mot · GO02K401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K401av , ()Livskraftig demokrati1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen utreder vad som i kapitel 4.1 i motionenanförs om en lag om mänskliga rättigheter m.m.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar irelevant lagstiftning så att rösträttsåldern kan sänkas till på samtliganivåer och för folkomröstningar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel4.2.2 i motionen anförs om ungdomsråd.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel4.2.3.1 i motionen anförts om elevinflytande.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel4.2.3.2 i motionen anförs om mer ämnesutrymme för demokrati.6. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar irelevant lagstiftning så att valsystemet kan reformeras i enlighet med vadsom anförs i kapitel 5.1 i motionen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel5.2 i motionen anförs om att utveckla demokratin med hjälp avinformationstekniken.8. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar irelevant lagstiftning i enlighet med vad som anförs i kapitel 5.3 imotionen angående utförsäljning av verksamhet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel5.4 i motionen anförs om förbättring av förtroendevaldasarbetsförhållanden.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel5.5 i motionen anförs om demokratibokslut m.m.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel6.1 i motionen anförs om direktvalda regionfullmäktige.112. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel6.2 i motionen anförs om pågående regionförsök. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel6.3 i motionen anförs om att avveckla landshövdingens funktion iförsökslänen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel7.1 i motionen anförs om ett särskilt medieinstitut.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel7.2 i motionen anförs om mediekoncentrationslagstiftning.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i kapitel7.3 i motionen anförs om personval och kampanjbidrag.17.1 Yrkandena 11-13 hänvisade till BoU.3 InledningDemokrati betyder folkstyre. Det innebär att beslut inte ska fattas i slutnasällskap utan folklig insyn eller påverkan. Trots det får politiska beslutalltmer karaktären av beställningsarbeten från de ekonomiskamakthavarna. Elitism och centralisering kännetecknar utvecklingen. Vikan inte acceptera att demokratin urholkas. Vi arbetar därför för ettdjupgående trendbrott i samhällsutvecklingen. Besluten och makten attgenomföra dem ska föras närmare människorna. Genom ökadekunskaper, delaktighet, ansvar, insyn och makt kan människortillsammans forma ett bättre samhälle. Vi ser ett mer effektivt folkstyremed medvetna och aktiva medborgare som en nödvändighet för att nå ettuthålligt samhälle och demokrati.Vi anser att demokratins former och innehåll ständigt bör förändras för attstärka medborgarinflytandet. Nationalstaten och nationell demokrati är intelängre en garant för detta och politiken måste bygga motmakter i skapandetav nya politiska gemenskaper och samarbeten för att motverka marknadensmakt och globaliseringens negativa konsekvenser.Vart är demokratin i på väg? Har vi en demokratikris? Som bevisför detta har bland annat framlagts att de politiska partierna förlorar nästan30 000 medlemmar . Med den takten finns det inga medlemmar kvarår 2013. Det visar en rapport från SNS Demokratiråd. Partierna kommer iframtiden, enligt skräckscenariot, att bestå av bara politiker. En sådanutveckling är emellertid knappast realistisk. Medlemsraset kommer troligenatt plana ut. Men frågan återstår hur mycket partierna kan krympa utan attförlora karaktären av någorlunda brett förankrade medlemsorganisationer.Partierna bygger ju sin legitimitet på sin folkliga förankring.Vad dessa siffror inte visar är att totalsiffrorna för små partier kan liggastilla eller visa en svagt ökande tendens. Tillbakagången hänför sig framförallt till sjunkande siffror för de partier som traditionellt sett haft flestmedlemmar, socialdemokraterna, och . Dennautveckling gäller dock inte . Medlemsantalet ligger ganskakonstant strax under 8 000 medlemmar. Grön Ungdom är ett av fåungdomsförbund vars medlemsantal ökar. Men vi upplever väl alla att vibehöver bli ännu fler. får faktiskt ständigt nya medlemmar. Etttjugotal eller tusen . Tyvärr är det nästan lika många som inteförnyar sitt medlemskap.Var det verkligen så mycket bättre förr? Visst, färre människor väljer attinte bli medlemmar i ett politiskt parti, men det finns andra sätt att mätapolitiskt deltagande på. Om man tittar på kontakten med beslutsfattare finnerman att av befolkningen tagit kontakt med en person iansvarig ställning för att påverka ett beslut i en samhällsfråga . År1997 är den siffran . hade talatinför ett möte i en förening eller organisation, har gjortdet. har skrivit en insändare eller artikel till någontidning eller tidskrift . är den siffran . De flestaav oss förknippar med mycket politiska decennier då mangick man hur huse för att demonstrera för, mot eller med något. Trots detvisar det sig att av befolkningen deltagit i enoffentlig demonstration medan gjort detsamma (uppgifter hämtade ur SOU 1999:113 s. 17).Flera undersökningar visar också att det inte är något fel på medborgarnasintresse och engagemang för samhällsfrågor. Varför lyckas inte de politiskapartierna fånga upp detta engagemang? Det har sagts att "den nya människan"kräver andra former av och mer inflytande. Här kan informationstekniken(IT) vara ett verktyg. E-demokrati kan bli en viktig del i en demokrati som serannorlunda ut än den rösträttsrörelsen slogs för. Den kan ge möjlighet förmänniskor att ha rådslag på nätet, motionera till den egna kommunen m.m.Att skilja på riks- och kommunalval och på så sätt införa löpande val ikommunerna för att inte låta rikspolitiken skymma närdemokratin skulleenligt vårt synsätt öka människors intresse för vardagspolitiken. Det är trotsallt i kommuner och landsting de flesta beslut tas som rör oss i vardagen.Precis som tror vi på en demokrati med ett brettdeltagande. Vi skulle tveklöst få ett bättre samhälle om fler gjorde sina rösterhörda i stället för att knyta nävarna i fickorna.Unga människor är intresserade av samhällsfrågor. Men de väljer att inteengagera sig i politiska partier eller andra traditionella eller etableradestrukturer. De har sina egna organisationer, nätverk och sammanslutningar.Det bör vara vår uppgift att uppmuntra och stödja detta engagemang, men vifår inte glömma att ungdomar måste få göra det på sina egna villkor.Ungdomsråd och ungdomsparlament finns redan i olika kommuner, men ävenpå nationell nivå. Det är viktigt att ungdomarna verkligen kan se resultat avsina insatser, att deras inflytande blir mer reellt. Med sänkt rösträttsåldertill16 år kan man uppnå en sådan effekt.4 Deltagande, inflytande och delaktighetI en demokrati ska varje medborgare ges tillgång till den politiskastyrelsen, en förutsättning för delaktighet i samhällsutvecklingen. Ommedborgarna inte har denna tillgång och inte känner sig delaktiga ärsannolikheten lägre för att de ska vilja delta. Om medborgarna däremotupplever att deras deltagande ger inflytande, blir sannolikheten högre föratt de vill fortsätta delta (ur 2000:1).Demokratiutredningen har valt tre begrepp för att belysa det demokratiskamedborgarskapets beståndsdelar; deltagande, inflytande och delaktighet.Här används fortsättningsvis samma begrepp. Först när medborgarna känneratt de är delaktiga i samhällsutvecklingen och att de politiska rummen äröppna för dem är de beredda att engagera sig, delta och lösa gemensammaangelägenheter.4.1 Diskriminering och mänskliga rättigheterAlla måste ges en möjlighet att delta för att demokrati ska fungera. Tyvärrär det inte alltid så. För oss är mänskliga rättigheter en grundbult idemokratin. De mänskliga rättigheterna måste omfatta alla såväl i teorinsom i praktiken. Alla människor har rätt att delta i den demokratiskaprocessen utifrån egna möjligheter och begränsningar. Så är inte falletidag.Diskriminering på grund av kön, religion, etnicitet, funktionshinder ochsexuell läggning är dessvärre vanligt förekommande i vårt samhälle. Det ärväsentligt med en samordnad och samlad syn för motverkande av sådandiskriminering. Synen på mänskliga rättigheter i har lett till ensituation med ett väldigt spretande system för motverkande av diskriminering.Trots framgångar på jämställdhetsområdet uppvisar dagens system storabrister. Könsdiskriminering och diskriminering på grund av funktionshinderutanför arbetslivet är i princip laglig (se vidare motion,Könsdiskriminering, A805). Detta är oacceptabelt. Vi anser att de olikalagarna mot diskriminering i arbetslivet ska samordnas i en lag om mänskligarättigheter med motverkande av diskriminering som huvudsyfte. Mångfalds-och jämställdhetsplaner ska ingå som en naturlig del av lagen.Lagen ska också vidgas med en civilrättslig del angående diskriminering idet övriga samhällslivet som gäller för kön, religion, etnicitet,funktionshinderoch sexuell läggning. Som en följdeffekt av en samlad MR-lag motdiskriminering är det lämpligt att en samordning av de relevantatillsynsmyndigheterna görs. De nuvarande ombudsmännen bör samordnas ien ny myndighet - en ombudsman för mänskliga rättigheter. I en annanmotion om en föreslår vi att man utreder möjligheternaatt sammanföra alla ombudsmän under . En variant kan vara attsammanföra enbart rättighetsombudsmännen.En struktur ska utvecklas som innebär att de olika områdenas integritet ochsärart respekteras som myndigheten i sig ska bli en kraft förutveckling av mänskliga rättigheter i samhället. Vi menar att det därutöver ärviktigt för demokratin att tydliga antidiskrimineringsklausuler införs i allaoffentliga upphandlingar. Sådana klausuler ska kunna leda till hävning avavtal med ett diskriminerande företag. Vi anser att det är demokratisktoacceptabelt att skattemedel ska gå till företag som är beredda attdiskriminera (se vidare motion, Mänskliga rättigheter ochdiskriminering, K399).4.2 UngdomarFörst när ungdomarna känner att de är delaktiga i samhällsutvecklingenoch att de politiska rummen är öppna för dem är de beredda att kanaliserasitt engagemang dit och delta och lösa gemensamma angelägenheter. Jumer de märker att deras och andras deltagande verkligen ger inflytande,desto större blir viljan att fortsätta engagera sig.Unga människor tas inte tillvara i politiken. Detta är mycket beklagligt.Det finns trots allt ett stort och växande samhällsintresse bland unga,vilka har generationsspecifika erfarenheter. Samhället behöver helt enkeltöppna sig och ta till sig de nya kunskaper och idéer som kommer från detta.Utmaningen är att ge unga människor förutsättningar för att uttrycka sig påsina egna villkor och sedan våga lyssna och förändra.Det behövs nya politiker. är av uppdragsinnehavarna ikommunerna . Det finns helt klart en risk i att inte låta ungamänniskor vara med och bestämma redan när de är unga. Varför skulle någonsom är ung och som kanske har försökt engagera sig politiskt vilja återkommanär vederbörande är äldre om erfarenheten varit negativ? Unga människoraccepterar helt enkelt inte att stå på tillväxt innan de tillåts fåettmeningsfullt uppdrag. Genom att inte släppa in unga hotas tillväxten avframtida politiker. Tyvärr är det nog så att väldigt få av dagens politikerfungerar som förebilder för unga. Därför är det extra viktigt att ungdomar serandra unga människor som de kan känna en större identifikation med ipolitiken.Unga människor besitter unika och värdefulla kunskaper, det står för detnya, de är experter på sin egen situation. Erfarenheter och synpunkter frånbarns intresseorganisationer skall tas tillvara bättre . Vi vill se attdessafår bli remissinstanser inför alla beslut som rör barn och ungdomar påkommun- och landstingsnivå. Intresseorganisationerna bör också vara knutnatill en särskild barnenhet på (se vidare motion"Tid för barnen", Sf274).Ungdomar organiserar sig visserligen inte partipolitiskt i lika hög grad somresten av befolkningen, men däremot deltar de till stor del i medborgerligaaktiviteter av olika slag. Ungdomar väljer ofta "exit", dvs. att välja bortinstitutioner, organisationer och politiska handlingar. Detta är i sig ingetproblem. I stället handlar det om en aktiv handling som visar att man inte ärnöjd med det system som finns. Det är fullkomligt logiskt att söka nya kanalernär man upplever att de gamla slammat igen. Många unga människor sermyndigheterna som motståndarna. Vi tror inte att utomparlamentariskaaktiviteter från sociala rörelser är ett hot mot demokratin. För oss är civilolydnad en nödvändig del av samhällsdebatten, men vi tar förstås avstånd frånalla former av våldshandlingar.4.2.1 Sänk rösträttsåldern till 16 årIdag måste man ha fyllt för att få rösta eller bli vald tillkommunfullmäktige, landsting, regioner, riksdag eller Europaparlamentet.När och staten skildes åt sänktes rösträttsåldern . Rösträtt och valbarhet är samma för alla politiskanivåer och sammanfaller med myndighetsålder. Varken rösträtt ellervalbarhet är något statiskt utan har förändrats . har det skett sju gånger. Från att ha fått rösta först år1921 har åldern sjunkit stegvis ned till . Det är bara 1921-1937och efter 1974 som valbarhetsålder och rösträttsålder har sammanfallit.Valbarhetsålder bör följa myndighetsålder, däremot ser vi inget hindermot att ha en valbarhetsålder som skiljer sig från rösträttsåldern.Rösträttsåldern bör sänkas på samtliga nivåer såväl som förfolkomröstningar. Barn och unga är medborgare, lika väl som vuxna,även om man inte är myndig.Erfarenheter från talar för att partierna blir mer intresserade avatt vända sig till unga människor med sin politik om det också är så att ungahar makten att vid val vara med och bestämma vilken mandatfördelning somska gälla. Ett argument mot sänkt rösträttsålder är att unga inte har erfarenhetoch att de inte vet vad de ska rösta på. Vi tror inte att detta stämmer. För detförsta ger rösträtten unga en verklig anledning att sätta sig in mer i vad deolika partierna står för. För det andra kommer partierna att bli tvungna att påett helt annat sätt faktiskt satsa på att synliggöra sin politik på ettsättsom är intressant för unga (uppgifter hämtade ur "Ingång", ).4.2.2 UngdomsrådUnder har det skapats olika typer av inflytandeorgan för unga ikommunerna. finns det 116 sådana organ i kommuner.Ett ungdomsråd kan vara nästan vad som helst. Några arrangerar disco,andra är inriktade på politik. Vissa ungdomsråd träffas ofta, andra har mötennågra gånger . Många råd bygger sin verksamhet på en princip av aktivtdeltagande, alla som vill är välkomna att vara med. Andra råd är utsedda avkommunen med en viss mandatfördelning mellan olika geografiska områden,skolor och åldrar i kommunen. Det finns också råd som väljs vid ett stormötevarje år. Även sätten att definiera sina medlemmar varierar. Några står förprincipen att alla kommunens unga är medlemmar om de inte uttryckligen harbegärt utträde. De flesta råd har åldersgränser någonstans mellan 12 och 25år. De som är aktiva i råden är till hälften gymnasieelever, en tredjedel ärhögstadieungdom, bara en tiondel har lämnat gymnasiet.Ungdomsråd är en särlösning för att ge unga inflytande. Det finns en riskför skendemokrati om parallella strukturer utvecklas, där mandat, ansvar ochplats i organisationen är otydliga. Detta måste undvikas och vi tror att det kangöras genom att bestämma sig för att ungdomsråd inte är till för att leka ochlära. Det ska vara konkret och praktiskt påverkan som gäller. Arbetet ska skepå de deltagande ungas villkor. Ungdomsråd eller parlament har då enmöjlighet att bli en väg till den ordinarie politiken. Syften och mål medungdomsråd och parlament måste därför vara mycket tydliga. Ett sätt attkonkretisera ungdomsrådens arbete och syfte är att ge dem förslagsrätt tillkommunfullmäktige, vilket vi förespråkar (uppgifter hämtade ur "Ingång",Ungdomarnas ).4.2.3 Det börjar i skolanEnligt ska skolan sätta alla människor i stånd atteffektivt delta i det fria samhällslivet. En demokrati bör vila på att alladess medborgare kan argumentera, analysera och dra egna slutsatser, föratt de inte ska bli passiva objekt för påverkan.Skolan är ofta den första representanten för samhället och demokratin somman kommer i kontakt med. Därför är det viktigt att skolan genomsyras avdet demokratiska medborgarskapets beståndsdelar; deltagande, inflytande ochdelaktighet. För att en inlärningsprocess ska fungera riktigt bra krävs det atteleverna är delaktiga och har möjligheter att utöva inflytande. Skolan måstevara ett exempel på att demokratin är öppen för förändringar och därför måsteskolan själv vara en förändringsbenägen institution.4.2.3.1 ElevinflytandeEnligt artikel 12 bör eleverna ha frihet att diskuteraplaneringen av sin egen utbildning och kunna framföra synpunkter påundervisningen. En demokratisk skola som efterlever Barnkonventionenbör välkomna och uppmuntra elevers deltagande i det beslutsfattande sompåverkar elevers situation i skolan.De strukturer som finns för att behandla frågor, i dagens skola, frånsettlektionernas innehåll och arbetssätt är elevråden och, i gymnasieskolan,skolkonferenserna. Båda dessa vilar på klassråden. Det är här som denpolitiska jämlikheten säkras genom att alla elever kan medverka och harmöjlighet att utse sina representanter. Vi anser att elevråd ochskolkonferenser bör fungera som remissorgan för kommunerna. Planerar manen förändring i skolan ska också eleverna ha en möjlighet att framföra sinaåsikter.Ju äldre skolbarn, desto mindre inflytande över sin skolvardag - så kanman enkelt sammanfatta elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. Reelltmedbestämmande innebär bland annat möjligheten till att påverkaschemaläggning, innehållet i undervisning, inflytande över skolmaten ochskolans fysiska och psykiska miljö. vill att skolor medelevmajoritet uppmuntras och att elever har rätt att närvara vid anställnings-intervjuer av skolans personal. Elever ska få kunskap om vilka rättigheter dehar i den nationella lagstiftningen men också om . Dettabör skrivas in i läroplanen.4.2.3.2 Mer ämnesutrymme för demokratiGrundskolan är obligatorisk och något som samtliga medborgare måstegenomgå av sitt liv. I skolan antas medborgarnas intresse församhällsfrågor ta form. Skolan har också en avgörande roll i attuppmuntra elever att vara kritiska och aktiva medborgare. Enligtläroplanen ska föräldrarna kunna förvänta sig att deras barn inte blirensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen, menskolan ska också framhålla betydelsen av ställningstaganden och gemöjlighet till sådana.I skolan bör man lära sig utöva de skyldigheter, men kanske framför allt derättigheter man har som medborgare. För att ytterligare öka elevernaskunskaper om demokratins spelregler och förmågan att försvara och utvecklademokratin, anser vi att undervisningen i demokrati bör få större utrymmegenom hela skoltiden.5 Utveckla den kommunala demokratinDet är nödvändigt att reformera valsystemet så att de lokala frågorna gesstörre tyngd. Skilda valår för riksdagsval och kommunalval är ett led i denprocessen. Vi anser att beslut ska fattas så nära människorna som möjligt.I dagens verklighet är direkt demokrati inte möjlig mer än i begränsadutsträckning. Men många viktiga steg kan ändå tas. Vi vill t.ex.genomföra lagändringar så att beslutande och rådgivande folk-omröstningar blir möjliga på både , regional och nationell nivå.Folkomröstning ska genomföras efter begäran av av deröstberättigade väljarna i en kommun. Dessutom förordar vi motionsrättför kommuninvånare och att öppna nämndsammanträden införs imöjligaste mån för att öka medborgarnas engagemang för sin närmiljö.5.1 Skilda valdagar och folkomröstningarDet är nödvändigt att reformera valsystemet så att de lokala frågorna gesstörre tyngd. Skilda valår för riksdagsval och kommunalval är ett led i denprocessen.Vid ett val höjs den politiska temperaturen i samhället, det diskuteras meroch etermedierna sänder debatter. I anslutning till ett val är det också flersomblir medlemmar i politiska partier. Vi tror att den politiska debatten,intressetför demokrati och ungas deltagande i samhällslivet skulle gynnas av skildamandatperioder för kommunfullmäktige, landsting, regioner och riksdag. Detskulle dessutom öka intresset för kommunpolitiken.Vi tror att det är viktigt att göra den lokala demokratin mer meningsfulloch levande. Där är ofta tidsspannet mellan idé och genomförande kortare,där är frågorna konkretare, men ändå viktiga och ofta med en ideologiskdimension. Vi tror att den lokala demokratin kan förbättras om de lokalavalen inte drunknar i rikspolitiken.Kommunal folkomröstning ska genomföras på begäran, ett så kallatmedborgarinitiativ, av av röstberättigade väljarna. För attstärka enskilda medborgares inflytande i den demokratiska processen vill viäven arbeta för principen att folkomröstningar ska kunna hållas inomkommunalförbund. Etablering av flygplatser och stormarknader är exempelpå frågor som kan avgöras av flera kommuner.5.2 Demokratin och informationsteknikenInformationstekniken kan bidra till att öka genomskinligheten i politiskabeslut och ge möjlighet för människor att ha rådslag på nätet, främst omlokala frågor. Internet är ett horisontellt medium, det vill säga människorkan stå i kontakt med varandra utan mellanled till skillnad från tidningar,radio och tv. Det är dock viktigt att komma ihåg att IT är ett verktyg,ingenting annat. Det är vi själva som bestämmer innehållet och hurresultatet av den använda tekniken kommer att bli. Vi anser attmöjligheterna att utveckla demokratin med hjälp av Internet bör utredas.Vi förespråkar folkomröstningar och en möjlighet förkommunmedborgarna att lämna förslag till kommunfullmäktige viaInternet. Exempel på vad man kan göra med hjälp av IT för att utvecklademokratin har initierats av kommun.Som första kommun i världen genomför kommunen ett försök med e-demokrati, med information och debatt främst via Internet. Projektet kallasför rådslag. Tanken är att pröva hur man tillsammans kan utveckla ochförstärka närdemokratin som alla Kalixbor, från femte klass ochuppåt, kan ge synpunkter på centrums framtida utformning. Rådslaget är ettled i den demokrativerkstad som pågår i Kalix.De som fyller och är folkbokförda ikommunen , får ett brev med utförlig information och ettpersonligt lösenord som ska användas när de lämnar sina synpunkter och föratt delta i rådslaget. Elever från årskurs fem får sina lösenord via sinklasslärare. Den som inte har tillgång till dator och Internet kan vara med pertelefon eller post eller fax.Resultatet från rådslaget presenteras i två omgångar. man hur många som deltagit samt vilka medier som använts. Ioktober presenteras slutresultaten. All information finns tillgänglig påwww.kalix.se.Kalix rådslag, det första försöket i sitt slag i världen, är ettutvecklingsprojekt där mycket kan hända. Från kommunens sida har mansärskilt informerat lärare, byautvecklare, pensionärsråd, ochnyckelpersoner inom den egna organisationen.5.3 Utförsäljning av verksamhetVi arbetar för en välfärdspolitik som ska gälla alla. Grundprincipen skavara att samhället garanterar en god grundtrygghet. Organisationen avstatlig, och landstingskommunal verksamhet ska präglas avkvalitet, effektivitet och mångfald. Vård, skola och omsorg skahuvudsakligen vara offentligt och solidariskt finansierad. Vi anser att detär viktigt att inte all offentlig verksamhet schablonmässigt utsätts för etttraditionellt företagsekonomiskt synsätt. Det är orimligt att sjukvård,barn- och äldreomsorg samt utbildning ska styras enligt ett förenklatkonkurrens- och resultattänkande. Politiker har till uppgift att sätta mål,men även att ställa rimliga medel till förfogande.