ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Bo521 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo521av Marcelind, ()Älvsystemens vattendomarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en konsekvensutredning av föreslagna åtgärder.MotiveringEfter att ha börjat summera insatserna och det som hände undersommarens översvämningar i finns det en stor oro blandbefolkningen inför framtida översvämningar och de konsekvenser dessakan få.De flöden och de nivåer som uppmättes är på inget sätt extrema. Detsom media kallade katastrof är normalt återkommandehändelser i de nord- och mellansvenska länen. Statistik som förts i mer än 100år visar att sommarens översvämningar måste betecknas som regelbundetåterkommande höga flöden, vilket visar att landskapet kommer att drabbas avhöga flöden även . Skillnaden är att översvämningarna undersenare år har haft en tendens att inträffa oftare än tidigare.Sommarens översvämningar har på många håll lett till mycket allvarligaskador. Berörda kommuner drabbas av stora och oförutsedda kostnader ochdessa är i många fall mindre inlandskommuner med redan ansträngdekonomi, sviktande befolkningsunderlag och svag arbetsmarknad. Ovanåkerär en av de drabbade kommunerna som under den senaste översvämningen1985 drabbades av kostnader på , men där den statligaersättningen bara gav . Hur stora kostnaderna blir dennagång är ännu inte fastställt.Även enskilda personer har drabbats hårt, då vanliga försäkringar normaltinte täcker skador av denna typ. Förorenade brunnar och sjuka hus harrapporterats från många håll.Då översvämningarna är frekvent återkommande och dessutom kan drabbamycket stora geografiska områden bör staten ansvara för ochinvestera i ett antal regionala översvämningsförråd i landet med gemensamutrustning för att på ett bättre sätt klara av kommande översvämningar. Dessabör placeras strategiskt i där översvämningar regelbundet inträffar,varav ett i Hälsingland.Bättre flödesprognoser är nödvändiga med en samlad prognosbild för attkommunerna ska kunna vidta lokala förebyggande åtgärder. Dessa börsamordnas med de översiktliga översvämningskarteringar som är gjorda.När en kommun via får statsbidrag rörande åtgärder i enälv så måste en samordnad konsekvensutredning nedströms göras. Ävendagens vattendomar måste ses över. De som finns är ålderstigna och tar intehänsyn till hela älvsystemet, utan gäller ofta damm för damm.För att förebygga framtida översvämningar och den skada de åsamkar bören utredning tillsättas med uppgift att utreda konsekvenserna av ovanföreslagna åtgärder.Stockholm den 25 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)
mot · GO02Bo522 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo522av , ()Tillgänglighet i den byggda miljönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen upprättar en plan för genomförande avinsatser för tillgängligheten i offentliga miljöer inom den statligaverksamheten.Statlig genomförandeplan för tillgänglighetI socialutskottets betänkande 1999/2000:SOU14 Nationell handlingsplanför handikappolitiken föreslogs att enkelt avhjälpta hinder i den offentligamiljön ska vara avhjälpta 2010. Detta beslutades också av . Föratt det ska gå att förverkliga ett i allra högsta grad rimligt beslut behövsen strategi för genomförandet.Boverket har gjort en bedömning av de sannolika kostnaderna för attundanröja enkelt avhjälpta hinder vilka försvårar för personer med rörelse-och orienteringssvårigheter i publika lokaler och på allmänna platser.Beräkningarna visar att kostnaderna för kommunerna hamnar på 240 miljonerkronor . För privata fastighetsägare är motsvarande summa210 , för landstingen och för staten 20miljoner kronor. konstaterade vidare att kostnaderna kan halverasom aktörerna tar fram en systematisk och långsiktig åtgärdsplan för arbetet. långsiktig plan kan flertalet insatser genomföras i samband med ordinarieunderhåll och investeringar. Den bostadspolitiska utredningen föresloginvesteringsstöd som bl.a. skulle användas för åtgärda enkelt avhjälpta hinder.Boverket har inte beräknat de långsiktiga vinster för samhället som görsom man ökar tillgängligheten. Det handlar om den ökade livskvalitet somenskilda personer får, men också om minskade kostnader för t.ex. färdtjänst,hemtjänst och institutionsboende. Ökad tillgänglighet skapar bättreförutsättningar för att uppfylla de mål som regeringen föreslår i proposition1997/98:113: "att äldre skall kunna åldras i trygghet och med ett bibehålletoberoende".I dag ska alla nybyggda lokaler vara tillgängliga för alla säger plan- ochbygglagen. Allmänna platser ska vara tillgängliga i "skälig utsträckning". Tillföljd av besluten om att undanröja enkelt åtgärdade hinder innan 2010kommer regeringen att lägga förslag om skärpningar i plan- ochbygglagen, både gällande befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde ochallmänna platser.Om kostnaderna för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder blir för höga p.g.a.dålig planering finns det risk att åtgärderna inte genomförs. Därför föreslår viatt staten går före och tar sitt ansvar för den byggda miljö som staten ansvararför och återkommer till med en plan för genomförande. Planen börockså redovisa kostnaderna för hur man ska genomföra planen och redovisas ibudget. Vi utgår från att kommuner, landsting och de privata fastighetsägarnatar sitt ansvar och gör motsvarande satsningar. Det som ovan anförts om attupprätta en plan för kostnader och genomförande av insatser förtillgängligheten i offentliga miljöer bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Sten ()()
mot · GO02Bo523 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo523av , ()Jordfelsbrytare i offentliga lokaler där barn vistasFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns rätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler.MotiveringHundratusentals barn vistas i samhälleliga lokaler som t exdaghem, fritidshem och skolor. Ett exempel på risker i dessa miljöer ärelsäkerheten, en fråga som inte uppmärksammats tillräckligt.Konsekvensen av bristande elsäkerhet kan i värsta fall innebäralivshotande skador, vilket det också finns tragiska exempel på. ärreglerna olika när det gäller elsäkerhet. Som det är har barn ett bättreelskydd på nybyggda fritids än på äldre, vilket rimmar illa med FN:sbarnkonvention. Barn ska ha lika rätt till ett säker livsmiljö oberoende avvar de vistas.Utvecklingen i landets kommuner med bl.a. ekonomiska åtstramningar harinneburit att det planerade underhållet och det s.k. riskhanteringsarbetet fåttminskade resurser. Frågan bör därför ställas om hur trygga barnen egentligenär i skolan och på dagis.Arbetsmarknadens parter inom elinstallationsbranschen (och ) har i olikasammanhang aktualiserat vikten av förbättrad elsäkerhet och att det finnsbrister med dagens tillämpning av lag, förordningar och tillsyn.Organisationerna har därför också framfört olika krav på åtgärder i syfte attförbättra elsäkerheten. En åtgärd är att utrusta offentliga lokaler där barnvistas med jordfelsbrytare. Det har påtalats brister när det gäller det statligaElsäkerhetsverkets resurser och praktiska förmåga att se till att gällande lagaroch bestämmelser efterlevs och följs upp i praktiken. Det senare är av mycketstor vikt då systemet med "behörig elinstallatör" är grunden för attelsäkerheten följs i arbetslivet.Det faktum att elektriker inom industrin i snitt har runt 40 timmarsvidareutbildning jämfört med för övrigaelinstallatörer inger oro. Regelverket för elsäkerheten är teoretiskt settmycketomfattande. Till detta kommer en strid ström av nya material och tekniskametoder. Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att alla offentliga lokaler därbarn vistas utrustas med jordfelsbrytare.Stockholm den 28 september 2000Anders ()()
mot · GO02Bo524 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo524av , Hans (s)Omprövning av vattendomarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av de lagar som reglerar ansvarsfråganvid översvämningar, samt en översyn av möjligheten att ompröva devattendomar som reglerar vattenkraftföretagens verksamhet.MotiveringDen gångna sommarens stora regnmängder ledde till myckethöga vattenflöden i några av våra stora älvar. De materiellaskadorna efter översvämningarna blev omfattande. Mycket avskadorna inträffade vid oreglerade vattendrag men även vidreglerade älvar uppstod betydande materiella skador. Mångamänniskor ställer sig nu frågan om inte mycket av skadornahade kunnat undvikas om vattenkraftsföretagen hade ageratförsiktigare.Det ligger i sakens natur att de företag som har som sin affärsidé att säljaelkraft i första hand ser till att hålla vattenmagasinen så fulla som möjligt.Den skarpare konkurrens som är en följd av avregleringen på elmarknadenhar gjort att kraftföretagen i ännu högre grad strävar efter vinstmaximeringoch anser sig ha allt mindre ansvar att se till ett allmänt samhällsintresse.Som vattendomarna är utformade ger de heller inte företagen något ansvarför nivåerna nedanför dammarna. Därför kan man inte förvänta sig attföretagen ska sänka nivåerna i magasinen för att förebygga alltför högavattenflöden nedanför dämningsområdena. Det finns således all anledning attbåde se över lagregleringen av ansvarsfrågan vid översvämningar och attundersöka möjligheten till omprövning av de vattendomar som reglerarvattenkraftsföretagens verksamhet.Stockholm den 2 oktober 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02Bo526 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo526av , ()En geologisk grundsynFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka geologins ställning i samhället.MotiveringDe senaste årens svåra skred i landet visar på behovet avkunskap om sambanden mellan geologi, klimat ochmiljöförändringar. Desto bättre har en biologisk grundsynkommit att genomsyra miljöarbetet och påverkasamhällsplaneringen. Tyvärr är förhållandet inte likartat närdet gäller geologin. Som exempel på detta kan nämnas attmånga tjänstemän och politiska beslutsfattare som hanterarfrågor om naturen har ringa eller ingen geologisk kunskap.Många geologiska naturvärden utan skyddsstatus saknar denuppmärksamhet de förtjänar. I den fysiska planeringen av hurlandskap skall utnyttjas medför bristande kunskaper att man iplaneringen inte alltid uppmärksammar geologiskt betingaderisker eller möjligheter. Följden av detta kan bli olyckorsåsom ras och skred och i förlängningen kan detta medföraatt grundvatten, grus, jord, berg och andra naturresurser intekan nyttjas fullt ut. Om byggandet sker på olämpliga platsereller om man använder sig av olämpliga metoder kanenskilda hushåll, liksom samhället, åsamkas skador tillavsevärda belopp efter ett ras eller skred.Det är därför viktigt med ökade utbildningsinsatser och förbättradinformation. Kunskapsnivån om de geologiska ämnesområdena måste höjas.Kunskap om geologi måste genomsyra samhällets planering. Det är viktigtmed ett synsätt som förstår och tar hänsyn till ett landskaps olikaförutsättningar ur ett geologiskt perspektiv. Med en god förebyggandeverksamhet är det möjligt att minimera olycks- och hälsorisker. Enskildaindividers och samhällets kostnader kan då hållas låga.Som exempel på mer konkreta åtgärder handlar det om att geologins roll iskolans No-ämnen stärks. Geologiska förutsättningar måste ges ökad tyngd iutbildningen av arkitekter, planerare, ingenjörer osv. Geologisk kompetensmåste finnas med i den fysiska planeringen och vid kommunernas miljö- ochsamhällsbyggnadsförvaltningar. De geologiska förutsättningarna måstebeaktas och tas tillvara i kommunala planer och handlingsprogram.Allt detta handlar om att öka kunskapen om geologins rolloch betydelse. Helt enkelt att få en geologisk grundsyn isamhället.Stockholm den 3 oktober 2000Ann-Kristine ()()
mot · GO02Bo527 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo527av , ()JordfelsbrytareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om installation av jordfelsbrytare.MotiveringNär olyckan varit framme och orsakat en dödsolycka eller enbrand, först då är det lätt att inse att en installeradjordfelsbrytare hade kunnat vara det som förhindrat olyckan.I den situationen framstår också kostnaden för en installationsom löjligt liten. Ändå finns det en gjord beräkning som visaratt det totalt sett är mycket dyrt att installera jordfelsbrytare.Då har man räknat på kostnaderna för en total installation ihela landet och sedan delat kostnaden med antaletdödsolyckor. Det är ett märkligt sätt att göra en beräkning avom det är lönsamt eller inte att satsa på säkerhet och trygghet.Det är som att räkna ihop kostnaderna för alla försäkringaroch konstatera att den kostnaden är högre än kostnaderna förskadorna och att det därför inte är värt att satsa påförsäkringen.Efter tragiska olyckor höjs alltid krav på att något måste göras, men sedanverkar allt återgå till det gamla. En jordfelsbrytare utgör ett mycket effektivtskydd, något som också försäkringsbolag uppmärksammat och därför gerförsäkringstagare rabatt på hemförsäkringen om de har försett bostaden medjordfelsbrytare. Den sänkta premien medför att investeringen betalar sig själv.Jag anser att det behövs en lagstiftning som medför att alla installationernaskall vara försedda med jordfelsbrytare och att alla förskolor, skolor ochoffentliga lokaler förses med jordfelsbrytare. Där det är möjligt börjordfelsbrytare även installeras i äldre bostäder. Där bör ägarna få enmöjlighet att göra sin installation.Elsäkerhetsverket bör ges i uppdrag att genom enomfattande informationskampanj stimulera villaägare och andrafastighetsägare att frivilligt installera jordfelsbrytare. Det är viktigt attjordfelsbrytare blir standard i samhället.Eftersom jordfelsbrytaren ger säkerhet och skydd åt fler änfastighetsägaran finns det all anledning att ha tvingande föreskrifter som äventäcker in äldre elanläggningar.Stockholm den 4 oktober 2000Thomas ()
mot · GO02Bo528 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo528av , ()Översyn av vattenlagstiftningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av vattenlagstiftningen.MotiveringI får betydande delar sin elenergi från vattenkraften.Våra utbyggda vattendrag har i stor utsträckning bidragit tilluppbyggnaden av vårt samhälle. De investeringar som ärgjorda har en lång livslängd och kommer att bidraga till atttrygga vår energiförsörjning i bestående tider. Denvattenkraft som vi har färdigutbyggd betraktar vi också pålång sikt som hållbar ur miljöperspektiv.I den nuvarande samhällsdebatten har våra uppdämda vattendraguppmärksammats på grund av de översvämningsrisker de kan utgöra isamband med kraftigt regn och fyllda magasin. Ett antal exempel finns frånsommaren 2000 då vi på flera håll i landet haft problem med översvämningar.Regleringen av vattendrag förorsakar också problem för såvälnäraliggande fastigheter som för ortsbor, djur och växtliv. Ett antal sjöarfyllsunder hösten för att tömmas ned till lägsta nivå enligt gällandevattendom. Följderna för arter som finns i vattnet i denstrandnära miljön är negativ. När vattnet åter stiger under vår och försommarutgör det ett hot mot ett antal häckande fågelarter. Strypta tillflöden undersommaren bidrager också till att skapa syrebrist i många sjöar.Ett stort antal av våra vattendomar har tidigare förvaltats av ägare medlokal förankring i våra hembygder, varför en fruktbar dialog ofta varit möjligför att förhindra många av de negativa effekterna. ägs och förvaltasvattenkraften i större utsträckning av ägare som inte har någon lokalförankring och därför inte, i den utsträckning som vore önskvärt, värnar omden lokala livsmiljön.Länsstyrelsen har tillsyn över att vattenlagstiftningen efterlevs. Ikontakter med tjänstemän, som handlägger frågan, harkonstaterats att lagstiftningen, men framför allt dess tillämpning, bör sesöver.Stockholm den 4 oktober 2000Nils-Göran ()()()()
mot · GO02Bo530 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo530av , ()Bullerfria zonerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag i enlighet med vad imotionen anförs om certifiering av bullerfria zoner.MotiveringBuller är ett stort problem i dagens stressade samhälle. Tavilken större tätort som helst i landet så är det svårt att hittaen rekreationsplats inom de centrala delarna utan att detbullrar i omgivningen. Visserligen har en hel del gjorts pålokal och regional nivå för att begränsa bullret i olika miljöer,men det har skett med olika framgång.Förutom det självklara att bostadsområden, skolor, förskolor ochvårdinrättningar skall ha så bullerfritt som möjligt i omgivningen så behövsäven bullerfria zoner i tätorten dit man kan ta en stunds tillflykt.Min idé är att tätorterna skall kunna bli certifierade med en eller flerabullerfria zoner. Parkområden, där sådana finns, ligger väl här närmast tillhands?En myndighet som kan få uppdraget att tillsammans medrespektive länsstyrelse inom aktuell region utfärda certifikatet. Riktvärdet förvad som skall räknas som bullerfritt får fastställas av Boverket.En tätort som får detta certifikat kan ju med ens få ett viktigtmarknadsföringsinslag för varför man skall välja just den orten om man villha tillgång till bullerfri rekreation och ändå befinna sig i den centralatätortensomedelbara närhet. Jag ser med förväntan fram emot vilken tätort som förstblir certifierad. Regeringen bör återkomma med förslag gällande vad som imotionen anförs.Stockholm den 3 oktober 2000Claes ()
mot · GO02Bo531 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo531av , ()Kommunala vetot och kärnkraftsavfalletFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala vetot och kärnkraftsavfall.MotiveringProblemet med slutförvaring av kärnkraftsavfall måste få sinlösning. Vi måste i ta hand om våra egna sopor. Närdet gäller det mycket besvärliga att ta hand om avfall efterkärnkraft så pågår det nu en lång rad undersökningar om varoch på vilket sätt man skall förvara kärnkraftsavfallet. Runtom i landet så har man också aktualiserat folkomröstningareller redan genomfört en omröstning i kommunen för attlyssna vad folket säger i denna fråga. Några har avfärdatproblemet med att säga nej - avfallet ska inte placeras i vårkommun.Till sist måste det ändå bli så att slutförvaringen av avfallet måste få sinlösning. Frågan är om det är kommunerna som även i denna miljöfråga ska fåanvända sig av det kommunala vetot och verkligen säga ja eller nej, eller omfrågan ska anses så komplex att staten måste ta det övergripande ansvaret ochbestämma utifrån noggranna undersökningar om bästa plats och vilken metodsom skall användas för att på ett så säkert sätt som möjligt ta hand omavfallet.Just nu råder det osäkerhet om hur man skall tolka de folkomröstningarsom varit i frågan och löften om kommande folkomröstningar. Det är logisktatt denna förvirring finns i kommunerna och inte minst bland folket.Den kommunala vetorätten, som innebär att en kommun har rätt att säganej till etablering av miljöstörande anläggningar i den egna kommunen, är enav hörnstenarna i den kommunala bestämmanderätten. Men när det gällerslutförvaring av kärnkraftsavfall kan inte kommunerna förlita sig på detkommunala vetot. Kärnkraftsavfallsanläggningar är , enligt lagen, intenågon fråga för det kommunala vetot.Eftersom man ändå arbetar med kommunala folkomröstningar ifrågan anser jag att det är angeläget att man ifrån statens sida klart uttalarsigför om dessa folkomröstningar har någon betydelse eller om det bara är ettspel med människors vilja. Frågan är för allvarlig för det, det handlar ommänniskors förtroende för demokratiska spelregler.Med hänvisning till vad jag framfört i motionen hemställer jag om enallmän översyn av folkomröstningsinstitutet som ett instrument för människoratt påverka sin livsmiljö samt en översyn av om kärnkraftsavfallet är en frågaför staten eller om det kommunala vetot skall gälla även denna miljöfråga.Stockholm den 3 oktober 2000Rigmor ()
mot · GO02Bo532 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo532av , Hans (s)Ansvarsfrågan vid översvämningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av de vattendomar som regleraransvarsfrågan för elproduktionsföretag vid översvämningar ochproduktionsstörningar.MotiveringSvåra olyckor och tillbud har inträffat vidvattenkraftanläggningar i vårt land. För samhällsmedborgarnakostsamma översvämningar inträffar i bland också i regleradevattendrag. På den avreglerade elmarknaden med alltflerinternationella aktörer som ägare till den svenskavattenkraften, blir vinstmaximeringen allt viktigare och alltmindre hänsyn tas till samhällsmedborgarnas intressen. Denökade fjärrstyrningen och kraftigt minskade bemanningen vidvåra vattenkraftanläggningar ökar också riskerna förallvarliga produktionsstörningar.Mot den här bakgrunden är det nödvändigt att ställa krav på bättre säkerhetvid vattenkraftanläggningarna när det gäller vattenavbördning, hjälpkraft ochberedskap.När det gäller översvämningar av den typ som inträffat finns detanledning att fråga sig om man vid bestämmande av tappnings- ochdämningsgränser tagit tillräcklig hänsyn till de risker som kan uppkomma vidhäftigt regn i ett läge med hög fyllnadsgrad både i älvar och magasin. Deomfattande materiella skadorna efter sommarens översvämningar visar att detär nödvändigt med en översyn av både vattendomar och ansvarsregler.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Stenberg ()()
mot · GO02Bo533 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo533av , ()Boende i husbåtFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att se över lagstiftningen i avsikt att möjliggöra ökatboende "i husbåt" i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för vårt förslagUnder senare år har det blivit allt vanligare att bo i båt ävenunder vintern. Bostäder på vatten, så kallade husbåtar,serieproduceras till och med . Vid tiden för plan- ochbygglagens, PBL:s, tillkomst var husbåtsboende inte likautbrett som och beaktades inte vid lagstiftningen. PBLlämnar således ett par luckor som bör ses över för att man påett enkelt sätt skall kunna möjliggöra ett ökat husbåtsboende.I dag finns det stora möjligheter att skapa goda och säkra förhållandenkring boendet i husbåt. Husbåtsboendet kan innebära en sjönära bostadsformmed mycket begränsade ingrepp i befintliga naturförutsättningar. Dennautveckling medför ett nytt och spännande inslag i samhället och kan utgöra ettvärdefullt inslag i stadsbilden, på samma gång som det underlättar ett rörligtboende.För att möjliggöra husbåtsboendet i vidare utsträckning bör vissa regleriakttas. Detaljplan bör exempelvis upprättas, vilket innebär att grannars ochandra sakägares intressen beaktas. Vidare bör möjligheter till anslutning av el,vatten och avlopp finnas. Brandskydd och andra säkerhetsförhållanden böranpassas till den nya boendeformen och lösas på ett miljömässigt sätt.Väsentligt är också frågor rörande avstånd mellan husbåtar och näraliggandeparkeringsmöjligheter för de båtboende. Dessa förhållanden låter siglämpligen regleras i detaljplanen. Detta innebär självfallet inte att dessahusbåtar skall beläggas med bygglovsplikt.Omfattningen av husbåtsboendet har inte så stor volym och kommer ihög grad att vara beroende av vilka produkter och vilka tilläggsplatser somkan frambringas. Det är angeläget att möjligheterna för ett ökathusbåtsboende av den aktuella typen skapas så att denna form av boende kanutnyttjas av de familjer som önskar bo på detta sätt. PBL bör ges en enkel ochklar utformning som underlättar att inrätta nya anläggningar förhusbåtsboendet.Stockholm den 5 oktober 2000Knut ()()()()()()()()