mot · GO02Ub724 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub724av Wälivaara, ()StudiestödetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt heltäckande studiestödssystem.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en konsekvensanalys av situationen för studerande med barn.3. begär att regeringen tillsätter en studiesocial utredning sombelyser hur väl andra trygghetssystem kompletterarstudiefinansieringssystemen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att elever i gymnasiesärskolan bör omfattas avstudiemedelssystemet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att bedriva gymnasiestudier inom tidsperioden mellan16 och 25 år.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt gymnasiestudiebidrag på /månad per år.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt vuxenutbildningsstöd för studerande som saknar betygfrån grund- och/eller gymnasieskola.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjd studiebidragsdel för universitets- och högskolestudier till40 % av totalbeloppet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett avskaffande av inkomsttakets påverkan på bidragsdelen istudiebidraget.10. begär att regeringen utreder hur behovet av CSN:s upplåninghos riksgälden kan minska.11. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestödet enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag (i tusental kronor)Regeringens förslag Vårt förslagAnslagsförändring )InledningKraven på utbildning ökar. Det livslånga lärandet, eller det kontinuerligalärandet, där den enskilde uppmuntras till vidare och återkommandestudier är en verklighet. Utbildningssystemen anpassas successivttill att möta nya mönster. I ett väsentligt avseende finns dock stora brister.Kristdemokraterna har krävt att helhetsgrepp måste tas vadgäller studiefinansiering. Regeringen har konsekvent valt att dra frågan ilångbänk. När regeringen äntligen kom med ett nyttförslag till studiestöd blev det bara en ytterst marginell förbättring förstudenterna. efterlyser tillsammans medlandets studenter ett heltäckande studiestödssystem som tar hänsyn tillstudenternas hela livssituation. Enligt vår mening måstestudiefinansieringssystemet vara långsiktigt, hållbart och överblickbartbåde för den enskilde studenten och för samhället. Det skall ocksåmotverka social snedrekrytering och locka till studier. Centrala delar istudiestödssystemet skall vara att minska studenters skuldsättning ochdärigenom medverka till att högre studier skall löna sig.Studerandes ekonomi och levnadsvillkorStudenterna har kritiserat regeringen för att man inte höjt totalbeloppettrots att studiemedlets värde kraftigt urholkats . Iprincip delar vi studenternas kritik men vårt förslag tillstudiemedelssystem, med bland annat en högre bidragsdel och slopatinkomsttak, gör att totalnivån måste diskuteras utifrån andraförutsättningar. Vi vill till skillnad från regeringen diskutera studenternashelhetssituation inklusive studiemedel. Vi delar inte regeringens politikatt studenters speciella behov ska tillgodoses inom ramen för andraförmånssystem. Principen att summan av bidrag och lån är lika för allastuderande måste således sättas i relation till övriga system. Vi anser attregeringens föreslagna tilläggslån på ärotillräckligt för att möta studerandes helhetssituation. Åldersgränsen på25 år för att kunna erhålla tilläggslånet är orättfärdigt. Om behoven finnsmåste dessa kunna tillgodoses även om personen är eller yngre.Studerande med barn är en ekonomiskt utsatt grupp och regeringensförslag tillgodoser inte på något sätt deras behov. De fyra borgerligapartiernas förslag till barnomsorgskonto omfattar även studenter.Kristdemokraterna föreslår också en successiv höjning av den lägstanivån i föräldraförsäkringen per dag. Dessa bådasatsningar förbättrar, till skillnad mot regeringens förslag, situationen förstuderande med barn.De erfarenheter som finns från de försämringar som gjorts, bl.a. närbarntillägget drogs in för svux/svuxa, visar att detta tillägg var avgörande förmånga kvinnors möjlighet att studera. Vi vill att regeringen snaraståterkommer med en konsekvensanalys av situationen för studerande medbarn. Denna analys bör ligga till grund för ett beslut om ett eventuelltbarntillägg . Vi står också fast vid kravet på att en studiesocialutredning tillsätts där grundfrågan om hur väl andra trygghetssystemkompletterar studiefinansieringssystemen bör belysas. Det finns fortfarandemånga trygghetssystem där studier inte kvalificerar för trygghet.En bättre studiefinansieringDet är rimligt att begära att den som står i begrepp att börja studera måstekunna planera sin ekonomi. Dagens system präglas av oklaragränsdragningar mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitik ochdrabbar på ett orättvist sätt den enskilde. Vi anser att reglerna kringstudiefinansieringen måste vara tydliga. Det skall vara tydligt vargränserna går för hur stort bidrag den enskilde kan få av staten, hur längedessa delas ut och vilka återbetalningskrav som skall vara kopplade tillbidragen. Ett andra krav på studiefinansieringssystemet är att det skallvara förutsägbart. De regler som gäller när den enskilde beslutar att börjastudera får inte försämras under studietidens gång. Systemet skall vararättvist. Regeringens system är ett "först-till-kvarn-system". Enstuderande som erhållit plats till en utbildning riskerar att mötas avbeskedet "tyvärr, pengarna är slut, du kan inte få något studiestöd". Detär helt oacceptabelt. Grundprincipen måste också vara att den enskildesekonomiska insats skall vara likvärdig för samma typ av studier. Om den inågot avseende skiljer sig åt måste det ur ett rättviseperspektiv gå attförklara skillnaden. Detta är särskilt aktuellt i fallet vuxenstuderande pågrundskole- och gymnasienivå. förslag på ett nyttstudiefinansieringssystem bygger på två pelare: Ett nytt samlatstudiefinansieringssystem och ett nytt utbildningskonto.Ett nytt studiefinansieringssystemEtt nytt heltäckande studiefinansieringssystem bör struktureras enligtföljande:- Grundskole- och gymnasiestudier- Studerande upp till 25 år- Studerande mellan 25 och 55 år- Universitets- och högskolestudier- Utbildningskonto för yrkesverksammaVi vill införa vårt nya studiefinansieringssystem i två etapper med börjanfrån . Systemet skall vara helt genomfört fr. o. m.andra halvåret 2002.Gymnasiestudier för studerande upp till 25 årDen som är och studerar på heltid kan ansökaom studiehjälp. I studiehjälpen ingår studiebidrag, extra tillägg ochinackorderingstillägg. I regeringens budgetförslag ärstudiebidraget /månad och utbetalas av året.Elever i gymnasiesärskolan omfattas inte av studiemedelssystemet vilketinnebär att de inte kan få studiehjälp, extra tillägg ochinackorderingstillägg. I stället får de ett förlängt barnbidrag på 950kronor av året. Extra tillägg kan lämnas med 855, 570eller för elever i gymnasie-skolan beroende påfamiljens ekonomiska situation. Inackorderingstillägget kan utgå tillelever med lägst och högst beroende påavståndet mellan hemmet och skolan.Eftersom gymnasiesärskolans elever inte omfattas avstudiemedelssystemet är de heller inte berättigade till extra tillägg ochinackorderingstillägg. anser att detta är djupt orättvist ochdiskriminerande av elever med handikapp. Konkret kan det innebära att enelev i gymnasiesärskolan får mindre i ekonomisktstöd av staten jämfört med en elev i gymnasieskolan. Vi anser det vara ensjälvklarhet att särskoleelever skall omfattas av samma förmåner som elever igymnasieskolan, varför regeringen bör återkomma till medett sådant förslag.Kristdemokraterna föreslår en förändring av utbildningssystemet som gördet möjligt för den enskilde att fullfölja sina gymnasiestudier . Vi föreslår också en ny form av lärlingsutbildning. Alla ges rätt tilltreårs gymnasiestudier, samt viss rätt till komplettering, att fritt förlägga inomtidsperioden . Studierna påbörjas och slutförs när denenskilde är motiverad till detta. För den del av de studerande som väljer attstudera , t ex 22-25, kommer troligtvis någon form avstatlig lånegaranti att behövas. Vårt förslag om utbildningskonto kan dåutgöra ett komplement till bidraget. Till dessa medel kommer eventuell rätttill bostadsbidrag etc. Särskild hänsyn måste också tas till studerande medbarn.Alla som läser på det nya ungdomsgymnasiet skall, under förutsättning attde fullföljer sina studier, vara berättigade till bidrag. För att ingenbegreppsförvirring skall råda mellan detta bidrag och det som ges förhögskolestudier har vi valt att kalla det för gymnasiebidrag medan begreppetstudiebidrag i fortsättningen endast gäller bidrag för högre studier.Gymnasiebidraget skall vara lika högt för alla som studerar påungdomsgymnasiet. anser att bidraget måste höjas ochföreslår en nivå på /månad av året. Dennaförändring bör träda i kraft 2002-07-01.Krav på prestationer och kontroll av dessa anser vi bör öka. Den enskildeskall från början upplysas om att staten ger bidrag fullföljdastudier.Skolk skall kunna medföra avdrag på bidraget. Bidrag skall tolkas som enuppmuntran till studier med ett motkrav på studieprestation. Förlärlingsutbildningen skall särskild avstämning av studiebidraget görasgentemot lärlingslönen.Grundskole- och gymnasiestudier förstuderande mellan 25 och 55 årKristdemokraterna vill införa ett nytt vuxenutbildningsstöd som ersättersvux, svuxa och det särskilda utbildningsbidraget, ubs. Det nyavuxenutbildningsstödet skall börja gälla från 1/7 2001 och vara avsett föralla som inte har fullständiga betyg från grund-och/eller gymnasieskola. De skall erbjudas skattefria studiemedel sommotsvarar av totalbeloppet, dvs permånad. Studiemedel utgår under den del av året som studier bedrivs. Denstuderande ges möjlighet att komplettera med en lånedel upp till 3000kronor . CSN gör bedömningen av lämplig nivå på lånet medhänsyn till den studerandes ålder och återbetalningsmöjlighet.Grundprincipen att lånet skall återbetalas skall gälla. Vi anser också att enavgränsning av studietiden bör göras. Om CSN:s bedömningsmonopolkompletteras med utbetalning via bank kan flexiblare lösningar för denenskilde komma till stånd. Räntan på ett sådant lån bör vara avdragsgill.Universitets- och högskolestudierStudiestödssystemet måste konstrueras så att många attraheras till högrestudier som det uppmuntrar till personligt ansvarstagande förden egna och därmed också indirekt för samhällets ekonomi.Kristdemokraterna anser att bidragsdelen måste höjas till avtotalbeloppet. På anser vi att målsättningen ska vara hälftenbidrag och hälften lån.Vi anser att inkomsttaket skall tas bort, d.v.s. det skall vara fritt förstudenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelenpåverkas. De föreslagna förändringarna skall också kompletteras med högakrav på resultat och principen att lånen skall betalas tillbaka. Vårt förslagtillnytt studiestödssystem för universitets- och högskolestudier skall införas . Ett högre bidrag kombinerat med ett borttaget inkomsttakger möjligheter till studier utan höga lån som följd. Att lånen skall betalastillbaka utgör dessutom ytterligare ett incitament att hålla lånedelen låg. Denenskilde studenten uppmuntras till ett personligt ansvarstagande för sinekonomi. Uppmuntran i kombination med krav när det gäller studieresultat ären god modell för framtidens studiestöd. Regeringens förslag om kraftigtskärpta återbetalningskrav men utan ett avskaffat inkomsttak gör att mångaäldre drar sig för att börja studera.Alla som vill fortsätta att studera efter gymnasieskolan skall omfattas avdet studiestödssystem föreslår. Enligt vår mening måsteäven de som studerar på mer praktiska högskoleutbildningar, t. ex. naprapat-utbildning, musikhögskola, designutbildning och liknande utbildningar,omfattas av studiestödssystemet på samma villkor som andrahögskoleutbildningar.Vi anser också att CSN bör bibehålla sin roll när det gällerbedömning av den enskildes rätt till bidrag och lån. Staten, genom CSN, börockså fortsättningsvis vara garant för lånen, medan möjligheten tillutbetalning via bank och rätten till avdrag för räntor bör utredas.SkuldstockenI regeringens budgetförslag är avsatta förräntor och avskrivningar av studielån. CSN:s totala upplåning förstudielån tagna fr. o. m. 1989 beräknas uppgå till 91,5 miljarder kronorvid utgången av . För beräknar regeringen attytterligare 11,7 miljarder behöver lånas upp för studielån. Det samladelånebehovet uppgår därmed till för det kommandebudgetåret. Den växande skuldstocken är en tickande bomb. Ingentingtyder heller på att utvecklingen går att vända inom överskådlig tid. Vianser att regeringen bör utreda och komma med förslag tillriksdagen på lämplig åtgärd för att CSN:s växande lånebehov hosriksgälden skall minska. Vi ser en försäljning av skuldstocken som enmöjlig åtgärd.UtbildningskontoUtbildningskonton är en uthållig finansieringsväg som möjliggör lärandeunder hela livet. Vår grundtanke med utbildningskonto är att bådearbetsgivare och arbetstagare avsätter en del av löneutrymmet på ettpersonligt utbildningskonto. Från kontot kan sedan medel tas ut för attfinansiera utbildning senare i livet. Utbildningskonton möjliggörkompletterande utbildning under hela livet, något som många intehar råd med. Ett individuellt utbildningskonto ger den enskilde möjlighetatt ta ansvar för sitt eget lärande. En utförlig beskrivning av vårt förslagtill utbildningskonto finns i arbetsmarknadspolitiskamotion.Stockholm den 4 oktober 2000Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()