mot · GO02N266 · 2000-10-05 00:00:00 — Utbildningenskall utformas lokalt och ges sin egen profil i samverkan med det lokalanäringslivet. Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska, matematikoch förekommande karaktärsämnen. Godkänd lärlingsutbildning gesoffentligt stöd med en lärlingspeng - inom ramen för den nationella skolpengvi vill genomföra - som följer eleven till utbildningens huvudman.Inför kompletterande utbildning för invandrareoch långtidsarbetslösaDet växande utanförskapet och tudelningen på den svenskaarbetsmarknaden måste brytas. Framför allt har invandrare,äldre långtidsarbetslösa och deltidsarbetslösa svårt att erhållaordinarie arbeten på heltid.Vi föreslår att kortare kvalificerade yrkesutbildningar för äldrelångtidsarbetslösa införs. Äldre arbetslösa måste ges möjligheter att genomgåtidsbegränsade och specifikt inriktade yrkesutbildningar inom ramen för bl.a.fristående yrkeshögskolor och den företagsinriktade lärlingsutbildningen.Kompletterande utbildning för invandrare måste införas. Grunden måsteläggas genom tillräckliga kunskaper i svenska språket. Alla som vill skall gesmöjligheter att kunna komplettera sina tidigare kunskaper. Det kan gällaspråkkunskaper i svenska eller engelska respektive yrkeskunskaper inomexempelvis data, teknik, medicin eller yrkeshantverk. Kraven på svenska förinvandrare (Sfi) måste skärpas och utbildningen individualiseras. Sfi skallkonkurrensutsättas och upphandlas via anbudsförfarande. Sfi skall årligenutvärderas och resultaten offentliggöras.Formerna för validering av utländska utbildningar bör ses över och bli merflexibla och pålitliga.Skapa en öppen och rörlig arbetsmarknadOm alla skall ha möjlighet att få ett arbete måste den svenskaarbetsmarknaden bli mer öppen och rörlig. Den nuvarandetrenden pekar tyvärr i motsatt riktning. Rörligheten harminskat och dagens lagstiftning är utformad efterindustrisamhällets förutsättningar och villkor. Den äromodern och motverkar sitt ursprungliga syfte. Vi föreslår attden nuvarande arbetsrätten moderniseras och blir meranpassad till en internationell arbetsmarknad. Principen attsist anställd automatiskt blir först ut, när personal sägs upp,skall tas bort.En möjlighet måste införas för löntagare och arbetsgivare attvid nyanställning välja andra former av samverkan än de som dagensarbetsrättsliga lagstiftning medger.En regel om stridsåtgärders proportionalitet bör införas imedbestämmandelagen. Denna regel skall omfatta regler om att enstridsåtgärds omfattning och den skada som drabbar motparten skall stå iproportion till syftet med åtgärden.Förbud måste införas mot att utsätta enmansföretag och familjeföretag utananställda för stridsåtgärder. Begränsningar av detta slag finns i andra nordiskaländer.Rätten till sympatiåtgärder bör avskaffas. Det är inte rimligt attutanförstående parter helt oförskyllt skall drabbas av sympatiåtgärder p.g.a.en intressekonflikt mellan en fackförening och arbetsgivare vid ett helt annatföretag.Arbetstiden skall vara ett individuellt ansvar ochbeslutFrågan om arbetstid lämpar sig sällsynt illa att behandlas påcentral politisk nivå. Det är de enskilda arbetstagarna ocharbetsgivarna som bäst avgör hur arbetstiden skall utformasoch fördelas. Vi föreslår att arbetstiden blir ett individuelltansvar och beslut. Det skall vara upp till arbetstagarna ocharbetsgivarna att via kollektiva eller individuella avtal avgöraarbetstidens omfattning och utformning.En bra utbildningspolitikEn utbildningspolitik för mångfald ochkonkurrensKunskap har blivit det viktigaste konkurrensmedlet. Vårt landmåste utveckla ett utbildningssystem av högsta klass för attkunna bli en kunskapsnation i fronten av den globalautvecklingen.Sverige skall vara en attraktiv allianspartner inom utbildning ochforskning. Förändringar behöver genomföras som sammantaget kan bidra tillatt göra till en nation som andra länder vill knyta ytterligare bandmed, i form av ökat studentutbyte, utbyte av forskarstuderande samtinternationellt forskningssamarbete inom olika forskningsfält. Bioteknik,medicin och informationsteknik tillhör de forskningsområden som börprioriteras, men även humaniora och samhällsvetenskap behövs. Den nyatvärvetenskapliga forskningen kräver goda kunskaper i de klassiska ämnena,för att skapa en plattform från vilken nya framsteg kan göras. Ny kunskap kanutvecklas i mötet mellan olika ämnen.En strategi för naturvetenskap och teknikAtt skapa bästa möjliga förutsättningar för ny banbrytandekunskap är en avgörande uppgift. Ett exempel är bioteknikensom kommer att leda till att ett stort antal nya tillväxtföretagkan skapas. Vi vill inrätta ett nationellt ochmedicin. Ett sådant institut - en svensk motsvarighet tillUSA:s "" - skulle kunnakraftsamla och tillvarata den potential som finns inombiotekniken . Inom institutet bör kompetens inommedicin, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, socialomsorg och arbetsmiljö samt informationsteknologi samlas.Institutet innebär att en stark forskningsfinansiär för hela dethälsovetenskapliga spektrat skapas.Kunskap av hög klass grundläggs i de allra första åldrarna. Skolan måstedärmed ställas i fokus av arbetet för att göra mer kreativt.Uppdraget att öka intresset för naturvetenskap och teknik måste påbörjasredan i . Ett sviktande intresse från ungdomar att söka NT-utbildningar ställer skolan inför många utmaningar. Det räcker inte attmarginellt öka antalet studieplatser vid universiteten och högskolorna närintresset är för lågt för naturvetenskap och teknik i . Insatser inomett brett naturvetenskapligt perspektiv måste göras . Fler duktiga läraremåste också lockas till . Det kräver att lärarna geskonkurrensmässiga arbetsvillkor.Satsa på kvalitetSverige behöver internationellt konkurrenskraftigakunskapskluster. Regioner som målinriktat arbetar med attbygga kluster av kunskap, kunnande och kapital i syfte attskapa verksamhet av högsta internationella klass har denstörsta utvecklingspotentialen. Med kunskapskluster avser visamverkan mellan akademi, näringsliv, finansiärer samtmyndigheter i syfte att genom fokuserade satsningar ökaregionens konkurrenskraft.Det är nödvändigt att stärka forskningens sammanlagda resurser för attkunna nå de långsiktiga ambitionerna gällande kvalitet och spetsforskningsom kan skapa nya företag och jobb i Sverige.Svensk utbildning skall attrahera utländskastudenterÅr 2002 bör antalet utländska studenter i varafördubblat. För att nå detta behövs en tydlig strategi. Ombetydligt fler utländska studenter skall kunna lockas tillsvenska universitet måste utbildningen vara av höginternationell kvalitet. Utländska erfarenheter bidrar till högrekvalitet än vad som annars vore möjligt att åstadkomma.Utbildningsutbyte skapar nätverk och kontakter av betydandeomfattning.Sverige måste bli bättre på att ta hand om och använda sig av utländskastudenters erfarenheter. Vi anser att skall ges i uppdrag att seöver mottagandet av utländska studenter och lämna förslag till konkretaåtgärder.Vi anser att regeringen bör ges i uppdrag att initiera ett arbete som syftartill att ta fram en internationellt anpassad modell för studentutbyte i syfteattfler svenska studenter skall ges möjlighet att studera vid utländskatoppuniversitet. Det ger en viktig spjutspets. bör antaletsvenska studenter utomlands ha fördubblats.Sverige har unika möjligheter att ligga i framkant gällande digitaldistansutbildning. ligger redan i världstoppen när det gälleranvändandet av ny teknik. Ett mål är att ett eller flera universitet/högskolor iSverige skall kunna genomföra digital distansutbildning av högstainternationella klass. Ett virtuellt universitet bör skapas.Skapa fler fria universitet och högskolorUtbyggnaden av den högre utbildningen bör styras avstudenternas val. Vi föreslår att fördelningen av studieplatserskall ske med denna utgångspunkt.Sveriges universitet och högskolor behöver utvecklas i olika riktningarmed varierande profil. Konkurrens och mångfald bidrar till högre kvalitet ochökad valfrihet, men även till att vissa lärosäten kan fokusera mer av sinasatsningar på tillväxtfrämjande forskning i nära samarbete med näringslivet.Fler universitet och högskolor skall ges möjlighet att frigöra sig från staten.Vi föreslår att några universitet eller högskolor ges möjlighet att övergå iprivat form och arbeta under samma förutsättning som i och är angeläget att finna väl fungerande former för godkännande ochfinansiering av privata universitetsutbildningar. Bland dessa finns inte minstmånga konstnärliga och humanistiskt inriktade utbildningar av hög kvalitet.Regeringen bör ges i uppdrag att pröva dessa frågor i särskild ordning.Främja den kontinuerligakompetensutvecklingenDet offentligas respektive den enskildes ansvar förfinansiering av utbildning behöver tydliggöras. För attåstadkomma en kontinuerlig kunskaps- ochkompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivtarbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheterskapas.Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton, därden enskilde och dennes arbetsgivare kan avsätta resurser för återkommandekunskapsförsörjning, som får användas när helst det passar arbetstagaren ocharbetsgivaren. Förslaget är ett av många som behöver genomföras för attfrämja en friare och rörligare arbetsmarknad.En bra skattepolitikUtgångspunkterDe höga skatterna minskar människors trygghet. Ett rimligtmål är att var och en skall kunna ha en buffert motsvarandeen årslön i sparat kapital. Det kräver ett skattesystem somlåter människor behålla mer av sina inkomster och som intelägger extra skatt på kapitaluppbyggnad, vare sig som skattpå boende eller som skatt på förmögenhet.Det höga svenska skatterna minskar utrymmet för människor att träffaegna val. De utgör för de allra flesta svenskar den största hushållsutgiften.Människor förhindras på så sätt att ta ansvar för sina egna liv.Höga skatter motverkar också tillväxt av ekonomi och företag. De medföratt företag, jobb och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet ärgynnsammare. Alla skatter, oavsett utformning, höjer dessutom de svenskapriserna.Att omfördela skattetrycket, vare sig genom så kallad skatteväxling ellerskatteomläggningar, löser inte de problem lider av. För att råda bot pådem måste det totala skattetrycket sänkas.Sänk skatten på kunskap och kompetensGod kunskap är grunden för att efterfrågas och kunnautvecklas på arbetsmarknaden. Utbildning skall därför lönasig. I kunskapsintensiva yrken är arbetskraften i allt högregrad rörlig över nationsgränser. Det kan gälla forskare ochingenjörer, likaväl som datatekniker och sjuksköterskor. Enviktig anledning att flytta från är att lönen efter skattär högre i andra länder. Den förlängda värnskatten är en skattsom fungerar som en skatt på kunskap och kompetens. Viföreslår att den avskaffas . Den statligainkomstskatten bör successivt avvecklas och i ett första skedesänkas till 15 procent.I den nya ekonomin, till stor del bestående av företag i IT-sektorn, ärtillväxten hög, risken stor och kunskapsinnehållet betydande. Personaleninom dessa branscher är extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inomkunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer avoptioner. De höga inkomstskatterna i gör att verksamheter oftaförläggs till andra länder, där beskattningen upplevs som rimligare. Därför ärdet viktigt att såväl skattetrycket i sin helhet som beskattningen av optionersänks till nivåer som är konkurrenskraftiga i förhållande till andra länder.Detbör övervägas att beskatta personaloptioner som inkomst av kapital. Viföreslår också att royaltyinkomster av patenterade uppfinningar beskattas somkapital i stället för som inkomst.Sänk skatten på företagande och riskkapitalBeskattningen av företag, företagare och riskkapital är förhög i . Den svenska skatten på ägande, d.v.s. skattenpå bolagsvinster, förmögenhet, reavinster och utdelningar, ärhögst i världen. Förmögenhetsskatten är en del av dennaproblematik. Den bör avskaffas. Vi vill också avskaffadubbelbeskattningen på aktier. Det ökar tillgången påriskkapital och stimulerar nytänkande och entreprenörskap.Fåmansbolagen diskrimineras i svensk skattelagstiftning. Ett stort antalregler, som medför att personer som äger och driver sådana företag måstebetala högre skatt än andra, har införts. Vi har krävt att dennasärlagstiftning skall upphöra.Dessutom vill vi införa en möjlighet att göra riskkapitalavdrag förriskfyllda investeringar. Det stimulerar tillkomsten av nya företag inom nyaexpansiva verksamheter.De krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del avsin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmedaktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samtmissgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån förlågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bredsamstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravtfrågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund avregeringens senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga årinnanreglerna ändras. Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regleromedelbart avskaffas.Vidare måste straffavgiften vid försenad inlämning av moms- ochuppbördsdeklaration slopas. De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburitvissa förenklingar, men vad gäller straffavgiften vid för sent inlämnaddeklaration samt tidpunkt för då deklaration och betalning anses ha kommitskattemyndigheten tillhanda har reglerna försämrats vilket särskiltmissgynnar småföretag.Sänk skatten på tjänsterBehovet att få hjälp med hemnära tjänster är stort. Det gällersåväl reparation och underhåll av bostaden som hjälp med attsköta hushållet. har tillsammans medKristdemokraterna och lagt förslag omskattereduktion för ersättning av hushållstjänster som utförs ihemmet. Reduktionen skall vara av betaldarbetskostnad och maximeras till per hushålloch år. För underhåll och reparation av egna bostäder börmotsvarande skattereduktion införas.Genom dessa förändringar försvinner en del av de hinder som finns förtjänstesektorns utveckling. Jämställdheten stärks och nya arbetstillfällentillkommer.Sänk energiskatternaEnergi är en viktig produktionsfaktor då en stor del avsvenskt näringsliv har sådan struktur att energiinnehållet ärhögt i produkterna. Under en följd av år har beskattningen avenergi på olika sätt höjts och har en totalenergibeskattning som är mycket hög i ett internationelltperspektiv. Den särskilda energiskatten på elektricitetproducerad i kärnkraftverk är från den synpunkten irrationell.Regeringens höjning av elskatterna är dubbelt olycklig. Delsfördyras produktionen, dels riskerar miljön att bli sämre. Vimotsätter oss de föreslagna höjningarna. bör deproduktionsskatter som inte är kopplade till miljöbelastningtas bort. Dessutom bör bensin- och dieselskatten sänkas.En bra kulturpolitikFör att göra attraktivt räcker det inte med att främjaett bättre individ- och företagsklimat genom sänkta skatter,förenklade regler osv. Alla sinnen måste ha sitt för att mansom människa skall vara nöjd och harmonisk. För detta ärtillgången till ett gott och mångfacetterat kulturliv ett centraltinslag.Vi menar att kulturpolitiken skall främja kulturell mångfald och rikamöjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet. Vår kulturpolitik harsom mål ett kulturliv som sätter den enskilde i centrum. Statens utgifter förkultur bör koncentreras till rent nationella uppdrag, såsom det gemensammakulturarvet eller stöd till funktionshindrades möjligheter att ta till sigkulturen.Reglerna för kultursponsring behöver klargöras. De våren 2000avkunnande domarna rörande Pharmacia-Upjohns och Falconsavdragsyrkande för sponsring av kulturevenemang visar med all önskvärdtydlighet att det är väsentligt att reglerna kring sponsring (som utgörendast av de totala kulturkostnaderna) preciseras. Vi föreslårdärför att regeringen återkommer till med ett förslag i dennariktning. "Krona-för-krona"-fonden skall kunna ge bidrag till alla former avkulturyttringar. Stöd bör utgå med samma belopp som genom enskildasbidrag eller sponsorsinsatser mobiliserats för verksamheten ifråga. Fondenskall inte få bidra till att finansiera verksamheter som på annat sätt erhållitoffentliga bidrag. Fondens ändamål bör vara att stödja det nyskapande inomalla konstområden. Den skall inte kunna ta över finansiering av befintligverksamhet. Sökande kan vara institutioner, föreningar, enskilda konstnärereller projektgrupperingar som mobiliserat resurser efter de kriterier viangivit.Med den föreslagna ordningen uppnås en "hävstångseffekt" som kan tillförakulturområdet nya resurser.En bra infrastrukturpolitikBristen på bra och effektiv infrastruktur verkartillbakahållande på utvecklingen i vårt lands expansivaregioner som det hindrar tillväxten att spridas tillmindre tätbefolkade och expansiva regioner av vårt land.Vi vill nu satsa ytterligare 30 miljarder till väginfrastruktur och kopplasamman offentliga och privata intressen vid utbyggnad av väg- ochjärnvägsinfrastruktur. Vi vill lösa trafiksituation omgående, ökaunderhållsnivån på vägarna och åtgärda de farliga vägavsnitten, bygga färdigtbeslutade järnvägssträckningar, bygga det tredje spåret i ,privatisera , och , bygga ut fjärde banan på ,behålla och privatisera de svenska hamnarna.På telekom- och IT-området föreslår vi bland annat att licensen för dentredje generationens mobiltelefoni skall utauktioneras, att det digitalamarksända TV-nätet stoppas, att det skapas en integrerad lagstiftning påtelekommunikations- och rundradioområdet och att privatiseras.En bra helhetspolitikSverige har en stark ställning inom vissa områden, framförallt inom IT-området. Det finns flera skäl till detta, menframför allt beror det på den tidiga avregleringen avtelemarknaden tillsammans med utvecklingen påmobiltelefoniområdet.Om inte utvecklar ett attraktivt klimat för företag och arbetskraftriskerar tiden på IT-toppen att bli en kort historisk parentes. Man kan intelevapå gamla meriter i all evighet. Det behövs därför en politik som förstår de nyaförutsättningarna och skapar ett som är attraktivt att bo och verka i.Politiska förändringar inom närings-, arbetsmarknads-, utbildnings-,skatte-, kultur- och infrastrukturområdena lägger en god grund för ettattraktivare och konkurrenskraftigare . Men detta räcker inte helt.Även annat måste fungera. Fritiden måste vara meningsfull,bostadssituationen måste vara tillfredsställande, sjukvården, äldreomsorgenoch barnomsorgen måste fungera, man måste känna sig trygg i hemmet ochpå gator och torg.En ny skattepolitik är en av de främsta trygghetsreformerna. Med merpengar att förfoga över och mer makt över sin tillvaro får var och en etttryggare liv. Men det krävs också förändringar av trygghetssystemen för attSverige skall bli ett bra land att leva i. Vi vill införa envårdgaranti och också en allmän hälsoförsäkring som ger tydligarättigheter åt patienterna. Det innebär lösningar som ger bättre utrymme förutveckling och förnyelse av vården. Alternativ till den offentliga sjukvårdenfår utrymme vilket skapar incitament till effektivitet och bättre samordning avresurser.Vi vill att de boende själva skall kunna bestämma hur de vill bo. Vi villskapa förutsättningar för den enskilde att välja mellan hyresrätt, bostadsrättoch ägande av lägenhet eller småhus. Omvandlingen av hyresrätter tillbostadsrätter måste fortsätta. För att hyresrätten skall kunna bevaras somupplåtelseform, måste en friare hyressättning tillåtas. Följden av ett friarehyressättningssystem, där bland annat bostadens läge får den tyngd som meramotsvarar de boendes värderingar, blir att det byggs mer. För att få igångbyggandet krävs även en reformering av plan- och byggprocessen.För att säkerställa den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet och medkraft bekämpa brottsligheten föreslår vi bland annat ett starkare rättsväsende,ökat skydd för utsatta kvinnor, restriktivare regler för permissioner ochtillgång till pass, intensivövervakning vid permissioner och frigångar, disci-plinåtgärder även för livstidsdömda och livstids fängelse för grovanarkotikabrott. Vi vill i stället för dagens 16 200 poliser ha minst 19 000.Genom en effektivare polisorganisation kan dessutom verkningsgraden ökas.Ett ökat informationsflöde mellan rättsvårdande myndigheter ochorganisationer förbättrar möjligheterna till att uppnå ett tryggare samhälle.Ett attraktivt SverigeI uppsatsen av , och beskrivsdet tidiga uppbrytandet av det svenska telemonopolet ikombination med avregleringen som den kanske enskiltviktigaste förklaringen till att all världens telebolag avbetydelse i någon form kom att etablera sig i landet. I skarpkonkurrens kom , och andra starkateleoperatörer att bygga upp ett unikt kunskapskluster.Sverige blev till något av ett teleområdets "Metropol", ditmånga av världens främsta aktörer sökte sig.Och så måste det fortsätta. En hel del i är bra, men vi vill inte attdet ska stanna vid det. Genom att skapa ett bättre helhetsklimat kan Sverigeverka attraherande på människor och företag från hela världen.Stockholm den 2 oktober 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()