mot · GO02So545 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So545av Ek, ()Perspektiv på kvinnors hälsaSammanfattningKvinnors hälsa och de strukturer som är för samhället måstefå ökad uppmärksamhet. Mångfalden och olikheterna måste bli en källatill hållbar utveckling för världens kvinnor. Det gäller att se individerna,se att bakom varje kvinna finns en person.I föreliggande motion behandlas offentliga arbetsgivares ansvar,individens makt över tiden - även arbetstiden - kvinnors hälsa i olika skedenoch perspektiv, bemötande av kvinnor inom vården, inflytande inom vården,sex och samlevnad, våld mot kvinnor, kvinnor med utländsk bakgrund,kvinnor i arbetslivet samt forskningsfrågor.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att intensifiera arbetet för att utveckla ett könsneutraltarbetsliv.12. begär att regeringen lägger fram förslag med en redogörelseför hur arbetet med ett könsneuatralt arbetsliv fortskrider.13. begär att regeringen lägger fram förslag om arbetstiderna somstärker individernas makt över tiden och möjligheten att kunna göra egnaval.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnosjukvårdens utveckling över landet.5. begär att regeringen lägger fram förslag till att införa etttillägg i förvaltningslagen om bemötandefrågor.6. begär att regeringen lägger fram förslag som stärker denenskildes rätt att välja alternativ i vården.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lesbiska kvinnors ställning i vården.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att uppmärksamma unga kvinnors hälsa.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra möjligheterna för validering av utländsk examen.210. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att stärka de äldre kvinnornas ekonomi genom enrejäl höjning av pensionstillskottet.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av stärkt sex- och samlevnadsundervisning i skolan.212. begär att regeringen lägger fram förslag i syfte att stärkasekretessen vid personuppgifter i syfte att skydda brottsoffer.413. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fler trygghetspaket.414. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om besöksförbud.415. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att förbättra rättsintygens användbarhet.416. begär att regeringen lägger fram förslag om stödpersoner föratt stärka brottsoffren under förundersökningen.417. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ersättning vid våldsbrott.518. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett arbetsvärderingssystem inte försvårar försmåföretagare.119. begär att regeringen lägger fram förslag som syftar till att ökaforskningen kring kvinnors ohälsa och att föra in genderfrågor i läkar-och vårdutbildning.220.1 Yrkandena 1-3 och 18 hänvisade till AU.2 Yrkandena 9, 11 och 19 hänvisade till UbU.3 Yrkande 10 hänvisat till SfU.4 Yrkandena 12-16 hänvisade till JuU.5 Yrkande 17 hänvisat till LU.Bakom varje kvinna finns en personCenterpartiet tilltror varje människa förmåga att förvalta sin möjligheteroch att ta ansvar både för sig själv och andra. För att detta skall bli möjligtför alla oavsett kön, religion, etnicitet, sexuell läggning, ålder ellerposition krävs att staten garanterar lika möjligheter att vara olika. I vårpartimotion om jämställdhet utvecklas förslag för att ge alla individerjämlika villkor att förvalta sina möjligheter och valfrihet att välja på vilketsätt de vill förverkliga sina drömmar.Att inte ha tid blir allt mer en fråga om att inte ha makt över det egna livet.Maktlösheten leder till ohälsa bland allt fler. En ny form av fattigdom brederut sig - brist på livskvalitet, brist på grundtrygghet och brist påsjälvbestämmande i den egna vardagen. Många "nyfattiga" är kvinnor i olikaskeden av livet. De unga kvinnorna slits mellan ideal och verklighet, drabbasalltför ofta av ätstörningar och riskerar på olika sätt att grundlägga en dålighälsa. Kvinnor mitt i livet, med småbarn och därtill ett intensivt yrkesliv,hotas av utbrändhet och arbetsskador. Nya osynliga sjukdomar som de sedaninte kan få ordentligt gehör och rehabilitering för. Äldre kvinnor mår alltbättre, men är problemen stora med både psykiska och fysiskabesvär som inte får tillräcklig uppmärksamhet.Endast genom att se könsmönstren och synliggöra utgångspunkterna förolika strukturer kan de förändras så att individerna får lika möjligheter attvara olika, att träffa sina val. lever kvinnor längre än män och på dengrunden formas strukturer som försäkringar, pensioner, sjukvård ochäldreomsorg. Den längre livslängden är inte för alltid given, den är intebiologiskt betingad utan snarare ett resultat av livsstil och hälsa. Uppenbartäratt kvinnors ohälsa är större än mäns och detta kan inte enbart förklarasmed längre livstid. Den högre ohälsan och de allt fler sjukskrivningar somdrabbar särskilt kvinnor kräver att befintliga strukturer ses över i syfte attökakvinnors möjligheter och förbättra kvinnors hälsa. ökade antaletsjukpenningdagar och bedömer att ökningenfortsätter. Utbrändhet håller på att bli den nya folksjukdomen och den drabbarsärskilt kvinnor och då speciellt inom offentlig sektor.Kvinnors hälsa och de strukturer som är för samhället måstefå ökad uppmärksamhet. Här krävs ökad forskning och samverkaninternationellt för att klarlägga de mönster som driver upp ohälsotalen förkvinnor. Även här måste mångfalden och olikheterna få en källa till hållbarutveckling för världens kvinnor. Det gäller att synliggöra att bakom varjekvinna finns en person. Väl medveten om detta väljer vi i denna motion attlyfta fram ett antal generella perspektiv för att synliggöra uppgifterna.Offentliga arbetsgivare och ett könsneutraltarbetsliv1990-talets ekonomiska åtstramningar har medfört betydanderationaliseringar inom många offentligt drivna verksamheter. Inte minstgäller detta vården, omsorgerna och skolan. kan vi se hursjukskrivningarna inom offentlig verksamhet ökar och då gäller detföreträdesvis kvinnor. Inte sällan upplever de att möjligheterna,delaktigheten och självmakten rationaliserats bort. Resurser harförsvunnit utan att redskapen givits för att förändra och förnya arbetssättoch metoder. Det har resulterat i att kraven bara växt, otillfredsställelsenökat när de inte fått förutsättningar att göra ett gott arbete somresurserna och händerna minskat i antal.Självklart finns ett tydligt ansvar för situationen hos respektivearbetsgivare, men staten har ett särskilt ansvar för att även här se över normeroch bilda ny skola för arbetslivets utveckling. Regeringen bör intensifiera sittarbete för att söka utveckla ett könsneutralt arbetsliv inom offentlig sektor.Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed redogörelse över hur arbetet med ett könsneuatralt arbetsliv fortskrider.Det finns i detta sammanhang även skäl att påminna om den översyn avstatens roll och uppgift som anförts i partimotioner från omJämställdhet och Konstitutionella frågor. Genom att riksdag och regering t exutställer löften från riksdag och regering som någon annan offentligverksamhet får ta det finansiella ansvaret för, medverkar självklartstatsmakterna till att öka rationaliseringskraven och konflikter för enskildamänniskor mellan upplevda löften och möjligheter. Även denna typ avlöftespolitik drabbar särskilt hårt kvinnor inom offentlig verksamhet ochmedverkar till en ökad stress i arbetslivet.ArbetstiderÖkad stress, nya arbetsformer, ökande krav i arbetslivet innebär att mångaupplever att de får allt mindre makt över den egna tiden. Många studiervisar att unga människor söker yrken som ger möjlighet och makt för denenskilde att styra sitt liv, att få makt över sin tid. Framgångsrikaorganisationer söker allt mer utgå från individernas val när man t ex inomvården lägger scheman. Makt är alltid en fråga om strukturer. Kvinnorupplever generellt att de har mindre makt än män, detta gäller ävenmakten över sin tid.Kvinnor i låglöneyrken, kvinnor som är deltidsarbetslösa på grund avstrukturer, kvinnor inom offentlig verksamhet, lärarna är ofta kvinnor somförlorat makt över sin arbetstid, kvinnor med små barn eller gamla föräldrarkämpar för att erövra makt över sin tid. I den här gruppen finns dekvinnor som skall betala den nya maxtaxan, genom att öka sin arbetstid.Idag finns en betydande debatt om arbetstider och om förkortad arbetstid.Detta är i sig ett tydligt uttryck för människors frustration över att tideninteräcker, något som då särskilt dubbelarbetande kvinnor upplever sompressande. Något som bidrar till kvinnors ohälsa och utbrändhet. Frågan omarbetstiderna måste ses även mot bakgrund av gällande strukturer, så att deinte i sig medverkar till att förstärka dem istället för att frigöra möjligheter förenskilda individer.Såväl LO som TCO har i sina förslag poängterat behovet av att öka denenskilde individens inflytande och makt ifråga om arbetstiden. Här finnssjälvklart den fria avtalsrätten som möjliggör för arbetsmarknadens parter attskapa ökad makt för arbetstagaren även i de lokala avtalen. En lagstiftning pådetta område bör undvikas.Detta innebär inte att staten, riksdag och regering, kan frånsäga sig ettansvar för dessa frågor. Ansvaret måste särskilt gälla att säkerställalikvärdigamöjligheter för individen att få makt över sin tid och kunna träffa egna val.Detta skall ges regeringen till känna.Kvinnors hälsaVarje människa har rätt att utvecklas efter sina förutsättningar ochpåverka sin egen situation. Mönstret av ökande sjukskrivningar ochohälsa, främst bland kvinnor i övre medelåldern är tydligt. En grupp somär särskilt utsatt är invandrarkvinnorna. Skillnaderna i ohälsan har oftagrundat sig på perspektivet om klasskillnader och därmed harkvinnoperspektivet glömts bort. Trots att kvinnor och män har olika fysik,olika sociala villkor, olika biologiska rytmer samt väsentligt skildaarbetsvillkor, så har den medicinska forskningen haft mannens villkor ochkroppsfunktion som utgångspunkt. Det innebär att kunskapen omkvinnors ohälsa och orsakerna till den samt kvinnors åldrande ärotillräckliga. Ökade resurser måste satsas på forskning kring kvinnorsohälsa och på att i större uträckning föra in kvinnoperspektivet i läkar-och vårdutbildningen. Folkhälsoarbetet måste vidgas för att belysakvinnors hela situation och levnadsbetingelser, från vaggan till graven.Det faktum att mannen är i vården, har gjort att ävenkvinnospecifik vård har fått styrka på foten . De gångna årensextremt låga barnafödande har lett till en snabb våg av BB-nedläggning överlandet. När nu barnafödandet åter ökat något möts kvinnorna som skall födaav stängda dörrar. Detta märks som vanligt först i storstadsmiljön, men är ettfaktum för kvinnor i hela landet. För kvinnor som skall föda bidrar de stängdaBB-dörrarna till att öka otryggheten inför förlossningen och riskerar därmedförsvåra denna.För kvinnor som trots allt ändå valt att inte fullfölja graviditetenaktualiseras nu krav på registrering som skulle leda till en ny stress för mångakvinnor som står inför ett oerhört svårt beslut. Självklart skall kvinnor somgör abort vara säkra på att deras integritet aldrig kränks.För äldre kvinnor är mammografin alltjämt en möjlighet att vinna kunskapom sina bröst men främst att få en tidig behandling av en bröstcancer. Ävenmammografin hotas nu av nedläggning. En våg av nedläggning avkvinnosjukvård pågår just . Det är viktigt att regeringen skapar en tydligbild av vad som händer med kvinnosjukvården över landet och skaparförutsättningar för att stärka kvinnors trygghet i vården. Vad som ovan anförtsbör ges regeringen till känna.BemötandeGrundläggande för att en människa ska få förtroende för sjukvården är attbli trodd och bemött med respekt. Studier visar att kvinnor behandlasannorlunda än män som patienter i sjukvården. Kvinnor beskriversymptomen på ett annat sätt vilket kan leda till att deras sjukdomarunderdiagnostiseras med brister i både behandling och rehabilitering somföljd. Ett tecken på detta är att det oftare ställs psykiatrisk diagnos påkvinnor än män. All smärta och alla skador syns inte på utsidan, och dettaleder till svårigheter bl.a. i kontakter med . Det finnsexempel på att kvinnor inte fått full ersättning därför att de trots sinsjukdom utfört hushållsarbete. I förvaltningslagen finns angivet vilkarättigheter medborgare har i fråga om att ta del av handlingar, informationmm. Det vi i detta sammanhang saknar är riktlinjer för bemötande avmedborgarna. I förvaltningslagen bör införas ett tillägg angåendebemötandefrågor. Detta bör ges regeringen till känna.Inflytande i vårdenEftersom kvinnor i högre grad än män kommer i kontakt med vården ärdet viktigt att uppmärksamma de specifika maktförhållanden som därråder. Det kan t ex gälla patientens inflytande och den information somges patienterna. Den fråga som måste ställas är om "patienten" i grundenockså är man, när verkligheten är olika personer med olika kön, åldermm. Vårdens speciella karaktär leder i sig till att många upplever sigunderordnade läkarens makt. Särskild vaksamhet för detta förhållandemåste gälla äldre kvinnors möjligheter och valfrihet.Kvinnor med utländsk bakgrund bär självklart med sig sin kulturserfarenheter. Oavsett bakgrund vet många inte om att de har rätt att säga nejtill olika ordinationer och dessutom få veta vilka alternativabehandlingsmetoder som står till buds. De allra flesta har med sig i ryggradenatt läkaren är en auktoritet att rätta sig efter: "Doktorn sa att jag skulle ätadessa tabletter." Läkar-patientrelationen måste bygga på ömsesidig respektoch dialog med varandra. Läkaren är professionell i sitt yrke men patienten ärexperten på sin egen kropp och vet oftast hur den reagerar vid olikasituationer. Rätten att välja mellan olika behandlingsalternativ måste gällabåde i fråga om vårdinrättning och behandling. Även när det gällerbehandlingsalternativ som ligger utanför den traditionella skolmedicinen harpatienten rätt att få hjälp med att finna information. Kvinnor är oftaintresserade av alternativa lösningar och det är viktigt att regeringen läggerförslag där rätten att välja alternativ stärks. Detta bör ges regeringen tillkänna.Lesbiska kvinnorÄven när det gäller sexuell läggning är mannen norm. Homosexuellamäns situation uppmärksammas i högre utsträckning än lesbiska kvinnors.RFSL visar att lesbiskas kunskap om sexuellt överförda sjukdomar är lågoch att man i mindre utsträckning skyddar sig. De besöker också ibetydligt mindre utsträckning än andra kvinnor gynekolog och bland demsom gör det uppger endast ca hälften sin sexuella läggning. Lesbiska görockså i lägre utsträckning mammografi och cellprovtagningar. Bemötandeav lesbiska kvinnor och attityderna de möter måste uppmärksammas så attlesbiska kvinnors möjligheter och valfrihet är likvärdig med övrigas. Alla,oavsett sexuell läggning, skall ha samma tillgång till vården,ungdomsmottagningar m m. Detta bör ges regeringen till känna.Unga kvinnorEnligt anorexi och bulimi beräknas cirka 200 000 personeri , mest kvinnor, lida av någon form av ätstörning. avkvinnor och en procent av flickor i åldern har anorexi eller liderav självsvält - en sjukdom som särskilt drabbar unga kvinnor. Det är ensjukdom som är svår att behandla. De drabbade behöver kontinuerlig ochlångvarig vård och återfallsfrekvensen är hög. Ungdomar lever i endubbel verklighet när det handlar om utseende och ätstörningar. Anorexioch bulimi drabbar den enskilde men också många i omgivningenföräldrar, klasskamrater, syskon och kompisar. Utseendefixeringenfortsätter att krypa neråt i åldrarna och allt fler ungdomar mår allt sämre.Var femte sjuårig flicka har bantat och av flickorna iårskurs nio anser sig vara för tjocka.Det är viktigt att unga kvinnors ohälsa uppmärksammas och att resursersatsas för såväl forskning som unik behandling för de berörda. Unga kvinnorssjukdomar måste synliggöras - de är ofta en del av de strukturer som drabbarkvinnor i alla åldrar och här krävs initiativ från regeringen. Det behövs vidareen samlad översyn vad gäller information och utbildning till den som jobbarinom skolan, vården, fritidsgårdar och inom idrottsrörelsen. Vad som häranförts om unga kvinnors hälsa bör ges regeringen till känna.Kvinnor med utländsk bakgrundGenom att den medicinska forskningen haft mannens villkor ochkroppsfunktioner som utgångspunkt har kvinnan blivit en avvikelse frånnormen inom stora delar av vården. Kvinnor med utländsk bakgrundmöter andra dimensioner av den gällande i sjukvården - vit,medelålders, svensk, heterosexuell man. Det behövs kulturkompetentpersonal inom vården, även utifrån ett genderperspektiv, för att bättrekunna ta hand om patienter med invandrarbakgrund samt initieraförebyggande insatser för dem. Dagens hälso- och sjukvård tycks saknarelevanta strukturer och kanaler för detta.Data som belyser äldre invandrares hälsosituation saknas i storutsträckning. Vid en jämförelse mellan personer med utländsk och svenskbakgrund i motsvarande ålder framgår att dubbelt så hög andel, ,bland personer födda i annat land uppger att deras allmänna hälsotillstånd ärdåligt. De har vidare i större utsträckning besvär av någon långvarig sjukdomeller höggradigt nedsatt funktionsförmåga eller funktionshinder. Här är detviktigt att också särskilt uppmärksamma den komplexa situation i vilkenmånga kvinnor befinner sig. Inte minst då många äldre kvinnor, medbegränsad anknytning till det svenska samhället.Hälsosituationen för många kvinnor med invandrarbakgrund äralarmerande. Sjukvården möter i allt högre utsträckning behov betingade avolika kulturella skillnader. Sjukvården måste ha den öppenhet och flexibilitetsom krävs. Personer som inte har svenska som modersmål ska ha rätt till tolk.Självklart bör den som är i behov av tolk kunna välja om det ska vara en maneller kvinna. En viktig uppgift är att personer med skiftande kulturellbakgrund och språklig kompetens även söker till vårdutbildningar, även inomhögskolan. är det angeläget att ta vara på den kunskap och deexamina som de nyinflyttade tar med sig. Staten måste fortsatt underlättadenna utveckling och stärka möjligheterna till olika kompletterandeutbildningar för personer med examen i ett annat land. Detta bör gesregeringen till känna.Äldre kvinnorPensionärer med enbart grundpension utgör avgruppen pensionärer men bland dessa är en övervägande majoritetkvinnor som är eller äldre. var deras genomsnittligainkomst medan medelinkomsten för samtliga pensionärervar 94 700 kronor.Av pensionärer med enbart grundpension hade inkomster underSocialstyrelsens norm för socialbidrag, jämfört för samtligaålderspensionärer.Ingen pensionär bör tvingas att leva på socialbidrag. Ett rejält höjtpensionstillskott skulle undanröja förhållandet att pensionärer lever påinkomster under socialbidragsnormen. Inte minst skulle det vara ett lyft föräldre kvinnor, som drabbats genom att de inte fått eller kunnat skaffa sigpensionspoäng på arbetsmarknaden. Deras oavlönade arbete har intevärdesatts. Ju smalare de ekonomiska marginalerna är, desto större andel avinkomsten går åt till att betala nödvändig konsumtion, som boende, mat,sjukvård och i viss mån persontransporter. Många tvingas avstå från enklamen viktiga saker som dagstidning, nya glasögon och resor till barn ochbarnbarn. Det sänker livskvaliteten och bidrar till isolering och ohälsa. Vadsom här anförts bör ges regeringen till känna.Sex och samlevnadSkolans sex- och samlevnadsundervisning har länge varit i farozonen.Direktiven för sexualundervisningen är närmast obefintliga. En försämradsex- och samlevnadsupplysning innebär ett minskat ansvarstagande förunga människor. Sexualundervisning ger kunskap om fortplantning,preventivmedel samt är främjande i ansvarstagande av sexualiteten. Detär även en nödvändig grund för abortförebyggande insatser.Sexualundervisningen har också en viktig uppgift att fylla när det gäller attframföra det fina och naturliga i kärlek och sex. Det är av stor vikt att barnoch ungdomar får en positiv bild som de lär sig att visa respekt förandra människor och deras vilja.Folkhälsoinstitutet har genomfört en kartläggning som visade att sex- ochsamlevnadsundervisningen inte har hög prioritet på skolor runt om i Sverige.Alltför många skolor tycks enbart arbeta med detta inom ramen förbiologiämnet. Detta är ännu ett sätt att osynliggöra gällande strukturer ochreducera könsfrågorna till ren biologi. Istället måste genusperspektivetgenomsyra sex- och samlevnadsfrågorna som en viktig bas inte bara i dethälsofrämjande arbetet utan i undervisningen i stort. Det bidrar till attförebygga andra problem, t ex alkohol, droger, rasism och mobbning. Dettabör ges regeringen till kännaVåld mot kvinnorKvinnors möjligheter och valfrihet begränsas för många av rädsla, hot omfysiskt och psykiskt våld i olika former. Det bidrar till att öka den stresssom kvinnor utsätts för och ökar kvinnors ohälsa.I anmäls drygt 20 000 fall av våld mot kvinnor utövat avnärstående i hemmet. I flertalet fall finns barn i förhållandet. Det senasteåretvi återigen tagit del av hur ett antal kvinnor misshandlats till döds av män,ofta sådana de kände och även med barn som vittnen. Vi har åsett hur ungakvinnor drabbas av våldtäkter. Vi har kunnat åse hur språkvåldet sprider siglångt ner i åldrarna. Detta bidrar till att minska kvinnornas frihet och är endelav samma underliggande maktstruktur. Den måste synliggöras men samhälletmåste också tydligt prioritera kvinnornas säkerhet och trygghet. Här harmyndigheternas bristande samordning medfört att kvinnors trygghet sopatsunder mattan. Särskilt viktigt är att beakta kvinnornas trygghet vidvåldsbrottslingars permission. Det är angeläget att pröva möjligheterna till ensträngare sekretess för personuppgifter i t ex folkbokföringen för att skyddabrottsoffer. Detta bör ges regeringen till känna.Tillgången till skyddsutrustning i form av trygghetspaket och larm ärknapp och köerna till de som finns är långa på många orter i landet.Situationen är orimlig och tillgängligheten till olika former av trygghetspaketmåste kraftigt förbättras. Det är viktigt att polisen förstärker sin förmåga attsäkra kvinnors trygghet bl a genom att med de ökade resurserna inköpa merutrustning. Detta bör ges regeringen till känna.En visar att av gärnings-männen varit dömda tidigare och att en tredjedel av dessa var dömda för brottmot den kvinna som åtalet avsåg. Lagen om besöksförbud måste skärpas föratt hålla gärningsmannen borta från brottsplatsen. Tyvärr krävs enmycket allvarlig misshandel för att polisen ska ingripa och häktning ske.Alltför ofta är det den livrädda kvinnan som måste fly från platsen och somfår vänta på beslut om vem som har rätt att bo kvar i hemmet. Den begränsaderörelsefriheten borde istället gälla gärningsmannen. Lagen om besöksförbudska vara ett skydd för kvinnan. Detta bör ges regeringen till känna.Brottsofferutredningen har också föreslagit att brottsoffret i störreomfattning än tidigare ska få ha en stödperson, som under förundersökningenoch rättegången biträder målsäganden. Ett bra förslag som säkert kommer attvara till stort stöd, särskilt för många utsatta kvinnor. Detta bör gesregeringentill känna.Misshandeln sker oftast i hemmen, ofta utan vittne, ord står mot ord.Därför är rättsintygens kvalité av stor betydelse eftersom bevisningen ofta ärstarkt beroende av rättsintygens kvalitet.