ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr604 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr604av , ()StudieförbundenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn beträffande studieförbundens framtidafinansiering.Studieförbundensframtida finansieringVåra studieförbund har svarat för en stor ochviktig bildnings- och utbildningsinsats i det svenskasamhället. Många är de svenska medborgare som genomstudiecirkelns förträfflighet skaffat sig kunskap och bildning.Studieverksamheten har dessutom bedrivits runt om i helavårt land. Finansieringen genom samhällets försorg har skettdels från staten, men också via bidrag från landsting ochkommun. Av den statistik som finns kan man utläsa attstaten väl har tagit sin ansvar fortlöpande, men attkommuner och landsting sammantaget i vårt land successivttrappat ned sina ersättningar till studieförbundensverksamhet. Detta innebär naturligtvis att studieförbundensammantaget måste trappa ned sin verksamhet för att klaraekonomin. Följden blir färre studietimmar och färreutbildade människor. Det senare är naturligtvis allvarligt dåSverige fortlöpande behöver allt bättre utbildade människoroch fler som deltager i det demokratiska samhällsarbetet.Med anledning därav anser jag att en översyn behöver komma till stånd isyfte att långsiktigt klara studieförbundens ekonomiska stöd så attutbildningsaktiviteterna fortlöpande kan bedrivas på en hög nivå runt om ivårt land.Stockholm den 29 september 2000Sven-Erik ()
mot · GO02Kr605 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr605av Rådhström, ()Anslag till studieförbundFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över hur anslagen till studieförbunden fördelas.Motiv för vårt förslagDet nya systemet för fördelningskriterier för statsbidrag tillstudieförbund följer inte de principer som enligt vår meningbör gälla, nämligen att man skall erhålla statsbidrag efter denprestation man utför.En förändrad anslagsprincip har antagits av den 15mars 2000, med innebörd att studieförbund med ökad verksamhet intekommer att få ökade anslag i förhållande till verksamhetsökningen emedanstudieförbund med minskad verksamhet bibehåller nuvarande anslag underflera år.Studieförbund som bedriver aktivitet och utbildning inom områden där alltfler människor har intresse kommer därmed inte att kunna tillmötesgåönskemål om kursutbud m.m.Att statliga medel skall utbetalas efter nuvarande principer kommer attinnebära att studieförbund som drar ner sin verksamhet kommer att få störrebidrag än vad de har utbildning för. får studieförbund som ökar sinaaktiviteter svårt att fullfölja sina uppdrag eftersom en ökad verksamhet intebeaktas i bidragssystemet.Detta bidragssystem är enligt vår mening helt kontraproduktivt och vianser att en ändring av villkoren måste komma till stånd. Statliga medel skallenligt vår mening fördelas efter prestation och inte baseras på historiskauppgifter ett antal år tillbaka.Stockholm den 4 oktober 2000Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02Kr606 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr606av , ()Den kvalificerade förberedande musikutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nedläggningsrisk för den kvalificerade förberedandemusikutbildningen i folkhögskolor.MotiveringFrån och framöver har ochdärefter haft ansvar för den kvalificeradeförberedande musikutbildningen. Ett antal folkhögskolor togmed hjälp av öronmärkta statliga medel sig an uppgiften attbygga upp en kvalificerad förberedande musikutbildningmed stor bredd. Genom folkhögskolans flexibla struktur utbildningen erbjudits rikstäckande. Folkbildningsrådetfattade 1998 ett beslut som innebär att musikbidragetförsvann och pengarna användes för annan verksamhet. Detinnebär att de folkrörelsebaserade folkhögskolorna somdrivit musiklinjer nu riskerar attbehöva lägga ner utbildningen.Stockholm den 28 september 2000Göran ()()()()()
mot · GO02L202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L202av , ()Jämställdheten i medieföretags styrelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en dialog initieras med tidningsbranschen om den bristandejämställdheten i branschen.MotiveringEn genomgång av 16 större tidningsföretags styrelser ger en entydig bild:Detta är i hög grad männens värld. Den strävan mot så jämn könsmässigfördelning som möjligt som finns på många andra håll i samhället tycksav den här genomgången att döma ha passerat tämligen obemärkt imånga tidningsföretag.Tidningarna har en viktig uppgift att granska hur jämställdhetsarbetetbedrivs i samhället. Den hållning som de själva intar är självfallet att bådemän och kvinnor ska vara representerade. Den inte minst i medievärldenomhuldade devisen att man ska leva som man lär har uppenbarligen inteträngt in i tidningarnas styrelserum.Det är givetvis branschen själv som har det yttersta ansvaret för attjämställdheten ökar. Men mot bakgrund av tidningarnas opinionsbildande rollkan det inte vara deras ensak hur jämställdhetsfrågorna hanteras.Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med tidningsbranschen omden bristande jämställdheten och hur den skall kunna åtgärdas.Stockholm den 25 september 2000Carina ()
mot · GO02L203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L203av , ()Mindre stiftelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av mindre stiftelser.MotiveringRunt om i landet finns många fonder och stiftelser av gammalt datum. Detillkom ofta på initiativ av socialt medvetna människor, vilka på detta sättsökte förbättra förhållandena för de på olika sätt sämre lottade i samhället.Även om villkoren genom permutation i en del fall har tvingats ändras föratt bättre stämma med dagens förhållanden, kvarstår ändå många, medstor uppgift att kunna bistå där ordinarie nätverk inte passar.Förvaltningen av dessa mindre stiftelser sköts i många fall på närmastideell basis och ger därför effektiv utdelning i enlighet med donators önskan istiftelseurkund.ÖversynDen nya stiftelselagen (1994:1220) och stiftelseförordningen (1995:1280)har inneburit skärpning av tillsynen av stiftelser. Krav på godkänd ellerauktoriserad revisor samt årlig tillsyns- och registerhållningsavgift är denyheter som mest påverkat de mindre stiftelsernas ekonomi. Revisorernahar - i de fall stiftelseurkunden detta föreskriver - oftast varit kommunalttillsatta.För en stiftelse med mindre än 25 basbelopp i eget kapital förefaller dockbestämmelser i stiftelseförordningen som oskäliga.Enligt 20 § stiftelseförordningen (1995:1280) skall näringsdrivandestiftelser samt personal och pensionsstiftelser erlägga en årlig tillsynsavgiftom . Andra typer av stiftelser skall erlägga en årlig tillsynsavgiftom 400 kronor.Enligt 21 § stiftelseförordningen (1995:1280) skall en stiftelse som ärregistrerad i stiftelseregistret betala en årlig registerhållningsavgift. Förstiftelser som utövar näringsverksamhet är avgiften samt förpersonal-, pensions- och övriga stiftelser 425 kronor.Detta innebär att utrymmet för utdelning till sökande och behövandeminskas i motsvarande grad. Tillsättandet av en auktoriserad eller godkändrevisor borde därför tillgodose det allmänna behovet av årlig tillsyn av mindrestiftelser. När nyregistrering eller ändring i register sker, kantillfällig avgift dock anses skälig.Eftersom termen "stiftelser" täcker verksamheter med oerhört skiftandeekonomiska förutsättningar vore en justering av tillsynsgränsen, så att demindre stiftelserna undantogs för årlig avgift, klart befogad. En översyn av demindre stiftelserna är därför på sin plats.Stockholm den 2 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02L204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L204av , ()Ny juridisk form för företagandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny juridisk form för företagande.Motiv för mitt förslagSom småföretagare med enskild firma upplever man befinner sig i ett gränsland mellan att ses som ett företag och att sessom anställd. Framför allt när det gäller reglerna inomsocialförsäkringsområdet uppstår denna konflikt. Där är grunden förersättning i de flesta fall lön som anställd. I botten för detta liggertroligtvis samhällets behov av att kunna kontrollera uppgifter. Somanställd finns arbetsgivare som kan vidimera uppgifter som enprivatperson lämnar till olika myndigheter, men som företagare medenskild firma finns det ingen som kan styrka personligt lämnadeuppgifter. Detta kan framstå som paradoxalt om man jämför med ettaktiebolag där en och samma person kan vara både ägare och den somdriver bolaget. Denna person räknas därmed som anställd och kan då ibolagets namn styrka personligt lämnade uppgifter.För att komma tillrätta med detta problem borde det i finnasmöjlighet att införa en ny juridisk företagsform, där kravet på eget satsatkapital ligger på ett minimum, med kvarstående ekonomiskt ansvar förägaren. Detta för att möjliggöra för fler att driva företag som juridisk person,men där tillgången på eget kapital vid starten trots allt är mycket låg.Förebildfinns bland annat i , där man kan starta ett privat bolag med ettpund som lägsta insats. Företagsformen måste vara enkel att starta,administrera och driva, som många av de formella krav som i dagbehövs för aktiebolag inte bör krävas. Fördelen för den som driver företagetblir då att man i socialförsäkringssystemet klassificeras som anställd. Dettabör utredas.Stockholm den 29 september 2000Ewa ()()
mot · GO02L205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L205av , ()BolagsöverlåtelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bolagsöverlåtelser.Ekonomisk brottslighetAtt bekämpa ekonomisk brottslighet är mycket viktigt ur ett brettsamhällsperspektiv. i samhället bör vara att alla medborgare villbidra, på ett positivt sätt, till en god utveckling genom gemensamtansvarstagande. Därför är viljan att betala skatt avgörande för vår framtid.Oseriösa bolagsöverlåtelser är ett bekymmer för våra rättsvårdandemyndigheter. I anmälan till () beträffandeaktiebolag behöver de personer som bevittnar anmälan varkennamnförtydligande eller på något sätt vara identifierbara. Man kan skriva ditvilken oläslig namnteckning som helst. Detta ställer till problem då en personsäger att han eller hon inte har underskrivit anmälan. Det finns då ingakontrollmöjligheter.Ett sätt att fånga in detta problem är att vid varje nystart eller övertagandeav fåmansbolag skall undertecknande av registreringsanmälan ellerändringsanmälan bevittnas av någon form av "publicus". Då bankenär ett naturligt inslag för alla seriösa bolagsbildningar/övertaganden skulleman kunna tänka sig att det på varje bank utsågs ett antal "" som hartill uppgift att bevittna namnteckningen efter det att personen ifråga haridentifierats. Därigenom skulle man förhindra att personer mot sin vilja ochvetskap kom att hamna i styrelsen för kraschade bolag.Problemet kvarstår dock vad avser "målvakter" som mot ersättning ochvetskap övertar kraschade bolag. Om man vid dessa bolagsöverlåtelser införatt revisorn skall göra en "överlåtelserevision" på befintligträkenskapsmaterial som därefter, tillsammans med den bevittnadeändringsanmälan, skulle sändas till PRV, så skulle därigenom "målvakten"inte behöva stå till svars för bokföringsbrott när den bakomliggandebrottsligheten är av annat slag. Utan dessa handlingar skulle PRV ej ha rätt attregistrera förändringen.Därigenom skulle möjligheten att lagföra rätt person för rätt gärning öka.Skulle man dessutom införa att förfallna skatter skall vara betalda tillskattemyndigheten innan överlåtelse får ske så skulle möjligheten öka attstraffa rätt person för skattebedrägeri.Kommanditbolag har till antalet ökat rikligt där bolagsföreträdarna enbartär bosatta utanför gränser vilket betyder att det inte finns någonverklig och delgivningsbar person. Detta kan man se bl a i oseriösataxirörelser söderut. Lagstiftningen bör ändras för att möjliggöra detta.Stockholm den 29 september 2000Per-Olof ()()
mot · GO02L304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L304av , ()Exekutiva auktionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om exekutiva auktioner av fastigheter.MotiveringNär en fastighet skall försäljas hos kronofogdemyndigheternaförekommer det att försäljning sker enbart genom exekutiva auktioner.Där försäljs ofta fastigheter till ett lägre värde än marknadspriset.För att kunna få bästa möjliga pris för fastigheter bordekronofogdemyndigheterna i en större omfattning anlita mäklare. Dettaskulle kunna ske i en omfattning som kronofogdemyndigheten finner varabefogat men, syftet skall vara att vid varje försäljning få ut bästa möjligapris.Detta skulle gagna gäldenär, borgenär och samhället totalt sett.Stockholm den 4 oktober 2000Jarl ()
mot · GO02L306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L306av , ()Herrelösa husFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av lagstiftningen i syfte att undvika problem av detslag som beskrivits i motionen.MotiveringEnligt gällande lagstiftning är det en fastighetsägare som har ansvaret föratt underhållet av en fastighet sköts. Detta kan vålla problem när ägarenav en fastighet går i konkurs. Det handlar inte sällan om hyresfastigheterbelägna i centrala delar av en kommun som på så sätt lämnas utan tillsynoch underhåll. För kommunen finns av naturliga skäl ett intresse attcentralt belägna fastigheter skall vara underhållna på ett godtagbart sättmen också med omsorg om eventuella hyresgäster.I det läget tar kommunen kontakt med tillsynsmyndigheten(kronofogdemyndigheten) för att få den att agera. Kronofogdemyndighetenhänvisar då till konkurslagstiftningen som säger att konkursförvaltaren endastär skyldig att ta med sådana tillgångar i konkursbouppteckningen sominbringar ett positivt värde och alltså ökar de tillgångar som kan delas ut tillkonkursborgenärerna. Fastigheten står då utan ägare eftersom den förreägaren gått i konkurs. Ingen kan köpa fastigheten eftersom det inte finnsnågon säljare och ingen kan få lagfart på fastigheten. Det finns inte hellernågon som kan åläggas att sköta fastigheten så inte skada uppstår. Fastighetenförfaller utan att kommunen eller någon annan kan göra någonting.Lagstiftningen kring fast egendom tillhör den starkaste lagstiftningen i dettaland, men trots detta uppkommer dylika missförhållanden.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02L401 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L401av , ()NamnlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa namnlagen (1982:670).Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 21 september 2000Gunnar ()
mot · GO02L402 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L402av , ()Mor- och farföräldrars umgängesrättFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en sådan ändring i att nära anhöriga, som mor-och farföräldrar, får föra talan om umgänge.MotiveringBarn har behov av umgänge inte bara med sina föräldrar utan även medandra personer som står dem nära - särskilt då mor- och farföräldrar.Tyvärr finns det många barn som förnekas denna kontakt oftast efter detatt barnens föräldrar har separerat.Rätten för barn att ha kontakt med mor- och farföräldrar är aktuell i mångaländer och i har mor- och farföräldrar laglig rätt att träffa sina barnbarn,så kallad visitation rights. I finns inte denna rättighet, vilket ledertilltragedier inte bara för barnen utan även för deras mor- och farföräldrar. Det äri och för sig vårdnadshavarens skyldighet att se till att barnets behov i dettaavseende tillgodoses. I den mån vårdnadshavaren inte gör det, är detsocialnämndens ansvar att försöka få vårdnadshavaren att se till barnetsbehov. I de fall socialnämnden inte tar sitt ansvar eller inte lyckas, måste detändå finnas rätt för nära anhöriga, som mor- och farföräldrar, att hostingsrätten föra talan om umgänge. är det endast föräldrar ochsocialnämnden som har talerätt. Enligt min mening bör talerätten utvidgas tillatt också omfatta närmaste släktingar. Förebild för en sådan talerätt finns atthämta i 11 kap. 15 § som avser den taleberättigade kretsen vadgäller god man och förvaltare.Stockholm den 21 september 2000Kerstin ()
mot · GO02L409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L409av Rindborg, ()LaglottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring atträtten till laglott försvinner som förälders försörjningspliktupphör.Motiv för vårt förslagInom arvsrätten finns två former av barns tilldelning då enförälder går bort.I 2:1 beskrivs arvslotten, som förenklat innebär att barnendelar hela förälderns egendom emellan sig. I 7:e kapitelbeskrivs laglotten som förenklat innebär att barnen alltid har rätt att delahälften av den efterlämnade egendomen mellan sig. Det senare gäller oavsetteventuellt testamentes innehåll. En förälder kan således inte göra ett barn heltarvlös utan kan på sin höjd begränsa arvet till hälften av vad huvudregelnskulle medgivit.Laglotten infördes i den svenska successionsrätten. Syftet medlaglotten var då att skapa en enhetlig lagstiftning för såväl landsbygdensbefolkning som stadsbefolkningen.Laglotten härrör från då samhället var ordnat på ett helt annat vis ändet är i dag.I dagens samhälle utgör inte familjen det yttersta skyddsnätet längre. Detfinns inget försörjningsansvar för barn gentemot sina föräldrar, och föräldrarhar inget formellt ansvar för barnens uppehälle efter det att de fyllt arton, ivissa fall tjugoett år.Den genomsnittliga livslängden har ökat avsevärt ochligger nu kring sjuttiosju respektive åttioen år. De flesta föräldrar hinnerskaffa barn, uppfostra dem fram till deras myndighetsdag och sedan levaminst ytterligare tjugo år.Oavsett om föräldrar och barn ägnat till att umgås och värna omvarandra eller ej är det olämpligt att staten genom lagstiftning lägger sig ihurföräldrarna önskar disponera sin egendom efter sin bortgång.För de fall familjelivet fungerat harmoniskt och alla parter är tillfredskommer sannolikt huvudregeln om arvslott att bli tillämplig. För de fall därföräldrar av någon anledning inte önskar att ett eller flera barn skall få delavegendomen bör detta respekteras.Det kan röra sig om allt från att testator önskar lämna all egendom till enny make/maka till djup ovänskap testator och barn emellan. Det kan till ochmed vara så trivialt att testator till inget pris vill se sin egendom, tillexempelen fastighet, splittrad.Grundinställningen inom arvsrätten är att testators vilja alltid skallrespekteras. Så bör givetvis även ske då testator är förälder till myndiga ochicke försörjningsberättigade barn.Stockholm den 5 oktober 2000Stig Rindborg (m)()
mot · GO02L411 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L411av Rindborg, ()Partnerskap och äktenskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändringatt staten inte missgynnar par som formaliserat sitt samliv genom attregistrera partnerskap eller ingå äktenskap i enlighet med vad som anförsi motionen.Motiv för vårt förslagStaten har sedan århundraden tillbaka tillhandahållit institutetäktenskap för dem som önskat leva tillsammans. Motiven tillstatens inblandning har växlat, från moraliska aspekter tillrent praktiska tillsynsaspekter. harlagstiftaren gått från att belöna och uppmuntra äktenskapettill att söka få bort dess privilegierade ställning.Sedan den 1 januari 1995 tillhandahåller staten ett motsvarande standard-avtal för par av samma kön, partnerskapslagen. På grund av dess kortareexistens har fluktuationerna inte varit lika stora på dess område som påäktenskapets.Dessa två rättsliga institutioner karaktäriseras av frivilligheten i de avtalsom paren ingår, till skillnad från den samborättsliga lagstiftningen. Såvälsamlevnadsformen partnerskap som äktenskap ger efterverkningar i övriglagstiftning, varför privata samlevnadsavtal inte kan ge samma rättsligastatus.Oavsett vilken bakomliggande familjerättslig styrprincip som ligger tillgrund för partnerskapslagen och tillhandahåller lagstiftarenpartnerskap och äktenskap, med deras kopplingar till övrig lagstiftning. Det ärdärför principiellt fel att missgynna dem som väljer att formalisera sinsamlevnad efter dessa principer.Under de senaste åren har många par avstått ifrån att ingå äktenskap,registrera partnerskap med hänsyn till rent ekonomiska förhållanden. Det fårinte vara så att samhället behandlar par som formaliserat sitt samliv efter denormer samhället ställt upp mer ofördelaktigt än andra.Det finns enligt vår mening ingen som helst anledning att straffa tvåindivider som använder de av staten tillhandahållna standardreglerna församlevnad. Som dagens lagstiftning ser ut missgynnas de par som väljer attpå detta vis offentliggöra sin samlevnad. Det anser vi inte vara rimligt.Stockholm den 28 september 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()
mot · GO02L412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L412av Rindborg, ()NamnlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring avnamnlagen att endast immaterialrättsligt skyddade värden begränsarmedborgarnas möjligheter att själva välja sina namn i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motiv för vårt förslagNamnlagen (1982:670) innehåller bestämmelser ompersonnamn. Med personnamn avses efternamn, mellannamnoch förnamn. Lagen trädde i kraft ochersatte då namnlag.Lagen sätter bland annat gränser för vad en person kan heta, både iförnamn och efternamn. Vilka nybildade för- och efternamn som fårgodkännas regleras också genom lagen. Lagstiftaren lägger olika skönhets-och moralaspekter på vilket namn som är möjligt att välja. Det har visat sigatt tillämpningen av dessa skönsmässiga regler blir ojämn och oförutsägbar.Ett exempel är kammarrätt som tillåtit förnamnet ""(somrefererades till en fotbollsspelares benämning) men nekat "Bajen" (somrefererade till benämningen av ett fotbollslag).Det förekommer även namn som är skyddade mot nya bärare. I de fallenhandlar förbuden om skydd för namnets immaterialrättsliga värde, och inteestetiska aspekter av namnkonstruktioner.En annan namnfråga som är hårt reglerad är den om dubbelnamn.Dubbelnamn är efternamn som består av två namn vilka båda ensamt kanutgöra efternamn, som förenas med ett bindestreck. Det namn som skapas blirett enda efternamn i vilket de båda sammanbundna namnen ingår somlikvärdiga delar. Det är inte längre tillåtet att nybilda dubbelnamn då dessaansetts blir otympliga och föranleda praktiska svårigheter. finns det istället något som benämns mellannamn. Det består av en makes tidigareefternamn och placeras mellan förnamnet och det nya efternamnet.Bindestreck mellan namnen får dock inte förekomma.Det förefaller inte skäligt att begränsa medborgarnas möjligheter att självavälja vad de vill kalla sig med hänvisning till datasystemens begränsningar,eller att den som vill byta namn skall vara utelämnad till en skönsmässigbedömning av en eventuellt fotbollsintresserad tingsrätt.Att inte tillåta medborgare att formellt heta vad de själva önskar kommerenbart att leda till ett dubbelspel där ett namn brukas vid kontakter medmyndigheter och ett annat vid övriga tillfällen i livet. Det finns enligt ossintenågot tillräckligt starkt skäl för att hindra människor ifrån att skapa de namnde önskar, vare sig det gäller förnamn eller efternamn.Stockholm den 28 september 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()