mot · GN02A23 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A23av , ()med anledning av prop. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m.1 Ändringar i jämställdhetslagenI regeringens proposition 1999/2000:143 "Ändringar i jämställdhetslagenm m" föreslås ändringar i jämställdhetslagen och i lagen om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet. Ett av syftena medförändringsförslaget är att svensk jämställdhetslagstiftning ska nå upp tilljämbördig nivå med EU när det gäller att motverka diskriminering.Förslaget går längre än EG-rätten när det gäller bland annat kartläggningav löneskillnader. JämO föreslås också få utökade befogenheter.Förslaget föreslås träda i kraft , som Sverigeövertar ordförandeklubban i EU.Kristdemokraterna stöder förslagen om att harmonisera svensk jämställd-hetslagstiftning med övriga diskrimineringslagar och EG-rätten. Vi vill attförslaget om lönekartläggning och handlingsplaner först prövas i en försöks-verksamhet begränsad till stat och kommun, alternativt ett geografisktbegränsat område. Vi motsätter oss de utökade befogenheterna för JämOsamt förslaget om talerätt om vitesföreläggande för arbetstagarparten. Iställetförordar utbildningsinsatser för parterna på lokal nivå föratt ett aktivt jämställdhetsarbete ska bedrivas, jämställdhetsmärkning avföretag, att stat och kommun fungerar som föredömen i jämställdhetsarbetetsamt att JämO arbetar fram ett fungerande arbetsvärderingsinstrument till-sammans med arbetsmarknadens parter.2 Allmänna utgångspunkterKristdemokraterna hävdar att grunden för ett framgångsriktjämställdhetsarbete är alla människors lika värde. Det gemensammamänniskovärdet ligger i sin tur till grund för universella mänskliga fri-och rättigheter. Den fasta övertygelsen att alla människor oavsett ras,kön, ålder eller social ställning har samma värde och därmed sammarättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering,könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering.Arbetet för ett förverkligande av alla människors lika värde är långt ifrånslutfört och måste ständigt föras. Slaveri, rasism, barnarbete, våldtäkt ochlönediskriminering är alla exempel på brott mot mänskliga fri- ochrättigheter och de bekämpas som bäst om de erkänns som sådana. Varjegeneration måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbaramänniskovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheteroch även skyldighet att respektera andras. En utilitarism med enbartnjutning och nytta som värden eller en postmodernistisk relativism, därvärden och rättigheter betraktas som sociala konstruktioner och relativaförslår inte för ett verkningsfullt jämställdhetsarbete.Jämställdhet är således egentligen inte en kvinnofråga utan en fråga ommänskliga fri- och rättigheter. Utgångspunkten för arbeteför jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna ochden människosyn med det universella människovärdet, som bl a förvaltas avden kristna traditionen. Målet är att alla människor ska ges likvärdiga villkor,både formellt och informellt, för att kunna förverkliga sina liv. Varkenkvinnor eller män ska diskrimineras på grund av sitt kön. De har lika värdeoch status. Orättvisor på grund av kön är orättfärdiga. Varje demokratisktsamhälle måste se det som en huvuduppgift att undanröja de fördomar,strukturer, juridiska hinder och traditionella föreställningar som försvårar ochförhindrar jämställdhet mellan könen. Varje individs okränkbara värde ochrätt till integritet ska vara helt oberoende av kön.Kristdemokraterna förespråkar subsidiaritetsprincipen vilket innebär attbeslut alltid ska fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. Men också att denhögre nivån har en skyldighet att stödja och hjälpa den lägre nivån attfullgöra sina uppgifter. Detta gäller generellt för alla politikområden, ocksåför jämställdheten. Det innebär att vi tror att arbetet till fromma förjämställdheten ger bästa resultat om det drivs av engagerade parter på lokalnivå. Statens roll ska i första hand vara att stödja och uppmuntra en sådanprocess.3 Hur uppnås högsta effektivitet ijämställdhetsarbetet?Regeringen har i sin proposition valt att använda sig av metodenlagstiftning för att komma vidare i jämställdhetsarbetet. Det är den vägregeringen oftast tillgriper när missförhållanden uppdagas. Den visar påkonkret handlingskraft och man kan åberopa att man faktiskt velatförändra. Men är det alltid den effektivaste vägen? Skerattitydförändringar och förändringar i verkligheten alltid bäst medlagstiftning?Den första jämställdhetslagstiftningen trädde i kraft och harsåledes varit i bruk . Nuvarande jämställdhetslag har alltsedanden trädde i kraft haft till ändamål att främja kvinnors och mäns likarätt ifråga om arbete, anställningsvillkor och andra arbetsvillkor samt uveck-lingsmöjligheter i arbetet. Arbetsgivare och arbetstagare skall enligt 2 §samverka för att jämställdhet i arbetslivet skall uppnås. De skall verka för attutjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor.Bestämmelserna om aktiva åtgärder har syftat till att bryta den köns-uppdelade arbetsmarknaden och anger krav på insatser mot sexuella trakasse-rier, jämn könsfördelning vid rekrytering, lönekartläggning och upprättandeav jämställdhetsplaner i alla företag med över 10 anställda där bland annatarbetsförhållanden och löneskillnader etc mellan könen ska har gått och inte mycket har hänt sedan förra jämställdhetslagenstiftades. Den starkt könssegregerade arbetsmarknad som kännetecknarsvenskt arbetsliv har förändrats blott obetydligt.Arbetsmarknaden efter sektor och kön, 1999 (, SCB), itusentalTabell 1: (Kvinnor Könsfördelning % Män )Arbetsmarknaden efter sektor och kön, 1992 (, SCB), itusentalTabell 2: (Kvinnor Könsfördelning % Män )Inte heller har jämställdhetsplanerna - som ska innehålla lönestatistik -medfört att löneskillnaderna utjämnats eller minskat. De senaste siffrornafrån SCB avseende löneutvecklingen tyder snarastpå att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökat.Kvinnors lön i procent av männens efter sektor 1992-1998 (Löne-statistik, SCB) Standardvägd (inom parentes) och ej standardvägdheltidslönTabell 3: (Kommun Landsting Stat sektorer )Som framgår av tabellen så är kvinnors lön i genomsnitt runt 85 procentav männens om man ej tar hänsyn till ålder, utbildning, yrke och andrafaktorer. Om man standardväger siffrorna uppgår kvinnornas löner tillmer än av männens.Trots att alla företag med mer än tio anställda är skyldiga att enligt lagupprätta en jämställdhetsplan är detta långt ifrån en verklighet . Andelenföretag som 1999 svarade ja på frågan "Har ni en jämställdhetsplan?" var 24procent, enligt JämO. av de privata företagen svarade ja och 73procent av de offentliga.I september 1999 presenterade en undersökning över hurjämställdheten såg ut i de nya IT-företagen. Det visade sig att dessa är ännumer mansdominerade än de gamla börsbolagen och inget av de 22 granskadeföretagen hade upprättat någon jämställdhetsplan.Historien visar alltså att lagstiftning inte har varit en särskilt effektivmetodför att få många delaktiga i ett aktivt jämställdhetsarbete. Risken är uppenbaratt en ytterligare skärpning vad gäller upprättande av planer inte kommer attleda till mer jämställda arbetsplatser eller lika löner för likvärdigt arbete.Kristdemokraterna menar att framgång i jämställdhetsarbetet bättre skermed morot än med piska. hyser begränsad tilltro tilllagstiftning som enda och bästa metod för att jämställa mäns och kvinnorsvillkor på arbetsmarknaden. Vi tror på ett aktivt och engagerat samarbetemellan parterna på lokal nivå. De fackliga organisationerna har till exempellokalt underlåtit att driva jämställdhetsfrågor i såväl löneförhandling som närdet gäller rekrytering och kompetensutveckling. Vi vill i följande avsnittpeka på några vägar som synes mer framkomliga för att snabbt nå ettkraftfullt resultat.4 förslag på effektiva åtgärder ijämställdhetsarbetet4.1 Utbilda eldsjälar för jämställdhetsarbetet till det lokalaplanetJämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktigaaktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycketbättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom företagen ominsatserna har direkt anknytning till företagets behov och om beslutenfattas gemensamt av fackliga organisationer och företagsledning.Regeringen säger också i sin bedömning att exempelvis arbetet med atteliminera könsbaserade osakliga löneskillnader har sin tyngdpunkt i delokala parternas samverkan.Ett bra exempel på hur man kan få olika aktörer att engagera sig i att gekvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik ochindustri inom energisektorn är det EU-projekt som leds av . Iprojektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter ochföretag. Man satsar hårt på att ändra attityder och förhållningssätt, föra upplika möjligheter på styrelsernas dagordning och lägga fram förslag tillsärskilda åtgärder och upplysningsverksamhet. Dylika positiva exempel böranvändas och spridas.NUTEK kom med en rapport som påvisade att företag somhade en jämn fördelning av kvinnor och män också var mer lönsamma urekonomisk synvinkel.Ett utbildnings- och informationsprojekt bör startas med eldsjälar frånsåväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan som sprider sina erfarenheter runt omi landet. Medel bör anslås.4.2 JämställdhetsmärkningAtt arbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet, möjligt attutvärdera och att använda i marknadsföring är en effektiv väg att gå.Kriterierna skulle ställa krav på viss procentandel av respektive kön ibolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Precis som miljö- ochkvalitetsmärkning av olika slag har ökat kundstyrningen i positiv riktningskulle jämställdhetsmärkning snabbt kunna bli ett konkurrensverktyg föralla dem som ser vikten av att stödja jämställda villkor för kvinnor ochmän på arbetsmarknaden. En statlig utredning har tillsatts av regeringenför att ta fram kriterier för jämställdhetsmärkning. Det ser vikristdemokrater positivt på, men vi beklagar djupt att direktiven endastomfattar produkter och inte processer.Kristdemokraterna anser att det är viktigt vid fastställande av kvalitetskri-terier för jämställdhetsmärkning hur personalpolicyn utformas. En braföräldrapolicy skulle exempelvis vara ett av kraven för att ett företag skullekalla sig jämställt. förslag att ge tilläggsdirektiv tillutredningen i denna riktning avvisades av riksdagen.4.3 Jämställdhet och arbetslivKvinnor missgynnas vad gäller lön, kompetensutveckling och karriäreftersom de i högre grad tar ansvar för hem och barn. En förutsättning föratt både kvinnor och män ska ha möjligheten att få utvecklas i sinyrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är attvi kan främja framväxandet av ett barnvänligt arbetsliv, alltså enarbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktigsamhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta är, som vi ser det, enav de viktigaste och mest effektiva vägarna att öka jämställdheten och attöka möjligheten att kombinera föräldraskap och arbetsliv.För att kvinnor och män lättare ska kunna förena arbetsliv och föräldra-skap, men också för att locka fler män att ta ett större ansvar för sina barn iform av föräldraledighet och vård av sjukt barn, gäller det att främja flexi-bilitet och valfrihet för barnfamiljerna. Sänkt skatt på arbete, flexiblarearbetstidslagstiftning och införande av någon form av vårdnadsbidrag skulleöka småbarnsföräldrars möjligheter att förena yrkesliv och omsorg ombarnen. Detta skulle underlätta inte minst småbarnsmammors möjligheter atthålla kontakt med arbetslivet och motverka att de halkar efter arbetskamra-ternas karriär- och löneutveckling.Ytterligare ett sätt att underlätta möjligheterna att kombinera föräldraskapoch arbetsliv är att möjliggöra för privata hushåll att köpa "vita" hushålls-tjänster. Vi föreslår en femtioprocentig skattereduktion för de privata hus-hållens köp av tjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som attdet av Socialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i ställetpermanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset vid hushållens köp avtjänster i hemmet halveras direkt vid köpet.4.4 Stat och kommun som förebildI det fortsatta jämställdhetsarbetet är det viktigt att stat och kommun ären förebild för ett jämställt arbetsliv. I statliga och kommunala styrelser,nämnder, bolag och myndigheter måste konkreta åtgärder vidtas för attuppnå en jämn representation mellan könen på alla befattningsnivåer.Lika lön för lika och likvärdigt arbete måste vara en självklarhet, ochredovisning över utvecklingen bör ske . En granskning avRegeringskansliet har gett vid handen att kraftfulla åtgärder behövs.Kraftiga löne-skillnader på handläggarnivå mellan könen samt enoförändrad kraftig övervikt för manliga departementschefer trots månganytillsättningar indikerar på att regeringen inte agerat somföredöme i något av dessa avseenden. Det är mycket beklagligt. Vimenar att det vore lämpligt att pröva den nya lagstiftningen i enförsöksverksamhet just inom statlig och verksamhet.4.5 Bryt upp den könssegregerade arbetsmarknaden i SverigeSverige har en extremt könssegregerad arbetsmarknad i ett europeisktperspektiv. EU har också manat till åtgärder för att bryta detta.Mycket lite har dock hänt. De "brytprojekt" som regeringen initierat harhaft mycket begränsad framgång i arbetet att få unga kvinnor och män attvälja otraditionella yrken.Kristdemokraterna menar att offentlig sektor också har blivit en kvinno-fälla som begränsat kvinnors möjlighet till karriär och lönestegring eftersomantalet arbetsgivare varit begränsat. Bemanningsföretagens verksamhet harunder senare tid växt mycket snabbt och blivit en alternativ arbetsgivare förmånga tidigare offentliganställda kvinnor. av bemanningsföre-tagens anställda är kvinnor.Att öppna för alternativ till offentligt producerad skola, vård och omsorg ärett sätt att möjliggöra för många kvinnor att välja arbetsgivare och förmod-ligen få en bättre löneutveckling.4.6 ArbetsvärderingJämO bör ges i förnyad uppgift att i samarbete med arbetsmarknadensparter hitta ett accepterat och väl fungerande arbetsvärderingsinstrument.Ett värderingsinstrument ska ge vägledning för så objektiva värderingarsom möjligt även om fullständig objektivitet naturligtvis aldrig helt gåratt uppnå. Arbetsdomstolens domar visar att prövadearbetsvärderingsinstrument varit otillräckliga. Därför är det avstörsta viktatt arbetsmarknadens parter involveras i det fortsatta arbetet.5 syn på regeringens förslag5.1 EG-rättenSvensk lagstiftning får inte vara tandlös när det gäller att förverkliga denmänskliga rättigheten att behandlas rättvist oavsett könstillhörighet.Lagstiftningen inom den europeiska gemenskapen med dess fokuseringpå mänskliga rättigheter utgör ett intressant exempel vad gäller principenom lika lön för lika arbete. Genom rättsfallet 43/75 Defrenne v. Sabenatillämpade Europeiska gemenskapernas domstol sin skyldighet att bevakaatt den gemensamma rätten efterlevs i medlemsstaterna. Nuvarandeartikel 141 i det reviderade , som stadgar "lika lön förkvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete" gav den belgiskaflygvärdinnan , som arbetade på Sabena till1968 en retroaktiv rätt till likvärdig ersättning som hennes manligakolleger.I fråga om lönediskriminering låg således EG-rätten långt före svensk rätt,som först i och med EG-rätten fick samma möjlighet till rättslig interventionpå arbetsmarknaden vid lönediskriminering. JämO har tagit fasta påmöjligheten att åberopa EG-rätten då svensk lagstiftning visat sig otillräck-lig.Kristdemokraterna tillstyrker den anpassning som görs av lagstiftningen ienlighet med EG-rätten. Det gäller definitionen av begreppet likvärdigtarbete, definitionen av indirekt diskriminering samt anpassningen kringbevisbördedirektivet. Såväl enskilda som fackliga organisationer bör hamöjlighet att via civilrätt driva jämställdhetsmål.5.2 DiskrimineringslagstiftningenDiskrimineringslagarna trädde i kraft . Jämställdhetslagen skanu samordnas med övrig lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet vadgäller diskrimineringsförbudens skyddsnivå, terminologi och struktur.Kristdemokraterna har redan när beslut fattades om de tre olikadiskrimineringslagarna hävdat att en samordning måste ske samt attlagarna bör sammanläggas i en generell diskrimineringslag.Enligt gällande jämställdhetslag måste ett anställningsbeslut komma tillstånd för att könsdiskriminering över huvud taget ska kunna föreligga i enanställningssituation. Regeringen föreslår nu att diskrimineringsförbudet skaomfatta hela rekryterings-processen, oavsett skälet till avbruten process.Detta är giltigt för övriga diskrimineringslagar. Anpassning tillEG-rätten kräver dock inte denna regelförändring. till-styrker förslaget, då vi finner det angeläget att regelverket blir så enkelt ochentydigt som möjligt. Vi upprepar kravet på att att lagarna bör samordnas ien enda lag.5.3 Lönekartläggning med analys och handlingsplanLönesättningen avspeglar värderingar. Bakom dessa ligger traditionersamt arbetsgivares och fackliga organisationers med fleras uppfattningarom olika arbeten. Många olika faktorer styr löneutvecklingen;tillgång, efterfrågan, löneläget på orten samt individuella prestationer.Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiveradelöneskillnader.Arbetslivsinstitutets undersökning "Kvinnors och mäns löner 1997" visaratt den genomsnittliga löneskillnaden är något större mellan män och kvinnori offentlig sektor än i privat. Den visar också att löneskillnaderna mellanmän och kvinnor ökar med stigande ålder. I 1998anser av kvinnorna att man får lön efter kön, mot avmännen. trädde bestämmelsen om kartläggning av löneskill-nader mellan kvinnor och män i kraft, i skilda typer av arbete och för olikakategorier av arbetstagare. Avsikten med kartläggningskravet var således inteatt synliggöra enskilda kvinnors och mäns löner. Regeringens nya förslag villnu gå vidare och även kartlägga löner utifrån bedömning om lika ellerlikvärdigt arbete och på individnivå.Individuell lönesättning har ökat inom snart sagt alla branscher ochsektorer på arbetsmarknaden. Det betyder att granskningen av löneskillnadermåste ta hänsyn till inte bara kraven i arbetet utan också individensprestationer. Huruvida detta är möjligt är inte klarlagt.När regeringen nu vill utöka kartläggningsdelen via lagstiftning måste detåterigen med skärpa påpekas att det i första hand åligger arbetsmarknadensparter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta lika-löneprincipen för lika och likvärdigt arbete. Att lagstiftning överhuvudtagetmåste övervägas tyder på att de fackliga organisationerna inte tagit sittansvar för att motverka osakliga löneskillnader mellan könen. Det måstebetonas att här ligger det huvudsakliga ansvaret och också de störstamöjligheterna att kunna intensifiera arbetet med att utjämna orättfärdigalöneskillnader.5.4 FörsöksverksamhetRemissvaren på utredningen indikerar att många oklarheter återstår medlagförslaget. Kommer önskat resultat att erhållas, dvs kommer merpartenav arbetsplatser att ha fungerande system för kartläggning och analys avlöneskillnader så att lönediskriminering försvinner ?Finns lättillgängliga arbetsvärderingsinstrument samt kompetens för atthantera den individuella lönesättningen ute på arbetsplatserna? I vilkenutsträckning kommer lagförslaget att bli en ekonomisk och arbetsmässigbelastning för de små och medelstora företagen?För att kunna väga samman positiva och negativa effekter av förslagetförordar att en försöksverksamhet genomförs med gottresultat innan generell lagstiftning övervägs. Då lagstiftning integettönskad effekt, vare sig i tillämpning eller resultat, är det rimligt attlagstift-ning föregås av försöksverksamhet. Lagstiftning har ju inget egenvärde omeffekten inte blir den avsedda.En försöksverksamhet genomförs med fördel inom statlig och kommunalverksamhet i ett eller ett par län dels för att löneskillnaderna mellan män ochkvinnor är större inom offentlig sektor än privat sektor, dels för att stat ochkommun bör agera som föredömen i jämställdhetsarbetet. Försöksverksam-heten bör pågår under ett par års tid för att kunna utvärderas.5.5 Tillträde till arbetsplatser för JämOKristdemokraterna avstyrker regeringens förslag attJämställdhetsombudsmannen ska ha rätt att få tillträde till arbetsplatserför att kunna göra undersökningar som kan ha betydelse förombudsmannens tillsyn enligt lagen. Att ge JämO tillsynsansvar i likhetmed riskerar att allvarligt försämra lönebildningensfunktionssätt. Enligt vårt sätt att se är det att frånta jämbördiga parter detfulla ansvaret som de bör ha. Däremot bör självfallet JämO på inbjudanfrån bägge parter kunna besöka enskilda arbetsplatser för att bistå medråd och hjälp.5.6 Talerätt om vitesföreläggandeJämställdhetsarbete bygger på samverkan mellan arbetsgivare och arbets-tagare. Om den ena parten, vilket regeringen föreslår, kan vitesföreläggaden andra finns en risk att förutsättningarna för ett positivtjämställdhetsarbete försämras. anser att böravslå förslaget med samma resonemang som ovan anförts: attjämställdhetsarbetet bedrivs effektivast på lokal nivå och i samförståndmellan arbetsmarknadens parter.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av jämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektiva åtgärder i jämställdhetsarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om diskrimineringslagstiftningen,4. att , med avslag på regeringens förslag, begär nyttförslag om en försöksverksamhet med lönekartläggning, analys ochhandlingsplaner,5. att , med avslag på regeringens förslag, begär nyttförslag beträffande tillträde till arbetsplatser för JämO,6. att avslår regeringens förslag till talerätt förvitesföreläggande.Stockholm den 27 juni 2000Maria ()()()()()()()()()Per ()()()()()