mot · GO02MJ797 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ797av , ()BullerbekämpningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka takten i bullerarbetet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att får ett tydligt, långsiktigt uppdrag attkraftfullt arbeta med bullerfrågorna särskilt på det långsiktiga strategiskaplanet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att man vad avser buller från markbunden trafik skalleftersträva att även ge boende tillgång till en god ljudmiljö.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagstiftningen behöver stärkas så att miljömyndigheter medkraft kan driva frågor om bullersanering.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att med hög prioritet driva bullerfrågorna internationellt,särskilt inom EU.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ökad vikt skall läggas vid att bevara tysta miljöer.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att så stor del av det svenska bostadsbeståndet som möjligt blirljudklassat enligt svensk standard. 18.1 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till BoU.MotiveringI är ca 2 miljoner innevånare utsatta för enutomhusbullernivå överstigande (A) mätt som s.k.ekvivalentnivå. Buller är en av de få miljöfaktorer för vilkenden totala situationen inte förbättrats under de senastedecennierna. är buller den miljöfaktor som på detmest direkta sättet berör flest människor. Den borgerligaregeringen lät genomföra den utredning, Handlingsplan motbuller, SOU 1993:65, som lades till grund för en propositionmed samma namn, 1993/94:215. fattade beslut ifrågan . I enlighet med propositionenbeslutade att antalet bullerstörda människor skullekraftigt minskas. Handlingsplanens förverkligande gåremellertid mycket långsamt. Det är angeläget att arbetetintensifieras.Åtgärder mot buller är ofta billiga förutsatt att man sätter in åtgärderna itid. Reparation av dålig bullernivå i efterhand kan däremot ofta vara dyrt;ibland kanske 100 gånger dyrare än om åtgärderna vidtagits från början.Därför krävs en mycket långsiktig och konsekvent kamp mot buller för atttillvarata varje tillfälle till ekonomiska lösningar. Härav följer också attinsatserna mot buller måste drivas med hög prioritet så attbullerfrågan beaktas vid varje förnyelse eller utbyggnad av den byggda miljönmed dess infrastruktur, arbetsplatser etc, liksom vid bevakningen avemissionsgränser för olika typer av maskiner och fordon. UtredningenHandlingsplan mot buller, som lades till grund för propositionen med sammanamn, 1993/94:215, präglades av denna långsiktighet.Långsiktigheten kräver kraftfull samordning och uppföljning. Bullermålbehöver inte komma i konflikt med andra miljömål, exempelviskoldioxidmål, utan kan samordnas med dessa i en strategisk planering. Härhar en självklart viktig roll. I propositionen 1993/94:215lades det samordnande ansvaret på . haremellertid prioriterat ner sina insatser inom bullerområdet vilket är ytterstbeklagligt. Detta går stick i stäv med intentionerna i beslut omhandlingsplanen.I många fall är åtgärder mot buller samhällsekonomiskt lönsamma även ibefintlig miljö i den bemärkelsen att kostnaden för bulleråtgärderna väsentligtunderstiger människors betalningsvilja för att få en god tyst miljö. Detta harredovisats i utredningen 1993:65 Handlingsplan mot buller.Genom den av lagda handlingsplanen mot buller har arbetet föratt minska buller förbättrats. och har ökat sina insatserdå det gäller förbättringar för de mest bullerutsatta sträckorna utmed detstatliga vägnätet. Här sattes i Infrastrukturpropositionen /98:56 någraetappmål. Insatserna består framförallt i att man anlägger bullervallar ochbygger bullerskärmar och kompletterar tidigare bullerskydd. Det satsas ocksåpå fönsterbyten för att förbättra isoleringen mot trafikbullret. Kommunernasbullersaneringsarbete har underlättats av det stöd som man fick iInfrastrukturpropositionen.Emellertid har länsstyrelserna givits en förstärkt roll vid prioriteringenmellan olika åtgärder i den fysiska infrastrukturen. Tyvärr har i flera länlänsstyrelserna prioriterat ner bulleråtgärderna vilket fått till följd att dens ketapp 1 i åtgärdsprogrammet inte kommer att nås inom iInfrastrukturpropositionen satt tidrymd.Inom EU pågår ett viktigt arbete kring samhällsbullerfrågorna. Efter besluti drivs detta arbete vidare med sikte på ettkommissionsdirektiv 2002. Det föreligger nu som "DraftDirective". Detta arbete måste följas och stödjas intensivt från svensk sidaeftersom europeisk samverkan är absolut nödvändig i flera bullerfrågor.Bulleremissionen från vägfordon i normal trafik förorsakad avdäck/vägbanebuller och buller-emissionen från godståg är två exempel.Ljudklassning avbostäderEn svensk standard för ljudklassning av bostäder har ocksåutarbetats och fastställts. Den är ett instrument sommöjliggör för dem som avser hyra eller köpa en bostad att fåerforderlig konsumentupplysning beträffande bostadensljudkvaliteter. Tyvärr kommer det antagligen att dröja längeinnan man kan räkna med att en hög andel avbostadsbeståndet är ljudklassat, eftersom klassningen ärfrivillig och huvudsakligen antas komma till användning inyproduktionen. Det är angeläget att intensifiera arbetet medatt ljudklassa även bostäder i det befintliga beståndetåtminstone vad avser utomhusbullret.Insatserna mot buller får emellertid inte stanna vid att man bygger ,skärmar etc. och byter fönster. Insatsernas effekt både vad gäller bullernivåoch upplevd miljöförbättring för de berörda människorna måste följas uppordentligt. Denna uppföljning är otillräcklig. Eftersom de totalainvesteringarna i enskilda fall kan vara höga är erfarenhetsåterföringen i formav kontrollprogram en mycket viktig del av bullerskyddsåtgärderna.VägtrafikbullerI fråga om vägtrafikbuller har vi i sedan fleradecennier tillbaka haft som långsiktigt mål att nå enutomhusnivå i bostadsområden lägre än räknat soms.k. Detta är ett mål som manförsöker arbeta efter även i många andra länder. Iproposition 1993/94:215 anges också detta värde somgränsvärde vid nybyggnad eller ombyggnad av väg eller vidny bebyggelse. I proposition 1997/98:145 Svenska miljömål,anges en ekvivalentnivå om som mål för det yttresamhällsbullret och att detta mål skall vara generellt uppnåttinom en generation. Det framgår av propositionen attdärmed avses en tidsperiod om . Arbetet för attuppfylla detta mål måste intensifieras. Ju längre man väntardesto omöjligare blir det att nå målet.Samtidigt som man tyvärr måste konstatera att det är en mycket långsiktiguppgift att överallt uppfylla denna målsättning - det lär under åtskilligadecennier framöver fortfarande finnas många bostäder med högreutomhusnivå än - skall man ha klart för sig att inte är en godmiljö; det är långt ifrån tyst. I utredningen 1993:65 definierades dengoda miljön som en ekvivalentnivå om högst i urbanbostadsbebyggelse. Vid behandling av Handlingsplanen instämdeden dåvarande regeringens talesman i denna bedömning: "I propositionensbakgrundsavsnitt, avsnitt 3.2, återges dock utredningens bedömning att engod yttre miljö i tätort innebär en medelljudnivå understigande 40-45 dBA.Därför kan man förutsätta att det är detta som avses med god ljudmiljö. "Självklart är denna lägre nivå än svårare att nå ner till generellt, mendessbättre kan den ofta innehållas i bebyggelse som inte direkt vetter mottrafikleder. Detta bör komma till uttryck på ett tydligt sätt i det långsiktigaarbetet. Det gör det emellertid inte på något sätt i de propositioner som lagtsfram efter 1994 av den socialdemokratiska regeringen. Alldeles särskilt i defall när man inte kan innehålla vid fasad mot trafikled avtekniskt/ekonomiska skäl är det viktigt att tillse att de boende därför ocksåfårtillgång till en tyst sida med god ljudmiljö, dvs en ekvivalentnivåunderstigande . Den ger de boende en god ljudmiljö inom räckhålli den egna bostaden. Det går bra att ha öppet fönster mot den tysta sidan utanatt bullret blir särskilt besvärande; det går däremot inte vid ett utomhusbullerom . I proposition 1993/94:215 Handlingsplan mot buller togs principenom den tysta sidan upp och den har tilldragit sig stort intresse både nationellt iSverige och internationellt. Det blir vidare alltmer ont om områden som ärtysta och där människor således kan uppleva tystnad utomhus. En viktigaspekt av det långsiktiga bullerbekämpningsarbetet är därför att slå vakt omkvarvarande tysta områden, icke minst sådana som kan finnas i tätorternasnärhet. I det nu föreliggande förslaget till EU-direktiv om samhällsbuller tasskyddet av "tyst sida" i urban bostadsbebyggelse och skyddet av tystaområden upp som viktiga delar i bullerskyddsarbetet.Skyddet av tysta områden i den bebyggelsen handlar i väsentliggrad om att hålla gårdar i den slutna kvartersbebyggelsen och andramotortrafikfria delar av bostadsområden fria från annat buller, särskilt bullerfrån ventilationsanläggningar och liknande. Sådant buller är mycket lättare atttekniskt och till låg kostnad dämpa än vad det är att komma till rätta medtrafikbullret. Många bostadsmiljöer och delar av sådana, som skulle kunnavara tysta, har emellertid fått tystnaden ödelagd av ventilationsanläggningar.Här är en snabb sanering mycket angelägen som en dellösning påbullerproblemet i städer. I några svenska städer, bl a ochGöteborg, driver miljöförvaltningarna ett arbete med att söka åstadkomma ensådan bullersanering. Arbetet försvåras emellertid av att lagstiftningen är försvag. Man har svårt att hävda några krav på åtgärder.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()