mot · GO02Ub704 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub704av Skånberg, (kd)Bonus på återbetalning av studielånFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda alternativet att utförsälja studielånsstocken påmarknaden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mot en bonus ge möjlighet för dem som önskar att i förtidåterbetala sina studieskulder.InledningInför det nya studiestödssystemet är det viktigt att hantera den nuvarandestudielånsstocken på ett ekonomiskt försvarbart sätt.Enligt uppgifter från () uppgår studie-lånen till . De gamla lånen (tagna )uppgår till ca och de nya lånen () uppgår tillmer än . Lånens avskrivningar utgör av dentotala lånestocken.Om dessa återbetalades till staten -naturligtvis rent hypotetiskt - skulle statens kredit förbättras i motsvarandegrad och en osäker fordran skulle bli en säker tillgång. Det mest radikala voreatt sälja ut den samlade studielånsstocken på marknaden, under förutsättningatt villkoren för studenterna blir lika fördelaktiga som, eller bättre , idagenssituation. Den frågan bör utredas.Man kan också tänka sig att låta låntagarna frivilligt, mot en bonus, fåavbetala sina lån snabbare än enligt den överenskomna planen. Med entillräckligt stor bonus skulle detta inte bara vara intressant och lönande förstaten, utan även för det stora flertalet låntagare, som t.ex. vid en vinst från enhusförsäljning eller ett arv, vill göra sig skuldfria.Tanken är inte ny. , nämligen ochhela 1986, erbjöds låntagare att mot en premie frivilligt återbetalasinstudieskuld. Premien var beroende på antalet återstående betalningar.1983 (när erbjudandet bara gällde ) utnyttjade 12 832 personerdenna möjlighet till förtida återbetalning, 1986 hela 16 690 personer.Nedan följer ett resonemang om vid vilken bonus det slutar bli lönsamt förstaten om studielåntagarna betalar tillbaka sina lån.Gamla lånenEnligt reglerna för lån tagna räknas lånen om med ettregleringstal som är lika med inflationen. Regeringen fastställer en övregräns för uppräkningen. Denna gräns är 5,7 procent.Konsumentprisindex för var lägre än motsvarande tal för1995. Detta innebär att regleringstalet var 0,9942, dvs. skuldenhar räknats ned . Staten har alltså ingen realränteinkomstfrån de gamla lånen.Om vi antar att de gamla lånen skulle betalas tillbaka till staten innebärdetta att statsskulden kan minska med motsvarande 34 miljarder kronor.Enligt uppgifter från ligger den genomsnittliga räntan förstatsskulden grovt räknat på . Beräknat på årsbasis skulle m.a.o.staten kunna minska sina ränteutgifter för statsskulden med ca 1,7 miljarderkronor (av ).Enligt reglerna för de gamla lånen ges en bonus på högst av detbelopp som betalas utöver påförda studiemedelsavgifter. Denna premie skullekunna höjas , allt annat lika, dvs. upp till samma nivåsom staten betalar i ränta på statsskulden () utan att statens saldoförändras. Till detta kommer den förlust staten gör vid avskrivningar avstudielån (0,av lånestocken). Sammantaget innebär detta attbonusen skulle kunna höjas till en nivå kring utan att staten görnågon saldoförlust. Detta jämfört med att inget av studielånen tagna före år1989 betalades in i förtid.Om staten vinner vid återbetalning av studieskulderna och ger enbonus på innebär det att staten på denna procents differens gör en vinstav 340 miljoner kronor.Nya lånenEnligt reglerna för de nya lånen är räntan under år 1997.Räntan bestäms av regeringen och beräknas utifrån ett genomsnittav statens upplåningskostnad . Hänsyn tas tillavdragsreglerna i skattesystemet, räntan är därför inte avdragsgill i denallmänna självdeklarationen. Detta innebär att staten inte gör någonräntevinst om inbetalade studielån används till att betala räntorna påstatsskulden. De båda räntenivåerna motsvarar varandra. Det kan ocksåkonstateras att CSN inte infört något bonussystem för låntagare somväljer att betala av lånen i förtid.Om låntagarna valde att betala tillbaka sina lån, allt annat lika, skullestatsskulden minska med , statens minskade ränteutgifterför den minskade statsskulden skulle motsvara statens ränteförlust för deinbetalade studielånen. Med tanke på den låga andelen avskrivningar (0,4procent av lånestocken) skulle en bonus överstigande bli enförlust för staten.Till detta kommer att den mycket måttliga omfattningen av avskrivningarhänger samman med att systemet med de nya lånen ännu är ungt och attflertalet låntagare ännu är unga. Enligt uppgifter i utredningen (SOU 1996:90) befaras antalet avskrivningar öka markant från år2020, då antalet kvarvarande låntagare som uppnår kraftigt ökar.Vid en avskrivning på lågt räknat skulle alltså en bonus på 18 %innebära en vinst på , vilket utslaget under lånens löptid skulle innebäraen vinst för staten på 1,3 miljarder kronor.Detta är dessutom räknat enbart på de 65 miljarder som utgör lånestockenför de nya lånen . Om man räknar med samma grad av låntagande framtill 2020 som varit växer lånestocken med ytterligare223 miljarder kronor, och den totala vinsten för staten med det nämndabonussystemet är istället hela . Allt talar dessutom för attlånestocken kommer att växa i väsentligt mycket högre takt, och likaså attavskrivningarna för såväl de nya som de gamla lånen kommer att öka.Betydande vinst för både staten och denenskildeAlla kommer naturligtvis inte att utnyttja möjligheten till förtidaåterbetalning mot en viss bonus, men om lågt räknat av låntagarnagör det, är vinsten för staten vid återbetalning av det gamla lånet med 5 %bonus , och vinsten av återbetalning av det nya lånetmed bonus () hela , också det lågträknat.Idag är bonusen mycket måttlig, , vid frivillig, förtida återbetalningav de gamla lånens studieskulder och ingen bonus vid återbetalning av denya. Ändå utnyttjade 31 433 personer 1996 denna möjlighet. Att siffrorna ärså höga jämfört med och 1986 beror naturligtvis dels på att så mångafler har studieskulder , men också på att villkoren för de nya studielånenär sämre än villkoren för de studielån som gällde . Om 1986 årskampanj upprepades skulle med all sannolikhet flera tiotusentallåntagare använda sig av möjligheten.En besparing för staten på väsentligt mer än , därstaten gör en god affär och byter osäkra fordringar mot ett säkert kapital, ochde som betalar tillbaka sina lån med god bonus är nöjda, är en åtgärd som börgenomföras.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)Per ()