mot · GO02MJ711 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är en utmaning förSverige och övriga västvärlden att gå före och visa att enhållbar livsstil går att förena med hög levnadsstandard.Centerpartiet vill se kretsloppsarbetet gå in i en nya fas; en fas präglad avfunktionstänkande. Det är dags att förändra produktionen så att funktionen,inte produkten, sätts i fokus. En ny generation kretsloppstänkande kommer attbli drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ge ett klimatförföretagande och innovationer. Det nya kretsloppstänkandet innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället. Det är grunden för medvetenresurshushållning och för ökad användning av förnybara resurser, samtåtervinning av lagerresurser. Det kommer att stimulera forskningen, helautbildningssamhället och den tekniska utvecklingen.En ny generation kretsloppstänkande kan sammanfattas i tre begrepp medfunktionstänkande som grund. För det första behöver vi ökadresurseffektivitet genom funktions- och faktor 10-tänkande. För det andramåste vi eliminera själva begreppet avfall och utveckla ett funktions- ochproduktionssystem utifrån biologiska grunder. På så sätt förändrar vi självakaraktären på våra produkter och möjliggör därmed slutna kretslopp. För dettredje måste vi på alla sätt restaurera och bygga upp de naturliga systemen såatt de kan utgöra den fysiska grunden för vår uthålliga utveckling.Avgifta kretsloppenI ett ekologiskt uthålligt samhälle finns någon oroför att kemikalier hotar människa eller natur. Det har återblivit självklart att kunna dricka vatten, äta mat och andasluft utan att för den skull riskera hälsan. Mammor känner sigtrygga att barnet via modersmjölken får den bästa starten ilivet. Ofödda barn utsätts inte för farliga ämnen undergraviditeten. Både djur och människor kan leva utan attlångsamt förgiftas av den miljö de befinner sig i. Men idagkänns visionen fortfarande avlägsen. Människan är snararepå väg att undergräva de grundläggande förutsättningarnaför liv på jorden.Den tekniska utvecklingen har skapat nästan obegränsade möjligheter attframställa nya, naturfrämmande ämnen. Vår förmåga att utvinna och anrikanaturens egna ämnen ur jordskorpan har mångdubblats på några få decennier.Nya ämnen och material har bidragit till ökad levnadsstandard, skapateffektivare transporter och underlättat många andra funktioner i samhället,exempelvis lagring av värme och kyla. Människans uppfinningsrikedom påkemikalieområdet är på många sätt grundläggande för vår moderna livsstil.Medaljen har en baksida. Utvecklingen har skett utan tanke påkemikaliernas vidare öde i naturen. De flesta av de ämnen vi använder spridsförr eller senare med vind och vatten, och kan i vissa fall förflyttas över helajordens yta eller miltals upp i atmosfären. Fettlösliga och långlivade ämnenlagras upp i näringskedjorna, och hamnar i våra livsmedel. Livet igenomsamlas ett förråd av tungmetaller och långlivade, naturfrämmande ämnen ivår vävnad. Redan det ofödda barnet drabbas av sådana via mammans blod.Konsekvenserna av denna globala kemikaliespridning är i stort settokända. har vi framför allt kunnat utläsa effekter inom djurvärlden,där ämnen visat sig ha förmåga att påverka livets känsligaste processer: Dekan framkalla cancer, försvaga immunförsvaret och ge upphov till allergieroch andra sjukdomar. Vissa av dem påverkar hormonsystemen medkonsekvenser för intelligens, parningsbeteende och fertilitet. Erfarenheternaav klassiska miljögifter, som DDT och PCB, visar tydligt att kemikalier harförmåga att hota hela artbestånd. Effekter har visat sig uppstå även vidextremt låga halter, i synnerhet under ömtåliga skeden i livet. Vad som anförts om att avgifta kretsloppen bör gesregeringen till känna.En kemikaliepolitik för nyagenerationerNär fattade beslut om generationsmålet "Giftfrimiljö" antog man på en och samma gång ett både radikaltoch operativt mål för kemipolitiken. Miljökvalitetsmåletinnebär att inom en generation ska halterna av farliga ämnensom förekommer naturligt i miljön vara närabakgrundsnivåerna och halterna av farliga naturfrämmandeämnen i naturen ska ha minskat till halter nära noll. Meddetta beslut ratificerade som första landEsbjergdeklarationen från . I ochmed Esbjergdeklarationen valde att helt anammaförsiktighetsprincipen. Man beslutade att alla utsläpp avfarliga ämnen ska elimineras inom en generation. MåletGiftfri miljö innebär till och med en skärpning avEsbjergdeklarationens tidsram. Enligt deklarationen räckerdet med att utsläppen har upphört inom en generation.Generationsmålet stadgar att nära-noll-nivåer ska hauppnåtts inom en generation. Det betyder att utsläppen måsteupphöra före 2020.Genom miljömålet Giftfri miljö är den långa diskussionen kring fara ochriskbegreppens användning i kemikaliepolitiken till ända. Nollnivåer ska nubilda norm för kemikaliepolitiken. Inneboende egenskaper skall ifortsättningen utgöra grunden för åtgärder. Försiktighetsprincipen ska fungerasom utgångspunkt för kemikaliepolitiken. kommer att läggayrkanden på detta område i samband med regeringens proposition medanledning av miljömålen.Om vi lyckas ta fram lämpliga delmål och handlingsvägar har Sverigestora möjligheter att omdana inte bara den svenka kemikaliepolitiken utanhela EU:s kemikaliepolitik. Vi har en svensk miljökommissionär som sätterreformer inom kemikaliepolitiken som första prioritet. EU-kommissionenkommer () det svenskaordförandeskapet tar sin början att föra fram sitt förslag tillkemikaliepolitik.Detta ger möjlighet att initiera och driva på beslut inom ministerrådetunder vår ordförandeperiod. Det är något av en beslutsmässig drömsituation.Vi har alla möjligheter att forma en kemikaliepolitik för nya generationer.Slut kretsloppenRegeringen ger tyvärr inte någon samlad bild för denframtida hanteringen av de stora materialflödena i samhället.Stora materialflöden såsom sand och grus, olja, fosfor ochlivsmedel diskuteras inte. De resonemang och analyser somKretsloppsdelegationen presenterat saknas i regeringenspolitik. Regeringen hamnar i ett traditionellt soptänkandesom saknar de framåtsyftande linjer och förslag som ärnödvändiga. för en miljöpolitik där naturenbrukas utan att förbrukas. I första hand bör avfall undvikas, iandra hand återanvändas eller återvinnas och som tredjealternativ energiutvinnas. Visst material måste omhändertasför destruktion på ett säkert sätt. Materialåtervinning börprioriteras framför energiutvinning när detta är miljömässigtmotiverat. För att behålla vår levnadsstandard i framtidenoch ha ett uttag av naturresurser som är hållbart måsteresurseffektiviteten öka drastiskt. Vi måste få ut mer nytta avvarje insatt resurs.För att få med de enskilda individerna i kretsloppsarbetet är det viktigt attdet är enkelt att agera miljövänligt. Tillgängligheten till miljöstationer förattlämna avfall och servicen hos miljöbolagen för omhändertagande av avfallmåste vara god. För att ytterligare driva på kretsloppsarbetet finns detanledning att se över och skärpa de återvinningsmål som uppnåtts.Centerpartiet anser att det inom en sådan översyn bör tas hänsyn till regionalaaspekter och långa transportavstånd. Skärpta återvinningsmål får inteinnebära högre miljöbelastning. Detta bör ges regeringen till känna.ProducentansvarProducentansvar är ett viktigt verktyg för att fåmiljöanpassade produkter och tjänster. Justproducentansvaret kan driva på mot mer funktionstänkande.Detta är i sådana fall en mycket positiv utveckling.Regeringens tänkande och agerande har alltför mycket kommit att handlaom enbart återvinning. Stegen innan för att minimera energianvändning, väljarätt material, reducera materialinsatsen och andra åtgärder för attmiljöanpassa produkter och funktioner har helt glömts bort av regeringen. Attkomma förbi detta tänkande är absolut nödvändigt. Den bakomliggandetanken med producentansvaret är att göra funktioner och produkter såmiljövänliga som möjligt redan från början. Miljöpolitiken måste anpassasefter detta och inte efter att återvinning skulle vara det enda steget. Det ärolyckligt att regeringen slarvat bort chansen att fullfölja det somCenterpartietstartade under regeringsåren 1991-1994.Centerpartiet är positivt till att vidga producentansvaret jämfört med degrupper som är aktuella. Att införa ett generellt producentansvar skullestimulera producenterna att utnyttja resurser på ett effektivare sätt. Detta ärmycket positivt ur miljösynpunkt. Ett generellt producentansvar skulle ledatill ett ökat funktionstänkande.Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att seöver producentansvaret (dir. 2000:28). I regeringens direktiv ges utredaren iuppdrag att "undersöka om ytterligare varugrupper skulle kunna omfattas avproducentansvar samt lämna förslag till varugrupper". Regeringens uppdragsignalerar på ett tydligt sätt sitt ointresse av ett generellt producentansvar.AttKretsloppsdelegationen tidigare genom ett gediget arbete utrett ett generelltproducentansvar väljer regeringen att bortse från. Istället ges ett nytt uppdragsom begränsar sig till vissa produktgrupper. anser att uppdragetvad avser eventuellt utökat producentansvar borde ha varit större om det är såatt det ska utredas igen. Ett generellt producentansvar bör införas. Regeringenbör återkomma med förslag om ett generellt producentansvar i linje med vadsom presenterats av Kretsloppsdelegationen. Detta bör ges regeringen tillkänna.AvfallSverige står inför en stor utbyggnad av kapaciteten för attbränna avfall. I stora stycken är det oklart hur denna ökadeförbränning påverkar människan och miljön. Främst rör detsig om ökade dioxinutsläpp. Och återigen är det våra barnsom är mest utsatta. En av grundförutsättningarna för attavfalls- och sopförbränning inte ska påverka människor ochmiljö på ett negativt sätt är att ha klara definitioner på vadsom är att räkna som sorterat och osorterat avfall. I dagslägetär detta oklart. För att skapa långsiktiga regler till gagn förmänniskor, miljö och avfallsaktörer måste riktlinjer för vadsom är sorterat och osorterat avfall framarbetas. Detta börges regeringen till känna.Sedan den 1 januari 2000 finns en skatt på deponering av avfall. Detta ärpositivt för att stimulera en minskning av avfall som läggs på deponi.Samtidigt har detta lett till att förbränningen av avfall kommit i avsevärtbättre dager då detta inte är belagt med skatt. Istället för att deponera avfallgår allt större mängder till förbränning. Ofta är miljö- och hälsoriskerna isamband med denna förbränning okända. anser det angeläget attutreda vilka konsekvenser en skatt på förbränning av sopor skulle få förmiljön och människors hälsa. Detta bör ges regeringen till känna.IT ger nya möjligheterDen snabba IT-utvecklingen skapar stora möjligheter attkunna ställa om samhället i mer miljövänlig riktning. Välfungerande och väl utbyggd IT-infrastruktur är en viktigingrediens i att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle.Denna potential måste tas tillvara. Tyvärr riskerar delar avSverige att bli utan denna teknik på grund av denofullständiga politik för utbyggnad av bredband somregeringen för.IT kan på ett mycket påtagligt sätt bidra till att avmaterialisera samhälletsamt till ett ökat funktionstänkande. Transporter kan samordnas ocheffektiviseras. Så kallade intelligenta hus kan med sina smarta ochvälanpassade lösningar spara energi och få människor att känna sig tryggare.Distansarbete och distansutbildning möjliggörs med hjälp av IT med defördelar det har både för miljön och människors livskvalitet. Telefon- ochbildkonferenser minskar antalet resor. Potentialen för att hämta hemmiljövinster med hjälp av IT är i stort sett okända. Hoten mot miljön är ocksådåligt kartlagda. Regeringen bör därför initiera en utredning om IT och miljö.Detta bör ges regeringen till känna.Riksdag och regering börföregå med gott exempelDet är mycket viktigt för miljöpolitikens trovärdighet attriksdag och regering föregår med gott exempel. Denmiljöcertifiering av statliga institutioner som just nu pågår ärmycket positiv. Här tjänar som ettföredöme. har som första politiska partibeslutat att införa ett miljöledningssystem. Det är vårt sätt attkartlägga vår miljöpåverkan som parti och systematiseravåra rutiner. För oss är det viktigt att föregå med gottexempel.Riksdagen måste förbättra sina rutiner för att minimera påverkan påmiljön. föreslår därför att en grupp tillsätts som kan se överriksdagens rutiner i syfte att minimera påverkan på miljön. Detta börriksdagen besluta.Miljökrav vid offentligupphandlingStaten kan använda flera instrument för att förstärkanäringslivets miljöanpassning. Ett instrument är skatte- ochavgiftssystemet som stegvis bör förändras så attmiljökostnaden blir synlig i priset på marknaden. Ett annatinstrument är den offentliga upphandlingen som kananvändas till att stödja introduktion av ny miljöteknik. Denoffentliga sektorn upphandlar produkter och tjänsterför . Staten bör föregåmed gott exempel vad gäller miljökrav i offentligupphandling. Regeringen bör vara pådrivande inom EU föratt förändra upphandlingsdirektiven så att det blir möjligt attställa offensiva miljökrav vid offentlig upphandling. Dettabör ges regeringen till känna.MiljöbalkenDen trädde i kraft. Syftet medmiljöbalken (MB) är att samla, samordna, skärpa och breddamiljölagstiftningen för hållbar utveckling. När densocialdemokratiska regeringen tillträdde drog mantillbaka det förslag till miljöbalk som den borgerligafyrpartiregeringen lanserat. Trots att man på så sätt vannytterligare tid är det anmärkningsvärt att balken från börjanvar långtifrån fulländad. Redan nu har balken blivit föremålför en parlamentarisk översyn. kommer attaktivt delta i detta arbete i syfte att förbättra denofullständighet som råder.FosforåtervinningAv olika växtnäringsämnen intar fosfor en nyckelpositionsåväl i odlingen som i kretsloppet stad-land vad gällerhushållning med ändliga naturresurser. Detta beror på attfosfor mer än andra växtnäringsämnen är en ändlig och ickeförnybar resurs. Man räknar med att världens brytbarafosforreserver räcker med nuvarandeteknik och ekonomi. I diskussionen om en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling intar därför hushållningen med fosfor enviktig roll. Kväveföreningar är inte en ändlig resurs. Det ärdärför inte ett absolut villkor för uthållighet att dekväveföreningar som finns i avlopp och avfall återförs tillodlingsmarken.En fosforanvändning där fosfor förs med livsmedel till städerna och sedangår till spillo genom att den släpps ut med avloppsvattnen eller läggs påavfallsdeponi är självfallet inte uthållig. Fosforflödet måste slutas ochfosfornåterföras till odlingsmarken. Ett absolut villkor för uthållighet är dock attåterföringen av fosfor kan ske på ett sådant sätt att man inte irreversibeltskadar åkermarken genom att förorena den med metaller, hormonförändrandeämnen eller långlivade naturfrämmande föreningar.Betydande mängder avloppsslam produceras oavbrutet i våra reningsverk.Varje person i producerar ca slam (= fosfor) per år.Inriktningen , aviserad från regering, riksdag och , harvarit att slammet skall återanvändas i jordbruket om angivna kvalitetskriterieruppnås. Ett exempel på denna inriktning är att regeringen, i sitt grönanyckeltal som ska belysa hur vi hushållar med fosfor, mäter hur mycket fosforsom återförs till genom användning av slam som näringsämne.I perspektivet "hållbar utveckling" finns dock skäl att ifrågasätta detlämpliga i att långsiktigt - säg flera tiotal, femtio, - tillföramarkende föroreningar som slammet trots kvalitetskriterierna innehåller.Bedömningen gäller då särskilt metaller, som stannar kvar och anrikas ijorden. Även framtida generationer ska kunna bruka åkermarken.En mer "långsiktigt hållbar slamhantering" är att separera slammet i olikanyttiga produkter, som var för sig kan återanvändas, organiskt material försig, metaller för sig och fosfor i lämplig ren fraktion för jordbruksanvändningför sig. I , och arbetar man parallellt med dennuvarande hanteringen av slammet med en alternativ utvecklingslinje därslammet separeras i olika nyttiga produkter. Det behövs ett omfattandeforsknings- och utvecklingsarbete inom detta område. Så länge signalernafrån såväl central politisk nivå som entydigt anvisar attfosfor ska återföras till via slammet är det dock svårt att med kraftdriva en alternativ utvecklingslinje och, framför allt, att finansiera en sådan.Mot bakgrund av den avfallsskatt som införts från och med 1 januari 2000och det generella förbud mot deponering av organiskt avfall som införs frånoch med 2005 är det angeläget att uppmärksamma frågan om hushållningmed fosfor. Knappheten på fosfor är ett stort resursproblem. Alternativet tillåtervinning är förbränning. För att möjliggöra en långsiktigt hållbarslamhantering måste erkänna hushållningen av fosfor som enprincipiellt viktig fråga för utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till en internationellfosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som en kritisk resurs.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att initiera frågan omfosforhushållning i EU, där en grönbok bör utarbetas.Riksdagen bör i övrigt besluta om att arbeta efter följande strategi förfosforåtervinning: bör frångå sitt tidigare ställningstagande omspridning av slam på , och slamöverenskommelsen mellan LRF,VAV och bör omarbetas. bör ge regeringen iuppdrag att återkomma med förslag på utformning av ekonomiska styrmedelför att prioritera återvunnen fosfor framför jungfrulig fosfor. börge regeringen och dess myndigheter i uppdrag att ta initiativ tillöverläggningar med kommunerna () om hur enkursändring i slamhanteringen kan komma till stånd.Energiförsörjning för nyagenerationerEtt hållbart energisystem måste bygga på förnybaraenergikällor. bör vara föregångare med högaambitioner vad gäller att fasa ut kärnkraft och fossilabränslen. stängdes den första av tvåreaktorer. Därmed inleddes den kärnkraftsavveckling somCenterpartiet så länge kämpat för och som svenska folketröstade fram i folkomröstningen . Denkärnkraftsavveckling som påbörjats ska fullföljas.Centerpartiet kommer att arbeta för att denna omställningska ske fullt ut, inte minst på grund av att det intefinns någon acceptabel och säker lösning påavfallsproblematiken. I takt med att kärnkraft ochfossilbränslen avvecklas bör de ersättas av ettdecentraliserat, miljövänligt och kretsloppsanpassatenergisystem. Även internationellt börjarkärnkraftsavvecklingen ta fart. beslutade attderas samtliga 19 kärnkraftverk ska avvecklas.Biobränslen minskar utsläppen och är miljöteknikmässigt ochnäringspolitiskt bra. Biobränslen ska vara fria från beskattning. Detta är enuppfattning som inte delas av regeringen och samarbetspartierna Miljöpartietoch . Dessa ämnar börja ta ut energiskatt på biobränslen. Dettamotverkar möjligheterna för en positiv utveckling av miljömässigt riktigabränslen.I arbetet med omställningen av energisystemet har en särskild arbetsgrupptillsatts för att ta fram en nationell handlingsplan för lokalisering avvindkraft.Stödet till vindkraften ökas för att skapa ordentliga förutsättningar för enutbyggnad av vindkraften i . har ABB presenterat ettvindkraftverk som är avsevärt effektivare än befintliga verk. Detta visar attdenna bransch är en framtidsbransch.Principer för ett nytt system avenergiskatterGenerellt sett ska ett väl fungerande system medenergiskatter vara uppbyggt så att skatterna ska styramarknadspriset för att spegla energislagens totala kostnadför samhället. I en fungerande marknadsekonomi ska prisetpå en vara eller tjänst dels spegla konsumenters ochproducenters värdering, dels de kostnader som framtagningoch användning av varan orsakar. Råoljepriset speglarexempelvis inte de kostnader i form av försurning ochväxthuseffekt som oljeanvändningen orsakar. Därförkorrigeras marknadspriset så att inte oljeanvändningen blirför hög, med miljö- och hälsoproblem som följd. Vidare ären grundläggande princip att det är förorenaren som skabetala för utsläpp och resursutnyttjande.Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissatekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet ochutveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektiviseraresursanvändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonominsdynamik och utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. För att skapa ensådan god marknad är det viktigt att också se över existerande subventioneroch stöd från stat och kommun så att inte dessa motverkar en hållbarutveckling.Centerpartiet anser att ett system för energibeskattning bör byggas frångrunden. Att fortsätta lappandet på dagens inkonsekventa och otydliga systemav energiskatter är en omväg till ett ekologiskt hållbart samhälle. Principernaför ett nytt system bör vara att förorenaren betalar och att de olikaenergislagens marknadspris ska spegla samhällets totala kostnader. Dettainnebär att regering och riksdag ska sätta tydliga miljömässiga ramar förenergisystemet. Inom dessa ramar ska sedan marknadsekonomins dynamikoch utvecklingskraft verka i miljöns tjänst.MiljömålenI presenterade sittbetänkande (SOU 2000:52) kring 14 av de 15 miljömålen.Klimatkommittén behandlade frågan om klimatpåverkan.Miljömålskommitténs arbete är ett avgörande startskott förett långtgående miljöarbete i . Detta arbete kommerunder att medföra en rad nödvändiga och viktigaförändringar av det svenska samhället. Arbetet är barapåbörjat och kommer att sätta igång en viktig process somframför allt måste verka och ske underifrån och ha ett tydligtbarnperspektiv. återkommer med en motion pådetta område när regeringen lägger fram sin proposition ommiljömålen.StrandskyddCenterpartiet anser att strandskyddet bör ges en mer lokalutformning. I tätortsnära områden och utefter landets kusterbehövs ett strikt strandskydd. Detsamma gäller över huvudtaget där det finns ett besökstryck. Strandskyddet är utformatefter behoven i där ett striktstrandskydd är motiverat. finns det områden ilandet där ett uppluckrat strandskydd är till fördel för denbefolkning som bor i området och därmed möjliggör enpositiv utveckling för hela bygden utan att dennauppluckring utgör något hinder för det rörliga friluftslivet.Lagstiftningen rörande strandskydd bör förändras så att denger möjlighet till lokal anpassning. Detta bör kunna ske ikommunernas översiktsplaner efter samråd medmyndigheter som har att bevaka riksintressen. Vad somanförts om en lokal utformning av strandskyddet bör gesregeringen till känna.LångtidsutredningenI /2000 konstateras att Sverigebedöms ha en hållbar utveckling, om vissa miljöhotutelämnas ur beräkningarna. Bland de utelämnade hotenfinns klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet. Vaden sådan bedömning egentligen är värd för oss och specielltför våra barn med tanke på vilka hot som utelämnats kanstarkt ifrågasättas. I utredningen finns ett snävt nationelltsynsätt. Konsumtion i kan på många olika sättpåverka miljön i andra delar av världen då konsumtion ochtillverkning sker i helt olika delar av världen. Kopplingenmellan konsumtion och miljöpåverkan i tillverknings- ochtransportledet måste tydliggöras. Att göra dessa ekologiskafotavtryck synliga gör att dold export av miljöpåverkanlättare kan undvikas. För att kunna göra detta måstemiljökostnaderna synliggöras. Principen om att förorenarenska betala (Polluter Pays Principle) ska gälla. Den svenskapolitiken måste utformas på ett sådant sätt att vi bidrar till attlösa de globala miljöproblemen.Om verkligen ska kunna göra anspråk på att vara enutredning som beskriver den långsiktiga utvecklingen kan inteklimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet utelämnas. NästaLångtidsutredning bör därför ta hänsyn till klimatförändringar ochuttunningen av ozonskiktet. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringens förda politikUnder fyrpartiregeringen utvecklade regeringen en tydligstrategi för kretsloppsanpassning av samhället.Miljöpolitiken har sedan Socialdemokraterna övertagitregeringsmakten präglats av brist på strategi. Det räcker intemed övergripande miljömål.