mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — Fi13 InnehÃ¥ll 1 SammanfattningÂ 4 1.1 Amortera meraÂ 4 1.2 Skatterna sÃ¤nks och pensionÃ¤rerna fÃ¥r det bÃ¤ttreÂ 4 1.3 Fler fÃ¶retag och nya jobbÂ 4 1.4 VÃ¤rdig vÃ¥rdÂ 5 1.5 Valfrihet fÃ¶r barnfamiljernaÂ 5 1.6 VÃ¤gnÃ¤tet rustas uppÂ 5 1.7 RÃ¤ttssamhÃ¤llet stÃ¤rksÂ 5 1.8 SkatteryggsÃ¤cken lyfts avÂ 5 1.9 StudiestÃ¶det fÃ¶rbÃ¤ttrasÂ 5 1.10 BistÃ¥ndet Ã¶karÂ 6 1.11 Fastighetsskatten fryses och sÃ¤nksÂ 6 1.12 FinansieringenÂ 6 2 Regeringens budgetpropositionÂ 7 2.1 Regeringen handlingsfÃ¶rlamadÂ 7 2.2 MassarbetslÃ¶sheten och dess kostnader bestÃ¥rÂ 8 2.3 Ett trettonde misslyckandeÂ 8 2.4 HÃ¶gre statsskuld och lÃ¥ngsiktig obalans i statsfinansernaÂ 8 2.5 Det gÃ¥r att nÃ¥ bÃ¤ttre resultat med strukturreformerÂ 9 2.6 Brister i vÃ¤lfÃ¤rdenÂ 9 2.7 Regeringen fÃ¶rsitter chansenÂ 10 2.8 TillvÃ¤xtskeptiska samarbetspartierÂ 11 2.9 Ingen stimulans av vita hushÃ¥llstjÃ¤nsterÂ 11 2.10 Arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt fÃ¶rsÃ¤mrasÂ 11 2.11 Regeringen kan inte hantera internationaliseringen av ekonominÂ 12 3 Den ekonomiska utvecklingenÂ 13 3.1 Den internationella konjunkturutvecklingenÂ 13 3.1.1 Fortsatt stark USA-konjunkturÂ 13 3.1.2 Utvecklingen inom EU-omrÃ¥detÂ 14 3.1.3 AvgÃ¶rande Ã¥r fÃ¶r JapanÂ 15 3.2 Den svenska konjunkturutvecklingenÂ 16 3.2.1 Utvecklingen i Ã¥r slÃ¥r fÃ¶rvÃ¤ntningarnaÂ 16 3.2.2 Inflationen och lÃ¶neutvecklingenÂ 16 3.2.3 Utvecklingen Ã¥r 2001Â 17 3.3 Prognoserna fÃ¶r 2002Â 17 3.4 Den nya ekonominÂ 18 3.4.1 Kan fÃ¥ samma utveckling som ?Â 19 4 alternativÂ 20 4.1 GrundlÃ¤ggande utgÃ¥ngspunkterÂ 20 4.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger lÃ¥ngsiktiga tillvÃ¤xtfÃ¶rutsÃ¤ttningarÂ 20 4.1.2 FÃ¶retagarklimat fÃ¶r vÃ¤lstÃ¥nd och nya jobbÂ 21 4.1.3 Ãkad sysselsÃ¤ttning tryggar vÃ¤lfÃ¤rdenÂ 22 4.1.4 Bryt bidragsberoendet â individer och familjer mÃ¥ste fÃ¥ bestÃ¤mma mer sjÃ¤lvaÂ 23 4.1.5 En minskad statsskuld ger frihet Ã¥t kommande generationerÂ 24 4.1.6 En bÃ¤ttre fÃ¶rdelningspolitik skapar mÃ¶jligheter fÃ¶r flerÂ 24 4.2 Fyra angelÃ¤gna ekonomiska reformerÂ 25 4.2.1 En marginaleffekts- och skattereformÂ 26 4.2.1.1 PÃ¥ kort siktÂ 28 4.2.1.1.1 FempartiÃ¶verlÃ¤ggningar om marginaleffekternaÂ 29 4.2.1.2 PÃ¥ lite lÃ¤ngre siktÂ 30 4.2.1.2.1 Reformerad och fonderad socialfÃ¶rsÃ¤kringÂ 30 4.2.2 Reformerad lÃ¶nebildning och arbetsmarknadÂ 31 4.2.2.1 Arbetsgrupp om Ã¶kad ohÃ¤lsaÂ 32 4.2.2.2 ArbetstidÂ 33 4.2.2.3 LÃ¶nebidragÂ 35 4.2.3 Ãkad konkurrensÂ 36 4.2.4 Minskad skatteflyktÂ 38 4.3 bÃ¶r delta i EMU-samarbetet fullt utÂ 39 4.3.1 StÃ¤rk samarbetet mellan folkÂ 39 4.3.2 VarfÃ¶r ett monetÃ¤rt samarbete?Â 40 4.3.3 Globaliseringens utmaningarÂ 41 4.3.4 ERM2Â 41 4.3.5 FolkomrÃ¶stningÂ 42 5 Prioriterade omrÃ¥denÂ 42 5.1 TillvÃ¤xtpolitik fÃ¶r nya jobbÂ 42 5.2 En skattepolitik dÃ¤r alla fÃ¥r behÃ¥lla mer av sin egen lÃ¶nÂ 46 5.3 En reformerad familjepolitikÂ 48 5.4 BÃ¤ttre pensionerÂ 51 5.5 VÃ¥rden, omsorgen och skolanÂ 52 5.6 Ett Ã¥terupprÃ¤ttat rÃ¤ttsvÃ¤sendeÂ 53 5.7 Upprustad infrastrukturÂ 54 6 KommunsektornÂ 55 6.1 Kommunerna och vÃ¤lfÃ¤rdenÂ 55 6.2 2000 Ã¥rs ekonomiska vÃ¥rpropositionÂ 56 6.2.1 Underfinansierat âmaxtaxefÃ¶rslagâÂ 57 6.3 VÃ¥rd och omsorgÂ 57 6.4 LÃ¤kemedel och hÃ¶gkostnadsskyddÂ 59 6.5 Minska kommunsektorns bidragsberoendeÂ 60 6.6 Det behÃ¶vs mer Ã¤n statsbidrag fÃ¶r att trygga kommuninvÃ¥narnas framtida behovÂ 61 6.6.1 Behoven Ã¶kar snabbare Ã¤n resursernaÂ 61 6.6.2 BÃ¤ttre fÃ¶retagar- och sysselsÃ¤ttningsklimat sÃ¤krar vÃ¥rdenÂ 61 6.6.3 Potential fÃ¶r samordning och effektiviseringÂ 62 6.6.4 NytÃ¤nkande inom vÃ¥rd och omsorg med solidarisk finansieringÂ 62 6.6.5 Avskaffa utfÃ¶rsÃ¤ljningsstoppetÂ 64 6.6.6 Kommuner ska inte konkurrera ut fÃ¶retagÂ 64 6.6.7 Skillnad mellan kort och lÃ¥ng siktÂ 64 6.7 FÃ¶rena utjÃ¤mning med incitament fÃ¶r tillvÃ¤xtÂ 65 6.7.1 Statlig delegation och expertgruppÂ 65 6.8 FÃ¶rÃ¤ndringar som ekonomiskt pÃ¥verkar kommunsektornÂ 66 7 Budgetpolitikens inriktningÂ 67 7.1 ÃverskottsmÃ¥l fÃ¶r offentlig sektorÂ 67 7.1.1 Regeringens Ã¶verskottsmÃ¥l utgÃ¶r ingen sÃ¤kerhetsmarginal utan leder till Ã¶kad upplÃ¥ningÂ 68 7.1.2 stÃ¤llningstagande till nuvarande Ã¶verÂ- skottsmÃ¥lÂ 69 7.2 UtgiftstakenÂ 71 7.3 Statens lÃ¥nebehov och statsskuldÂ 71 8 Statens inkomsterÂ 72 9 Statens utgifter och utgiftstakÂ 75 9.1 PreliminÃ¤r fÃ¶rdelning pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den fÃ¶r 2001â2003Â 75 9.2 Ãlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenÂ 94 9.3 BudgeteringsmarginalenÂ 95 9.4 Utgiftstak fÃ¶r statenÂ 95 9.5 Utgiftstak fÃ¶r den offentliga sektornÂ 96 10 HemstÃ¤llanÂ 96 1Â Sammanfattning budgetalternativ innehÃ¥ller satsningar pÃ¥ mer och bÃ¤ttre vÃ¥rd, Ã¶kad valfrihet fÃ¶r smÃ¥barnsfamiljerna, ekonomiskt utrymme fÃ¶r enskilda och familjer genom sÃ¤nkt inkomstskatt. NÃ¤ringsklimatet fÃ¶rbÃ¤ttras, vÃ¤gnÃ¤tet rustas upp och polisen blir bÃ¤ttre att ta itu med brottsligheten. 1.1Â Amortera mera amorterar mer pÃ¥ statsskulden Ã¤n regeringen under perioden 2001â2003. Ãverskottet i offentlig sektors finansiella sparande Ã¤r per Ã¥r jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens 2-procentsmÃ¥l. Statens finansiella sparande blir positivt , medan regeringen budgeterar fÃ¶r en vÃ¤xande statsskuld under slutet av perioden nÃ¤r konjunkturen fÃ¶rvÃ¤ntas avta. Utgiftstaket ligger 8 respektive 18 och lÃ¤gre jÃ¤mfÃ¶rt med regeringens fÃ¶rslag . 1.2Â Skatterna sÃ¤nks och pensionÃ¤rerna fÃ¥r det bÃ¤ttre fÃ¶reslÃ¥r en hÃ¶jning av grundavdraget fÃ¶r alla inkomstÂtagare, pensionÃ¤rerna. Alla fÃ¥r behÃ¥lla mer av sin inkomst. SkatteÂsÃ¤nkningen blir per mÃ¥nad fÃ¶r Ã¥r 2001. Ett fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag infÃ¶rs. Det ger normalinkomsttagaren ytterligare per mÃ¥nad i skatteÂsÃ¤nkning, sammanlagt Ã¥r 2003. HÃ¶jningen av grundavdraget gÃ¶r att man kan tjÃ¤na 20Â per Ã¥r innan man behÃ¶ver betala kommunalskatt, jÃ¤mfÃ¶rt med dagens . Detta bidrar till en fÃ¶rbÃ¤ttrad lÃ¶nebildning och dÃ¤rmed bÃ¤ttre tillÂvÃ¤xtÂfÃ¶rutÂsÃ¤ttningar, som bidragsberoendet minskas. Kommunerna kompenÂseras fullt ut. vill hÃ¶ja pensionstillskottet med per mÃ¥nad fÃ¶r de pensionÃ¤rer som har lÃ¤gst pension. Detta gÃ¤ller Ã¥r 2001 och Ã¥r 2002. Det hÃ¶jda grundavdraget kommer alla, Ã¤ven pensionÃ¤rer, till del nÃ¤r det nya pensionssystemet trÃ¤der i full kraft. Hela inkomstprÃ¶vningen av Ã¤nkeÂpensionerna slopas och omstÃ¤llningspensionen Ã¥terstÃ¤lls frÃ¥n sex till tolv mÃ¥nader. 1.3Â Fler fÃ¶retag och nya jobb JordmÃ¥nen fÃ¶r fÃ¶retag och fÃ¶retagande fÃ¶rbÃ¤ttras bland annat genom sÃ¤nkta arbetsgivaravgifter, sÃ¤nkt skatt pÃ¥ personaloptioner och vinstandelar, sÃ¤nkt skatt pÃ¥ hushÃ¥llstjÃ¤nster, infÃ¶rande av ett rikskapitalavdrag, avskaffande av dubbelbeskattningen och fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten. LÃ¶nebildning och arbetsÂmarkÂnad reformeras. 1.4Â VÃ¤rdig vÃ¥rd Kommunsektorn fÃ¥r med politik ett tillskott pÃ¥ : 2001: , 2002: och 2003: . Till de fÃ¶rbÃ¤ttringar som prioriterar hÃ¶r enhetstaxa inom Ã¤ldrevÃ¥rden, nya vÃ¥rdÂplatser och att lÃ¥nga vÃ¥rdkÃ¶er betas av. OcksÃ¥ fÃ¶r rehabilitering, tandvÃ¥rd och till fÃ¶rsÃ¤kringskassan anslÃ¥s nya medel. 1.5Â Valfrihet fÃ¶r barnfamiljerna Som ett alternativ till maxtaxan vill ge ett Ã¶kat stÃ¶d direkt till alla smÃ¥barnsfÃ¶rÃ¤ldrar. Ett nytt och bÃ¤ttre vÃ¥rdnadsbidrag ger mÃ¶jlighet att fritt vÃ¤lja omsorgsform fÃ¶r sina barn, garantibeloppet i fÃ¶rÃ¤ldraÂfÃ¶rsÃ¤kringen Ã¶kar frÃ¥n 60 till och ett sÃ¤rskilt barnavdrag vid beskattningen infÃ¶rs. 1.6Â VÃ¤gnÃ¤tet rustas upp Det lÃ¥ngvariga fÃ¶rfallet av vÃ¤gnÃ¤tet bryts genom fÃ¶rslag. VÃ¤ghÃ¥llningsanslaget Ã¶kar med fÃ¶r vart och ett av de tre Ã¥ren. Anslaget till vÃ¤ginvesteringar Ã¶kas med 5, 2 respektive , sammanlagt fÃ¶r de tre Ã¥ren. Totalt Ã¶kar satsningarna pÃ¥ infrastruktur med ca . 1.7Â RÃ¤ttssamhÃ¤llet stÃ¤rks Regeringen vill tillfÃ¶ra mer till rÃ¤ttsvÃ¤sendet, men det rÃ¤cker inte. Polis, Ã¥klagare och domstolar behÃ¶ver mer resurser fÃ¶r att kunna ge medborgarna trygghet. Vidare fÃ¶rstÃ¤rks skattemyndigheternas mÃ¶jligheter till uppfÃ¶ljning och bekÃ¤mpning av skattefusk samt satsningar pÃ¥ tullen och kustÂbeÂvakningen. 1.8Â SkatteryggsÃ¤cken lyfts av En kraftfull satsning gÃ¶rs fÃ¶r att skapa rimliga och rÃ¤ttvisa konkurrensvillkor fÃ¶r jordbruksnÃ¤ringen. Hela jordbrukets sÃ¥ kallade skatteryggsÃ¤ck lyfts av. 1.9Â StudiestÃ¶det fÃ¶rbÃ¤ttras Studiebidraget hÃ¶js till per mÃ¥nad fÃ¶r studerande i Ã¥ldern 16â25 Ã¥r. Studiemedlen fÃ¶rbÃ¤ttras och fribeloppet avskaffas. 1.10Â BistÃ¥ndet Ã¶kar BistÃ¥ndet Ã¶kar med sikte pÃ¥ 1-procentsmÃ¥let. Ãr 2001 med , Ã¥r 2002 med och Ã¥r 2003 med 2Â miljarder kronor. DÃ¥ uppnÃ¥s av BNI. 1.11Â Fastighetsskatten fryses och sÃ¤nks Regeringens budget fÃ¶rutsÃ¤tter en chockhÃ¶jning av fastighetsskatten som inklusive fÃ¶ljande fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt uppgÃ¥r till hela 8Â miljarder kronor. finansierar en varaktig frysning av taxeringsvÃ¤rdena. Fastighetsskatten pÃ¥ hyreshus sÃ¤nks varaktigt frÃ¥n Ã¥r 2001 till 1,2Â procent. Fastighetsskatten pÃ¥ egnahem sÃ¤nks till Ã¥rÂ 2002 och till Ã¥r 2003. Skatten berÃ¤knas enbart pÃ¥ en tredjedel av markvÃ¤rdet Ã¶verstigande 150Â fÃ¶r att avskaffa de orimliga effekter som exempelvis drabbat dem som bor i skÃ¤rgÃ¥rdsomrÃ¥den. 1.12Â Finansieringen budgetalternativ bygger pÃ¥ omprioriteringar inom och mellan olika utgiftsomrÃ¥den och mellan inkomst- och utgiftssidan i statsbudÂgeten. BÃ¥de inkomster och utgifter Ã¤r lÃ¤gre Ã¤n i regeringens alternativ. DÃ¤rmed minskar statsfinansernas konjunkturkÃ¤nslighet. Exempel pÃ¥ besparingar och omprioriteringar Ã¤r nej till maxtaxa, en andra karensdag i sjukfÃ¶rsÃ¤kringen, ny berÃ¤kningsgrund fÃ¶r SGI i sjuk- och fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen, Ã¶kad egenfinansiering i arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kringen, nej till kostnaderna fÃ¶r stÃ¤ngning av BarsebÃ¤ck, nej till en del av den kraftiga Ã¶kningen av anslagen till , besparingar pÃ¥ myndigheter, neddragning av anslaget till fÃ¶rtidspensioner och dÃ¤rtill hÃ¶rande statlig Ã¥lderspensionsavgift till fÃ¶ljd av en aktiv och utÃ¶kad rehabilitering, delvis behovsprÃ¶vat barnbidrag, avskaffande av flyttningsbidrag, borttagande av N/T-stÃ¶det, nej till utvidgning av , nej till ytterligare lokala investeringsprogram, samt nej till svenskt fÃ¶retagsstÃ¶d inom ÃsterÂsjÃ¶miljarden. Dessutom tar endast hÃ¤lften av regeringens berÃ¤kningstekniska Ã¶verfÃ¶ringsbelopp i ansprÃ¥k fÃ¶r Ã¶verfÃ¶ringar till husÂhÃ¥llen, vilket stÃ¤rker budgeten. TABELL 1.1 SAMMANFATTNING ÃVER BUDGETAVVIKELSER I FÃRÂHÃLLANDE TILL REGERINGENS VÃRPROPOSITION Miljarder kronor 2001 2002 2003 Minskade utgifter, netto 11,1 22,8 15,4 SkattefÃ¶rÃ¤ndringar, netto -18,4 -41,6 -55,1 UtfÃ¶rsÃ¤ljningsinkomster 45,0 45,0 45,0 ÃterstÃ¤llt Ã¶verfÃ¶ringsbelopp till hushÃ¥llen 27,3 35,9 58,9 LÃ¥nebehov (fÃ¶rÃ¤ndring) =statsskuldsfÃ¶rÃ¤ndring -65,0 -62,1 -64,1 FÃ¶rÃ¤ndring i statens finansiella sparande +20,0 +17,1 +19,1 TABELL 1.2 STATSBUDGETENS MED KRISTÂDEMOKRATERNAS FINANSPOLITIK Total nivÃ¥. Miljarder kronor 2000 2001 2002 2003 Inkomster 747,2 757,6 773,9 Utgifter exkl statsskuldsrÃ¤ntor 635,8 641,1 659,9 StatsskuldsrÃ¤ntor m.m. 67,5 61,2 51,8 Statsbudgetens primÃ¤ra saldo 44,0 55,3 62,1 Myndigheters m.fl in- och utlÃ¥ning i RiksgÃ¤ldskontoret, netto -9,1 -8,5 -8,8 ÃverfÃ¶ring frÃ¥n AP-fonden 19,7 19,1 3,6 Statsbudgetens saldo fÃ¶re Ã¶verf till hushÃ¥llen 54,6 65,9 56,9 Skulddispositioner -113,3 -7,0 -4,0 StatsskuldsfÃ¶rÃ¤ndring -167,9 -72,9 -60,9 Statsskuld vid Ã¥rets slut 1325,4 1088,4 1015,5 954,6 Statsskuld i procent av BNP 49,44,40,Regeringens berÃ¤knade skuld i procent av BNP 52,50,48,2Â Regeringens budgetproposition 2.1Â Regeringen handlingsfÃ¶rlamad Inte heller fÃ¶religgande vÃ¥rproposition innehÃ¥ller de konkreta fÃ¶rslag som lÃ¥ngsiktigt kan Ã¶ka tillvÃ¤xten i den svenska ekonomin och dÃ¤rmed antalet nya jobb. Risken Ã¤r uppenbar att den konjunkturfÃ¶rbÃ¤ttring som sker dels kan bli kortvarig p g a dÃ¥ligt fungerande arbetsmarknad, dels inte rÃ¤cker fÃ¶r att nedbringa den stora strukturella arbetslÃ¶sheten. Regeringens strategi Ã¤r att sÃ¤tta tilltro till att om bara statsfinanserna Ã¤r i balans och konjunkturen fortsÃ¤tter att vara god, leder detta automatiskt till Ã¶kad sysselsÃ¤ttning. Trots att Ã¥tminstone nÃ¥gra statsrÃ¥d av allt att dÃ¶ma inser vilka Ã¥tgÃ¤rder som borde vidtas saknas Ã¥tgÃ¤rderna Ã¤ven i den fÃ¶religgande budgetpropositionen. SkÃ¤len Ã¤r sannolikt att regeringen dÃ¤rmed undviker att splittra den egna rÃ¶relsen och riskera samarbetet med vÃ¤nsterpartiet och miljÃ¶partiet. Priset Ã¤r att massarbetslÃ¶sheten bestÃ¥r, liksom grundproblemet bakom arbetslÃ¶sheten: de lÃ¥ngsiktiga strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet frÃ¥n regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av lÃ¶neinflation och flaskhalsproblem pÃ¥ arbetsmarknaden vÃ¤nder konjunkturuppgÃ¥ngen till nedgÃ¥ng och skapar Ã¶kad arbetslÃ¶shet. De fÃ¶rÃ¤ndringar i ramarna fÃ¶r lÃ¶nebildningen som regeringen fÃ¶reslagit och som antagit Ã¤r lÃ¥ngt frÃ¥n de nÃ¶dvÃ¤ndiga regelfÃ¶rÃ¤ndringar som skulle kunnat bidra till en lÃ¥ngsiktigt god lÃ¶nebildning. 2.2Â MassarbetslÃ¶sheten och dess kostnader bestÃ¥r ArbetslÃ¶sheten berÃ¤knas Ã¤ven i Ã¥r kosta upp mot fÃ¶r de offentliga budgetarna. Det Ã¤r mycket pengar och det medfÃ¶r i synnerhet fÃ¶rlorad sjÃ¤lvkÃ¤nsla fÃ¶r de arbetslÃ¶sa, undersysselsatta eller latent arbetssÃ¶kande. FÃ¶religgande proposition saknar bÃ¥de trovÃ¤rdighet och konkretion i den frÃ¥ga som Ã¤r helt avgÃ¶rande fÃ¶r att trygga den svenska vÃ¤lfÃ¤rden, nÃ¤mligen hur bÃ¤sta mÃ¶jliga fÃ¶rutsÃ¤ttningar skapas fÃ¶r Ã¶kad sysselsÃ¤ttning och tillvÃ¤xt, fÃ¶r hur fÃ¶retag och nÃ¤ringsliv ska kunna vÃ¤xa och utvecklas. 2.3Â Ett trettonde misslyckande Ãrets vÃ¥rproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vÃ¥r-, sysselsÃ¤ttnings- eller tillvÃ¤xtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt pÃ¥ bord sedan hÃ¶sten 1994; de konkreta fÃ¶rslagen sÃ¤gs komma i nÃ¤sta proposition. VÃ¥rpropositionen Ã¤r den trettonde stora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt pÃ¥ bord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade pÃ¥ budgetsanering oavsett om de kallats sysselsÃ¤ttningsproposition, tillvÃ¤xtproposition, vÃ¥rproposition eller budgetproposition. Den gemensamma faktorn Ã¤r att tillvÃ¤xtfrÃ¤mjande Ã¥tgÃ¤rder i stort sett har saknats. Regeringens ofÃ¶rmÃ¥ga att presentera en offensiv tillvÃ¤xt- och jobbpolitik har ett hÃ¶gt pris i form av onÃ¶digt hÃ¶g arbetslÃ¶shet och dÃ¤rmed fÃ¶ljande kostnader fÃ¶r de arbetslÃ¶sa och fÃ¶r samhÃ¤llet. 2.4Â HÃ¶gre statsskuld och lÃ¥ngsiktig obalans i statsfinanserna Trots att det sÃ¤gs gÃ¥ bÃ¤ttre fÃ¶r , rÃ¤knar regeringen i budgetÂpropositionen med en statsskuld som Ã¤r hÃ¶gre Ã¤n vad som berÃ¤knades i vÃ¥rpropositionen fÃ¶r ett Ã¥r sedan, se tabell 2.1. Dessutom budgeterar regeringen med en nÃ¥got Ã¶kad statsskuld Ã¥r 2003, det Ã¥r som sannolikt kan vara inledningen pÃ¥ nÃ¤sta lÃ¥gkonjunktur. Vidare Ã¤r det finansiella sparandet i staten, det som pÃ¥ sikt styr lÃ¥nebehovet, negativt frÃ¥n Ã¥r 2002: minus Ã¥r 2002 och minus Ã¥r 2003. Ett annat mÃ¥tt pÃ¥ den lÃ¥ngsiktiga utvecklingen fÃ¶r statsfinanserna, det underliggande saldot, berÃ¤knar regeringen till minus 27, minus 45, minus 30 och minus Ã¥ren 2000â2003. Statsfinanserna balanserar sÃ¥ledes pÃ¥ en tÃ¤mligen slak lina. Tabell 2.1 Statsskuldens utveckling enligt 1999 Ã¥rs vÃ¥rproposition och vÃ¥rÂpropositionen FÃ¶r Ã¥r 1999 2000 2001 2002 2003 Statsskulden vid Ã¥rets slut enligt VP1999 1325,4 1249,3 1071,2 1049,3 Statsskulden vid Ã¥rets slut enligt VP2000 1374,2 1256,3 1153,3 1142,6 1145,7 Skillnad 48,8 7,0 82,1 93,3 2.5Â Det gÃ¥r att nÃ¥ bÃ¤ttre resultat med strukturreformer Genom att presentera tre alternativa kalkyler fÃ¶r utvecklingen Ã¥ren 2001 och framÃ¥t har regeringen sjÃ¤lv blottlagt att det gÃ¥r att uppnÃ¥ en bÃ¤ttre ekonomisk utveckling om bara strukturreformer pÃ¥ arbetsmarknaden genomfÃ¶rs. De vÃ¤ldokumenterade strukturproblemen i svensk ekonomi med dÃ¥lig lÃ¶nebildning, hÃ¶gt skattetryck, som leder till marginaleffekter, bristande konkurrens, dÃ¥ligt fungerande arbetsmarknad och stora brister inom utÂbildning och skola, existerar dock knappast i regeringens Ã¥tgÃ¤rdsfÃ¶rslag. Det Ã¤r dessa strukturproblem som leder till bÃ¥de vÃ¥rdkÃ¶er och fÃ¶retagsflykt. Det Ã¤r uppseendevÃ¤ckande att regeringen inte pÃ¥ allvar tar itu med dessa problem. Den hÃ¶ga tillvÃ¤xten de nÃ¤rmaste Ã¥ren riskerar dÃ¤rfÃ¶r att bli en parentes i en 30-Ã¥rig historia av svag tillvÃ¤xt. fortsÃ¤tter att leda skatteligan, men ligger dÃ¥ligt till i vÃ¤lfÃ¤rdsligan. 2.6Â Brister i vÃ¤lfÃ¤rden VÃ¥rdkÃ¶erna Ã¤r pÃ¥ mÃ¥nga hÃ¥ll fullstÃ¤ndigt oacceptabla. Det framgÃ¥r inte av propositionen hur regeringen tÃ¤nker sig att Ã¥stadkomma en vÃ¤rdig vÃ¥rd och omsorg fÃ¶r alla. behÃ¶vs bÃ¥de nytt kapital och de vÃ¥rdanstÃ¤lldas kreativitet fÃ¶r att fÃ¥ ordning, framtidstro och entusiasm i vÃ¥rden. Regeringens planer pÃ¥ att lagstiftningsvÃ¤gen utestÃ¤nga sparkapital frÃ¥n t.ex. aktiefonder frÃ¥n investeringar fÃ¶r kortare vÃ¥rdkÃ¶er Ã¤r en cynisk spekulation i ideologisk vilsenhet. VarfÃ¶r skall gamla mÃ¤nniskor behÃ¶va vÃ¤nta sÃ¥ lÃ¤nge pÃ¥ en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna Ã¤r sÃ¥ bra som regeringen hÃ¤vdar? Hur kan sjukfÃ¶rsÃ¤kringskostnaderna Ã¶ka pÃ¥ tvÃ¥ Ã¥r i ? Hur kan rÃ¤ttssamhÃ¤llet fÃ¥ fÃ¶rfalla sÃ¥ intill ruinens brant i ett land med sÃ¥ goda ekonomiska fÃ¶rutsÃ¤ttningar? Hur uppfattar vanligt folk den vÃ¤xande otryggheten pÃ¥ gator och torg, de stÃ¤ndiga bil- och cykelstÃ¶lderna, bilinbrott och lÃ¤genhetsinbrott som avskrivs redan pÃ¥ polisstationen och 8 500 icke avgjorda mÃ¥l vÃ¤ntande i RegeringsrÃ¤tten? Hur kan regeringen sÃ¥ lÃ¤ttvindigt vifta bort om tillstÃ¥ndet i den svenska skolan? VarfÃ¶r lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska vÃ¤lfÃ¤rden tycks bestÃ¥ och till dels fÃ¶rvÃ¤rras. 2.7Â Regeringen fÃ¶rsitter chansen TyvÃ¤rr tar regeringen inte chansen att i detta gynnsamma ekonomiska lÃ¤ge rÃ¤tta till de djupgÃ¥ende strukturella problem som bl a gÃ¶r att kommuner och landsting fortfarande lider av en svÃ¥r resursbrist, trots hÃ¶gkonjunkturen och trots vÃ¤rldens hÃ¶gsta skatter. Regeringens handlingsfÃ¶rlamning infÃ¶r grundproblemen kan tvinga att i onÃ¶dan hÃ¶ja rÃ¤ntan. Men regeringen bestÃ¤md. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, fÃ¶rmÃ¶genhetsskatten blir kvar, utom fÃ¶r de allra rikaste. Regeringen har befriat 17 av landets 18 aktiemiljardÃ¤rer frÃ¥n fÃ¶rmÃ¶genÂhetsskatt. Men fortfarande drabbas frÃ¤mst vanliga pensionÃ¤rer och de som dristat sig till giftermÃ¥l och som har nedamorterade villor av fÃ¶rmÃ¶genÂhetsskatten. LÃ¤get blir i lÃ¤ngden ohÃ¥llbart fÃ¶r ett samhÃ¤lle som bestraffar idoga och skÃ¶tsamma medborgare. Resultatet Ã¤r att fÃ¶retag, kunskap och kapital fortsÃ¤tter att fly landet. pÃ¥gÃ¥r ocksÃ¥ en oacceptabel avfolkning av stora delar av landet, som hotar trygghet och livskvalitet fÃ¶r allt fler utanfÃ¶r storstadsÂregionerna. Problemen kommer inte att minska nÃ¤r regeringens och omfattande nedlÃ¤ggningar av militÃ¤ra fÃ¶rband nu rullar igÃ¥ng. har dessutom missat minst 3,5 miljarder till lantbruk och glesbygd av EU-medel. HÃ¶jningen av dieselskatten har ocksÃ¥ sin udd mot glesbygd och lantbruk. Regeringens familjepolitik trampar pÃ¥ i sann socialistisk anda. vill regeringen hÃ¥rdare styra fÃ¶rÃ¤ldrarna. Maxtaxan Ã¤r en gÃ¶kunge i den kommunala ekonomin som riskerar att trÃ¤nga ut andra viktiga behov. Familjepolitik och barnomsorg mÃ¥ste handla mer om valfrihet, rÃ¤ttvisa och mer tid fÃ¶r barnen. VÃ¥rdnadsbidrag frÃ¤mjar valfrihet Ã¥t smÃ¥barnsfamiljerna och skapar till skillnad frÃ¥n maxtaxan mÃ¶jligheten till mer tid fÃ¶r barnen! NÃ¤r det nu gÃ¥r bra fÃ¶r svensk ekonomi Ã¤r det pensionÃ¤rerna och de studerande som blivit de stora fÃ¶rlorarna. Regeringens sÃ¤tt att sÃ¤nka inkomstskatten kommer inte pensionÃ¤rerna till del. DÃ¤rfÃ¶r vill kristdemoÂkraterna fÃ¶rst hÃ¶ja grundavdraget, som gÃ¤ller alla. Med kristdemokratisk politik skulle Ã¤ven pensionÃ¤rerna fÃ¥ sin del av den vÃ¤xande kakan genom att ocksÃ¥ fÃ¥ del av skattesÃ¤nkningen. Det Ã¤r glÃ¤djande att det gÃ¥r bra fÃ¶r och att fler nu fÃ¥r jobb. Det gÃ¥r tyvÃ¤rr inte bra fÃ¶r alla i , inte heller gÃ¥r det bra fÃ¶r hela . Det allvarliga Ã¤r att regeringen inte vÃ¥rdar grunden fÃ¶r en lÃ¥ngsiktigt hÃ¥llbar vÃ¤lfÃ¤rd. Det Ã¤r oacceptabelt att gamla fortsÃ¤tter att fara illa, barnen inte fÃ¥r en trygg och bra skola, rÃ¤ttssamhÃ¤llet fÃ¶rfaller och fÃ¶retag, kapital och kunskap flyr landet. Den vÃ¤lfÃ¤rd blir otrygg som vilar pÃ¥ vÃ¤rldens hÃ¶gsta skattesatser pÃ¥ lÃ¤ttflyktiga och redan flyende skattebaser. 2.8Â TillvÃ¤xtskeptiska samarbetspartier Valet gav fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r en socialistisk och tillvÃ¤xtskeptisk regering. VÃ¤nstern och miljÃ¶partiet Ã¤r av tradition negativa till ekonomisk tillvÃ¤xt Ã¶verhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillvÃ¤xt om nÃ¤ringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivÃ¥er. DÃ¤remot har socialdemokraterna aldrig i den egna rÃ¶relsen vÃ¥gat ta en rejÃ¤l diskussion om djupgÃ¥ende problem i form av dÃ¥ligt fungerande lÃ¶nebildning, dÃ¥ligt fungerande arbetsmarknad och tillvÃ¤xthÃ¤mmande skatter pÃ¥ arbete, sparande och fÃ¶retagande. Under de gÃ¥ngna fem Ã¥ren har tillvÃ¤xtpolitiken helt lyst med sin frÃ¥nvaro. Regeringen har inte ens fÃ¶rsÃ¶kt ta upp och Ã¥tgÃ¤rda under snart 30 Ã¥r notoriskt lÃ¥ga tillvÃ¤xt. Ã¥rs val inrÃ¤ttades ett tillvÃ¤xtdepartement. NÃ¥gra propositioner som kunnat pÃ¥verka fÃ¶retagsÂklimat och tillvÃ¤xtfÃ¶rutsÃ¤ttningar har Ã¤nnu knappast synts till. I och med vÃ¤nsterpartiets och miljÃ¶partiets inflytande Ã¶ver regeringspolitiken Ã¶kar osÃ¤kerheten ytterligare om regeringens kurs. 2.9Â Ingen stimulans av vita hushÃ¥llstjÃ¤nster Ett exempel pÃ¥ fortsatt inre splittring Ã¤r att regeringen inte heller den hÃ¤r gÃ¥ngen kunnat samla sig till ett fÃ¶rslag som Ã¶ppnar en laglig och vit tjÃ¤nsteÂmarknad riktad till de privata hushÃ¥llen. Detta trots att bÃ¥de efterfrÃ¥gan och tillgÃ¥ng finns, trots att det kostar vÃ¤ldigt lite att gÃ¶ra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att bÃ¥de kÃ¶pa och sÃ¤lja svart, ett tillstÃ¥nd som undergrÃ¤ver det etiska medvetandet och rÃ¤ttssamhÃ¤llet. finns tvÃ¥ ministrar pÃ¥ det nya tillvÃ¤xtdepartementet som anser att nÃ¥gon form av skatterabatt pÃ¥ hushÃ¥llstjÃ¤nster bÃ¶r infÃ¶ras. Det blir svÃ¥rt att tala om superdepartement och jobbtillvÃ¤xt om inte de ansvariga ministrarna ens tillÃ¥ts genomfÃ¶ra denna enkla och sjÃ¤lvklara jobbskapande reform som de faktiskt bÃ¥da tidigare plÃ¤derat fÃ¶r. 2.10Â Arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt fÃ¶rsÃ¤mras Det Ã¤r Ã¤ven illavarslande att den svenska arbetsmarknaden enligt berÃ¤kningar vÃ¥ren 1999 frÃ¥n fungerar allt sÃ¤mre. Under de senaste 20 Ã¥ren har den svenska lÃ¶nebildningen inte fungerat tillfredsstÃ¤llande. LÃ¶nerna i har Ã¶kat snabbare Ã¤n i vÃ¥ra viktigaste konkurrentlÃ¤nder. har detta dolts genom stÃ¤ndigt Ã¥terkommande devalveringar. Ã¤r den vÃ¤gen stÃ¤ngd och lÃ¥ginflationspolitiken etablerad. DÃ¤rfÃ¶r mÃ¥ste ocksÃ¥ lÃ¶nebildningen fungera bÃ¤ttre och leda till avtal i samklang med konkurrentlÃ¤nderna om vi ska fÃ¥ ned arbetslÃ¶sheten. kan man tala om fyra tillvÃ¤xtfÃ¤llor pÃ¥ den svenska arbetsmarknaden. Den fÃ¶rsta tillvÃ¤xtfÃ¤llan Ã¤r den i internationell jÃ¤mfÃ¶relse lÃ¥ga andelen anstÃ¤llda inom den privata sektorn. Detta leder till en lÃ¥g dynamik pÃ¥ arbetsmarknaden som den undergrÃ¤ver mÃ¶jligheten till nya sysselsÃ¤ttningstillfÃ¤llen. Den andra tillvÃ¤xtfÃ¤llan Ã¤r den lÃ¥ga rÃ¶rligheten pÃ¥ arbetsmarknaden som resulterar i flaskhalseffekter. Orsaken till detta Ã¤r bl a de hÃ¶ga skattekilarna samt den sammanpressade lÃ¶nestrukturen, exempelvis har mÃ¥nga offentligt anstÃ¤llda akademiker lÃ¤gre livslÃ¶ner Ã¤n personer inom den privata sektorn som har gymnasieutbildning som hÃ¶gsta utbildningsnivÃ¥. FÃ¶r en fungerande arbetsmarknad och ett bra nÃ¤ringslivsklimat krÃ¤vs att lÃ¶nebildningen bÃ¤ttre avspeglar tillgÃ¥ng och efterfrÃ¥gan pÃ¥ arbetskraften. KunskapssamhÃ¤llet och konkurrenskraft stÃ¤ller krav pÃ¥ en lÃ¶nebildning som stimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens.