mot · GO02A210 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A210av Tolgfors, ()ArbetstidsförkortningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om politiskt beslutad förkortning av arbetstiden.2. beslutar att avskaffa arbetstidslagen, i enlighet med vad somanförs i motionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att var och en själv skall kunna avgöra hur myckethan eller hon vill arbeta.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om inkomstbeskattningens betydelse för människorsmöjlighet att styra sin arbetstid.Arbetstidsförkortning är toppstyrningDebatten om arbetstiden har haft flera ansikten. Underkrisåren hävdades det att vi måste dela på jobben för att få nerarbetslösheten. När ekonomin började ta fart bytte förespråkarna avhårdare reglering av arbetstiden spår. sägs det i stället att lagstadgadsextimmars dag är en välfärdsfråga.Båda dessa argument är milt sagt ihåliga. Antalet jobb är inte ,vilket landets utveckling visat. Vilken arbetstid som ger den enskilda familjenstörst välfärd avgörs bäst av familjerna själva.Att politiskt reglera fram sextimmarsdag för alla är toppstyrning.Oavsett bransch, oavsett yrke, oavsett vilja, oavsett om familjen lider störstbrist eller pengar, oavsett livssituation, oavsett om man harbarn, oavsett hur gammal man är - så vill de partier som ivrar för politiskreglering av arbetstiden att människor skall föreskrivas att jobba högst sextimmar om dagen.Oavsett vad toppstyrningen kallas - förkortad arbetstid, arbetsdelning ellersextimmars dag - så inte bara önskar utan tror sig också förespråkarna ha rättatt bestämma över enskilda människors privata situation.Det måste vara upp till var och en att avgöra hur många timmar han ellerhon vill jobba per dag, eller , vilken tid man villarbeta, var någonstans och med vad.Landets familjer vet själva bäst hur avvägningen mellan arbete, ekonomioch gemensam tid skall göras. Politiker kan inte radiostyra frånHelgeandsholmen hur många timmar det passar bäst för en familjefar attjobba i , eller annanstans i landet.Ytterligare en dimension får frågan av att kravet på lagstadgadsextimmarsdag drivs av politiker som aldrig någonsin själva nöjer sig med attjobba . De borde föregå med gott exempel och lägga nerarbetet 15.00 , samt avstå från alla helgaktiviteter för att varatrovärdiga i sin argumentation.Konkurrenskraften styr jobbenAtt hävda att vi måste dela på jobben är att ge upp inför arbetslösheten.Antalet jobb i ekonomin är inte givet. Det styrs av den ekonomiskaaktiviteten och landets konkurrenskraft. Ju duktigare vi är i , destofler jobb blir det här. Ju mer konkurrenskraftigt klimatet för företagandeär, desto fler nya och växande företag kan skapas. Ju bättre detindividuella skatteklimatet är, desto fler människor med eftertraktadeutbildningar kommer att välja att bygga sin framtid i Sverige.Det kunskapsbaserade företagandet styrs av tillgången till duktigamänniskor och det allmänna företagsklimatet. Inte minst beskattningen avkunnande och kompetens, liksom av riskkapital, måste sänkas för att flerkunskapsjobb skall tillkomma i , särskilt när alternativa lokaliseringarutomlands alltid står till buds.För att skapa fler jobb, inte minst för människor som aldrig fått möjlighetatt komma in på arbetsmarknaden, krävs avregleringar av tjänstesektorn,skattesänkningar på arbete, förenklingar för företagandet och ökadesatsningar på utbildning och kompetens.Den offentliga sektorn, eller rättare sagt de verksamheter som drivsinom ramen för den offentliga sektorns monopol och som därmed inte gesmöjligheter att utvecklas, måste öppnas för konkurrens. Därigenom får bådedagens offentliganställda liksom andra intresserade möjlighet att driva egenverksamhet inom viktiga potentiella tillväxtsektorer som vård, utbildning ochäldreomsorg. Mycket tyder på att dessa verksamheter efter en avregleringskulle växa i omfattning, men också förbättras i kvalitet.Människor är unikaMedarbetarnas kreativitet, kunnande, engagemang och ansvarstagande ärcentrala faktorer för företagens konkurrenskraft. Varje människa är unikoch betraktas som sådan på en alltmer individualiserad arbetsmarknad.I det gamla sågs människor i arbetskraften såsom mot varandrautbytbara för arbetsuppgifter som inte var kvalificerade eller krävde teoretiskkompetens. kunde flyttas från det löpande bandet och ersättas medBengtsson - och ingen märkte någon skillnad.I dag står medarbetares personliga utveckling och initiativförmåga icentrum. Det är en oerhört positiv förändring. Det går inte att flytta bortJohansson och sätta in vid det löpande bandet utan att det gerbetydande effekter.Det gör också att själva tanken på att politiskt införa sextimmars dag ellerdela på jobben faller på sin egen orimlighet. Det går inte att bara ersätta denene med den andre eller den enes tid med den andres tid. En sådan syn påarbetslivet hör det gamla industrisamhället till. De stora kollektiva beslutenstid är förbi.De flesta yrken går inte att dela upp i arbetstidsenheter, som sedan kanfördelas ut. Den enskilde spelar större roll för kvaliteten i sitt jobb än så.Detfinns få jobb där man kan klara att kliva rakt in . Det råder också bristpåutbildade medarbetare inom en rad yrken. Skall ingenjörer, läkare,ensamföretagare och IT-tekniker ändå omfattas av ovanifrån beslutadarbetsdelning eller politikerstyrd arbetstidsförkortning? Det skulle i så fallinnebära ett betydande välfärdsbortfall i Sverige.Ett par hundra tusen svenskar väljer , i högre eller mindre grad, attarbeta på distans. De arbetar hemifrån och styr därmed mer över den egnaarbetstiden. Det finns anledning att förvänta att antalet distansarbetandekommer öka dramatiskt framöver. Inte heller dessa människor finns i tankenhos de som ivrar för en kvotering av arbetstiden.Avreglera arbetstidenMindre än hälften arbetar 40-timmarvecka . Resterande andel påarbetsmarknaden har redan avtalsvägen beslutat om en kortarearbetsvecka. I snitt jobbade vi svenskar mindreän . Det är lågt vid en internationell jämförelse. Isjälva verket hade den tredje kortaste arbetstiden i OECD.Det kom då också undersökningar som visade att av allaanställda tyckte sig ha inflytande över arbetstidens förläggning. Det framkomockså att av företagen redan frivilligt - därför att man kommitöverens om det - tillämpar en flexibel förläggning av arbetstiden.Varför skall vanliga familjer förbjudas att skaffa sig extra intäkter genomövertidsarbete när så behövs? Det vill de partier som förespråkar ovanifrånbeslutad arbetstidsförkortning åstadkomma, genom att begränsa detmöjliga övertidsuttaget.Det är ofta i bristyrken som övertidsuttaget är störst. När vissa villbegränsa övertiden än mer leder detta t.ex. till att vårdköerna blir längre.Det bör vara upp till var och en att avgöra hur mycket övertid han eller honvill jobba.Vem skall betala?De som politiskt vill förkorta arbetstiden tiger om hur kalaset skallbetalas.- Än sägs att arbetstidsförkortningen skall ske med bibehållen lön, eftersomman verkar inse att många människor knappast efterfrågar kortare arbetstidom de får betala för det. Sker arbetstidsförkortningen med bibehållen lönsker det till priset av svagare företag, högre relativa personalkostnader försvenska företag och fallande konkurrenskraft. Generaldirektören vidStatens arbetsgivarverk och verketsstyrelseordförande skrev i : "Ensänkning av arbetstiden med bibehållen månadslön,vilket ungefär motsvarar en sänkning av arbetstiden iveckan, skulle uppskattningsvis kosta enbart den statliga sektorn cirka 11miljarder kronor i direkt produktionsbortfall. "- Än heter det i stället att produktivitetsökningarna som en kortad arbetstidpåstås skapa skulle bli så stora att någon kostnad inte skulle uppstå förnågon. Detta sägs trots att produktivitetsökningar knappast kunnatuppvisas i de försök som genomförts. De produktivitetsökningar som kankomma skulle förmodligen behöva skapas genom att många fler företaggick över till skiftarbete, för att öka kapitalutnyttjandegraden.- Än heter det att statens kostnader för sjukförsäkring m.m. skulle minska såmycket att staten skulle kunna ersätta företagen för produktionsbortfallet.Detta är ren spekulation.- Än säger man att framtida löneökningar skall användas för att förkortaarbetstiden. Det innebär att människor själva inte skall få besluta om hurframtida möjliga löneökningar skall tas ut. Politiker anser sig alltså ha rättatt inteckna människors löneutrymme. För den enskilde skulle det innebäraatt avkastningen på utbildningsinvesteringar minskade, i en situation närdet redan innan lönar sig alldeles för dåligt att utbilda sig. I artikeln på DNDebatt stod det även: "En sänkning av arbetstiden tillcirka skulle för de statsanställda motsvara en sänkningav månadslönen eller mer. "Fördyringar för företagenAtt anställa nya medarbetare innebär alltid en risk för företagen ochmedför också initiala kostnader, innan den anställde blir produktiv.Många företag väljer därför att söka ersätta manuellt arbete medautomatiserat arbete, eller öka övertidsuttaget när kapaciteten blandmedarbetarna redan är högt utnyttjad.De som förespråkar kortare arbetstid hävdar att nya jobb skulle skapas. Detskulle tvärtom bli färre jobb, eftersom företagens kostnader ökar genom entvångsvis arbetstidsförkortning och att deras konkurrenskraft därmed minskar.Denna negativa effekt förstärks av att de partier som vill korta arbetstidenockså är de partier som är minst benägna att reformera arbetsmarknaden.Betydande välfärdsförlusterEn uppifrån genomförd arbetstidsförkortning skulle innebära betydandevälfärdsförluster för . Problemet är snarare att vi arbetar alldelesför lite i . Detta kommer att ge långsiktiga svårigheter attklara en god välfärd.De kommande åren står vi inför betydande pensionsavgångar. Den stora40-talistkullen följs av mindre kullar som träder in på arbetsmarknaden. Att idet läget politiskt minska den arbetade tiden skulle medföra betydandeproblem med att finansiera välfärden.Utbudet på arbetsmarknaden matchar inte efterfrågan. Det riskerar att ledatill flaskhalsproblem i ekonomin, när företagen inte kan finna denkvalificerade arbetskraft man söker. När företagen tvingas konkurrera medvarandra om kompetenta människor stiger lönerna, med inflation som följd.Därmed tvingas räntenivån upp för att möta inflationen och efterfrågan iekonomin sjunker. Resultatet av detta är att ekonomin stannar av ocharbetslösheten stiger.Ovanifrån beslutad arbetstidsförkortning minskar utbudet av kvalificeradarbetskraft ytterligare, varför risken för flaskhalsproblem, inflation meddärmed följande räntehöjningar och avmattning i ekonomin ökar.Mindre reglering och mer frihetDen svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet, mer avinflytande för den enskilde över sin arbetssituation och mindre av stelhet,kontroll och regleringar. Arbetstidslagen bör därför avskaffas och ersättasmed en lag om grundskydd på arbetsmarknaden.Arbetstiden bör kunna vara konjunkturanpassad, säsongsanpassad ochindividanpassad - allt överenskommet i avtal mellan medarbetare ocharbetsgivare. Besluten bör vara så decentraliserade som bara är möjligt.Det finns inga formella hinder att korta sin arbetstid för den somaccepterar en proportionellt sett lägre lön. Det kallas deltidsarbete.Det som däremot starkt begränsar människors möjligheter att styra sinarbetstid är skattetrycket på låga och normala inkomster. I de flesta familjerärbåda makarna tvungna att jobba heltid för att få ekonomin att gå ihop. Sammafamiljeinkomst beskattas också olika, beroende på hur många i familjen somarbetar.En familj kan tjäna och betala i skatt, medannästa familj också tjänar , men får betala nästan dubbelt så högskatt på stor del av inkomsten. I det första fallet är pengarna fördelade på tvåinkomster, i det andra fallet är det en som arbetar.Med en inkomstskattesänkning i enlighet med vad Moderaternaförespråkar skulle många, många fler människor själva kunna avgöra hur långarbetstiden skall vara. De allra flesta, inte bara några som , skullenämligen ha råd.Stockholm den 26 september 2000Sten Tolgfors (m)