ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Bo534 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo534av , ()Revidering av reglerna för bygdeavgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar av förordningen om avgifter enligt vattenlagen1983:945 ändras så att bygdeavgifterna kan användas även tilllönekostnader då arbetet är inriktat på att främja bygdens näringsliv ochservice.BakgrundBygdeavgifterna är en förnämlig finansieringskälla för byalagoch föreningar längs våra reglerade vattendrag. Det är brakompensation för det miljöintrång som blev följden av denstora vattenkraftsutbyggnaden i mitten av förra seklet.Berörda länsstyrelser och kommuner har på ett mycket brasätt fördelat de pengar som influtit . Det mesta går tillbyarnas gemensamma angelägenheter. I en del kommuner harman också bildat näringslivsfonder där man avsätter en del avbygdeavgiften till investeringar i det lokala näringslivet.I den nya tid som vi nu är på väg in i genom informationssamhälletsutveckling ser vi emellertid ett ökat behov även av andra satsningar än hårdatraditionella investeringar i bygdegemensamma anläggningar av olika slag. Vihar ett ökat investeringsbehov i immateriella värden. Det kan gällakompetenshöjning, nätverkssamarbete, kooperativ verksamhet m.m. därbyalag är motor i verksamheten. Utvecklingsfrämjande verksamheter pågårofta i projektform som i många fall leder tillsmåföretagsverksamhet. Med nuvarande regler är det inte möjligt att användabygdeavgiften till annat än hårda investeringar. Vi anser därmed attregeringen bör komma med förslag om ändrade regler för bygdeavgiften såatt kommunerna till också kan förorda framställningar av bidragför personella resurser i lokalt utvecklingsarbete.Stockholm den 28 september 2000Rune ()()
mot · GO02Bo535 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo535av , ()BygglovFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om generellt bygglov för byggnad upp till femton kvadratmeter.MotiveringPlan- och bygglagen (PBL) ger generellt bygglov förbyggnader mindre än inom tomtområde fören- eller tvåbostadshus. Lagen föreskriver också villkor omplacering på tomten samt regler för maximal höjd för sådanabyggnadslovsbefriade byggnader.PBL är i detta avseende klokt utformad i sina huvuddrag. Det finns dockanledning att överväga en ändring av den generella byggrätten till högst 15kvadratmeter.Motivet är att nuvarande rätt är snålt tilltagen och bidrar till att byggnadermed alltför begränsade användningsmöjligheter uppförs. är mångafamiljer engagerade i källsortering och återvinning, vilket är bra. Då ökarockså behovet av förvaringsmöjligheter. En ökning av den generellabyggrätten skulle kunna tillgodose detta behov, som det skulle geutrymme för människors kreativitet. Att frigöra sådan kreativitet har säkertdessutom i huvudsak enbart positiva effekter för såväl stads- somlandskapsbilden, och alldeles säkert får man mer funktionella byggnader omde kan byggas på en yta upp till 15 kvadratmeter.Stockholm den 4 oktober 2000Monica ()()
mot · GO02Bo536 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo536av , ()Könsuppdelning i lokalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn av (PBL) för attgarantera jämställdhet i religiösa lokaler.MotiveringFrågan om könsuppdelning av religiösa lokaler haraktualiserats på . Det är ett faktum attmoskéer och synagogor av tradition konstrueras på så sätt attkvinnor och män skiljs åt i kyrkobyggnaden. Detta är inteacceptabelt ur vår svenska synvinkel. Vi har religionsfrihet ivårt land men vi har även ett långt gånget jämställdhetsarbetei vårt samhälle.Det är viktigt att alla religioner tillåts att utövas. Dock måste det vara såattde grundläggande regler och praxis som tillämpas i vårt land även måste gällanär nya religioner etableras i . finns det inga möjligheter att viagällande lagar åstadkomma förändringar vad gäller könsuppdelning ikyrkorum hos de församlingar som fortfarande tillämpar det. I den nugällande stadgas hur byggnader ska placeras ochutformas samt anges hur de huvudsakligen skall användas. En kommunsdetaljplan kan reglera om byggnader får användas som samlingslokaler,exempelvis moskéer eller synagogor. Detaljplanen kan dock inte reglera hurlokalen används ur svensk jämställdhetssynpunkt.Detta är inte tillfredsställande. Det ska inte vara möjligt att förstärkaojämställdhet vid byggande och användande av religiösa samlingslokaler. Detär angeläget att en översyn av gällande plan- och bygglag ses över, så att intejämställdhetsarbetet måste göra halt vid tröskeln till en synagoga eller moské.Stockholm den 26 september 2000Carina ()
mot · GO02Bo537 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo537av , ()Förändringar i PBLFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över PBL i det avsnitt som behandlar avstädad tomt.Klargör i PBL vad som avser"avstädad tomt"I den nya (PBL) kap. 3 17 § sägs att:"Tomten skall oavsett om den har tagits i bruk för bebyggelseeller inte hållas i vårdat skick. "Denna lagtolkning har vållat problem för kommuner som haft en åsiktmedan länsrätter haft en annan tolkning av lagen.I PBL framgår inte på något sätt vad som konkret menas med "avstädadtomt". Här finns onekligen ett stort utrymme för godtycklighet när länsrättengör sin bedömning.Det gäller att det finns klara skrivningar om vad som menas med begreppet"avstädad tomt", vilket skulle kunna underlätta beslut i kommunernasbyggnadsnämnder så att inte enskilda ärenden måste gå till länsrätten förslutligt ställningstagande.Stockholm den 5 oktober 2000Maud ()
mot · GO02Bo538 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo538av , ()BygglovsreglernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändringar av regler för bygglov.MotiveringEnligt (PBL) råder generelltillståndsplikt för uppförande av byggnader. Ett av fåundantag är uppförandet av ekonomibyggnader påjordbruksfastigheter som inte omfattas av detaljplan.Undantaget gäller om ekonomibyggnadens användning på ettnaturligt sätt hänger ihop med den befintligajordbruksverksamheten.I takt med att jordbruket som näring förändrats har nya verksamhetertillkommit som inte ingick som naturliga delar i ett jordbruksföretag.Under de senaste åren har hästen åter tagits i bruk inom jordbruket. Inte somtidigare som arbetsdjur utan istället som biinkomst genom avel och ridsport.Speciellt populärt har det här blivit i närheten av storstäderna. Genom attbredda sin verksamhet med bl a hästhållning kan lantbrukare som under andraomständigheter tvingats lägga ner sin näring fortsätta. Hästhållning är idaglantbrukets femte största inkomstkälla. Så länge som hästhållningen inte utgörett eget företag har lantbrukare möjlighet att bygga häststall och ridhus utanatt prövas för bygglov.Detta kan dock orsaka problem. Av olika anledningar, framför allt fråganom allergier och sanitet, är det inte lämpligt att hålla djur i omedelbar närhetav bostadsområden. Byggen av ridanläggningar kan därför komma att störapersoner som bor i närheten. Nya ridanläggningar kan också hindrakommuner från kommande exploatering av ännu icke detaljplanerad markoch därigenom hindra kommunerna från att fullfölja sitt uppdrag att tryggaden långsiktiga bostadsförsörjningen. Genom att ärendet inte ens behöverprövas för bygglov är det ofta för sent som kommunen upptäcker byggena.Det finns därmed ingen möjlighet att mellan kommunen och lantbrukarediskutera möjligheterna till alternativa lösningar för att både tillgodoselantbrukarens krav på breddad verksamhet, de hästintresserades behov av stalloch ridhus och kommunens och invånarnas behov av mark för exploatering.Av den anledningen vore det lämpligt med en översyn av dagenslagstiftning om bygglov. Detta utan att mer än nödvändigt inskränka denflexibilitet för jordbrukets behov som var intentionerna när lagen skrevs år1947. Förslagsvis bör det införas bygglovsplikt för byggande avekonomibyggnader avsedda för djurhållning, men att dagens situation medundantag från regeln om bygglov gäller övriga byggnader.Stockholm den 2 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Fi202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi202av , ()Öppenhet för RiksbankenFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliggörande, efter möjlighet till viss fördröjning, av direktionensprotokoll.2. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliga utfrågningar i utskott.MotiveringSedan den första januari 1999 har Riksbank en oberoendeställning. som gått har öppenhetoch den penningpolitiska debatten ökat. Det är bra. En oberoenderiksbank förutsätter en livaktig penningpolitisk debatt, i vilken ävenföreträdare för regering, riksdag och riksbank kan delta.Folkpartiet liberalerna var tillskyndare av Riksbanksreformen. Dockmenade vi redan då att öppenheten borde tillförsäkras genom en regel omoffentliga protokoll från direktionens sammanträden. direktionhar sedan valt att på eget initiativ offentliggöra protokollen, med vissfördröjning. Det är bra. För att säkerställa denna ordning för framtiden börden nu tillämpade praxisen införas i Riksbankslagen.Det vore även bra att få rätt att avhålla utfrågning medrepresentanter för stadfäst. I Riksdagsordningen regleras allmäntformerna för sådana utfrågningar, men ingen regel finns som garanterarallmänhetens insyn genom offentliga utfrågningar, ej heller om Riksbankensskyldighet att delta.Stockholm den 2 oktober 2000Karin ()()
mot · GO02Fi203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi203av , ()Öppenhet kring verksamhetFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar om ändring i riksbankslagen så att det införs enföreskrift om rätt till utskottsutfrågning i enlighet med vad som anförs imotionen.2. beslutar om ändring i riksbankslagen så att det införs reglerom offentliggörande av direktionens protokoll i enlighet med vad somanförs i motionen.MotiveringDen nyordning som genomförts för att säkerställaRiksbankens självständiga ställning har i hög grad bidragit till framgång ikampen mot inflationen.En politisk oberoende centralbank är naturligtvis väl förenlig med - ochförutsätter - en effektiv demokratisk insyn och kontroll. Vid den senasteriksbanksreformen öppnades flera möjligheter i detta syfte. Men från moderathåll framfördes än längre gående krav på öppenhet, bl.a. beträffandelagreglering av rätten till utskottsutfrågning och publicering av direktionensprotokoll.I praxis har det utvecklats en ordning, där riksbankschefen infinner sig iriksdagen för utfrågning av finansutskottet. Dessa utfrågningar hölls till enbörjan vid slutna utskottssammanträden, men har det ocksågjorts offentliga. I samband med riksdagsreformen uttalade riksdagensmajoritet att någon särskild reglering av de offentliga utskottsutfrågningarnamed riksbankschefen inte var erforderlig.Vid flera tillfällen har det dock i finansutskottet förelegatmeningsskiljaktigheter huruvida en utfrågning av riksbankschefen skall görasoffentligt eller ej. I syfte att säkerställa allmänhetens insyn finns det därförskäl att i riksbankslagen skriva in rätten att avhålla offentligautskottsutfrågningar av riksbankschefen. Som förebild kan tas artikel 13,moment 3, andra stycket i Amsterdamfördraget, där det föreskrivs:ECB:s ordförande och övriga direktionsledamöter kan på begäran avEuropaparlamentet eller på eget initiativ höras av Europaparlamentetsbehöriga kommittéer.Särskilt värdefullt vore att få fastslaget att rätten att föranstalta omutskottsutfrågning är ömsesidig.I syfte att förbättra insynen i verksamhet krävde ModerataSamlingspartiet i samband med riksbanksreformen att det i lag skulleföreskrivas att direktionens protokoll skulle offentliggöras. Denna ordninggäller flera andra länder med självständig centralbank. majoritetavvisade emellertid detta förslag med motiveringen att det borde ankomma pådirektionen att bestämma i vilken form protokollen skulle göras tillgängliga,något som i och för sig ansågs som välkommet.Riksbanken har sedermera frivilligt valt att - med allt kortare fördröjning -offentliggöra protokollen från direktionens sammanträden. De farhågor frånsekretessynpunkt som anfördes mot att göra protokollen offentliga har visatsig ogrundade. För att ge stadga åt förfarandet bör enligt vår mening den nu ipraxis tillämpade ordningen förankras i riksbankslagen.Det bör ankomma på berört utskott att utforma erforderliga lagändringar.Stockholm den 26 september 2000Gunnar ()()()()()()Per ()()()()
mot · GO02Fi214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi214av , ()Folkomröstning om EMUFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av resurser inför en kommande folkomröstning omEMU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att inrätta en kommitté med uppgift att övervakaoch publicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges.Fördelning av resurser inför folkomröstningom EMUMånga rapporter har berättat om den sneda fördelningen av ekonomiskaresurser inför folkomröstningen om anslutning till EU 1994. De konkretasiffrorna varierar, men enligt de flesta verkar ja-sidan införfolkomröstningen ha förfogat över 10-20 gånger större kampanjbudget.Alltför stor ojämlikhet vad avser ekonomiska kampanjmedel i en frågastrider mot demokratins grundprinciper. Idealet - som naturligtvis aldrig nås- är när människor fritt och rationellt kan ta ställning till olika budskap ochgöra sitt val utifrån en informerad position om samtliga alternativ. Det ärbekymrande ur demokratisk synvinkel om privata eller andra intressenutnyttjar sin ekonomiska överlägsenhet till att påverka ett val. Ifolkomröstningen om EU har den kraftiga snedfördelningen av ekonomiskaresurser lett till att misstron mot demokratin ökat och att människor vändersig bort från politiken. Detta är en farlig utveckling.För att inte samma sak skall upprepas inför en folkomröstning om EMUbör åtgärder vidtas. Vi kan redan konstatera att t ex harstöttat en tydlig ja-organisation, Stiftelsen i , med cirka 85 000euro för EMU-information. Enligt journalisten (Metro990517) så stöttade svenska kontor dessutom fyraorganisationer med ytterligare 1 miljon. Dessa var fackliga röster för ,ABF, bildningsverksamhet och Vuxenskolan. Till dettaskall läggas att det svenska näringslivet redan satsat en okänd summa pengarpå reklam för EMU och att man är beredd att lägga ut stora belopp i eneventuell folkomröstning.Det är angeläget dels med transparens och öppenhet i denna fråga, dels attde båda alternativen i EMU-frågan erhåller likvärdiga resurser.En kommitté bör inrättas som skall ha till uppgift att övervaka ochpublicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges till ochmottas av de båda alternativen. Denna kommitté bör fungera fram tillfolkomröstningen om EMU. Alla organisationer som deltar aktivt i EMU-frågan bör uppmanas att frivilligt till kommittén offentliggöra allaekonomiska bidrag, från enskilda, organisationer och företag. bördessutom uttala som sin mening att den ser en jämn resursfördelning mellanalternativen som önskvärd, och att man genom offentliga bidrag tillkampanjorganisationerna skall söka åstadkomma en totalt sett så jämnresursfördelning som möjligt då folkomröstningen om EMU skall äga rum.Stockholm den 30 september 2000Lena ()()()()()
mot · GO02Fi215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi215av , ()TobinskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en s.k.Tobinskatt.MotiveringAv de fantasibelopp som omsätts på de internationellakapitalmarknaderna används endast som betalning förvaror och tjänster. Detta är inte långsiktigt sunt och hållbart.Politiska styrmedel behövs därför för att bromsa kapitalrörelserna. Detfinns förslag om att beskatta valutatransaktioner. Förre Nobelpristagaren iekonomi har givit namn åt den s k Tobinskatten, en tänktbeskattning av den kortsiktiga, spekulativa valutahandeln. Eftersom dethandlar om att minska omfattningen av spekulationerna är det inte nödvändigtatt alla länder ansluter sig till idén. Det skulle räcka med att länder medstörrevalutor gick med.Många ekonomer har uttalat sig positivt om den ekonomiska ochinstitutionella möjligheten att genomföra någon form av internationellbeskattning. De resurser som skapas av en sådan skatt bör tillfalla FN.Administrationen av dessa medel ska ske på ett öppet sätt. Genomförandet avTobinskatten är möjlig - det krävs bara politisk vilja. Det kanadensiskaparlamentet har antagit ett förslag om att den kanadensiska regeringen skaverka internationellt för genomförandet av en skatt på finansiell verksamhet.Därför vill jag gärna se en utveckling där den verkarinternationellt för att en internationell skatt på spekulativavalutatransaktionerinförs.Stockholm den 5 oktober 2000Inge ()
mot · GO02Fi216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi216av , ()TobinskattFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av möjligheten att införa någon form avskatt på internationella finansiella transaktioner.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av möjligheten att införa avgifter påutnyttjandet av exempelvis internationella luft- och sjöleder och fisket ioceanerna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av möjligheten att införa eninternationell bolagsskatt för transnationella företag.MotiveringIdag globaliseras ägandet allt mer och aktiekapital strömmar övergränserna. omsätts enormt stora valutabelopp på deinternationella kapitalmarknaderna.. Endast en liten del av de vinster somgörs används till varor och tjänster.Det finns anledning att vara oroad och kritisk till de finansiellamarknadernas politiska makt och den instabilitet som valutamarknadenskapar, eftersom det är av högsta samhällsekonomiska intresse att både denationella och internationella finansmarknaderna är stabila. Konkurrensen påmarknaderna måste vara god och de olika typer av risker som finns i nationelloch global finansverksamhet måste vara kontrollerbara och hållas underuppsikt.Kraven på att FN ska medverka eller spela en huvudroll ikonfliktförebyggande och fredsbevarande operationer växer. Tyvärr har inteFN:s medlemsländer givit organisationen att levaupp till kraven. Det internationella biståndet har till och med minskat och FNlider svårt av underfinansiering. Problemet måste i första hand lösas genomatt medlemsländerna betalar sina avgifter, men därutöver behövs nyafinansieringskällor.Den s k Tobinskatten, uppkallad efter Nobelpristagaren och ekonomenJames , är ett förslag som dels syftar till att åstadkomma en bromsandeeffekt på de globala finansiella transaktionerna, dels bidra med finansieringtill den globala offentliga sektorn, dvs FN:s verksamhet. Även i den s kCarlsson-Ramphal-rapporten globala grannskap, som presenterades1995, föreslogs att internationella skatter införs för att tillgodose detinternationella samhällets gemensamma behov. I rapporten hävdas att enbörjan kan vara avgifter på utnyttjandet av internationella luft- och sjölederoch fisket i oceanerna. Skatt på utländska valutatransaktioner och eninternationell bolagsskatt för transnationella företag är andra förslag somockså presenteras i rapporten.Många ekonomer har uttalat sig positivt om den ekonomiska ochinstitutionella möjligheten att genomföra någon sådan form av beskattningoch det kanadensiska parlamentet har antagit ett förslag om att denkanadensiska regeringen ska verka internationellt för genomförandet av enskatt på finansiella transaktioner.Stockholm den 4 oktober 2000Siw ()()()()Elisebeht ()()()()
mot · GO02Fi217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi217av , ()TobinskattFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen utreder möjligheten av att införa någonform av skatt på internationella finansiella transaktioner.2. begär att regeringen utreder möjligheten av att införa avgifterpå utnyttjandet av exempelvis internationella luft- och sjöleder och fisketi oceanerna.3. begär att regeringen utreder möjligheten av att införa eninternationell bolagsskatt för transnationella företag.TobinskattI vår globaliserade värld strömmar stora kapitalströmmar övergränserna. Ägandet globaliseras allt mer och stora valutabelopp omsättspå de internationella kapitalmarknaderna.. Endast en liten del av devinster som görs används till varor och tjänster. Vi anser att det finnsanledning att känna oro och rikta kritik mot de finansiella marknadernaspolitiska makt och den instabilitet som valutamarknaden skapar. Det ärenligt vår mening av högsta samhällsekonomiska intresse att både denationella och internationella finansmarknaderna är stabila. Konkurrensenpå marknaderna måste vara god och de olika typer av risker som finns inationell och global finansverksamhet måste vara kontrollerbara ochhållas under uppsikt.FN lider svårt av underfinansiering. Problemet måste i första hand lösasgenom att medlemsländerna betalar sina avgifter, men därutöver behövs nyafinansieringskällor, eftersom kraven på att FN ska medverka eller spela enhuvudroll i konfliktförebyggande och fredsbevarande operationer växer.Den s k Tobinskatten, uppkallad efter Nobelpristagaren och ekonomenJames , är ett förslag som dels syftar till att åstadkomma en bromsandeeffekt på de globala finansiella transaktionerna, dels bidra med finansieringtill den globala offentliga sektorn, dvs FN:s verksamhet. Även i den s kCarlsson-Ramphal-rapporten globala grannskap, som presenterades1995, föreslogs att internationella skatter införs för att tillgodose detinternationella samhällets gemensamma behov. I rapporten hävdas att enbörjan kan vara avgifter på utnyttjandet av internationella luft- och sjölederoch fisket i oceanerna. Skatt på utländska valutatransaktioner och eninternationell bolagsskatt för transnationella företag är andra förslag somockså presenteras i rapporten.Många ekonomer har uttalat sig positivt om den ekonomiska ochinstitutionella möjligheten att genomföra någon sådan form av beskattningoch det kanadensiska parlamentet har antagit ett förslag om att denkanadensiska regeringen ska verka internationellt för genomförandet av enskatt på finansiella transaktioner. Vi anser att även vi i den svenska riksdagenbehöver diskutera dessa förslag.Stockholm den 5 oktober 2000Mariann ()()