mot · GO02So540 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So540av , ()HandikappolitikInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om det nya avtalet mellan staten och SVT.12. tillkännager för regeringen som sin mening i enlighet med vadsom anförs i motionen behovet av utbildningsmaterial om doldahandikapp.3. begär att regeringen lägger fram förslag om auktorisation avteckenspråkstolkar. begär att regeringen lägga fram förslag om teckenspråk somminoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rehabilitering av hörselskadade. beslutar att hos regeringen begära en redogörelse förfördelning av bidrag till handikapporganisationer.7. beslutar att hos regeringen begära en utredning omhjälpmedelssituationen.8. beslutar att hos regeringen begära förslag till ny utformningav bilstödet.9. beslutar att hos regeringen begära nytt förslag omfärdtjänstens regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på tillgänglighet vid bygglovgivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om assistent till person över 65 år.12. beslutar att hos regeringen begära en utredning omtillämpning av LSS vid psykisk sjukdom.13. beslutar att hos regeringen begära en utredning om densammanlagda effekten av LSS och SoL beträffande personligt stöd.14.1 Yrkande 1 hänvisat till KrU.2 Yrkande 3 hänvisat till NU.3 Yrkande 4 hänvisat till KU.4 Yrkande 5 hänvisat till SfU.5 Yrkande 9 hänvisat till TU.6 Yrkande 10 hänvisat till BoU.Inledning"Handikapp är i stor utsträckning en följd av brister isamhället. Därför kan handikapp elimineras. Det gör mangenom att förändra samhället." Så uttryckte sigHandikappförbundens år 1972.Medvetenheten om nödvändigheten av åtgärder har ökat ochen del har gjorts. beslöt attkollektivtrafiken skulle handikappanpassas. Detta beslutupprepades 2000, då det också beslöts omallmän tillgänglighet för funktionshindrade i samhället.Riksdagen har beslutat att handikappade också ska ges förutsättningar försjälvbeständighet och självbestämmande. Det verkliga livet visar att det finnsmånga hinder för detta, tyvärr också byråkratiska.HinderMånga kommuner saknar rullstolsanpassade bussar ilinjetrafik. Kommuner rådfrågar sällan ett handikappråd elleren handikapporganisation i ett tidigt skede, innan beslut tas,som rör just funktionshindrade. saknashandikappolitiskt handlingsprogram i en del kommuner.Ändock kan man få stöd för att göra ett sådant program iFN:s standardregler.Var fjärde lokal där landets kommunfullmäktigeförsamlingar håller sinasammanträden uppfyller inte minimala krav på tillgänglighet förrörelsehindrade. Därmed utestängs de från en central del av den svenskademokratin. I av kommunerna kan man kommunicera direkt medkommunens växel med hjälp av texttelefon. av kommunerna harbibliotek tillgängliga för rörelsehindrade. Många grundskolor saknar minimalanpassning. Möjligheten för synskadade att ta del av SVT:s utbud ärfortfarande eftersatt. I de flesta biosalonger kan man inte höra med slinga,trots att man i övrigt använder nyaste digitala teknik. Personliga assistenteräratt se som medel för tillgänglighet även för psykiskt funktionshindrade somofta inte får assistent.Bemötandeutredningen visade att enskilda handikappade upplever sinsituation som otillfredsställande på många punkter. Många upplever att deinte har inflytande över sitt liv på det sätt som lagen ger dem rätt till.Iblandhandlar det om attityder från myndigheter, ibland bristande kunskap, iblanden kombination av dessa. En utredning från RBU visade att hälften avföräldrarna till handikappade barn har överklagat ett eller fleramyndighetsbeslut. Överklaganden gäller i första hand vårdbidrag, assistans iförskola/skola och personlig assistans. av föräldrarna fick helt ellerdelvis rätt vid sina överklaganden. Dessa siffror antyder att situationen ärbekymmersam för många handikappade, trots många bra lagar ochmålsättningar.DiskrimineringslagKristdemokraterna har länge krävt en generell lagstiftningmot diskriminering. beslöt vidbehandlingen av handlingsplanen för handikappolitikenglädjande nog att tillkännage denna önskan för regeringen.SkolaBarn har mycket lätt att acceptera varandras handikapp.Däremot har vuxna ofta svårt att acceptera lärare medhandikapp. Man tror att alla kroppskrafter behövs för atthålla ordning i en klass. stötte en ung blind lärare påargumentet att hon måste kunna se för att hålla ordning. Detvisade sig att klassen i stället utvecklade ett samarbete somkompletterade det hon inte kunde se.Barn accepterar lätt andras handikapp. Vart tar den inställningen vägenunder skoltiden? Är det de vuxnas inställning som färgar av sig?Bristande resurser i skolan har lett till att barn med handikapp, framför alltosynliga handikapp, inte får stöd i den utsträckning de behöver. Antalet eleverinskrivna i särskola har ökat . I en del fall har detrört sig om "stökiga" barn utan synbara begåvningshandikapp. Det har varitett sätt att kunna ge mer stöd. En del av dessa barn kunde inte förstå varför defått byta klass. har IT underlättat skolgången för elever medhandikapp.UtbildningHandikappade studenter går vidare till högskola ochuniversitet i mindre utsträckning än andra studenter. Trotshjälpmedel är oftast livet jobbigare med handikapp än utan.Många måste planera sin dag mycket noggrant med hänsyntill sina behov. blir det så tröttsamt att man inte orkarmed att studera på heltid. Läser man på halvtid krockar detmed bestämmelserna om studiemedel.Högskolor och universitet måste ge personer med funktionshinder sammamöjligheter som andra till studier. Det kan gälla såväl lokaler ochkringservice som tillgång till tolktjänst. Det är ett krav att ungdomar medfunktionshinder inte diskrimineras vid val av olika studievägar. Den enskildesintresse och kompetens ska styra valet av utbildning, inte lokalernas standard.Även utvecklingsstörda måste få tillgång till utbildning.I all utbildning är det viktigt att lyfta fram handikappfrågor men särskilt iarkitekt- och byggnadsingenjörutbildning. Mycket forskning behövs, t.ex. omrehabilitering. Varför skiljer det på mäns och kvinnors rehabilitering?De två sista åren har många teckenspråkstolkar utbildats vilket underlättaräven för studenter. Men för få tolkar anställs.Rätt till rehabiliteringUtgifterna för sjukförsäkringen har ökat kraftigt de senasteåren. tvingas tre försäkringskassorstoppa sina köp av rehabiliteringsinsatser. 75 miljonerkronor saknas, motsvarande rehabilitering av 2 000människor. Ytterligare 16 av totalt 21 försäkringskassor fårinte rehabiliteringspengarna att räcka året ut. vetman att tidigt insatt rehabilitering lyckas mycket bättre.Enligt utredning ger varje krona, som satsas på rehabilitering, niokronor tillbaka till samhället. Rätt till arbete förutsätter rätttill rehabilitering.Rätt till arbeteDet är viktigt att det finns olika stöd för att personer medfunktionsnedsättning ska kunna få meningsfulla arbeten. Ettsådant viktigt instrument är lönebidragen. Inskolning medhjälp av mentorer kan underlätta.Men många lönebidragsanställda upplever anställningen otrygg eftersombidraget ska omförhandlas en gång . Dessutom är det svårt att höjalönen. Arbetsgivaren får ut högst , vilket inte får utgöramer än av lönen.Funktionshindrade med kommunikationshandikapp kan få bidrag tillarbetsbiträde, /år för egen företagare, för andra. Syftetmed arbetsbiträdesfunktionen är att en anställd medkommunikationshandikapp, exempelvis synskada, ska få stöd somkompenserar funktionshindret. Om lönebidrag och arbetsbiträde kundekombineras skulle exempelvis synskadades behov av stöd bättre kunnatillgodoses.Det är särskilt angeläget att det finns en god kunskap om olikafunktionshinder hos personal. Ett bättre samarbete måstebyggas upp med handikapporganisationerna för att man också ska ta tillvaraderas kunskaper och erfarenheter. Det gäller för såväl yrkesutbildning somomskolning, anpassning och rehabilitering. Bemötandet av de anhöriga är enviktig del.IT - en möjlighetDen tekniska utvecklingen har lett till att det finnshjälpmedel som ger högre livskvalitet för personer medhandikapp. Såväl avstånd som rörelsehinder kanöverbryggas med hjälp av den moderna tekniken. Den nyaIT-tekniken kan bidra till att fler jobb görs tillgängliga förpersoner med funktionshinder.MassmedierEtt avtal mellan staten och Radio-TV ska upprättasnästa år. Man planerar att införa ny digital teknik sombetydligt ökar möjligheterna för synskadade/blinda och dövaatt ta del av program och information. Detta bör göras såsnabbt som möjligt och bör tas med i avtalet. Enligthandlingsplanen för handikappolitiken skulle extra pengarutgå till kultursektorn för handikappanpassning avteaterlokaler och dylikt. Hörslinga bör finnas i alla sådanalokaler, även biografer.OsynligfunktionsnedsättningDet har talats mycket om de fysiska funktionshindren.Människor med osynliga funktionshinder blir mindreuppmärksammade.Funktionsnedsättning kan vara både fysisk och psykisk. De psykiskt sjuka är den grupp, som hamnat allra sämst till isamhället beträffande bostad, utbildning och lön.I arbetslivet förefaller man ha lättare att acceptera synliga handikappframför osynliga. Polioskada är t.ex. ett välkänt handikapp . Manvet var man har det så att säga. Osynliga handikapp, exempelvis whiplash-skada, accepteras inte lika lätt.Samarbetet mellan ansvariga huvudmän måste förbättras för att t.ex. gebarn och föräldrar bättre tillgång till stöd, utredning och expertkunskapgenom tvärfackligt samarbete mellan hälso- och sjukvård och skola/förskola.Det finns ett behov av en nationell handlingsplan för att öka stödet till barnmed dolda handikapp som DAMP, dyslexi och andra näraliggande diagnoser.Socialstyrelsen har visat stora kvarstående behov hos dessa grupper.Allergi är ett dolt handikapp som begränsar tillgängligheten till vissamiljöer. Till dolda handikapp räknas också psykiska sjukdomar, afasi ochdemens m.m.Kristdemokraterna ökar bidragen till kommunerna för att de bl.a. skarymma en satsning på de dolda handikappen. Handläggare i kommuner ochpå försäkringskassor behöver utbildning om dessa handikapp.Utbildningsmaterial behöver framställas.DövaDöva är att se som svenskar med ett helt annat språk ochdärmed en egen kultur. En kultur förutsätter att man kankommunicera med varandra. Dessa döva svenskar har därfören egen kultur där enbart de som kan kommunicera påteckenspråk ingår. De bor tämligen utspritt bland andrasvenskar i frekvens på ca 1/1000. Det innebär ganska smågrupper i mindre och medelstora kommuner. Man kan dåförledas att inte se dem som en minoritet med egetminoritetsspråk utan som hjälptagare.Redan på barnavårdscentralen försöker man kontrollera om barnet hör. Detär viktigt att ett språk byggs upp . Det döva barnet måstesedan få utvecklas i en miljö där alla kan kommunicera med teckenspråk.Dock händer det att en del personal på dövskolor inte kan teckenspråk. Ävenpå fritiden behöver barnet få kommunicera på teckenspråk.Att döva har en egen kultur på grund av att de är ensamma om sitt sätt attkommunicera förstår i allmänhet inte hörande personer. Det fungerar inte attöversätta från svenska. Att uppleva sin kultur gör man bäst på sitt eget språk.Döva behöver teater gjord för teckenspråk, likaså film på teckenspråk.Simultantolkning av talad teater till teckenspråk fungerar inte så bra. Manmåste se på den som tolkar.Teckenspråket är officiellt erkänt modersmål i och ärdärför jämställt med andra modersmål, i vilka tolkauktorisation ärmöjlig. Brukare och olika myndigheter har efterfrågat något bevis på tolkenskompetens, även beträffande teckenspråkstolkar. Regeringen föreslog självauktorisation av teckenspråkstolkar , men trots det saknasauktorisation . Allt fler döva använder teckenspråkstolk i allt flersammanhang. Därför är det viktigt att kunna tillhandahålla en kvalitetsgarantii form av en auktorisation.Döva hävdar att teckenspråkets ställning som modersmål ändock inte gerovillkorlig rätt till tolk. De menar att det hade varit bättre om teckenspråkethade omfattats av lagen om minoritetsspråk. Deras erfarenhet är att tolkar inteanställs på grund av det ekonomiska läget, och att döva därför inte kan fåtolkning när det behövs. Snarare tycker man att utvecklingen är den motsatta:man får tolkhjälp mindre ofta . yrkar att manlåter undersöka hur det förhåller sig och om det går att rättighetslagstifta omtolk.HörselskadadeEn del har en grav hörselnedsättning från födelsen men kanlära sig tala. De flesta hörselskadade har en förvärvad skada,en del sent i livet. De kan få det mycket svårt, eftersom deinte har något annat språk eller någon annan kultur än dentalade. Dessutom har hörande mycket svårt att sätta sig in ihur en hörselskada fungerar.Hörselskadade är överrepresenterade bland dem med förtidspension. Varfemte förtidspensionerad är hörselskadad. Arbetslinjen gäller som grund förarbetsmarknadspolitiska insatser. Tidiga insatser anses vara viktigast. Trotsdet har hörselskadade begränsade möjligheter att få vägledningsstöd. Detanses att möjligheterna försämrats sedan arbetsgivaren ålades ansvar föranpassning och rehabilitering. kan anställda hörselskadade inte fåvägledningsstöd, råd eller stöd vid något av de , somhar särskilda resurser för hörselskadade, om inte arbetsgivaren ellerförsäkringskassan står för kostnaden. Detta bör åtgärdas.Mycket av samhället är hörselmässigt inte tillgängligt. Äldre personer har svårt att höra radio- och TV-program medstörande bakgrundsljud. Detta bör tas upp vid förhandlingarna om nytt radio-TV-avtal . Åldern 65+ utgör en stor lyssnargrupp för radio och TV.Rehabilitering av barnmed hjärnskadaDet finns ca 750 barn i med förvärvad hjärnskada,knappt hälften efter trauma. Restsymptomen återfinns hoshälften och är främst av kognitiv karaktär(minnessvårigheter, problem med koncentration ochuthållighet, inlärningssvårigheter, brister i omdöme) samtpersonlighetsmässiga avvikelser. Dessa restsymptom är likavanliga som motoriska avvikelser. Det föreligger storabrister beträffande dessa barns rehabiliteringsmöjligheter.Endast hälften av de 40 svårast skadade har fått någonrehabilitering.Man har spekulerat om huruvida detta kan bero på att vuxna är sjukskrivnaoch får hjälp av att finna rehabilitering. De har också oftaen arbetsgivare, som är angelägen om en snabb rehabilitering. Det är därförviktigt att denna grupp barn uppmärksammas.Bidrag tillhandikapporganisationerTidigare rådde en snedfördelning av bidragen tillhandikapporganisationer beroende på att nya organisationertillkommit. Dit hörde demensförbundet, som fick ungefärhälften av bidraget/medlem jämfört med andraorganisationer. Regeringen uppdrog då åt attgöra en ny fördelningsnyckel och betala ut medel. Fråganunderställdes aldrig för avgörande trots en utbreddönskan om detta.Riksdagen har därför via handikapporganisationerna fått reda på hurfördelningen av bidragen skett. Fler organisationer får bidrag, dels ettbasbidrag/organisation, dels ett bidrag/medlem. Organisationsbidraget ärtydligen inte så dåligt tilltaget. Enligt "handikapplanen" anslogs ytterligare28miljoner kr/år för bidragen. Resterande medel fördelades per medlem. Dettagör att de gamla förbunden med mycken social verksamhet får betydligtmindre pengar. Framför allt gäller det Föreningen ,och . De får extrabidrag för att de fyller åtaganden som annars staten måste fylla, t.ex. SDR:steckenspråksavdelning, dövförbundens verksamhet med sociala frågor ochäldrefrågor.Kristdemokraterna yrkar att regeringen lämnar en redogörelse tillriksdagen om fördelningen av dessa organisationsbidrag.HjälpmedelLandstingen ska enligt 3a § hälso-och sjukvårdslagenerbjuda hjälpmedel för funktionshindrade. Detta fungerarolika väl i olika landsting. I en del landsting råder mycketlånga väntetider för hjälpmedel. En del ger gratishjälpmedel, t.o.m. en hörapparat för vardera örat gratis,medan andra kan ta ut stora avgifter.Barn behöver hjälpmedel för att deras utveckling ska stimuleras. De kanbehöva hjälpmedel för lek i syfte att träna funktioner eller anpassning avleksaker för att de ska kunna leka som andra barn. Barn har egna behov avfritidsverksamhet. Barn kan behöva hjälpmedel både i skolan och på fritiden.Här är hjälpmedelscentralernas praxis mycket olika. Hjälpmedel förutveckling beviljas inte numera. Trehjuliga cyklar som tidigare betraktadessom "förflyttningsmedel" betecknas nu som "fritidshjälpmedel". Många barntvingas därför använda rullstol, fast de skulle kunna cykla. Elever som får etthjälpmedel i skolan, t.ex. dator, får inte motsvarande för användning ihemmet, trots att behovet är lika stort där. Digitala läroböcker för användningi datorbaserade hjälpmedel saknas i stor utsträckning för rörelsehindradeelever.En utredning ser på de handikappades ekonomiska situation enligt beslut iriksdagen i samband med "handikapplanen". Avgifter för hjälpmedel bör tasmed där.BilstödBilstöd kan ges till en person med funktionshinder iarbetsför ålder eller till en förälder till ett handikappat barn.Behovet är större än resurserna. Anslaget minskades 1997varefter man delat ut pengar så långt de räckt varje år.10 § i förordningen om bilstöd: "1. Om en förälder till ett handikappat barnfår ytterligare ett handikappat barn, får man ej med hjälp av bilstöd byta tillstörre bil om det inte gått sist. Om föräldern själv ärhandikappad och fått bilstöd kan nytt bilstöd ej beviljas för byte eller köp avny bil för ett handikappat barn. "Paragrafen bör kompletteras med orden "eller väsentligt förändradeförhållanden".Enligt 5 § krävs att man kör bilen själv, om man fyllt (med vissaundantag) för att få bilstöd. Det innebär att den som kan köra själv får bilstödäven om det bara gäller , medan den som har personlig assistentinte kan få stödet. Snarare fördyrar det för samhället i form av färdtjänst ochlängre arbetstid för assistenten. Kanske behövs det två assistenter för färdmed allmänna kommunikationsmedel. föreslog åtgärderför att få till stånd en mer allsidig bedömning av den funktionshindradesbehov och även alternativa lösningar. Regeringen har inte ännu kommit mednågot förslag.FärdtjänstFärdtjänsten är det ämne som väcker mest klagomål. Dennya lagen om färdtjänst har varit i kraft sedan den 1 januari1998. Syftet var att färdtjänst inte skulle ses som bistånd,utan som komplettering till allmänna kommunikationer. Manhoppades att förändringen skulle påskyndahandikappanpassningen av kollektivtrafiken. De förväntadeeffekterna har inte synts till.Om färdtjänsten ska vara en komplettering till kollektivtrafiken, skaförhållandena vara likvärdiga för resandet. Det innebär följande:- färdtjänst som håller samma standard som kollektivtrafiken på orten börkosta som kollektivtrafik- färdtjänst som håller samma standard som egen bil, bör kosta som egenbil, d.v.s. till samma pris som den statliga milersättningen för resor- färdtjänst med kollektivtrafikstandard måste hålla utsatta tider- färdtjänst med bilstandard måste vara tillgänglig dygnet runt- antalet tillåtna resor bör vara olika obegränsat som för allaandra trafikanter- det måste gå att ta med ledsagare eller barn i taxin- man måste kunna använda färdtjänst för de syften man önskar och t.ex.göra uppehåll under resan eller göra resor utanför den egna kommunen.Funktionshindrade ska inte hindras från att göra vad alla andra gör.Tills färdtjänsten fungerar som komplement tillkollektivtrafiken, bör den betraktas som bistånd. Så fungerarden i praktiken. Men eftersom den formellt inte är bistånd,kan brukaren inte överklaga beslut som fattat iärendet. Under sådana förhållanden bör besluten kunnaöverklagas hos annan myndighet. Handikappombudsmannenkan vara den instansen. klagar många brukare påframför allt den ytterst dåliga flexibiliteten i färdtjänsten.Studerande på annan ort än hemorten får inte pendla med färdtjänst.Eftersom andra studerande kan använda kollektiva transportmedel, är detrimligt att funktionshindrade studerande bör kunna använda färdtjänst utan attbehöva skriva sig på studieorten. är detta inte möjligt.I "handikapplanen" anges igen, att har i uppdrag att göra enöversyn av hur färdtjänsten fungerar. Många väntar på resultatet.Samtidigt är det viktigt att handikappanpassningen av kollektivtrafikenfortsätter. har beslutat att den anpassningen ska vara klar år 2010.ByggnationNybyggnation garanterar ej tillgänglighet. Byggherren ärytterst kvalitetsansvarig. Men det är inte alltid somkontrollplaner upprättas, fast det är rekommenderat. Detfinns några riktlinjer för byggherren om olikahandikappåtgärder. fanns utarbetade checklistor.Nya plan- och byggnadslagen har försämrat möjligheternaför handikappråd att fungera som remissinstans vidbyggnation.Kravet på tillgänglighet finns kvar i lagstiftningen, men åliggerkontrollansvaret byggherren med krav på intyg från sakkunnig om attbestämmelserna är uppfyllda. Regler saknas för krav på den sakkunnige.Byggnadsnämnden har ingen skyldighet att granska efterlevnaden avtillgänglighetskraven i samband med bygglovs givande. Efter att ha sett fleraexempel på nybyggnation, där tillgängligheten bevisligen har kommit påundantag, är det vår uppfattning att det bör ställas krav på tillgänglighet isamband med att bygglov ges.Personlig assistansPersonlig assistans enligt LSS och har betytt mycketför svårt handikappade personer. Men reformen harinskränkts genom besparingar i statsbudgeten. Manschabloniserade assistansersättningen vilket medförde ettlönetak för assistenten. Det drabbade de handikappade sombildat kooperativ. Ersättningen är nu /tim. Harpersonen mycket omfattande assistansbehov kan han ellerhon ansöka om förhöjd ersättning. Men den åtföljandegranskningen upplevs integritetskränkande. Lönen är alltsålåg. I många fall kan assistenten få en arbetslöshetsersättningsom är högre. Det medverkar till stor genomströmning avassistenter. är det ett stort bekymmer attöverhuvudtaget få tag i assistenter, åtminstone i storstäderna.Kristdemokraterna har kritiserat det faktum att man förlorarrätten till personlig assistent . Regeringen tar , sentomsider,bort 65- årsgränsen. föreslår man i en särskild proposition attantalet LSS-timmar inte får utökas efter utom i mycketövertygande fall, vilket ska bedömas noggrant varje gång. Men mångahandikappande sjukdomar förvärras . Den som drabbats av polio förmånga år sedan kan nu få s.k. postpoliosyndrom som innebär att musklernahelt enkelt slitits ut. anser att om man tillhör personkretsenska LSS-rättigheten gälla fullt ut.Medborgarrättsrörelsen för handikappade, Independant Living, påpekar attdet regeringen anger i propositionen 2000/01:5 Personlig assistans tillpersoner som kostnad för reformen, ger en besparing ikommunerna. Den sammanlagda kostnaden skulle alltså inte bli så stor somregeringen anger.Tillämpningen av LSS i kommunerna ger bekymmer för många.Exempelvis har kommuner nekat att vara uppdragstagare åt handikappademed LSS. Regeringen bör göra en översyn av hur LSS fungerar kommunalt.En utredning pågår om stöd enligt SoL. Eftersom dessa två lagar griper in ivarandra borde en gemensam utredning undersöka effekten av stöd enligt debåda lagarna.Barn och rekommenderar i sina allmänna rådatt personlig assistans till barn endast ska medges om barnetsomvårdnadsbehov är minst . Dessutommåste barnet ha flera funktionshinder . Dettamedför att strängare krav på omvårdnadsbehov gäller vidbedömning av behov av personlig assistans till barn än tillvuxna. har socialministern sagt, som svar på enkristdemokratisk fråga, att formuleringen "omfattandeomvårdnadsbehov" är oklar, att det inte finnsnågon vägledande regeringsrättsdom i denna fråga, och attrekommendationen är ett led i verkets uppgift att driva framrättspraxis. Ett överklagande har vunnit i kammarrätten menförlorat i regeringsrätten.Vid behandling förutsatte man att barn och vuxna skullebedömas lika.