mot · GO02N277 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N277av , ()NätbolagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skärpt tillsyn och ökad konkurrens för nätbolagen.Nätbolagens verksamhet måste granskas ochkostnaderna minskaAvregleringen av elmarknaden har medfört konkurrens och sänkta priserför alla kategorier av elförbrukare. Ett resultat av denna åtgärd är att äveninternationella leverantörer konkurrerar på den svenska marknaden.Omvänt levererar svenska kraftproducenter el på det internationella nätet.En så kallad spotmarknad har etablerats och priserna på tillgängligaelkvantiteter varierar från timme till timme. Vinnare är konsumenterna.Vid sidan av priset på el betalar elkunden en nätavgift, som äröverföringskostnaden av el på nätet, samt skatter. Dessa tre delar av kundenstotala elkostnad var i ingångsskedet ungefär lika stora. Därefter harenergipriset sjunkit, medan skattedelen stigit. Medan elpriset sätts ikonkurrens mellan elföretagen är elöverföringen på nätet ett monopol. Detsamma gäller distribution av fjärrvärme. Konkurrensen mellan olikavärmesystem är svag. En fastighets- eller villaägare byter inte gärna till någotannat uppvärmningssystem. Det beror framför allt på att det är dyrt attinstallera ett nytt system. Det är däremot lättare att i ett befintligtvattenburetsystem byta energikälla.Mycket talar för att energiföretagens nät- och fjärrvärmepriser i genomsnittär relativt höga jämfört med kostnaderna för verksamheten.En förklaring till de kraftiga avgiftsskillnaderna inom nätverksamhet är attnätföretag har olika kostnader beroende på andelen tätort och glesbygd. beräkningar förklarar detta enbart ungefär en fjärdedelav den visade skillnaden. Viktigare är sannolikt att nätavgifterna i många fallär orimligt höga jämfört med kostnaderna för att driva verksamheteneffektivt.Mer än hälften av elnätsföretagen ägs av kommuner. I en publiceradrapport, , () som gjorts av redovisas nyckeltal för 18 elnätsföretag. Hälften avföretagen hade en mycket hög avkastning på totalt kapital, mellan 21och 73 procent.LRF har i en stor jämförande undersökning funnit skillnader liknande demsom redovisar.Prisskillnaderna beror sannolikt även på att fjärrvärmen inte alltid drivseffektivt och att taxorna i vissa fall är orimligt höga. De genomsnittligaavgifterna på fjärrvärme har ökat trots attkostnadsutvecklingen på området talar för sänkta priser. Liksom för elnätgäller att kapitalkostnaderna är en dominerande del av kostnaderna. Underperioden har räntan sjunkit kraftigt medan avgiften för fjärrvärme alltsåstigit.Enligt vår uppfattning finns det starka skäl att skärpa tillsynen över detsom kan klassas som naturliga monopol inom energiområdet. Det gälleratt dels skärpa tillsyn över elnätverksamhet, dels överväga att införa tillsynöver fjärrvärmeverksamhet.En skärpt tillsyn av priser på monopolområden måste syftat till att skyddakonsumenterna från att drabbas av oskäliga priser och att uppmuntra tillrationaliseringar. Dessutom bör en skälig andel av rationaliseringsvinsternakomma konsumenterna till godo genom lägre priser. Vidare måste tillsynensyfta till att konkurrensen inom elhandeln upprätthålls och förhindrasnedvridning genom subventionering med överskott frånmonopolverksamhet.Regeringen bör därför ge nätmyndigheten i uppgift att med stor kraft ochskyndsamhet vidtaga åtgärder i syfte att undanröja monopoletskonkurrenshämmande effekter.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()(m)