mot · GO02T717 · 2000-10-05 00:00:00 — Enligt andra uppgifter skall utbyggnadenfinansieras genom att det helstatliga bolaget använder 750 miljonerkronor som frigjorts vid en försäljning av andelar i bolaget (NordiskaSatellitaktiebolaget).Det är ett demokratiskt anständighetskrav att ges en utförligredovisning av de ekonomiska konsekvenserna för staten, de inblandadestatliga företagen samt public serviceföretagen till följd av det digitalamarknätet inför ett beslut om en eventuell fortsatt utbyggnad. Även uppgifterom sändarföretagens och konsumenternas betalningsvilja liksom alternativadistributionsformer, vilket ålagts den parlamentariska kommittén att utreda,bör överlämnas till inför ett sådant beslut.En fortsatt utbyggnad av marknätet, utan hänsyn till alternativadistributionsformer och konsumenternas betalningsvilja, riskerar att låsa uppbreda frekvensområden som annars kan användas till mobila Internettjänster.En sådan utveckling riskerar därmed att skada IT-utvecklingen i Sverige.Regeringens förslag om att digital marksänd TV får byggas ut bör därföravvisas.Kunskap är maktKunskapsflykt och kunskapsbristDe nya kunskapsföretagen har ett stort behov av människormed speciell kompetens som är efterfrågad världen över. Denarbetskraft som har den typen av kompetens är ofta ung ochlättrörlig och har inga hämningar mot att arbeta utomlands enkortare eller , eller rentav att lämna för gott.NUTEK presenterade en rapport, i vilkenmyndigheten konstaterar att nio av tio IT-företag har svårigheter att rekryterakompetent personal.För att kunna konkurrera om arbetskraften krävs att de kan erbjuda sinaanställda samma lönevillkor och förmåner som liknande företag i andraländer. Beskattningen på arbete är således ett problem i sammanhanget. Denlön en svensk IT-arbetare får i handen är betydligt lägre än den han skulle fåttför motsvarande arbete på många andra håll i världen.De nya företagen i kunskapssamhället är generellt mer lättrörliga än andraföretag. Verksamheten är ofta sådan att den kan bedrivas på i det närmastevilken plats på jordklotet som helst, och användandet av modernakommunikationsmöjligheter är om möjligt ännu mer naturlig för dessa företagän för företag i allmänhet. Det är därför en grundförutsättning för att Sverigeskall kunna fortsätta ligga i framkant att företagen ges goda förutsättningarattrekrytera den kompetens de behöver för att fortsätta växa.Ta tillvara den kunskap som faktisktfinns"Brain drain" behöver inte bara innebära att förlorarmånga välutbildade ingenjörer, sjuksköterskor, läkare,företagsledare, idrottare och artister. Mindre välkänt, menlika oroande, är att är ett av sämsta ländernär det gäller att ta invandrares kunskap och kompetenstillvara. Ett stort antal välutbildade invandrare lämnar idagSverige därför att de aldrig fick chansen att jobba med det deär utbildade till. missar därför mycket av denkulturella och språkliga mångfald som är till stor fördel i dennya ekonomin.Förklaringarna till den uppkomna situationen står att finna i desamhällsstrukturer som är anpassade då världen såg heltannorlunda ut än den gör . Det handlar om en arbetsrättslig lagstiftningsom skapar trygghet bara för vissa och stänger andra ute, om skattesystemsom gör arbetet så dyrt att många arbeten aldrig blir utförda och om krångligaregler för ny- och småföretagande. Det handlar om en felaktigt förd politiksom i all välmening har slussat in människor som kommit hit i ettpassiviserat, bidragsfinansierat utanförskap, i stället för att gedemegna verktyg för att ta sig in på arbetsmarknaden.Det är naturligtvis inte rimligt att , i en situation där det råder bristpå välutbildade människor, inte förmår ta tillvara kunskaperna hos dem somflyttar hit och redan besitter den efterfrågade kompetensen. Denna dubbla"brain drain" visar att det krävs ett mycket mer aktivt arbete på individnivåför att så snabbt som möjligt verifiera kunskaperna hos dem som flyttar hit.Det måste göras möjligt att snabbt komplettera eventuella brister ellerskillnader i förhållande till svenska examina, och tidigt komma ut påarbetsmarknaden.Högre utbildning och forskningHögre utbildning och forskning vid svenska universitet ochhögskolor skall präglas av hög kvalitet, mångfald ochförmåga till förnyelse, och vara konkurrenskraftiga äveninternationellt sett. En modern syn på utbildning utgår frånden enskilde individens personliga krav och önskemål,eftersom all inlärning är individuell. Den enskildes vilja attinvestera i sin egen framtid är därför av central betydelse.Det är länge sedan Internet var en angelägenhet enbart förforskare. Som verktyg för informations- och kunskapsutbyte ärinformationsnätverk fortfarande gångbart och i många fall det bästaalternativet. Tekniken är inte aktuell enbart som hjälpmedel för forskning. Detfinns också goda skäl att ytterligare forska kring de möjligheter som teknikenger. Ett exempel på sådana möjligheter är den metod för cancerkirurgi somhar utvecklats av forskare vid . Med hjälp av en i förväggjord CT-scan (Computer-Tomography scan) och en robotarm placeras enliten "kärnladdning" med exakt precision i tumören som sedan "sprängs"sönder. Med placering är läkarna tvungna att göra ett flertal CT-scansunder pågående process innan de är säkra på att den hamnat i rätt läge.Investeringar i forskning i allmänhet och teknisk och naturvetenskapligforskning i synnerhet är av avgörande betydelse i den nya ekonomin. Sverigesinvesteringar i den nya kunskapen måste enligt vår mening förstärkas.Sverige lider akut brist på yngre, högutbildade akademiker. visar att ligger på plats 21 av 25 när det gäller antalpersonermed minst treårig högskoleutbildning i åldern , och avviker därmedfrån det internationella mönstret att de yngre är mer välutbildade än de äldre.När det gäller antalet yngre personer med minst treårignaturvetenskaplig eller teknisk högskoleexamen ligger på plats 15 av21. En jämförelse med , som liksom ligger långt framme inomanvändningen och utvecklingen av ny teknik, visar att utbildar 30procent fler ingenjörer inom en hälften så stor befolkning. har därmeden betydligt bättre grund att stå på för att möta det framtida behovet avkompetens. bör ha som målsättning att inom de kommande fem årenöka antalet examinerade civilingenjörer . Detta börnaturligtvis även få genomslag i resurstilldelningen till högskolor ochuniversitet.Fler universitet och högskolor skall ges möjlighet att frigöra sig från statenför att skapa utrymme för utveckling i olika riktningar och med olika profiler.En eller ett par högskolor eller universitet bör ges möjlighet att övergå istiftelseform och arbeta under samma förutsättningar som TekniskaHögskola.Sverige har goda möjligheter att erbjuda distansutbildning i världsklasseftersom vi ligger i framkant när det gäller användandet av ny teknik. Redan idagsläget borde det vara möjligt för merparten av de teoretiskauniversitetsutbildningarna att erbjudas på distans. Med de möjligheter tillljud- och bildöverföring som bredbandsuppkoppling ger borde antaletutbildningar som kan läsas på distans öka ytterligare. Internationelltutbildnings- och forskningssamarbete, där distansutbildningen ingår som ettmoment av flera bör prioriteras. Vi föreslår att ytterligare samarbetsavtal medde ledande skolorna och universiteten utomlands skall initieras för attunderlätta internationellt studentutbyte.Skapa ett i SverigeVi vill skapa förutsättningar för ett utvecklings- ochforskningscentrum gällande multimedia i . Ett dyliktMedia Lab bör naturligtvis utvecklas efter sina egnaförutsättningar. vid MIT i kan med fördeltjäna som förebild. Där står inte minst barnens nyfikenhet,lust att lära och de nya möjligheter informations-teknikenskapar i centrum för verksamheten.Ett Media Lab kräver en omfattande uppslutning. Vi ser gärna startandetav ett som en del av den europeiska satsningen på att utveckla ettkreativt och dynamiskt samarbete i Östersjöregionen.Elektronisk handelDet finns en enorm tillväxtpotential när det gäller affärer somutförs över nätet. De verktyg för snabb och enkeltillgänglighet till pris- och produktjämförelser och inte minstmöjligheten att hitta den vara eller tjänst man söker ärfördelar som allt fler upptäcker. Internet är på det sättet ettfantastiskt verktyg för konsumenten. är på god väg attpassera när det gäller den elektroniska handeln. Demöjligheter till prisjämförelser som den gemensammavalutan, euron, skapar kommer att vara en pådrivande faktorför ökad tillväxt. Det är därför angeläget att denna fördelerbjuds även svenska konsumenter och företag. E-handeln iSverige går framåt, även om det finns många hinder i vägenför de företag som väljer att bedriva försäljning via nätet. Denunder våren antagna lag (2000:274) om konsumentskydd viddistansavtal och hemförsäljningsavtal som bygger på två EG-direktiv utgör t ex ett effektivt hinder mot en öppen,gemensam inre marknad för e-handel. Regeringen bör därföragera för en reform av det förlegade direktivet, samt avlägsnade skärpande bestämmelser som den lagt till utöverdirektivets minimikrav.Avtals ingående ochdokumentbegreppetMed IT följer den ökade gränslösheten. Köpare och säljarebehöver inte längre befinna sig i samma land, de behöverknappt ens veta i vilket land de befinner sig.Avtal kan slutas med ett par tangentslag, utan att vare sig köpare ellersäljare har en klar uppfattning om vem avtalsparten egentligen är.I dagsläget finns en mängd olika dokumentbegrepp. I vissa fall krävs enfysisk handling med egenhändig signatur. Det är emellertid inte ens säkert attdet längre finns ett fysiskt objekt för regleringen. Avtal, formulär,transaktioner - allt kan numera finnas tillgängligt i digital form. Det ärviktigtatt klargöra vad som egentligen är av intresse. Är det en egenhändignamnteckning, ett fysiskt papper, en stämpel som visat att handlingen ärinkommen?Det som fysiskt ser ut som ett dokument är i själva verket ett logisktmönster på en databärare. Det är lätt att göra misstaget att tro att företeelser iden digitala världen följer samma mönster som i den fysiska. Ett exempel pådetta är att den logiska informationen inte behöver ligga samlad i mappar idatasystemet trots att det ser ut så vid en första anblick. Informationen kanplaceras var som helst på databäraren, men ändå göras tillgänglig som ensamlad enhet. Det finns ingen teknisk motsvarighet till "arkivbeständigtpapper", däremot kan informationen överföras vid teknikskiften.I den fysiska världen består urkunder av tre enheter, bäraren (pappret),texten, utställarangivelse (underskrift eller dylikt).En digital kopia av en digital urkund går inte att skilja från originalet. Denlogiska processen skapar identiska kopior. En annan skillnad är att dendigitala kopian inte går att läsa direkt utan kräver en omvandlingsprocess föratt bli visuellt läsbar.För att säkerställa att digitala urkunder ska kunna nyttjas bör lagstiftningenskydda innehållet, texten, i stället för bäraren av informationen(pappret/disketten).Det är viktigt att även i den digitala världen särskilja ett bolags tecken -vattenstämpeln - från den fysiska personens - signaturen. Tanken är ju attbefintlig lagstiftningsideologi skall tillämpas även vad gäller det nya mediet.Oavsett vilket system som bör användas är det viktigt att inteskapa olika system för agerande i den digitala världen respektive den fysiska.Detta bör ges regeringen till känna.IT-översyn på straffrättens områdeDå analogier inom straffrätten med rätta hör till undantagenfinns det anledning att särskilt skynda på en IT-översyn påstraffrättens område. Det har redan producerats statligautredningar (t ex 1992:110)varför det är underligt att ingen modernisering gjorts.Datastraffrättsutredningen var teknikoberoende och togställning till principiella frågor. Den har inte blivitförbisprungen av utvecklingen trots dess i sammanhangetansenliga ålder. Hela straffrättens område bör alltså ses överför att anpassas till den nya IT-världen. Det gäller inte minstatt säkerställa att lagskydd inte blir beroende av huruvida detskyddsvärda återfinns i logisk eller fysisk form. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Carl Bildt (m)()()Per ()Per ()