mot · GO02Ju511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju511av Marcelind, ()Drogmissbruk på anstalternaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om drogfria anstalter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fler motivations- och behandlingsplatser.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om väl fungerande motivationsavdelningar med kognitivaprogram.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa generella regler för övervakade besök för dem somdömts till fängelse för narkotikabrott i två tre månader.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utöka personalen på anstalterna och fortbilda personalen förkvalificerade insatser.Drogmissbruk har Kriminalvården haft ambitionen att höja nivån och denvetenskapliga standarden på programverksamheten. En del av de tidigareanvända programmen som inte nådde upp till de högre kraven togs bort.En ny metod, den kanadensiska metoden Cognitive Skills, infördes iSverige och har gett bra resultat men anses iresurssnåla tider vara för kostnads- och resurskrävande. Cognitive Skillssyftar till att göra den intagne bättre medveten om konsekvenserna avbrott och missbruk för sin livssituation. Meningen är att den intagne skatänka efter innan han handlar, begår nya brott. Cogntive Skills är också ettbasprogram som ska göra klienterna mer motiverade till andra program.Konsekvenser av nedskärningar inomkriminalvårdenEfter de senaste årens nedskärningar inom kriminalvårdens verksamhetfinns inte pengar kvar att genomföra de mer avancerade programmen.Istället får många missbrukande interner delta i andra verksamheter sominte är direkt inriktade mot missbruk. Enligt generaldirektör på , innebär det en storsamhällsekonomisk vinst att göra de intagna fria från knarket. Förutom attindividens brottsliga bana förhoppningsvis bryts, skulle samhället spara inpolisresurser samt rättegångs- och fängelsekostnader.Regeringen har gång på gång framhållit att på majoriteten av landetsanstalter och häkten är narkotika ett sällsynt problem. Detta stämmer intelängre med verkligheten. Två tredjedelar av landets intagna är av de intagna är narkomaner. Bland de kvinnliga intagna finnsrelativt sett fler narkomaner än bland de manliga. 1995 gjordes så gott somdagligen beslag på av landets anstalter. 1999 var de siffrorna 11procent. 1995 deltog av narkomanerna i behandling. 1999 vardeltagandet endast 29 procent.De kriminella uppmanas sluta knarka och göra upp med sitt gamla liv.Men trots att så stor del av landets intagna är narkomaner eller alkoholister,att knarkbeslagen på anstalterna ökat och att kriminalitet ofta hänger ihopmed missbruk, så minskar insatserna mot missbruk och brottslighet på våraanstalter. Detta anser vi inte vara godtagbart.Kriminalvårdsstyrelsen bekräftar uppgifterna att 1998 redovisades ettmissbruk av narkotika bland 5 000 av 9 500 interner. Det vill säga över 50procent av dem som sitter på anstalt missbrukar narkotika. Detta är denhögsta rapporterade siffran under en tioårsperiod.När man studerar kriminalvårdens officiella statistik 1999, kan man avläsasambandet hur förekomsten av narkotika i anstalt ökar sombehandlingsinsatserna minskar.Statistik visar att av internerna har använt narkotika underde före intagningen på anstalt. Avnarkotikamissbrukarna hade brukat narkotika mellan sex och tio åreller längre. Dessutom bedöms av samtliga nyintagna påanstalt som narkotikamissbrukare. av samtliga intagnabedömdes vara missbrukare av alkohol. Bland de interner som avtjänar långafängelsestraff är narkotikamissbruk vanligt. Narkotikamissbruk kan ocksåvara en av orsakerna till att klimatet blivit allt mer hotfullt på anstalterna.Därför anser vi att ett angeläget mål måste vara att hålla anstalterna fria fråndroger och att personalen får resurser och möjligheter att på ett effektivt sättkontrollera att drogfriheten efterlevs.På har man med goda resultat gjort ettantal åtgärder för att förhindra att narkotikan sprids. Först avskaffande mandet gemensamma förtroenderådet till förmån för enhetsvisa förtroenderåd.Destruktiva intagna kan på så sätt inte längre använda förtroenderådet somtäckmantel för förmedlande av narkotika och hot.Man införde sektionering och smågruppssystem vilket är resurskrävandemen verkningsfullt. I och med att intagna numera endast får umgås i grupperom max 28 intagna försvinner narkotikamarknaden i anstalten nästan helt.Tidigare kunde upp mot 180 intagna ha gemensam promenad.Vidare anser att en effektiv säkerhetsorganisation medgenomarbetade rutiner och samtränad personal ger bra visitationer ochprofessionellt bemötande mot intagna, vilket leder till att de intagna vet vargränserna går. Man införde dessutom en kontantlös anstalt. Inga kontanter fårfinnas i anstalten utan de intagna gör alla sina inköp genom betalkort. Dettasystem fungerar mycket väl och pengar som betalning för t.ex. narkotikaexisterar följaktligen inte.Man satsade på homogenare målgrupper intagna vid de olikaavdelningarna. Varje klientavdelning fick en egen "profil" och egna uppdragriktade mot målgruppen så att de intagna får känna sig bekräftade.Risk- och behovsprofiler som används vid kriminalvårdsmyndighetenKumlas Riksmottagning ger bättre kunskap om de intagna. Differentieringenav de intagna mellan anstalter och avdelningar blir bättre och enklare genomdessa utredningar vilket minskar riskerna för olämpliga klientkonstellationer.Till sist är personalnärvaro på avdelningarna viktig, anser ledningen påKumlaanstalten. Den ökar den dynamiska säkerheten och kontaktenpersonal/intagna förbättras.Narkotikamissbrukande interner har ofta en trasslig social bakgrund. av dessa missbrukare har varit föremål för tidigare kriminalvårdoch har inte fullföljt någon utbildning över grundskolenivå.Ofta är det människor som lever sina liv utan fast inkomst, utan bostad ochutan socialt skyddsnät. Många av dem har vuxit upp i splittrade familjer ochhar även upplevt någon form av personlig ekonomisk kris. Att kunna mötadessa människor i den svåra situation som de befinner sig i och motivera demtill ett drogfritt och laglydigt liv är ingen lätt uppgift. Det kräver storauppoffringar och resurser men på lång sikt innebär en lyckad rehabilitering envinst för alla inblandade. En drastisk förändring krävs därför så att inte desom missbrukar ska fortsätta att förstöra sina egna och andras liv genom attåtergå till kriminalitet efter frigivningen. Därför kan vi aldrig acceptera attmotivations- och behandlingsplatserna för narkotikamissbrukare har blivitfärre. Vi vill tvärtom utöka antalet platser.Nödvändiga åtgärderDen intagne ska erbjudas behandling mot alkohol- ochnarkotikamissbruk. Samtliga institutioner ska hållas drogfria. Drogtesterbör exempelvis användas i större utsträckning när personalen misstänkermissbruk. konstaterar att omfattningen avkontrollåtgärder i anstalter och häkten i form av grundliga visitationer ochurinprovstagningar har minskat. Det vill vi ändra på genom att tillföraresurser så att personalen hinner med och har instrument för att på etteffektivt sätt få kontroll över narkotikan på anstalterna. En väl utbyggdprogramverksamhet för intagna är en helt avgörande faktor om man skalllyckas vända de intagnas intresse från droger och kriminell livsstil tilleget ansvarstagande för sin verkställighet och ytterst sitt liv. Välfungerande motivationsavdelningar som kan genomföra kognitivaprogram är nödvändigt.Vi anser att man bör överväga att införa generella regler för övervakadebesök för dem som dömts till fängelse för narkotikabrott i två tre månader.Narkotikan kommer in på anstalten via besökarna och den intagne är aldrigdrogfri . Detta försvårar och i vissa fall omöjliggör enrehabilitering. Chansen är då mycket liten att den intagne kommer till insiktom sitt missbruksproblem och kan motiveras till ett drogfritt liv.Österåker - en satsning som gett resultatI jämförelse med andra anstalter har förfogat över extraordinäraresurser. Urinprov har tagits rutinmässigt, vardag ochhelgdag. Utvärderingar har under alla år redovisat återfallssiffror påmindre är , inräknat "dropouts". Andelen återfall idrogmissbruk i den population som genomgått helabehandlingsprogrammet utgör endast mätt vid entidpunkt efter frigivningen. Den positiva tolkningen av de årligenåterkommande utvärderingarna har validerats av två vetenskapligaundersökningar där jämförelsegrupper använts.Vid ett studiebesök på Österåkersanstalten framkomuppgifter om att personalantalet minskade med 48 personer. Dettafår och kommer att få allvarliga konsekvenser framöver. Personalen får intetid att skapa relationer med de intagna vilket är en nödvändighet för att uppnåett lyckat vårdresultat. Även tillgången på psykologer, psykiatriker och läkarehar minskat. som visat ett gott resultat då det gäller attrehabiliteramänniskor bort från droganvändandet och kriminalitet är oroade införframtiden. Underbemanningen har lett till att gruppsamtalen blivit färresamtidigt som de samtal som kunnat genomföras inte hållit samma standardsom tidigare.Nästan tre fjärdedelar av de intagna fullföljde behandlingen på Österåker.Mer än hälften av dem som fullföljde behandlingen slussades ut via § 34KvaL. Vid en uppföljning efter frigivningen hade av 415personer återfallit i kriminalitet. Av dem som fullföljde behandlingen återföllknappt en tredjedel i kriminalitet.Ett flertal intervjuer presenterade i PM:et "Möjligheternas ",visar entydigt på att den drogfria miljön är ett att de viktigaste hjälpmedlenför den intagne att bli fri från drogmissbruket.Österåkers behandlingsform skiljer sig från andra anstalters genom att desom är tillräckligt motiverade har fått söka sig till anstalten själva. harman p.g.a. resursminskningar inte längre samma möjligheter att kontrolleramotivation hos de som ansöker om att få komma. Detta får i sin tur somkonsekvens att drogfriheten blir svår att värna. Det unika medÖsteråkersanstalten är det sociala klimatet som gör att de intagna vågar skapasociala relationer med medmänniskor. Generaldirektör säger:"Programverksamhet finns på våra anstalter, men det kan vara lättare programsom friskvård. Det stora problemet är de kvalificerade insatserna. De kräveratt de som håller i dessa har en gedigen utbildning. "Det är därför angeläget att kriminalvården får resurser för att kunna utbildasin personal för att möta behoven av alltmer kvalificerade insatser.Mot bakgrund av ovanstående uttalande kan man konstatera att det går attbehandla och förändra livet för människor med drogproblem på våra anstalter.Att dra ner på resurserna, minska antalet personal, försämra eller helt ta bortbehandlingsprogram leder till att de intagnas återanpassning till samhälletförsvåras. orsakar nedskärningarna inom kriminalvården ökadkriminalitet, större kostnader för samhället och i förlängningen mänskligtlidande.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()