mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — Den tredje tillvÃ¤xtfÃ¤llan Ã¤r det faktum att utbildning lÃ¶nar sig dÃ¥ligt i , vilket Ã¤r fÃ¶rÃ¶dande fÃ¶r vÃ¥r framtida konkurrenskraft. Svenska akademiker har internationellt sett betydligt lÃ¤gre lÃ¶ner Ã¤n motsvarande grupper i VÃ¤steuropa. Det gÃ¤ller bÃ¥de fÃ¶r akademiker i privat och i offentlig tjÃ¤nst. LÃ¶nebildningen bÃ¶r pÃ¥ ett bÃ¤ttre sÃ¤tt Ã¤n ta hÃ¤nsyn till lÃ¶ntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utfÃ¶rs och det ansvar jobbet innebÃ¤r. LÃ¶nebildningen bÃ¶r ocksÃ¥ stimulera den enskilde till lÃ¤rande, ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebÃ¤r dessa hÃ¤nsynstaganden att lÃ¶nebildningen i stÃ¶rre utstrÃ¤ckning bÃ¶r ske pÃ¥ det lokala planet och vara mera individuellt inriktad. bÃ¶r man i en mer individuellt inriktad lÃ¶nebildning vara ytterst observant pÃ¥ den ojÃ¤mnlika situation som kan uppstÃ¥ vid en lÃ¶nefÃ¶rhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorganisationer har dÃ¤rfÃ¶r en viktig stÃ¶djande och rÃ¥dgivande roll. Den fjÃ¤rde tillvÃ¤xtfÃ¤llan Ã¤r de hÃ¶ga anstÃ¤llningstrÃ¶sklarna, bÃ¥de fÃ¶r fÃ¶retag och individer. Detta gÃ¤ller rekrytering av lÃ¥gutbildade som oftast saknar yrkeserfarenhet. FÃ¶r individen gÃ¶r ersÃ¤ttningar frÃ¥n a-kassan samt marginaleffekter att arbete vid lÃ¥ga inkomster ofta inte lÃ¶nar sig jÃ¤mfÃ¶rt med alternativet att inte arbeta. FÃ¶r fÃ¶retagen innebÃ¤r relativt hÃ¶ga ingÃ¥ngslÃ¶ner och hÃ¶g skatt pÃ¥ arbete tillsammans med vissa arbetsrÃ¤ttsliga regler att fÃ¶retagen drar sig fÃ¶r att anstÃ¤lla personer med lÃ¥g utbildning och liten erfarenhet i relation till det som efterfrÃ¥gas. Det Ã¤r mot ovanstÃ¥ende bakgrund anmÃ¤rkningsvÃ¤rt att regeringen i propositionen med rubriken âLÃ¶nebildning fÃ¶r full sysselsÃ¤ttningâ endast diskuterar den totala lÃ¶nenivÃ¥ns utveckling. LÃ¶nebildningens vikt fÃ¶r att skapa dynamik och flexibilitet, och dÃ¤rmed sysselsÃ¤ttning och tillvÃ¤xt, saknas fullstÃ¤ndigt i beslut med anledning av propositionen. Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lÃ¶nebildning ska fungera tillfredsstÃ¤llande, dvs att mÃ¥ste anpassa spelreglerna och spelplanen till Ã¶vriga EU vad gÃ¤ller lÃ¶nebildningen, fÃ¥r inget genomslag i riksdagsbeslutet. Regeringen har dock framhÃ¥llit lÃ¶nebildningens vikt fÃ¶r tillvÃ¤xt och sysselsÃ¤ttning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut. Det Ã¤r symptomatiskt och ytterst allvarligt. 2.11Â Regeringen kan inte hantera internationaliseringen av ekonomin Vi lever i en internationaliserad tillvaro. MÃ¤nniskor, kapital och fÃ¶retag rÃ¶r sig snabbt och enkelt Ã¶ver nationsgrÃ¤nser och placerar sig dÃ¤r jordmÃ¥nen fÃ¶r tillvÃ¤xt Ã¤r god. Denna situation stÃ¤ller stora krav pÃ¥ . Erbjuder vi en jordmÃ¥n som gÃ¶r att nya fÃ¶retag startas och att vi finns med pÃ¥ listan Ã¶ver tÃ¤nkbara lÃ¤nder nÃ¤r etableringar planeras, vid sidan av den heta IT-branschen? Ãr skatterna fÃ¶r fÃ¶retagen sÃ¥dana att det gÃ¥r att konkurrera med omvÃ¤rlden? Ãr personskatterna sÃ¥ utformade att de attraherar snarare Ã¤n motverkar att mÃ¤nniskor med expertkunskaper vÃ¤ljer att flytta till ? Har vi i en sÃ¥dan stabilitet nÃ¤r det gÃ¤ller spelreglerna fÃ¶r fÃ¶retagen att framstÃ¥r som ett bra land att etablera sig i? TyvÃ¤rr Ã¤r svaren pÃ¥ de hÃ¤r frÃ¥gorna nedslÃ¥ende. NedslÃ¥ende med tanke pÃ¥ den fortsatt hÃ¶ga arbetslÃ¶sheten och pÃ¥ mÃ¶jligheterna att lÃ¥ngsiktigt finansiera angelÃ¤gna Ã¥taganden nÃ¤r det gÃ¤ller t ex vÃ¥rden och omsorgen. Det Ã¤r allvarligt nÃ¤r nu fÃ¶retag, kunskap och kapital flyttar ut. PV Ã¤gs av amerikanska . till stÃ¶rsta del av amerikanska GM. Ã¤gs till stor del av tyska . engelskt, Nordbanken och Stora skrivna i . PÃ¥ sju Ã¥r har Ã¤garfÃ¶rhÃ¥llandena i 15 stÃ¶rsta verkstadsfÃ¶retag fÃ¶rÃ¤ndrats dramatiskt. Det utlÃ¤ndska Ã¤gandet har fyrdubblats i de svenska storfÃ¶retagen. Majoriteten av de utlÃ¤ndska Ã¤garna Ã¤r okÃ¤nda till namnet och Ã¤gandet Ã¤r spritt pÃ¥ mÃ¥nga smÃ¥ innehav. Utvecklingen har inneburit att Ã¤ven mÃ¥nga svenska storfÃ¶retag Ã¤r mer utlÃ¤ndska Ã¤n svenska nÃ¤r faktorer som andel anstÃ¤llda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utlÃ¤ndska Ã¤gare, etc vÃ¤gs samman. Det svenska nÃ¤ringslivet Ã¶vertas nu successivt av utlÃ¤ndska Ã¤gare som svenskarnas direktÃ¤gande minskar kraftigt. DubbelÂbeskattÂningen pÃ¥ risksparande driver fÃ¶retagen och jobben ur landet. Detta Ã¤r uppenbarligen ingenting som allvarligt bekymrar regeringen. Sammanfattningsvis Ã¤gnar regeringen fÃ¶ga politisk kraft Ã¥t fÃ¶retagsÂklimatet och de strukturella problem som gjort att halkat frÃ¥n 3:e till 17:e plats bland OECD-lÃ¤nderna. Regeringen verkar sakna sÃ¥vÃ¤l ideologi som strategi fÃ¶r att gÃ¥ till roten med de djupgÃ¥ende strukturproblem som i 30 Ã¥r drivit frÃ¥n toppen till botten av vÃ¤lstÃ¥ndsligan. 3Â Den ekonomiska utvecklingen 3.1Â Den internationella konjunkturutvecklingen Utsikterna fÃ¶r en bred, global Ã¥terhÃ¤mtning Ã¤r nu Ã¤n bÃ¤ttre Ã¤n i hÃ¶stas. Utvecklingen i omvÃ¤rlden Ã¤r mycket gynnsam med en stark internationell konjunkturutveckling. 3.1.1Â Fortsatt stark USA-konjunktur Motorn i den internationella konjunkturen vÃ¤ntas Ã¤ven framÃ¶ver vara den starka amerikanska ekonomin. Den fortsÃ¤tter sin imponerande utveckling som inflationen fortsÃ¤tter att vara lÃ¥g. 1999 blev den fjÃ¤rde Ã¥ret i rad med Ã¶ver 4 procents real BNP-tillvÃ¤xt. Den viktigaste informationen efter Ã¥rsskiftet Ã¤r att produktiviteten Ã¶kat snabbare Ã¤n vÃ¤ntat . Bakgrunden Ã¤r troligen de senaste Ã¥rens investeringsÂexplosion och snabba utveckling inom informationsteknologi. Den nya IT-baserade tekniken har av allt att dÃ¶ma bidragit till en trendmÃ¤ssigt snabbare produktivitetsutveckling . Ãkad produktivitet i stora delar av ekonomin ger en hÃ¶gre potentiell tillvÃ¤xtfÃ¶rmÃ¥ga och minskad risk fÃ¶r Ã¶verhettning under de nÃ¤rmaste Ã¥ren. Men fÃ¶rstÃ¤rkningen av produktiviteten Ã¤r mycket ojÃ¤mnt fÃ¶rdelad mellan olika branscher och fÃ¶retag. Skillnaderna i lÃ¶nsamhet mellan olika branscher och bolag har dÃ¤rfÃ¶r Ã¶kat. Men har produktivitetstillvÃ¤xten i industrin Ã¶vertrÃ¤ffat lÃ¶neÃ¶kningstakten, vilket medfÃ¶rt att arbetskraftskostnaden per producerad enhet har fallit med i genomsnitt per Ã¥r. Vinsterna av en hÃ¶gre framtida produktivitet har diskonterats pÃ¥ aktieÂmarknaderna med mycket hÃ¶ga aktievÃ¤rderingar som fÃ¶ljd. Ãkad fÃ¶rÂmÃ¶genhet via aktiemarknadens tillvÃ¤xt har minskat sparkvoten i hushÃ¥llsÂsektorn. Behovet av Ã¶kade investeringar har samverkat till ett underskott i bytesbalans till nÃ¤stan av BNP . RealÂlÃ¶neÂutvecklingen vÃ¤ntas accelerera och successivt Ã¶ka pressen pÃ¥ fÃ¶retagens vinstmarginaler. Detta gÃ¶r att de allt hÃ¶gre stÃ¤llda fÃ¶rvÃ¤ntningarna pÃ¥ framtiden blir allt svÃ¥rare att infria. Den senaste tidens bÃ¶rsfall verkar vara en kombination av Ã¶verreaktioner pÃ¥ inflationssiffror men ocksÃ¥ en hÃ¤lsosam korrigering av fÃ¶r snabbt uppdrivna kurser pÃ¥ frÃ¤mst IT-relaterade aktier. Om bÃ¶rskurserna inte fortsÃ¤tter att stiga mÃ¥ste hushÃ¥llen omprÃ¶va sitt lÃ¥ga sparande. PÃ¥ nÃ¥gra Ã¥rs sikt vÃ¤ntas dÃ¤rfÃ¶r tillvÃ¤xt avta i takt med att obalanserna korrigeras. 3.1.2Â Utvecklingen inom EU-omrÃ¥det NÃ¤sta Ã¥r vÃ¤ntas Europakonjunkturen fÃ¶r fÃ¶rsta gÃ¥ngen pÃ¥ lÃ¤nge gÃ¥ bÃ¤ttre Ã¤n . Efter den tillfÃ¤lliga konjunktursvackan under bÃ¶rjan av 1999 fortsÃ¤tter Ã¥terhÃ¤mtningen med en fÃ¶rvÃ¤ntad BNP-tillvÃ¤xt pÃ¥ Ã¶ver per Ã¥r under 2000â2001. Men Ã¤r Ã¤nnu inte redo att ta Ã¶ver rollen som motor fÃ¶r vÃ¤rldsekonomin. I stÃ¤llet bromsar den fÃ¶rsvagade USA-konjunkturen tillvÃ¤xten bÃ¥de i och vÃ¤rlden som helhet. bruttonationalprodukt vÃ¤ntas vÃ¤xa nÃ¤sta Ã¥r, efter en uppgÃ¥ng pÃ¥ starka i Ã¥r. TillvÃ¤xten i euroomrÃ¥det vÃ¤ntas enligt de senaste prognoserna krympa frÃ¥n i Ã¥r till nÃ¤sta Ã¥r. TillvÃ¤xten i den tyska ekonomin stannar pÃ¥ , enligt den prognos som sex stora tyska konjunkturinstitut presenterade . NÃ¤r vÃ¤rldskonjunkturen fÃ¶rsvagas borde kunna vÃ¤xa av egen kraft. Den uppgiften klarar man Ã¤nnu inte riktigt enligt prognosen. Men pÃ¥ sikt kan rÃ¤kna med en lÃ¥ng period av stabil tillvÃ¤xt, liknande den amerikanska det . Chanserna fÃ¶r en lÃ¥ng och lugn expansion finns ocksÃ¥ i , skriver instituten i vÃ¥rrapporten. Minskad arbetslÃ¶shet i vÃ¤ntas bidra till Ã¶kad privat konsumtion. Den , , har en nyckelroll. Instituten rÃ¤knar med att ECB hÃ¶jer den centrala styrrÃ¤ntan, refinansieringsrÃ¤ntan, med 50 rÃ¤ntepunkter (0,) sÃ¥ att nivÃ¥n nÃ¥s i hÃ¶st. Instituten tror att euron stÃ¤rks nÃ¥got, men bara marginellt och lÃ¥ngsamt, med ungefÃ¤r fram till Ã¥rsskiftet. FrÃ¥n premiÃ¤ren har euron fÃ¶rsvagats med nÃ¤ra mot dollarn. Eurons ovÃ¤ntat svaga kurs mot dollarn i kombination med den starka internationella konjunkturen har dessutom givit ett lyft fÃ¶r euroÂomrÃ¥dets export. Efter nedgÃ¥ngen under Asienkrisen vÃ¤ntas exporten nu bidra positivt till tillvÃ¤xten under de nÃ¤rmaste tre Ã¥ren. Men Ã¤ven europeiska marknader utanfÃ¶r euroomrÃ¥det stÃ¤rks. Den brittiska ekonomin fortsÃ¤tter att Ã¶verraska och bedÃ¶ms kunna vÃ¤xa snabbare under Ã¥ret Ã¤n vad som tidigare antagits. Ãven konjunkturen i ser nÃ¥got ljusare ut. I Ã¤r exporten pÃ¥ frammarsch, Ã¤ven i mer traditionella nÃ¤ringar som skog och metall, som elektroniksektorn fortsÃ¤tter att gÃ¥ mycket starkt. Den privata konsumtionen vÃ¤ntas Ã¶ka ytterligare till fÃ¶ljd av hÃ¶gre sysselsÃ¤ttning och planerade skattesÃ¤nkningar. I fÃ¥r exporten stÃ¶d av konjunkturuppgÃ¥ngen i som den finanspolitiska Ã¥tstramningen lÃ¤ttar. I syns en liten ljusning efter tillbakagÃ¥ngen 1998â1999, inte minst tack vare det hÃ¶ga oljepriset. Ãven bland EU:s kandidatlÃ¤nder i Ãst- och blir en snabb konjunkturuppgÃ¥ng tydlig. I fortsÃ¤tter Ã¥terhÃ¤mtningen mot bakÂgrund av oljeprisuppgÃ¥ngen och en konkurrenskraftig rubel, stÃ¶dd av valet av som president och en dÃ¤rmed fÃ¶rvÃ¤ntad politisk stabilisering. 3.1.3Â AvgÃ¶rande Ã¥r fÃ¶r 1999 avslutades i moll fÃ¶r japansk ekonomi. BNP fÃ¶ll fÃ¶r i rad. Trots detta finns mycket som talar fÃ¶r en fortsatt Ã¥terhÃ¤mtning i under Ã¥ret, frÃ¤mst genom Ã¶kad privat efterfrÃ¥gan och investeringar. Under 2000â2001 vÃ¤ntas en ny och rekordstor budget stimulera efterfrÃ¥gan, men den ekonomiska utvecklingen torde fÃ¶rbli tudelad. Ã ena sidan Ã¶kar industriproduktionen med en allt starkare export och investeringsvilja. Ã andra sidan ser privat konsumtion pÃ¥ hemmamarknaden, som svarar fÃ¶r av BNP, fortsatt mycket svag ut. En Ã¶vergÃ¥ng till en mer neutral finanspolitik borde dock ge utrymme fÃ¶r en minskad sparkvot och dÃ¤rmed Ã¶kad konsumtion. Mycket talar fÃ¶r att penningpolitiken fÃ¶rblir expansiv under Ã¥ret genom att hÃ¥ller fast vid den nuvarande nollrÃ¤ntepolitiken sÃ¥ lÃ¤nge deflationen hÃ¥ller i sig. En fÃ¶rhoppningsfull inledning pÃ¥ fÃ¶rra Ã¥ret i har fÃ¶rbytts i ny osÃ¤kerhet. Efter flera Ã¥r med konstgjord andning genom stora offentliga stimulansÂpaket och korta rÃ¤ntor pÃ¥ extremt lÃ¥ga nivÃ¥er, finns trots allt fÃ¶rvÃ¤ntningar pÃ¥ en uthÃ¥llig Ã¥terhÃ¤mtning av den privata konsumtionen i . Skulle ett sÃ¥dant scenario infrias, kan komma in i en positiv cirkel med vÃ¤xande fÃ¶rtroende frÃ¥n ekonomins olika aktÃ¶rer. Detta skulle ocksÃ¥ ge fÃ¶rutÂsÃ¤ttningar fÃ¶r en nÃ¶dvÃ¤ndig sanering av de offentliga finanserna. I propositionen konstaterar regeringen att strukturella reformer Ã¤r en nÃ¶dvÃ¤ndig fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r en bÃ¤ttre ekonomisk utveckling i . Detta torde i minst lika hÃ¶g grad gÃ¤lla fÃ¶r . 3.2Â Den svenska konjunkturutvecklingen Svensk ekonomi Ã¤r inne i en period av hÃ¶g tillvÃ¤xt frÃ¥n en mycket lÃ¥g nivÃ¥. Den inhemska efterfrÃ¥gan domineras av fortsatt stark privat konsumtion, stÃ¶dd av betydande realinkomstÃ¶kningar och en positiv fÃ¶rmÃ¶genÂhetsÂutveckling. rÃ¤knar med att hushÃ¥llens reala disponibla inkomster kommer att vÃ¤xa med totalt Ã¥ren 1999â2001. Ãven investeringarna berÃ¤knas fortsÃ¤tta att vÃ¤xa i snabb takt, bÃ¥de inom nÃ¤ringslivet och inom bostadssektorn. Den offentliga konsumtionen vÃ¤ntas ocksÃ¥ fortsÃ¤tta att Ã¶ka. 3.2.1Â Utvecklingen i Ã¥r slÃ¥r fÃ¶rvÃ¤ntningarna En fortsatt stark inhemsk efterfrÃ¥gan och en god internationell konjunktur leder prognosmakarna till en historiskt hÃ¶g tillvÃ¤xtfÃ¶rvÃ¤ntan fÃ¶r 2000. Ett genomsnitt av berÃ¤kningarna blir . Det Ã¤r drygt en halv procentÂenhet hÃ¶gre Ã¤n vad samma institut rÃ¤knade med i hÃ¶stas dÃ¥ tillvÃ¤xten berÃ¤knades bli . det institut som kommer med den hÃ¶gsta bedÃ¶mningen nÃ¤r man kalkylerar med en BNP-tillvÃ¤xt med , en uppjustering jÃ¤mfÃ¶rt med bankens egen prognos i hÃ¶stas. Regeringen rÃ¤knar i vÃ¥rpropositionen med en BNP-tillvÃ¤xt pÃ¥ , vilket Ã¤r hÃ¶gre Ã¤n i budgepropositionen, men ett par tiondelar lÃ¤gre Ã¤n vad instituten i genomsnitt nu rÃ¤knar med. Man kan inte helt utesluta politiska motiv bakom ambitionen att hÃ¥lla ned BNP-tillvÃ¤xten. Ett sÃ¥dant lÃ¤gre tillvÃ¤xtantagande genererar mindre Ã¶verskott att fÃ¶rhandla med stÃ¶dpartierna om. Ãven hushÃ¥llens konsumtionsutgifter revideras upp med nÃ¤rmare jÃ¤mfÃ¶rt med prognoserna frÃ¥n i hÃ¶stas. HushÃ¥llens konsumtionsutgifter berÃ¤knas av instituten i Ã¥r i genomsnitt stiga . Den vÃ¤xande internationella efterfrÃ¥gan innebÃ¤r att den svenska exporten av varor och tjÃ¤nster berÃ¤knas Ã¶ka. Ãven sammansÃ¤ttningen av efterfrÃ¥geÂtillvÃ¤xten bedÃ¶ms gynna den svenska exporten som berÃ¤knas stiga med nÃ¤sta Ã¥r. Den stigande produktionen och ett fortsatt Ã¶kat bostadsbyggande betyder att de samlade investeringarna fortsÃ¤tter att visa hÃ¶ga tillvÃ¤xttal. I genomsnitt rÃ¤knar instituten med en uppgÃ¥ng pÃ¥ 2000. Regeringen stÃ¥r fÃ¶r den lÃ¤gsta bedÃ¶mningen av alla med en Ã¶kning i Ã¥r. 3.2.2Â Inflationen och lÃ¶neutvecklingen Inflationen vÃ¤ntas stiga nÃ¥got i takt med att aktiviteten i ekonomin tilltar. Den genomsnittliga fÃ¶rvÃ¤ntan Ã¤r att KPI stiger som Ã¥rsgenomsnitt fÃ¶r 2000. Det Ã¤r en halv procent hÃ¶gre jÃ¤mfÃ¶rt med prognoserna i hÃ¶stas. Regeringen dÃ¤remot rÃ¤knar med en inflation pÃ¥ i Ã¥r, vilket Ã¤r den lÃ¤gsta prognosen bland instituten. Motpolen Ã¤r som tror pÃ¥ ett genomsnitt pÃ¥ . Trots prognoserna om stigande inflation har instituten inte justerat upp sina bedÃ¶mningar av lÃ¶neutvecklingen. Man rÃ¤knar nu med att lÃ¶nerna i Ã¥r stiger . Det Ã¤r samma prognos som i hÃ¶stas. Regeringen har dock hÃ¶jt sitt lÃ¶neantagande nÃ¥got frÃ¥n i budgetpropositionen till i vÃ¥rpropositionen. 3.2.3Â Utvecklingen Ã¥r 2001 Ãven prognoserna fÃ¶r 2001 har justerats upp nÃ¥got jÃ¤mfÃ¶rt med de bedÃ¶mningar som gjordes i hÃ¶stas. I genomsnitt rÃ¤knar instituten med att BNP nÃ¤sta Ã¥r stiger . Det kan jÃ¤mfÃ¶ras med genomÂsnittsprognosen i hÃ¶stas fÃ¶r samma institut pÃ¥ . mest optimistisk och kalkylerar med en tillvÃ¤xt 2001 pÃ¥ . Regeringen stÃ¥r dÃ¤remot Ã¤ven hÃ¤r fÃ¶r den lÃ¤gsta prognosen. Regeringen rÃ¤knar med att BNP nÃ¤sta Ã¥r endast Ã¶kar . I budgetpropositionen fÃ¶r 2000 bedÃ¶mdes i det s.k. huvudalternativet att BNP Ã¥r 2001 skulle stiga . Den nÃ¥got svagare tillvÃ¤xten 2001 jÃ¤mfÃ¶rt med 2000 beror bl.a. pÃ¥ en nÃ¥got lÃ¤gre konsumtionstillvÃ¤xt och ett litet svagare bidrag till tillvÃ¤xten frÃ¥n utrikeshandeln. I genomsnitt tror prognosinstituten att hushÃ¥llens konsumtion nÃ¤sta Ã¥r Ã¶kar . Regeringen mer fÃ¶rsiktig Ã¤n genomsnittet i sin bedÃ¶mning av konsumtionens utveckling nÃ¤sta Ã¥r. I vÃ¥rpropositionen rÃ¤knar den med en uppgÃ¥ng pÃ¥ . , som stÃ¥r fÃ¶r den hÃ¶gsta konsumtionsprognosen, bedÃ¶mer att den privata konsumtionen Ã¶kar 2001. Samtliga institut bedÃ¶mer att inflationen i den svenska ekonomin stiger ytterligare nÃ¥got under nÃ¤sta Ã¥r. Detta trots att flertalet Ã¤ven rÃ¤knar med en ganska markant hÃ¶jning av vÃ¤rdet pÃ¥ den svenska kronan. Enligt genomsnittsprognosen stiger KPI (mÃ¤tt som Ã¥rsgenomsnitt). Regeringen bedÃ¶mer att KPI gÃ¥r upp , d.v.s. ett par tiondelar Ã¶ver inflationsmÃ¥l pÃ¥ med ett toleransintervall pÃ¥ Â± . En stor del av uppgÃ¥ngen beror pÃ¥ att regeringen i berÃ¤kningarna antar att fastighetsskatten och taxeringsvÃ¤rdena stiger enligt gÃ¤llande beslut. Regeringen meddelar dock i vÃ¥rpropositionen att den avser att Ã¥terkomma med fÃ¶rslag som begrÃ¤nsar Ã¶kningen av skatteuttaget och dÃ¤rmed Ã¤ven uppgÃ¥ngen i inflationstalet. 3.3Â Prognoserna fÃ¶r 2002 Normalt sett innehÃ¥ller konjunkturprognoserna en bedÃ¶mning av ekonomins utveckling i Ã¥r och under nÃ¤sta Ã¥r. PÃ¥ senare Ã¥r har emellertid prognosÂmakarnas tidshorisonter blivit allt lÃ¤ngre. Det Ã¤r inte ovanligt att bedÃ¶mningar gÃ¶rs Ã¤ven av utvecklingen de kommande tre till fyra Ã¥ren. Denna utveckling beror bl.a. pÃ¥ att tidsperspektivet i den ekonomiska politiken fÃ¶rlÃ¤ngts. T.ex. har tidsperspektivet i finans- och budgetpolitiken fÃ¶rlÃ¤ngts till fÃ¶ljd av den nya budgetprocessen. Utgiftstaken faststÃ¤lls tre Ã¥r framÃ¥t och det Ã¶vergripande mÃ¥let om ett Ã¶verskott i de offentliga finanserna pÃ¥ av BNP gÃ¤ller Ã¶ver en konjunkturcykel. Till fÃ¶ljd av inflationsmÃ¥let har i penningpolitiken ett tidsperspektiv pÃ¥ runt 2 Ã¥r. Det innebÃ¤r t.ex. att fÃ¶r att kunna bedÃ¶ma rÃ¤ntepolitikens utveckling bÃ¶r man ocksÃ¥ ha en uppfattning om inflationens och ekonomins utveckling och 2002. Naturligt nog har dock de bedÃ¶mningar som gÃ¶rs fÃ¶r en lÃ¤ngre tidsperiod mer karaktÃ¤ren av scenario och kalkyler Ã¤n regelrÃ¤tta prognoser. De prognosinstitut som gjort bedÃ¶mningar av utvecklingen rÃ¤knar i genomsnitt med att BNP Ã¥r 2002 stiger . I den hÃ¶gsta prognosen, som gjort, vÃ¤ntas en uppgÃ¥ng medan regeringen, som ligger lÃ¤gst bland prognosmakarna, fÃ¶rvÃ¤ntar sig en BNP-Ã¶kning Ã¥r 2002 pÃ¥ . Regeringen redovisar i vÃ¥rpropositionen tre olika tÃ¤nkbara utvecklingsÂalternativ fÃ¶r ekonomin frÃ¥n 2001 och framÃ¥t. I huvudalternativet Ã¤r utgÃ¥ngspunkten att ekonomin 2001 befinner sig i vad som kallas ett milt Ã¶verÂhettningslÃ¤ge och att en anpassning sker sÃ¥ att ekonomin Ã¤r i balans 2003. I detta alternativ bedÃ¶ms Ã¤ven tillvÃ¤xttakten 2003 bli , d.v.s. i nivÃ¥ med den svenska ekonomins lÃ¥ngsiktiga tillvÃ¤xttrend. I det andra s.k. hÃ¶gÂtillÂvÃ¤xtalternativet antas att arbetsmarknaden fungerar bÃ¤ttre Ã¤n i huvudÂalternativet. TillvÃ¤xten kan dÃ¥ Ã¶verstiga den trendmÃ¤ssiga tillvÃ¤xten utan att tendenser till Ã¶verhettning uppstÃ¥r. I hÃ¶gtillvÃ¤xtalternativet stiger BNP 2002 och 2003 (i detta alternativ blir ocksÃ¥ tillvÃ¤xten 2001 nÃ¥got hÃ¶gre Ã¤n vad som bedÃ¶ms i vÃ¥rpropositionens huvudalternativ). I det sista s.k. Ã¶verhettningsalternativet antas att arbetsmarknaden fungerar sÃ¤mre och att lÃ¶nerna stiger ett par procentenheter mer Ã¤n i huvudalternativet. Initialt Ã¶kar den privata konsumtionen snabbare i detta alternativ medan industrins konkurrenskraft fÃ¶rsÃ¤mras. SÃ¥ smÃ¥ningom leder detta bl.a. till en skÃ¤rpning av penningÂpolitiken, vilket verkar dÃ¤mpande pÃ¥ efterfrÃ¥gan och produktionen i ekonomin. I Ã¶verhettningsscenariot Ã¶kar BNP 2002 och 2003 (Ã¤ven i detta alternativ Ã¤r tillvÃ¤xten 2001 nÃ¥got hÃ¶gre Ã¤n i huvudÂalternativet â i stÃ¤llet fÃ¶r ). 3.4Â Den nya ekonomin Det Ã¤r nog fÃ¶r tidigt att slÃ¥ fast huruvida redan tagit steget in i vad som brukar kallas den nya ekonomin. Denna nya ekonomi fÃ¶rvÃ¤ntas leda till att bl a en hÃ¥rdnande konkurrens skall generera en hÃ¶g tillvÃ¤xt utan att inflationen tar fart. Det nya Ã¤r att ekonomins funktionssÃ¤tt fÃ¶rbÃ¤ttras genom Ã¶kad anvÃ¤ndning av informationsteknik â IT. Utbud och efterfrÃ¥gan matchas bÃ¤ttre genom Ã¶kad IT-anvÃ¤ndning. Via Internet hittar kÃ¶pare och sÃ¤ljare varandra lÃ¤ttare, billigare och snabbare. Elektronisk handel fÃ¶rbilligar ocksÃ¥ den offentliga sektorns inkÃ¶p och upphandling. Tillverkare hittar den billigaste underleverantÃ¶ren direkt vid sin dator. BestÃ¤llningar kan gÃ¶ras direkt via nÃ¤tet. Behovet av dyra lager minskar. Kapitalbindningen minskar och kapitalet kan arbeta mer fritt i fÃ¶retag som blir mer slimmade och effektiva Ã¤n tidigare. Produktiviteten Ã¶kar och fÃ¶retagen kan t o m sÃ¤nka priserna. En annan effekt av den nya ekonomin Ã¤r att tekniken sÃ¤nker trÃ¶skeln fÃ¶r att starta fÃ¶retag. Distributionskostnader och kontaktkostnader med kunder och leverantÃ¶rer minskar. Att kÃ¶pa bil eller andra kapitalvaror underlÃ¤ttas av att kunderna pÃ¥ fÃ¥r Ã¶verblick Ã¶ver utbud och priser. Avtal om kÃ¶p och finansiering kan trÃ¤ffas direkt via Internet. Geografiska avstÃ¥nd och nationsgrÃ¤nser spelar knappast nÃ¥gon roll nÃ¤r kÃ¶pare och sÃ¤ljare ska mÃ¶tas. Skyddade eller dÃ¥ligt utvecklade marknader utvecklas under trycket av den globaliserade konkurrensen. Flera tidigare monopolmarknader har avreglerats. I kombination med IT-teknikens nya mÃ¶jligheter Ã¤r det nu mÃ¶jligt fÃ¶r konsumenter i hela landet att vÃ¤lja teleoperatÃ¶r, elleverantÃ¶r, researrangÃ¶r eller lÃ¥ngivare med lÃ¤gsta pris direkt via nÃ¤tet. Alla dessa faktorer medverkar till en Ã¶kande prispress. Fler och fler marknader blir nu tillgÃ¤ngliga via Internet och utsÃ¤tts dÃ¤rmed fÃ¶r en Ã¶kande prispress i en nedÃ¥tgÃ¥ende spiral. En allt vanligare fÃ¶reteelse Ã¤r pÃ¥gÃ¥ende auktioner av sÃ¤llankÃ¶psvaror pÃ¥ nÃ¤tet. FÃ¶retagen fÃ¥r allt svÃ¥rare att hÃ¶ja priserna. Inflationen hÃ¥lls tillbaka. Utvecklingen i har under snart tio Ã¥r prÃ¤glats av ovan nÃ¤mnda kombination av teknisk utveckling och Ã¶kad produktivitet. TillvÃ¤xten har i huvudsak genererats genom nyutveckling och innovationer snarare Ã¤n i traditionell produktivitetsutveckling. Man rÃ¤knar med att av tillvÃ¤xten kommer frÃ¥n innovationer och nyutveckling, frÃ¤mst inom IT-sektorn dÃ¤r nya teknologier och nya tjÃ¤nster svarar fÃ¶r en betydande del. 3.4.1Â Kan fÃ¥ samma utveckling som ? ligger bra till fÃ¶r att kunna behÃ¥lla och utveckla en ledande roll i den nya teknik som Ã¤r en fÃ¶rutsÃ¤ttning fÃ¶r den nya ekonomin. Men det krÃ¤vs ett nytÃ¤nkande som den nuvarande regeringen inte ens Ã¤r i nÃ¤rheten av. Det Ã¤r inte den gamla ekonomins regelverk som i alla delar passar bÃ¤st fÃ¶r den nya. De flesta nÃ¶dvÃ¤ndiga fÃ¶rÃ¤ndringar mÃ¥ste beslutas av regering och riksdag. Hoten utgÃ¶rs bl a av arbetsmarknadens bristande funktionssÃ¤tt, dÃ¥ligt fungerande lÃ¶nebildning, ett allt fÃ¶r bistert allmÃ¤nt fÃ¶retagarklimat och Ã¶verbeskattning av arbete, fÃ¶retagande och sparande. OcksÃ¥ utbildningsÂsystemet spelar en mycket betydelsefull roll fÃ¶r ett lands mÃ¶jligheter att hÃ¤vda sig. Det Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r oroande att andelen hÃ¶gskole- och universitetsÂutbildade Ã¤r lÃ¤gre Ã¤n bland 40-talistgenerationens. mÃ¥ste tillhÃ¶ra de mest framstÃ¥ende lÃ¤nderna i vÃ¤rlden nÃ¤r det gÃ¤ller kvalificerad utbildning fÃ¶r att tillhÃ¶ra de mest framstÃ¥ende nÃ¤r det gÃ¤ller vÃ¤lfÃ¤rd och vÃ¤lstÃ¥nd. har en framtrÃ¤dande position som IT-nation. Detta mycket tack vare tidiga och kvalificerade satsningar inom bl a universitetens och fÃ¶rsvarsindustrins ramar, vars resultat kunnat utnyttjas kommersiellt. I har nÃ¤rmare av invÃ¥narna tillgÃ¥ng till bÃ¥de mobiltelefon, persondator och Internet. Detta Ã¤r fler Ã¤n i nÃ¥gon annan region i vÃ¤rlden â inrÃ¤knad. Framtiden i form av tillgÃ¥ng till t.ex. mobilt Internet Ã¤r hÃ¤r redan verklighet. Paradoxalt nog kan skattepolitiken oavsiktligt, aktivt ha bidragit till denna utveckling. har lÃ¤nge varit, och Ã¤r fortfarande, ett utprÃ¤glat hÃ¶gskatteland. Men i bÃ¶rjan av i mobiltelefonens barndom avstod riksdag och regering frÃ¥n att fÃ¶rmÃ¥nsbeskatta just mobiltelefoner. Detta bidrog till att dessa snabbt blev starkt Ã¥trÃ¥vÃ¤rda som âfringe benefitsâ hos lÃ¶ntagare som dignade under marginalskatter pÃ¥ som hÃ¶gst . HÃ¤r lades grunden fÃ¶r ett stort mobiltelefonbestÃ¥nd som legat i vÃ¤rldstopp. PÃ¥ motsvarande sÃ¤tt har beslutet att inte heller fÃ¶rmÃ¥nsbeskatta fÃ¶retagens anstÃ¤llda fÃ¶r lÃ¥n eller hyra av persondatorer i hemmet pÃ¥ fÃ¶rt i topp nÃ¤r det gÃ¤ller PC-anvÃ¤ndning i vanliga hushÃ¥ll. av de svenska hushÃ¥llen har tillgÃ¥ng till PC hemma. De skatteintÃ¤kter som staten gÃ¥tt miste om genom att inte fÃ¶rmÃ¥nsbeskatta anvÃ¤ndningen av arbetsgivarens mobiltelefoner och datorer har varit marginella.