mot · GO02MJ908 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ908av , ()Jakt på skarvFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de yrkesfiskare som fått skador kompenseras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en redskapsutveckling initieras och uppmuntras.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en allmän jakt på skarv tillåts.Motiv till vårt förslagSkarvarna sprider sig snabbt längs våra kuster och i de storainsjöarna. Skarvkolonierna ställer till omfattande skador förfisket och de ödelägger de öar där de häckar. Detta ställer tillstora problem för yrkesfiskare och miljön såsom:- Skador på vegetation, träck och dålig lukt vid häckningskolonierna.- Skador på fisket.- Skarvbeståndets ökning.- Den förfulning av naturen som märks efter skarvens härjningar.- Huruvida skyddsjakt eller andra åtgärder skulle minska skadorna.Studier har visat att skadorna skiljer sig påtagligt mellan olikadelar av landet. Därför är det inte möjligt att skapa enheltäckande bild av problemets omfattning.De mycket stora koncentrationerna av skarv uppträder inom delvisbegränsade områden, där yrkesfiskare har protesterat och anser sig drabbade.Problemen är som allra störst vid fiskodlingsdammar vintertid.Konflikten mellan skarvar och yrkesfiskare har sin bakgrund i konkurrensom en gemensam resurs. I beror den främst på att skarvar konsumeraroch skadar fisk i redskap. Där skarvarna bildar stora kolonier kan omfattandeuttag av fisk leda till en allmän nedgång av kommersiellt viktiga arter ochdärmed minskade fångster för yrkesfiskarna.Ytterligare problem är att skarvarna skrämmer fisken invid fiskeredskapen.Detta kan i så fall leda till att fisken inte fångas alls, eller att fiskenfastnaroch självdör i delar av redskapen som inte regelbundet vittjas. I störreområden med många skarvar kan fåglarna driva fisken framför sig.Bland de drabbade områdena kan nämnas insjöar i , Östergötlandoch samt kustområden i , där stora kolonier av skarvorsakat stora skador.I t.ex. och , där omkring 800 par skarvarhäckar, har yrkesfiskare konstaterat kraftigt reducerade fångster av ål undersenare år. Där har en stor del () av bottengarnsfångade ålarbitmärken från skarv. I och , som inte har så stor förekomstav skarv påträffas respektive av ålen med bitskador.En förklaring av bitmärken kan vara misslyckade fångstförsök.I , Roxen och Glan är det ekonomiska bortfallet stort. Där kan igenomsnitt av den totala fångsten vara så skadad att den förblirosäljbar.För att uppnå målsättningen att bevara skarven somförutsättningar skall finnas för ett bärkraftigt och långsiktigt hållbart insjö-och kustnära fiske, måste konflikten mellan yrkesfiske och skarvar lösas.Ekonomisk kompensation för direkta inkomstminskningar är en rimligbegäran från de drabbade yrkesfiskarna.En utveckling av fiskeredskapen borde ske så att inte fåglar drunknarinsnärjda i garnen och att fåglarna förhindras att skada den fångade fiskeninne i redskapen. Jakt bör tillåtas i de områden där skadorna från skarven ärpåtagliga. Det måste finnas en rimlig balans mellan olika intressen, somyrkesfiske, naturvård och friluftsliv. Därför är det är nödvändigt att begränsaskarvstammen som kraftigt har expanderat.Stockholm den 3 oktober 2000Berit ()()