mot · GN02T24 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla1 SammanfattningLag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) - vi tillstyrkerförslaget.Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd - vi tillstyrkerförslaget.IT-politiskt mål - "Det IT-politiska målet skall vara att somförsta land blir ett informationssamhälle för alla." Vi tillstyrker målet ochutvecklar i motionen vår syn på ett informationssamhälle för alla.IT-politikens inriktning - de områden som IT ska främja enligtregeringen är: tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati ochrättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, en effektiv offentligförvaltning samt ett hållbart samhälle.Det är i stort sett hela samhället som pekas ut, och det visar att IT inte ären egen sektor men väl ett instrument som kommer till användning inomsnart sagt samtliga samhällssektorer. har inget attinvända mot de uppräknade områdena. Vi har däremot avvikandeuppfattningar om hur IT-politiken bör utformas för att verkligen främjalandet på bästa sätt. Vi redovisar detta i motionen. Det handlar främst omstrukturella åtgärder men även om att låta marknaden bygga utinfrastrukturen innan staten tar vid.Prioriterade uppgifter - tillit, kompetens och tillgänglighet. De ärnyckelord som regeringen pekar ut för en lyckad IT-politik. Som vi visar imotionen är det viktigt att medborgarna kan lita på tekniken, att alla gesmöjlighet till att öka sin kompetens för att använda informationsteknikensamt att den finns tillgänglig i hela samhället. Det kan ses som självklarauppgifter men icke för den skull mindre viktigt att peka ut.När det gäller tillgänglighet pekar vi i vår motion på att myndigheter bordekunna utveckla sin service betydligt mera med hjälp av IT. Även om storaansträngningar görs så är potentialen stor när det gäller att effektiviseraresursanvändningen genom att öppna systemen för medborgarna dygnet runt.Vi anser det också viktigt att alla som vill ska kunna höja sin kompetensinom IT-området vare sig det gäller vardaglig användning eller yrkesarbete.I vår motion föreslår vi att tar på sig ett större ansvar för IT-debatten och därför inrättar ett särskilt framtidsråd.2 Ansvarsfördelning vad gäller informations-säkerhetsarbetetVi delar regeringens uppfattning att den myndighet eller organisationsom har verksamhetsansvar också ansvarar för informationssäkerheten.Det innebär inte att regeringen saknar ett sammanhållande ansvar för attkoordinera det internationella IT-säkerhetsarbetet. Regeringen börsnarast ta initiativ med anledning av domännamnsutredningens förslagsamt påskynda arbetet med elektroniska signaturer.3 Utgångspunkter för IT-politiken3.1 IT för människan"Satsning på IT måste därför innebära satsning på människor..." (Regeringens IT-prop. )Den viktigaste utgångspunkten för IT-politiken är enligtKristdemokraterna att människan står i centrum. Kristdemokraternaförordade inrättandet av "folkets datakontor"(medborgarkontoren). Tanken var då, och är fortfarande för osskristdemokrater, att informationstekniken är till för människan - intetvärtom. har IT-utvecklingen gått snabbt. Enligt vissakanske för snabbt. Vissa får svårt att hänga med i den tekniskautvecklingen och känner sig utanför. Genom att dra nytta av teknikensfördelar tror vi att kan behålla sin framskjutna position påvärldsmarknaden. Om vi drar nytta av våra entreprenörer och vårkunskap på rätt sätt kan grunden läggas för fortsatta framgångar trotslandets litenhet och geografiska placering.3.2 Ett näringsliv i förändringEn annan utgångspunkt bör vara att uppmuntra och stöttaentreprenörskap.Modern informationsteknik är inte längre bara ett sätt att effektiviseraföretagens verksamhet. Den håller på att ändra näringslivet i grunden. Till-sammans med globaliseringen och avregleringen har informationsteknikengjort det möjligt att göra affärer på helt nya sätt. Viktigast är Internet ochdenya möjligheterna att kommunicera mellan olika företag och mellan indivi-der. Internet har blivit den plattform som alla använder för kommu-nikation och för att skapa nya tjänster. kommer ett helt nytt näringslivatt växa fram, där information och kunskap blir viktigare än maskiner ochinventarier. Kraven kommer också att öka på företagen: konkurrensenkommer från helt nya håll i världen och från helt andra företag än man är vanvid. kanske tidigare partner och till och med kunder blirkonkurrenter.3.3 Fram för entreprenörenVinnarna i denna utveckling kommer att bli entreprenörerna och deansvarstagande medarbetarna, de företag och de medarbetare som tänkeri nya banor och som bättre än konkurrenterna kan erbjuda ett mervärdeför kunderna och de företag som bäst kan tillgodose kundernas behov.Långsiktiga relationer kommer att bli allt viktigare, även om dessa aldrigkommer att vara givna - monopolens tid är förbi.Förlorare kommer att vara de som slår vakt om det invanda och detförlegade. Det kommer inte att gå att slå vakt om en maktposition sombygger på gamla hierarkier, när dessa håller på att brytas ner.Samtidigt som det intellektuella kapitalet blir allt viktigare minskar intebehovet av hantverkskunnande. Handens förmåga kommer att vara likaviktig som hjärnans även . Trots det riskerar mångatraditionella hantverksyrken att få svårt att rekrytera ungdomar tillutbildning och lärlingsplatser, när konkurrensen från den snabba och oftavälbetalda IT-sektorn ökar. Därför är det viktigt att stat och kommunerpå olika sätt stimulerar och uppmuntrar ungdomar att också våga väljahantverksyrken.Ur ett politiskt perspektiv får dessa förändringar stora konsekvenser. Storadelar av vårt regelverk och vår syn på arbetsmarknaden baseras på ettindustriellt tänkande, med stora arbetsgivare och relativt maktlösa medar-betare, där fackföreningar har fungerat som en motpol. Mycket talar för attframtidens företag är mindre och mer flexibla till sin uppbyggnad och orga-nisation. Konflikten mellan ägare och arbetstagare är mindre och alla kännersig delaktiga i arbetet i större utsträckning . Förändringarna kom-mer att påverka arbetsrätten. Regelverket måste bli mer flexibelt för att intehindra snabbväxande företag inom branscher som arbetar på annorlunda sätt.Det måste också bli lättare att starta och driva företag. Dagens djungel avregler och förordningar gör att många inte vill starta företag. Att anställamedarbetare blir ett enormt ansvarstagande, som för många mindre företagblir svårt att hantera. För ett mindre företag kan en misslyckad rekryteringinnebära att hela företagets verksamhet äventyras. Därför måste flexibilitetenöka för mindre och medelstora företag.Även skattereglerna måste ses över, både företagsbeskattning och - kanskeframför allt - den individuella beskattningen. Risken är annars stor att bådeföretag och kompetens försvinner ut ur landet. Ett konkret hinder är svårig-heten i att utfärda konkurrenskraftiga optionsprogram tillmedarbetare. För som går riskerar vi att andra länder med merfördelaktig optionsbeskattning lockar till sig våra mest kunniga personer och"know-how", d.v.s. de personer som krävs för att vi ska kunna ligga i tätensom IT-nation. Vidare måste de nya capital venture-företag som nuinvesterar i de nya IT-företagen få en mera rimlig beskattning. De fungerarsom kuvöser för nya idéer inom IT-sektorn och har en mycketofördelaktig skattesituation gentemot andra investmentbolag. I stället för attbetala skatt på sina vinster förekommer det att sådana bolag skattar påexempelvis . Ingen i vinner på detta.Ytterligare ett område som måste ses över är bokföringsreglerna, där deti dag är mycket svårt att värdera det intellektuella kapital som finns iföretaget.Utbildningssystemet måste tidigt kunna fånga upp de entreprenörer somvill driva egna projekt och eventuellt företag. Det måste vara likanaturligt att starta eget företag som att söka sig en anställning.3.3.1 Branscherna förändrasVi har vant oss vid att se skogen, malmen och bilindustrin som våraviktigaste industrier. Även om dessa inte kommer att försvinna kommerhelt nya branscher att kunna stå för den riktigt stora tillväxten. I förstahand kommer det att vara inom tekniknära områden och inomservicesektorn.Sverige har en unik möjlighet att få ett försprång på vissa områden, därvi traditionellt varit starka. Telekommunikation, i synnerhet mobiltelekommunikation, är ett sådant område. har också flera mycketframgångsrika affärssystemleverantörer, som i förhållande till landetsstorlek har varit mycket framgångsrika internationellt.Även på en nationell nivå har dessa trender skapat nya spelregler. Högtillväxt, låg inflation och låg arbetslöshet har kännetecknat ekonomin desenaste åren, något som förr inte var tänkbart. Om detta står sig i längdeneller är en tillfällig företeelse är för tidigt att säga, men klart är att ävensamhället i stort håller på att gå från ett produktionssamhälle till ettinforma-tionssamhälle. Det i sig kommer att utmana en hel del av de national-ekonomiska teorier vi vant oss vid de senaste århundradena.4 som IT-nationSverige är en av världens mest framstående IT-nationer, hävdarregeringen inledningsvis i propositionen. Detta är naturligtvis något attglädjas över som vi konstaterar att världen omkring oss intestår stilla. behöver därför genomföra strukturella förändringarsom gör att vårt land behåller täten. Dessa större grepp saknar vi i IT-propositionen.Regeringen har på ett bra sätt beskrivit bakgrunden till att kommitså långt på IT-området. Den svenska traditionen av tekniskt systembyggande,ingenjörsarbete och innovationer, särskilt på telekommunikationsområdet,kombinerat med den breda användningen av IT i det svenska samhället haronekligen betytt väldigt mycket. Även besluten om att inte förmånsbeskattamobiltelefoner samt om skattefria PC-köp för anställda har säkerligen ocksåspelat en viktig roll. Avregleringen av telemarknaden med bolagiseringen avTelia var en fundamental grund för denna positiva utveckling. Trotsmotstånd ifrån det socialdemokratiska partiet genomfördes denna reform avden icke-socialistiska regeringen . ses den liberaliseringen avtelemarknaden närmast som en självklarhet även ifrån de socialistiskapartierna i riksdag, men fortfarande finns det en ideologisk spärrkvar som förhindrar regeringen att släppa majoritetsägandet av AB.Kristdemokraterna utvecklar sin syn på Telias börsintroduktion i särskildmotion med anledning av proposition 1999/2000:84.5 IT:s betydelseRegeringen utvecklar i propositionen vad IT kan betyda försysselsättning, tillväxt, livskvalitet, demokrati samt massmedier. Vi delarden optimistiska synen som regeringen ger uttryck för på dessa områden.Samtidigt vill vi understryka vikten av en balans i debatten när det gällert.ex. IT och demokrati. Den snabba tekniska utvecklingen lockar oss tillatt även snabba upp den demokratiska processen. Risken finns attdagsflyktiga opinionsundersökningar via Internet kommer att tvinga framsnabba politiska beslut så att tiden för eftertanke inte längre finns. Ävenom varje individ i skulle ha tillgång till bredband och Internet, såbetyder inte det automatiskt att alla röster gör sig hörda. IT och Internetkan inte i sig själva säkerställa demokratin, men de kan vara viktigaverktyg för att förbättra dialogen i samhället. Vi utvecklar dessa tankar iavsnitten om demokrati och kompetens.Förutom de viktiga områden som nämnts inledningsvis i motionen finnsdet ett antal områden där IT kommer att revolutionera utvecklingen. Det kanröra sig om transporter, sjukvård, räddningstjänst, miljöarbete och, somtidigare nämnts, utbildningen.5.1 IT inom vårdenIT kan också komma att förändra delar av vårdsektorn. Med hjälp av ITkan många förbättringar göras både inom sjukvården och inom områdetstöd och service. Sådana exempel är informationssystem förpatientinformation, telemedicin, konsultationer på distans. Regeringenavser att deklarera ett nationellt handlingsprogram för utveckling ochförnyelse av sjukvården och i detta programinkludera frågor som rör IT-utvecklingen. Vi menar att de vinster mankan göra med hjälp av IT ska bidra till ökad tid för patienten och inte tillatt minska vårdpersonalen.5.2 IT inom kultursektornPropositionen tar upp många intressanta områden i samhället därinformationstekniken har betytt och kommer att betyda mycket. Tyvärrnämns bara med några rader i bilaga 1 den IT-utveckling som sker inomkultursektorn. Vi kristdemokrater hade gärna sett några förslag även pådetta område i propositionen.En grundläggande uppgift för de statliga museerna och arkiven är att ökatillgängligheten till vårt gemensamma kulturarv. Detta sker nu på många hållgenom en digitalisering av samlingarna. Många goda exempel på detta kannämnas, till exempel på Internet.Det s.k. som genomfördes var ett viktigthjälpmedel i att uppmärksamma behovet av digitalisering. Projektet, som igrunden var ett arbetsmarknadsprojekt, innebar att tillgängligheten tillmuseernas samlingar ökade. Utvärderingen av projektet pekar dock på olikabrister på IT-sidan. Det handlar om ren resursbrist på utrustningssidan menockså brist på samordning av datasystem m.m. De statliga museerna ocharkiven torde ha mycket att vinna på ett mer direkt samarbete på dettaområde.Kulturrådet påpekar att förutsättningar för olika institutioner och derassystem för digitalisering av samlingarna varierar. Någon enhetlighet harheller inte eftersträvats. Det torde därför vara av stor vikt att det så snabbtsom möjligt tas initiativ till ett mer direkt samarbete mellan institutionerna.Det är också viktigt att djupare analysera förutsättningarna för ett samarbetepå IT-området mellan de s.k. ABM-institutionerna (arkiv, bibliotek ochmuseer). Vi kristdemokrater föreslår därför att en utredning av expertkarak-tär tillsätts för att initiera detta viktiga samarbete.5.3 IT och demokratiIT kan användas för att stärka civilsamhället och för att främja deltagar-demokratin. har informationstekniken främst använts till att ökainformationen från politiska institutioners sida, men ännu inte för att ökadeltagandet från medborgarna sida. Den nya informationstekniken har enenorm potential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter attdelta i och påverka problemformuleringar och diskussioner före beslut ifolkvalda församlingar.Informationstekniken erbjuder nya möjligheter att utkräva ansvar från ochutöva medborgerlig kontroll över statsmakt och valda företrädare för folket iden representativa demokratin. Offentlighetsprincipen borde kunna tillämpasså att handlingar som enligt lagstiftningens principer är att betrakta somallmänt tillgängliga också görs tillgängliga på nätet.För att öka valdeltagandet bör försöksverksamhet bedrivas i någonkommun och/eller skola med Internetbaserad röstning. Problem som måstelösas är dels legitimeringen, dels skyddet från otillbörlig påverkan i sambandmed själva valhandlingen.Samtidigt vill vi understryka vikten av en balans i debatten när det gällerIT och demokrati. Den snabba tekniska utvecklingen lockar oss till att ävensnabba upp den demokratiska processen. Det finns anledning att aktualiserade "fyra varningar" som professor presenterar i sittföredrag "En plats för kommers eller en plats för oss". (Demokratiutred-ningens "IT i demokratins tjänst", SOU 1999:117.) En "tunn demokrati" blirinte stark bara för att informationshastigheten ökar. Men IT kan onekligenvara ett verktyg i demokratins tjänst, om vi använder det rätt.En annan viktig betydelse som Internet för med sig är ökad kunskap. "...och själva kunskapen är makt", heter uttrycket som den engelskefilosofen myntat. Det innebär att plötsligt ligger hela världensnyhetsmagasin öppet för den som har tillgång till Internet. Historia,upplysning, debatt, forskningsresultat - allt finns inom räckhåll genom detvärldsomspännande nätet. Ökad kunskap kan minska klyftor i samhället.Samtidigt innebär det ett ansvar för föräldrar och skolans personal att få barnoch ungdomar att kritiskt granska all den information som ligger för derasfötter. Det innebär att IT-pedagogiken blir allt viktigare, vilket vi pekar på iavsnittet om kompetens.5.3.1 och anser att bör öka sina ansträngningar för att använda IT idemokratins tjänst. riksdag är ett av världens mest öppnaparlament. Inte minst genom att i stort sett all information finnstillgänglig snabbt via Internet kan en bred insyn och kontroll av defolkvalda göras möjlig både för medierna och medborgarna.Riksdagen har på många sätt redan tagit till sig informationstekniken ivardagen. Förutom hemsidan med en väl utvecklad sökmotor (Rixlex) finnsinteraktiva videosändningar tillgängliga över Internet. Dessa är dock påförsök och en utvärdering kommer att göras. har inrättat ett IT-rådbestående av tjänstemän samt en ledamot ifrån varje parti. Huvuduppgiftenför är att vara en länk mellan ledamöterna och data- och teknik-enheten i . Enligt vår mening borde höja ambitionsnivånpå IT-arbetet och låta , eller en ny arbetsgrupp, utgöra ett fram-tidsinriktat "utskott" med huvudsaklig uppgift att diskutera framtiden ochIT:s möjligheter för en förbättrad demokrati. inrättaderedan 1993 ett "framtidsutskott" vilket har permanentstatus. Enligt det finska utskottets egen beskrivning finns det inte något annatparlament i världen som har en speciell kommitté eller ett speciellt utskottför framtidsfrågor. Enligt vår mening bör ett sådant "utskott" arbeta likt enkommitté utan beslutandefunktion men med ett mandat att ta initiativ tilldebatter, rapporter och framåtsyftande aktiviteter för att stärka demokratinoch ta sig an framtidens frågor med öppna sinnen.Vi föreslår att beslutar inrätta ett framtidsråd enligt ovanstående.5.4 IT för jämställdhet och mångfaldRiksdagen fastställde 1996 ett antal mål på IT-området. Det tredje måletskulle gälla att kvinnors såväl som mäns erfarenheter och kompetens iIT-utvecklingen utnyttjas. En mansdominerad IT-utveckling skulle aktivtmotverkas och i stället skulle IT göras till en angelägenhet för alla.Regeringen konstaterar nu i propositionen att målet inte nåtts. Endast enfemtedel av de examinerade på högre IT-utbildningar är kvinnor.Kvinnors användning av IT-tjänster på arbetet ligger också lägre än förmän.Med en avancerad IT-sektor i samhället måste jämställdhetsarbetet nålängre. Kvinnor ska i lika hög grad som män ha tillgång till Internet och haett inflytande när det gäller att utforma systemen. Det handlar om hela IT-området.Alla, oavsett kön, bakgrund och ålder måste ha tillgång till Internet på likavillkor.Den kartläggning som för IT och transporter ()genomfört, visar att andelen kvinnor t o m sjunker. har andelenkvinnor inom ADB och systemvetenskapliga linjer minskat från 46 till 34 %.På tre år har andelen kvinnor med civilingenjörsexamen inom datatekniksjunkit från . sjönk andelen utexamineradekvinnor på elektronik- och dataområdet från . Utredningen visaratt i företagens ledningsgrupper är kvinnor. Inom forskarutbild-ningen ligger antalet kvinnor kvar på 17 %.Propositionen framhåller att enligt det IT-politiska målet ska varaett informationssamhälle för alla. Jämställdhetsperspektivet berörs ytterstknapphändig men pekar mycket riktigt på att samhällsekonomiska vinster ärförenade med flera kvinnor inom IT-branschen.En bättre uppföljning av jämställdhetsplaner i branschen måste initieras.5.5 IT för en effektiv offentlig förvaltningDen statliga förvaltningen bör vara ett föredöme som aktiv användare avinformationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan medföretag och medborgare. Vi stöder den inriktningen och delar ävenuppfattningen att myndigheterna bör utvecklas till s.k. 24-timmarsmyndigheter. Vi vill understryka vikten av att myndigheternaaktivt arbetar med att öppna sina system för medborgarna så att mångarutinärenden kan av utan större insatser ifrån personalen.Skattemyndigheten borde exempelvis få sådana resurser att taxering avinkomst kan deklareras direkt via Internet inom kort.Det är dock viktigt att också peka på att IT-användningen måste utvecklasunder ordnade former. En publicerad enkät ifrån Styrelsen förpsykologiskt försvar visar tecken på stora skillnader mellan myndigheters IT-användning samt också en risk för att känslig information blir åtkomlig utanavsikt. Utredningen varnar också för en utveckling där tekniken av bespa-ringsskäl blivit den viktigaste kommunikationslänken med allmänheten.Regeringen bör, som vi påpekar på flera ställen i motionen, påskyndaarbetet med elektroniska signaturer och bana väg för så att detunderlättar vägen för flera s.k. 24-timmarsmyndigheter. Myndigheterna å sinsida måste lägga stor vikt vid vilken information som görs tillgänglig förallmänheten och dessutom balansera kraven på tillgänglig personal ochtillgängliga datasystem.5.6 IT för ett hållbart samhälleRegeringen har i propositionen klargjort att man anser att det behövs ettsamlat grepp kring IT och miljöfrågorna. Regeringen kommer därför atttillsätta en särskild delegation för att kartlägga hur IT-tillämpningar ihögre grad kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja hållbarutveckling.Vi lever i en global ekonomi där IT-utvecklingen är ett dominerandeinslag. Tillväxt och värdeskapande sker efter helt andra villkor än underindustrisamhället. uppfattas framtidsutsikterna av många somrelativt dystra, både för vårt land och vår omvärld.Ökade ekonomiska och sociala klyftor - mellan länder och inom länder -hög arbetslöshet och undersysselsättning samt risken för ekologiska chockerär exempel på hot som på många håll är uppenbara. Men i det nya IT-samhället som växer fram ges det goda möjligheter att kombinera kraven påökad sysselsättning, bibehållen levnadsstandard och en sund, hållbarmiljöutveckling.Kristdemokraterna ser ingen motsättning mellan ökad livskvalitet ochökade krav på miljöhänsyn. Den politik vi vill bedriva för en socialt ochekologiskt hållbar tillväxt tar inte sikte på sänkt standard. Hållbar tillväxtmåste uppnås genom en avsevärt intelligentare användning av befintligaresurser. Från politikens utgångspunkt är det väsentligt att skapa incitamentoch regelverk som gör att det blir lönsamt för framför allt industrin attmedverka till denna utveckling.Kristdemokraterna har länge förordat att det till stor del saknats en kopp-ling mellan hållbarhetsfrågor och informationsteknikutvecklingen. IT ger ossen unik möjlighet till långtgående dematerialisering av produkter, och medhjälp av effektivitetslösningar som faktor 10 och faktor 4 (dvs. minskaresursåtgången på en vara 10 eller 4 gånger med bibehållen funktion) kan viminska resursutnyttjandet men med en bibehållen tillväxt. Med dagensutveckling och möjligheter som tekniken kan ge, innebär sådana miljö-åtgärder ingen minskad ekonomisk aktivitet. Lösningar finns redan och vårindustri är en av dem som går i bräschen för denna utveckling. Regeringensambition att föra samman IT-teknikens möjligheter och miljöfrågor i ensärskild delegation välkomnar vi kristdemokrater varmt eftersom vi arbetatlänge med denna fråga.På transportområdet finns det många effektiva IT-lösningar som skullebidra till minskade utsläpp. Förutom utvecklingen av fordon så finns enmycket fin teknik för effektivt körande och optimala transportlösningar.Ekonomin är inriktad på en snabb omsättning av olika konsumtionsvaror.Incitamenten för resurseffektivitet, återvinning och återanvändning är små.Det finns en rad faktorer som hindrar utvecklingen mot ett resurs- och IT-effektivt samhälle. Den bristande kunskap som finns i samhället om vad nyteknik kan erbjuda är ett stort hinder för utvecklingen. Möjligheten attallmänheten/företagen får ta del av information om teknikens möjligheter börvara en självklar fråga när regeringen nu vill samla greppet kring frågornaom IT och miljö i en särskild delegation. IT-utvecklingen domineras ocksåav snabbt ökande prestanda som måste tas om hand genom producentansvarför elektriska och elektroniska produkter.6 Tilliten till ITDet är naturligtvis en grundläggande förutsättning för som IT-nation att tilliten till IT är hög.