mot · GO02Sf614 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf614av , ()UtvisningsdömdaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn bör göras av lagstiftningen om utvisning medanledning av brott.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i den i yrkande 1 omnämnda översynen skall anhörigas, ochdå främst barns, situation när en familj splittras särskilt beaktas.InledningI samband med att en person med annat medborgarskap änsvenskt, döms för brott kan han eller hon dömas tillutvisning. Utvisningen kan gälla begränsad tid eller livstid.Vänsterpartiet inser att möjligheten att döma till utvisningmåste finnas kvar. anser dock att domstolarnastillämpning av denna möjlighet inte är tillfredsställande ochatt man inte i tillräckligt stor utsträckning tar hänsyn tillexempelvis den utvisades familjesituation och då i synnerhetde barn som drabbas.Aktuell lagstiftningMöjligheten till utvisning på grund av brott regleras iutlänningslagen (1989:529) 4 kap, 7 §. En utlänning får enligtdenna bestämmelse utvisas ur om han eller hon dömsför brott som kan leda till fängelse, dock endast om han ellerhon dömts till hårdare straff än böter. Förutom detta kravskall det kunna antas att han eller hon kommer att göra sigskyldig till fortsatt brottslighet här i landet, eller att brottetmed hänsyn till den skada, fara eller kränkning det inneburitför enskilda eller allmänna intressen är så allvarligt att haneller hon inte bör få stanna kvar. När domstolen somhandlägger brottmålet överväger utvisning på grund av brottskall den, enligt 10 § samma kapitel, ta hänsyn tillutlänningens anknytning till det svenska samhället och beaktautlänningens levnadssätt, familjeförhållanden och hur längehan eller hon har levt i . Har utlänningen vistats iSverige med permanent uppehållstillstånd,eller om han eller hon har beviljats asyl, skall särskildahänsyn tas.Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna (1994:1219), artikel 8, är också tillämplig på dessaärenden. Artikeln talar om rätt till skydd av privat- och familjeliv. Vid enöversyn av praxis vid liknande ärenden står det klart attden svenska tillämpningen inte står i överensstämmelse med denna.I ärenden som berör barn skall givetvis även beaktas,även om denna tyvärr inte är svensk lag. har varit ett av depådrivande länderna när det gäller tillkomst och hardärmed ett extra stort ansvar för att denna efterlevs. Bristen på kunskap omdessa barn och den bristande hänsynen till barn som drabbas av en separation,ibland för resten av livet, när en av barnets föräldrar utvisas visar tydligtattdet finns luckor att fylla.TillämpningenNär fråga uppkommer om utvisning på grund av brott skallenligt utlänningsförordningen (1989:547) 6 kap. 8 § yttrandeinhämtas från . Detta yttrande innehållerendast information om eventuella verkställighetshinder. Dettainnebär att man endast kan bedöma utlänningens möjligheteratt återvända till hemlandet. Denna bedömning görs pågrundval av den allmänna politiska situationen i landet i frågaoch med tanke på eventuella asylskäl som kan finnas i botten.Utöver detta är det upp till den tilltalade att lägga framargument som domstolen kan tänkas räkna till hans ellerhennes fördel. har ombudet på sig attförbereda detta moment eftersom det handlar om mål medkort förberedelsetid. Detta innebär att man ofta har en dåligutredning om den misstänktes familjesituation som underlag itingsrätten.Kriterierna som gör att åklagaren yrkar på utvisning är mycket skiftande.Det finns här ingen heltäckande praxis. Detta innebär att det kan finnas ettmoment av godtycke i tillämpningen av lagen, vilket givetvis inte ärtillfredsställande. Exempelvis tolkas ofta kriteriet "risk för fortsattbrottslighet" som att om en person begått mer än ett brott är han eller honallmänt brottsbenägen.FamiljesplittringAv de 2 101 utländska medborgare som dömdes till fängelseunder 1999 innebar det för 332 () även enutvisningsdom. Av dessa dömda utländska medborgare var ca90 kvinnor och ett 10-tal av dessa var ocksåutvisningsdömda. fick ochSocialstyrelsen i uppdrag att se över förhållandena för barnvars föräldrar är intagna i häkte eller anstalt inomkriminalvården. En del av uppdraget var att särskilt se överförhållandena för barn till intagna som skall utvisas ur landet.I den drygt 80 sidor långa utredningen, som blev resultatet avuppdraget, beskrivs situationen för barn medutvisningsdömda föräldrar på enbart en sida, och handlar dåenbart om barn till kvinnor som skall utvisas.Det finns ingen tillgänglig statistik eller undersökning över hur mångabarn som har föräldrar, företrädesvis pappor, som skall utvisas ur landet. Enmindre undersökning, gjord av interner i , tyder dock påatt det rör sig om flera hundra bara i detta område. Det är givetvis ett traumaatt ha en förälder i fängelse, dessutom drabbas dessa barn också av enseparation från föräldern som ofta blir beständig. När en person fått utvisningi sin dom ges som regel inga permissioner under anstaltsvistelsen, varförytterligare svårigheter att upprätthålla ett naturligt umgänge med barn ochandra anhöriga uppstår.SlutsatsIngen genomgripande undersökning har gjorts av hur reglernaom utvisning i samband med att en person begår brotttillämpas. Det finns ingen fungerande praxis när en åklagareskall yrka på eller en domstol skall döma till utvisning isamband med ett brottmål. Utredningen angående anknytningtill landet och familjesituationen för den tilltalade är oftaotillfredsställande. Det finns ingen kunskap om alla de barnsom drabbas av familjesplittring. Det finns heller ingenberedskap att hjälpa de barn och familjer som kan komma attdrabbas av en beständig, eller för den delen, tillfälligseparation från en förälder. Således måste en utredninggenomföras för att skaffa mer kunskaper i frågan.Utredningen bör ta sin utgångspunkt i såväl europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna sombarnkonventionen.Stockholm den 28 september 2000Alice ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)