mot · GO02Kr342 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr342av , ()Ungdom och medierFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att det kanbehövas stimulans från samhällets sida till att sprida kunskap om de olikadataspelens kvaliteter och marknadsföra de pedagogiska läromedlen.12. tillkännager för regeringen som sin mening att en frivilligöverenskommelse med berörda parter inom dataspelsbranschen bordekunna nås för åldersbestämning av dataspel.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överväga om ytterligare resurser behöver sättas in för attkomma till rätta med olaglig spridning av material på hemsidor. tillkännager för regeringen som sin mening att ämnetmediekunskap bör ingå som obligatoriskt ämne för alla blivande lärare pålandets lärarhögskolor. tillkännager för regeringen som sin mening att kostnaden förböcker och avsaknaden av nära bibliotek inte får utgöra hinder förungdomars läsning.6. tillkännager för regeringen som sin mening att videogrambehöver få åldersgräns fastställd.7. tillkännager för regeringen som sin mening att åldersgränsenför barnförbjuden film bör höjas till 18 år.8. tillkännager för regeringen som sin mening att en utredningkan behöva tillsättas för att ta ett samlat grepp om alla de medialapåverkanssituationer ett barn utsätts för och deras påverkan på barnetsutveckling psykiskt såväl som fysiskt.9.1 Yrkandena 1 och 4 hänvisade till UbU.2 Yrkande 3 hänvisat till JuU.InledningDet är under uppväxten vi skaffar oss de flesta av vårareferensramar och värderingar. Vi utforskar verkligheten ochgör oss en bild av hur den ser ut och hur den fungerar.Ungdomsåren är en känslig tid. De upplevelser vi har dåformar oss för resten av livet och bestämmer hur vi skahandskas med de situationer vi möter som vuxna.Nutidens unga möter information och får upplevelser på helt andra sätt ände som var unga för tio eller . Televisionens explosionsartadeutveckling med ständigt fler kanaler med ett allt mer avancerat innehåll hargått hand i hand med informationsteknikens utbud av snabbarekommunikation, nya inlärningsmöjligheter, spel och större och mer komplexavägar att söka information.I en tidningsartikel refererades en undersökning i som visaratt den genomsnittliga tiden en medborgare konsumerar medier äruppe i . Vi har nog långt till den nivån i , men denutveckling vi har haft manar ändå till eftertanke.Att den tekniska utvecklingen går framåt är i sig bra. Yttrandefriheten ochdemokratin stärks av att det blir lättare att söka information och sprida sinaåsikter. De demokratiska institutionerna blir mer transparenta när de enskildamedborgarna via IT kan söka i arkiv.Samtidigt bör vi fråga oss vad utvecklingen på medieområdet betyder fördem som är unga, vad medieutvecklingen gör med deras bild av verklighetenoch deras förmåga att analysera den. Vi måste fråga oss vad det innebär attväxa upp med våldsinriktade dataspel, ett gigantiskt TV-utbud dygnet runtoch ögonblicklig tillgång till den gigantiska gryta av information som finnsihopblandad på Internet där våld, pornografi och rasistpropaganda utgör enmindre men obehaglig del av helheten. När det mediala utrymmet växer finnsdet större möjligheter att inom det skapa slutna rum dit debatt och kritiskgranskning aldrig når.Vi saknar också kunskap om vad den förändrade användningen av kroppengör med vår hälsa. Vad som noterats är att antalet överviktiga barn ökar ochforskare börjar slå larm om skelettskador och motoriska rubbningar.I IT-utvecklingens spår finns också en risk för fragmentisering påbekostnad av fördjupade kunskaper. Tidsstressen leder till risken för att våruppfattning om verkligheten alltmer bygger på förenklingar och ytligasammanfattningar.Tillgången till information måste vara fri, men det är vuxenvärldensansvar, som föräldrar och som medborgare, att ge dem som växer upp deverktyg de behöver för att handskas med informationen.Detta gäller både så enkla saker som att alla måste kunna använda sittspråk för att tillgodogöra sig och dela med sig av information och att allamåste få tillgång till och lära sig använda de tekniska hjälpmedel som ITerbjuder.Det gäller att göra informationen tillgänglig för alla. Att se till att detskapas motvikter till våldsspel och pornografi, att värden som demokrati,jämställdhet och mänskliga rättigheter inte kvävs i det nöjesutbud som IT-utvecklingen vräker över våra barn.Det finns 6 områden som behöver diskuteras i detta sammanhang.- Televisionens utveckling- Dataspelen- Internet- Det skrivna språket- Videogram- FilmTelevisionenUnderhållningsindustrin inom TV-världen är enmarknad med knivskarp konkurrens där tittarsiffrorna betyderallt. Detta har lett till en utveckling där våld och starkaeffekter används för att locka och behålla tittare. Televisionenär en marknad där konsumenten är extremt lättrörlig, om ettprogram inte ger tillräckligt snabba kickar så byter publikengenast kanal.Med den ökande mängden kommersiella TV-kanaler riskerar vi enutarmning av TV-mediet där snuttifiering och effektsökeri premieras överkvalitet och fördjupning. Det är en demokratiskt sett farlig utveckling. Deunga tittarna utsätts både för en stor mängd underhållningsvåld och eninformationsstress där verkligheten presenteras i korta förenklade snuttar.DataspelenDe har de spel som kan spelas på hemdatoreroch spelkonsoler utvecklats mycket snabbt. I takt med atthastigheten hos processorerna och storleken pålagringsenheterna har ökat har möjligheterna att åstadkommaalltmer avancerad grafik förbättrats avsevärt.Många speltillverkare har utnyttjat dessa möjligheter på ett fantastiskt sättför att skapa underbara sagovärldar eller pedagogiska läromedel, medan andragör spel som är orgier i krig och blod. De pedagogiska spelen bör kunnafinnas exponerade och tillgängliga på landets bibliotek.Skillnaden mellan våldet på TV och i filmer är att dataspelsvåldet ärinteraktivt. Den spelande kan själv skjuta, hugga och bomba ihjäl figurerna ispelen. Det är ytterligare ett stort steg i våldskonsumtionen bland unga somhar tagits utan debatt eller eftertanke.Att vissa försäljare sätter 15-årsgräns på vilka som får köpa de grövstaspelen är en liten tröst och knappast särskilt effektivt. Det är snarare så attallaunga som har tillgång till en dator eller spelkonsol också har tillgång tilldessaspel. Men ändå kan åldersgränser verka preventivt, det är inte ovanligt attföräldrar saknar all kunskap om både vad barnet spelar och vad som kananses lämpligt. En överenskommelse borde kunna nås med branschen för attinföra en obligatorisk åldersgräns. Detta bör ges regeringen tillkänna.Det finns ett rikt utbud av välgjorda pedagogiska spel men utbudet bordekunna öka på bekostnad av de rent olämpliga våldsspelen. Samhället har ettansvar för den utvecklingen och borde kunna ge stöd till att utveckla fler braspel och också information om deras existens. Detta bör ges regeringentillkänna.InternetInternet gör det möjligt för en användare att hemifrån sinegen dator få tillgång till stora mängder information ochmängder med nya kontaktytor för kommunikation med andramänniskor, inte minst mellan olika länder. Internet kan varabåde fredsskapande, demokratiutvecklande och samtidigtutvecklande för många enskilda människor. skapasett problem då unga människor kan komma i kontakt medpornografi, våldsbudskap och nazistpropaganda via Internet.Internet är ett gränslöst medium som det i praktiken är nästintill omöjligtatt övervaka. Tekniskt sett fungerar tillgången till Internet delvis somtillgången till en telefon: Att övervaka det som sägs på en linje är svårt ochavintegritetsskäl inte önskvärt. Den kommunikation som sker mellan tvåanvändare måste alltså skyddas.Lite annorlunda är det med material som läggs ut på hemsidor och alltsåinte riktar sig till en speciell användare och därför mer är att se somelektroniska tidningar. Mängden hemsidor och mediets globala struktur kandock ge svårigheter att beivra exempelvis barnporr på Internet. Men bara föratt det är svårt får vi inte blunda för att det behövs ytterligare insatser frånsamhällets sida så att olagligt material och olämplig spridning kan stävjas.Detta bör ges regeringen tillkänna.På grund av trafikens omfattning är det svårt att ställa krav på de enskildaInternetleverantörerna att de ska ha total kontroll över vad som skickasgenom deras servrar och linor. Det är dessutom ett ansvar för föräldrar att taansvar för hur deras barn använder Internet. har samhället och inteminst skolan ett ansvar för hur barnen lär sig att använda datorer. Därför ärdet högst rimligt att ämnet mediekunskap införs som obligatoriskt ämne föralla blivande lärare på landets lärarhögskolor. Detta bör ges regeringentillkänna.Det skrivna språketSpråket är nyckelingrediensen i allt användande av medier.Att språket är oundgängligt för barns utveckling och för allamänskliga relationer överhuvudtaget är väl alla överens om,men det har sagts för lite om språkets betydelse för justmedieområdet. När nu IT-bubblan sväller ochkommunikationen är tillväxtsektor så måste vi ocksåkonstatera att utan språket finns ingen kommunikation. Utanböcker blir det meningslöst att bygga bredband.Vi måste inse att vad datorerna kan göra åt oss begränsas av vad vi kangöra själva. Gränsen för hur informationen kan flöda sätts vid hur bra visjälva kan kommunicera. Hur snabbt ett e-mail levereras är mindre viktigt änom det går att förstå innehållet.IT, informationsteknik, är olika medel för informationsöverföring.Informationen är kodad på olika sätt, ibland för att kunna dyka upp som tal,ibland för att kunna gestaltas som rörliga bilder och oftast för att kunna läsassom text.Det är givetvis alldeles utmärkt att möjligheterna att kommunicera blir fleroch snabbare, men vi får aldrig glömma att den viktigaste biten avkommunikationen inte är överföringshastigheten mellan de tekniskahjälpmedel vi har, utan möjligheten till förståelse av budskapet.Datateknologin ger oss vinster i kommunikationen bara om vi inte samtidigtmed hastighetsökningen får en minskning i kvaliteten på kommunikationen,för i så fall är det ett nollsummespel.Det finns ingen väg till informationssamhället som inte innefattar språket.Att ge våra barn ett språk är lika viktigt som att ge dem tillgång till datorer,för utan språk är teknikens möjligheter utom räckhåll.Hur stora möjligheter unga människor har att kritiskt granska de medier destöter på och att dessutom föra vidare sina upptäckter beror på hur väl de kananvända sitt språk. Att ge dom tillgång till tidningar och böcker är därför likaviktigt som att ge dom tillgång till datorer. Att läsandet gått ned de senasteåren i just de yngre årskurserna ser vi som mycket allvarligt. Kostnaden förböcker och bristen på nära bibliotek får inte utgöra hinder för ungdomar.Detta bör ges regeringen tillkännaVideogramVideogram förses med åldersgräns omvideogramhandlaren så önskar. Seriösa videobutiker harsjälvklart åldersgräns satt på hela sitt utbud. Men, under denkänsliga ungdomstiden då allt tycks ska prövas användsvideogram också som sexualupplysare. Ansvar för vad somhyrs ut har uthyraren men kontrollen är så gott somobefintlig. De filmer som granskas av ärtill största delen våldspornografi vilka efter granskning oftaförläggs med någon form av restriktion såsom åldersgränseller klippning. Vad övrigt filmutbud innehåller vet ingen.Det borde anses rimligt att uthyrare har åldersgräns fastställdpå hela sitt sortiment. Detta bör ges regeringen tillkänna.FilmUngdomar mellan är den åldersgrupp som oftastgår på bio. De gör dubbelt så många biobesök som andraåldersgrupper. Det är denna grupp som därmed i störstutsträckning blir utsatt för det alltmer förråande ochsexualiserade kommersiella våldet som vräks ut på film.Regionala filmcentrum är en viktig motkraft och erbjuderungdomar att själva skapa egen film. Men ett införande av en18-årsgräns tror vi skulle vara bra både för ungdomarna ochför de kommersiella filmmakarna som då tvingas tillsjälvsanering för att inte förlora en ekonomiskt viktigmålgrupp. Detta bör ges regeringen tillkänna.SammanfattningDet behövs mer av både debatt och forskning i hur det nyamedielandskapet påverkar våra unga. Vi vet inte vilkaeffekter det får på unga människor att växa upp i en värld därmycket av kommunikationen och språkutvecklingen sker i enordkarg chatmiljö, där möjligheten finns att uppleva våld ivirtuella miljöer och där pornografi och nazipropagandaaldrig är mer än ett par knapptryck bort. Därför är det hög tidatt ge en helhetssyn av den kunskap som finns i ochinternationellt . En utredning behöver tillsättas för att taett samlat grepp om alla de mediala situationer ett barn utsättsför och dess påverkan på barnets utveckling psykiskt såvälsom fysiskt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 5 oktober 2000Ewa ()Per ()()()