma vilkakunder man skall få som företagare. Avknoppning är en högst normal väg tillnyföretagande och att ett företag inledningsvis endast har en kund får intehindra dess etablering, skrev delegationen i betänkandet "Bättre och enklareregler".Detta synsätt genomsyrade också utredning därslutsatsen blev att formuleringen "självständigt bedriven förvärvsverksamhet"skulle ändras till "med viss grad av självständighet bedrivenförvärvsverksamhet".Trots att de flesta remissinstanser varit positiva har regeringen ännu intelagt fram något förslag. Regeringen har tidigare, 1998, påpekat att LO varitnegativt till förslaget. Detta är anmärkningsvärt. Att inte underlätta förföretagare att få F-skattsedel missgynnar bl.a. arbetslösa LO-medlemmar.Med det system som gäller hindras många företag från att starta ochmånga människor kan bli hänvisade till arbetslöshet och bidrag. Det leder tillett ökat skattetryck och att tjänster aldrig blir utförda utan hamnar i densvartasektorn. Det förslag som RSV (i rapport 1998:4) föreslog, bl.a. en utvidgningav näringsbegreppet, bör genomföras.Stockholm den 1 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02Sk809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk809av , ()F-skattsedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansökan om F-skattsedel.Bättre klimat föregenföretagareFör att få ett livskraftigt företagsklimat i är det viktigtatt möjligheterna för att starta och driva företag förbättras.Det handlar om att tillföra ekonomiska resurser för attutveckla befintliga företag men även om att underlätta förinnovationer och för möjligheterna att starta eget.Att ta steget att starta företag är ett steg ut i osäkerhet för många.Osäkerhet kring regelverk och kapitalförsörjning kan stjälpa goda idéer redaninnan de kommit igång. Därför är det viktigt att det finns en öppen och positivattityd från samhällets sida gentemot företagsamhet i allmänhet ochinnovationer och entreprenörer i synnerhet. Det är omöjligt att förutsäga vilkaidéer, vilka individer eller vilka företag som kommer att lyckas. Det är därförviktigt att företagandet breddas och att okonventionella affärsidéer prövas.F-skattsedelFör att öka entreprenörskapet och ge förutsättningar för godaaffärsidéer måste det bli lättare att starta företag. Byråkratinför att starta ett företag är ofta krånglig och tidskrävande.Genom att öka samordningen mellan myndigheter och bättreutnyttja den nya tekniken kan mycket byråkratiskt arbeteundanröjas. Även handläggningstiderna vid startande avföretag måste kortas.För att ytterligare förbättra nyföretagande skall alla som önskar få F-skattsedel, om inte synnerliga skäl talar emot detta. Trots att vissaförenklingar gjorts finns det fortfarande prövningar som kan göra det omöjligtför vissa att starta företag. T ex har det visats på fall där personer som velatstarta företag inom skogsvårdsnäringen fått avslag på sin ansökan. Problemethar varit att för att få vara näringsidkare inom området krävs att fleraomständigheter är uppfyllda som t ex redskap av inte obetydligt värde. Fördem som önskat starta röjningsverksamhet i skogen, där redskapet är röjsåg,blir det alltså ett avslag.Stockholm den 2 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02Sk810 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk810av Husmark , ()F-skattsedel åt nya vårdföretagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om viktenav en ändring i skattelagstiftningen som underlättar för företagare inomvård, skola och omsorg att få F-skattsedel.F-skattsedel åt nyavårdföretagareDet finns många regler och andra hinder för den som villstarta eget inom vården. Om vi framöver skall få en fortsattutveckling mot fler privata alternativ - en utveckling somförbättrar vården - krävs det att vi tar bort så många avhindren som möjligt.Ett exempel är hur reglerna för F-skatt hindrar t ex sjuksköterskor att startaeget. Eftersom det fortfarande i stort sett bara finns en enda arbetsgivare försjuksköterskor - offentlig sektor - börjar tidigare anställda sjuksköterskorofta med att sälja till sin f d arbetsgivare när de har startat eget.T ex bemanningsföretag och konsultfirmor som drivs av sjuksköterskor fårdock ofta problem vid starten just på grund av detta; de får ofta inte någon F-skattsedel eftersom självständighetskriteriet i kommunalskattelagen inte ansesvara uppfyllt. Ett viktigt krav vid bedömningen om en person kan ansesbedriva självständig verksamhet är att vederbörande inte i praktiken får ansesvara inordnad i uppdragsgivarens verksamhet.Det är helt onödigt att ha regler om skattekontroll som i praktiken hindrarframväxten av en ökad mångfald på vård- och omsorgsområdet. Mot denbakgrunden bör regeringen återkomma till med förslag somunderlättar för företagare inom vård, skola och omsorg att få F-skattsedel.Stockholm den 2 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02Sk811 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk811av , ()VärmlandsgränsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att lägga fram konkreta förslag som underlättargränssamarbetet mellan och samt att ansvaret för dessafrågor tydliggörs inom regeringen.VärmlandsgränsenI många delar av västra är möjligheten till en effektivarbetsmarknad över gränsen mot viktig. För t exVärmland har detta stor betydelse för såväl näringsliv somsysselsättning. har man i både ochNorge strävat efter att underlätta för medborgare att arbeta idet andra landet. Trots det finns fortfarande krångel ochinformationsproblem. Det är bland annat frågor inom skatte-,tull- och socialförsäkringsområdet som vållar problem.Förutom långa handläggningstider blir också behandlingenoch bedömningen av ärenden olika från gångtill gång. Det finns en lång rad exempel på hur människorslussats runt till olika myndigheter. Detta skapar irritation ochförsvårar för den enskilde arbetstagaren.Det som beskrivits bekräftas i en undersökning som gjorts på uppdrag avlänsarbetsnämnden i och den norska motsvarigheten i Hedmarksfylke. I undersökningen har man ställt frågor till arbetsförmedlingar på bådasidor gränsen och till arbetstagare, främst svenskar som arbetar i Norge.I rapporten identifieras också en rad problemområden som till delarsammanfaller med de som nämnts. Dessutom lyfts frågor fram som är viktigaför utveckling av näringsliv och infrastruktur.Gränshindren kan vara av många olika slag. Vart och ett kan uppfattas somlitet, men sammantaget kan det ändå innebära stora svårigheter i de svensk-norska relationerna. Det är därför angeläget att konkreta åtgärder nu görs föratt underlätta gränssamarbetet. Det kan till exempel gälla möjligheterna atteffektivisera tillhandahållandet av skattekort och personnummer, möjlighetenatt förbättra skyddet vid sjukdom, att se över regelverket för användandet avbil i det andra landet eller hur informationen kring arbete i annat land kanförbättras.För att underlätta gränssamarbetet är det nödvändigt att konkreta förslagarbetas fram bl a utifrån den handlingsplan som beskrivs i motionen.Eftersom de frågor som berörts ovan griper in i en lång rad politikområden ärdet också viktigt att ansvaret inom regeringen görs tydligt. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Marie ()()
mot · GO02Sk812 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk812av , ()Anstånd med betalning av skattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anstånd med betalning av skatt i samband med omprövningaroch överklaganden.MotiveringAnstånd med betalning av skatt vid omprövning ochöverklagande regleras i 17 kap. 2 § skattebetalningslagen(1997:483), SBL. Reglerna har överförts i stort settoförändrade till SBL från den numera upphävdauppbördslagen (1953:272).Av nämnda lagrum framgår att anstånd vid omprövning och överklagandekan medges om den skattskyldige begärt omprövning av, eller överklagat, ettbeskattningsbeslut och det är tveksamt om den skattskyldige kommer att bliskyldig att betala skatten.Antalet ärenden om omprövningar och särskilt överklaganden har sjunkitdramatiskt sedan den nya taxeringslagen (1990:324) infördes årstaxering. En viktig förändring i taxeringsreformen var också införandet avgenerösare regler om anstånd som för övrigt senare också varit föremål föröversyn.Vi anser att tiden nu är mogen för att ytterligare stärka de skattskyldigasrättssäkerhet. Anstånd med betalning av skatt bör kunna medges generellt omden skattskyldige begär omprövning resp. överklagar sin taxering eller annatskattebeslut. Undantag bör endast få förekomma om begäran om omprövningeller överklagandet är uppenbart ogrundat. Presumtionen bör således vara attanstånd med betalning av skatt skall lämnas i förekommande fall, om inteskattemyndigheten kan bevisa att omprövningen resp. överklagandet äruppenbart ogrundat.Skälen för de föreslagna förändringarna är att rättspraxis påanståndsområdet, särskilt i skattemyndigheterna, är splittrad med enbesvärande brist på förutsebarhet för de skattskyldiga. Konsekvenserna avden osäkerhet som råder är mycket oroande med hänsyn till bestämmelsernasingripande betydelse för de skattskyldiga. Ett vägrat anstånd kan snabbt ledatill betalningsanmärkningar och i värsta fall konkurs för företagare innan ensskattemyndighetens beslut har hunnit bli föremål för domstolsprövning ilänsrätt. Effektivitetsskäl kan knappast tala mot en generösareanståndsgivning. Antalet överklagade taxeringsbeslut är försumbart. Allaöverklaganden genomgår en obligatorisk omprövning. Rättssäkerheten kansåledes förbättras utan några motsvarande försämringar såvitt avser detallmännas effektivitetsintresse.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att lägga fram förslag om attanstånd med betalning av skatt i samband med omprövningar ochöverklaganden kan medges, utom i de fall där omprövningen resp.överklagandet framstår som uppenbart ogrundat.Stockholm den 3 oktober 2000Carl ()()de ()()()()()()
mot · GO02Sk816 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk816av , ()Inbetalning av kvarskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ändra inbetalningsdag.Inbetalning av kvarskattIdag skall man betala in kvarskatten . Vitycker att man skall flytta detta datum till en tidpunkt ianslutning till löneutbetalningsdagarna. Flertalet av våramedborgare får löneutbetalning mellan den 25 och den 30 ivarje månad. Vi anser att man har pengaroch kanske slipper låna.Stockholm den 28 september 2000Nils-Göran ()()()
mot · GO02Sk817 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk817av , ()Skattetillägg för oredovisad momsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avreglerna om skattetillägg för oredovisad moms i enlighet med vad somanförs i motionen.MotiveringDen svenska momslagstiftningen är mycket komplicerad.Dels är reglerna svårtolkade, dels är det vid vissa typer avaffärshändelser inte alltid så lätt att veta till vilkenredovisningsperiod som momsen skall hänföras. Sådanaperiodiseringsfel är därför inte ovanliga.Om en skattepliktig lämnar felaktiga uppgifter så skall skattetillägg påförasmed av det belopp som den skattskyldige underlåtit att redovisa.Härvidlag tar reglerna ingen hänsyn till momslagstiftningenskomplikationsgrad. periodiseringsfel behandlas lika strängt som ettförsök till skatteundanhållande.Följaktligen kan skattskyldiga komma att påföras stora skattetillägg, även ifall där det föreligger periodiseringsfel som borde vara ursäktliga och där denskattskyldige de facto inte heller har undanhållit några pengar. Detsistnämnda beror på att skattetillägg skall beräknas separat på utgåenderespektive ingående moms och för varje redovisningsperiod för sig.ExempelOm en näringsidkare i en affärshändelse felaktigt redovisarbåde utgående och ingående moms en månad för tidigt såpåförs skattetillägg på hela den felaktigtavdragna, ingående momsen. Redan detta är ytterstbetänkligt. Den skattskyldige har ju inte försökt attundanhålla någon skatt. Det är frågan om en renfelperiodisering och skadan för det allmänna är en månadsränta på det i tiden felaktigt avdragna momsbeloppet.I det här exemplet har näringsidkaren dessutom redovisat den utgåendemomsen en månad för . Det som näringsidkaren därigenom har betalatför mycket tillåts dock inte att påverka skattetillägget, eftersom detta juskallberäknas "separat" på ingående och utgående moms.Felet ifråga om den ingående momsen anses alltså vara en sak för sig. Detfelet är till nackdel för staten och därför skall skattetillägg påföras. Feletifråga om den utgående momsen är däremot till nackdel för skattebetalaren.Men det spelar ingen roll. Det felet är en helt annan fråga och någon kvittningkan därför inte komma på tal.Den här tillämpningen av reglerna om skattetillägg leder till att även dennäringsidkare som har felredovisat mer utgående än ingående moms - ochsom alltså sammantaget har betalat för mycket i skatt - kommer att påförasskattetillägg.SlutsatsDet regelsystem som har beskrivits ovan är fullständigtstolligt. Det bör ändras.Stockholm den 3 oktober 2000Mikael ()
mot · GO02Sk818 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk818av , ()Ekonomisk brottslighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om effektivare åtgärder för att komma till rätta med ekonomiskbrottslighet.Effektiva åtgärder motekonomisk brottslighetDet svenska samhället och dess innevånare har av gammalhävd ansetts som ärligt och laglydigt. Till stor del är detkanske fortfarande i många stycken så. Trots detta går detinte att bortse ifrån att stora penningsummor i form av momsoch andra skatter aldrig kommer samhället till del. Detta kanske genom svartarbete, momsbedrägeri, försäljning avobeskattade produkter eller på annat sätt. Vi ser en stegrandeutveckling i vårt land, och av hur stora belopp detta handlarom har på olika sätt försökts uppskattats. Utan att preciseranågot exakt belopp kan man ändå med stor säkerhetkonstatera att det är åtskilliga tiotals miljarder det handlar omi förlorade skatteintäkter. Denna utveckling är inte på någotsätt unikt för vårt land utan samma trend kan skönjas inommånga andra länder. För del handlar det ändå om attutvecklingen måste stoppas för att trovärdigheten gentemotvårt skattesystem skall kunna bestå. Flera länder inom EU harvalt en metod som innebär att man från lämplig myndighetssida kontrollerar olika verksamheters laglydighet direkt ute ifält. Bland annat så har man i via Guardia di Finaza(italienska skattepolisen) utvecklat ett system som till en delinnebär att myndigheten har rätt att kontrollera omlunchgäster har kvitto på sin betalda lunch, att moms ärdragen och att kvittot med belopp finns registrerat ilunchrestaurangens kassaapparat. På likartat sätt har iTyskland tullmyndigheten i uppdrag att på ställe kontrolleraatt byggarbetsplatser inte anlitar svart arbetskraft.Frågan är då hur länge vi i också kan avstå från mer utveckladekontrollsystem för att uppehålla verksamhet inom lagens gränser. Vi vet att vihar stora problem, varför tiden nu borde vara mogen att införa effektivaremetoder mot ekonomisk brottslighet.Stockholm den 28 september 2000Sven-Erik ()
mot · GO02Sk821 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk821av Kenneryd, ()och uppbördFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 3 och uppbördenligt uppställning:Tabell 1: (AnslagRegeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningDet är angeläget att får ökade resurser. En radomständigheter som och den undersommaren 2000 färdigställda gör att kraven påTullverket ökar. Anslaget 3:3 bör därför räknas upp med 20miljoner kronor. föreslår en omfördelning avmedel från för att möta ökadebehov. I enlighet med denna omfördelning bör anslaget 3:1räknas ned med 20 miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Rolf Kenneryd (c)()()()()
mot · GO02Sk824 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk824av Kerimo, ()SmåföretagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenkling av momsredvisningsregler för småföretagare.MotiveringDen som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen(1994:200) skall redovisa momsen i en särskild deklaration,en skattedeklaration, om beskattningsunderlagen exklusivegemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåretberäknas överstiga . Denna huvudregelgäller också sådan skattskyldighet enligtmervärdesskattelagen som kan hänföras till ett handelsbolageller en enskild firma. Redovisningsperioden omfattar i deflesta fall en kalendermånad. Det har varit 2 kalendermånaderför sedan.Om motsvarande beskattningsunderlag beräknas uppgå till högst en miljonkronor skall momsen i allmänhet redovisas på särskild plats isjälvdeklarationen, om inte skattemyndigheten har bestämt annat. För densom driver en enskild firma görs alltså redovisningen i detta fall inäringsidkarens "egen" självdeklaration, dvs. Beträffandeden som inte skall lämna självdeklaration, t.ex. handelsbolag, sker iställetredovisningen i skattedeklaration (se stycket ovan) trots attbeskattningsunderlaget inte överstiger en miljon. Alltså varje månad.De som innehar handelsbolag och enskild firma är ofta familjer somantingen arbetar själva eller har några få anställda. För att kunna redovisamervärdesskatt anlitar man ofta någon revisor som kan hjälpadem . Vilket leder till att många små företagare får problem ochupplever stress med alla blanketter och dessutommomsredovisning vid handelsbolag.Gränsen på en miljon vid enkild firma bör höjas och får även gällahandelsbolag för att underlätta för dessa mindre familjeföretag. En översynbör göras i frågan.Stockholm den 4 oktober 2000Yilmaz Kerimo (s)
mot · GO02Sk901 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk901av Egervärn, ()Sockenbegreppet och befolkningsstatistikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sockennamnens bevarande.MotiveringI en utredning från (SOU 2000:17)föreslås att den geografiska grunden för folkbokföringen skalländras, vilket innebär att basenheten församlingen/socknensom använts skall utgå. Utredningen ärföranledd av stat-kyrkareformen, som gjortförsamlingsindelningen till en kyrklig angelägenhet.De flesta remissinstanserna har avstyrkt förslaget alldenstund det skulleinnebära att kontinuiteten inom en mängd statistikområden skulle försvinna.Församlingsbegreppet kan inte anses vara enbart en kyrklig angelägenhet. Enmängd myndigheter och andra samhällsorgan använder församlingsbegreppetsom en minsta basenhet i olika sammanhang. Församlingen/socknen hardessutom använts i bortemot , varför sockennamnen dessutom ärbärare av ett stort kulturhistoriskt värde.Mot bakgrund av detta anser vi det motiverat att församlings/socken-namnen får ett lagligt skydd och att församlingsbegreppet ävenfortsättningsvis skall vara basenhet för samhällets insamling, bearbetning ochredovisning av statistik.Stockholm den 27 september 2000Erik ()()
mot · GO02Sk902 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk902av , ()Socknarnas framtidFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att sockenbegreppet skall finnas kvar ifolkbokföringen.Låt socknarna få finnaskvar!Ända har socknarna utgjort grunden för vårhemortstillhörighet. När landet blev kristnat blev kyrkornacentrum för den geografiska indelningen och bybildningen. ISjuhärad finns 116 kyrksocknar och i finns det 51socknar som alla har sitt ursprung i medeltidenskyrkobildning.Måhända att socknarna, efter kyrkans skiljande från staten, kan tyckas varaen rent kyrklig angelägenhet. har tillsatt en utredningsom föreslår att församlingstillhörigheten tas bort ur folkbokföringen.Därmed skulle en viktig del av vårt kulturarv försvinna. Dessutom skulle denhistoriska forskningen bli lidande, då alla arkiv och register är uppbyggdaefter församlingsindelning. Socknarna spelar också en avgörande roll för vårtimmateriella kulturarv som byggnadstraditioner, dräktbruk, dialekter, musikoch seder.Finansdepartementets ambitioner att mönstra ut sockenbegreppet ochförsamlingstillhörigheten ur folkbokföringen betraktar vi som ett utfall avbyråkratisk klåfingrighet. Med hjälp av alla tekniska hjälpmedel som i till hands för den myndighet som ansvarar för folkbokföringen bordeinte uppgifter, som kan vara till hjälp i arbetet att på ett enkelt sätt följaenskilda människors levnadsöden, spolieras för all framtid.Av de skäl som angivits, anser vi att sockenbegreppet bör få fortsätta attfinnas kvar i folkbokföringen. Vi har råd och skyldighet att värna vårtkulturarv!Stockholm den 27 september 2000Lars ()()