mot · GO02Ub243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub243av , ()Barnens situationFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avvisa förslaget om maxtaxa inom barnomsorgen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återinföra vårdnadsbidraget.13.1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.MotiveringIdag subventioneras en dagisplats med i genomsnitt närmare80.000 kr . En förälder som själv väljer att ta hand omsina barn får inte en krona. Detta är djupt diskriminerade motalla som vill lösa omsorgen om sina barn på egen hand.Maxtaxeförslaget skulle vara ytterligare ett sätt att cementeraett orättvist system.Det är hög tid att lyssna på de föräldrar som vill stanna hemma med sinabarn . En Sifoundersökning (publicerades i AftonbladetKvinna ) visar att åtta av tio svenska kvinnor tycker att samhället skagöra det möjligt för föräldrarna att få vara hemma med sina barn tills de ärfyra år.Jag anser att samhället ska erbjuda dagisplatser till dem som önskar plats.Det som är fel är inte att alla barn får samma stöd. Det ekonomiska stödet tillfamiljerna måste utformas så att det ger möjlighet till frihet när det gällervalav barnomsorg. Det måste också vara möjligt för föräldrar att välja att stannahemma med sina barn när de är små. har länge drivitkravet på att införa ett vårdnadsbidrag. Ett vårdnadsbidrag skulle ge föräldrarmöjlighet att också välja att stanna hemma med sina barn under de förstalevnadsåren.Den nuvarande familjepolitik är både blind och lomhörd inför de önskemålom "mer tid för barnen" som många barnfamiljer har. Direktiven till utredareRomanus, som talar om åtgärder som gör det mer aptitligt försmåbarnsföräldrar att jobba mer, visar beklämmande oförståelse mot alla deföräldrar som gång på gång framför önskemål om att få möjlighet att ge sinabarn omsorg i det egna hemmet.Förslaget om maxtaxa är förkastligt från åtminstone tre perspektiv -ideologiskt, ekonomiskt och fördelningspolitiskt. För det första visar förslagetom maxtaxa att socialdemokratin har svårt att frigöra sig från den gamlamyrdalska sociala ingenjörskonsten. Maxtaxan är tänkt att genomförasparallellt med utbyggnaden av en så kallad allmän förskola. Tanken är attföräldrarna ska förvärvsarbeta och barnen ska placeras i händerna på statligtutbildade pedagoger. Regeringen verkar helt oförstående för tanken attföräldrar vill vara hemma med sina barn under de första viktiga åren. Iställetför att ge föräldrarna förtroendet att själva ta hand om sina småbarn villregeringen att alla barn ska fostras på offentliga förskolorav utbildade pedagoger. Detta motiveras svävande med "barns behov avpedagogisk verksamhet".Men frågan är vad som ska ses som viktigast. Är det viktigare att barnenlämnas över till statens utbildade pedagoger för att redan från start bliföremålför ett abstrakt "livslångt lärande" än att de får vara tillsammans med sinaföräldrar? Är det viktigare att de små barnen genom statlig reglering fostrastill "goda medborgare" än att de får möjlighet att utvecklas tillsammans medsin mamma och sin pappa? Är det statligt formulerade läroplaner som ger ettbarn i den här åldern goda förutsättningar i livet, eller är det en kärleksfulloch nära relation med mamma och pappa?Det som ligger bakom förslaget om maxtaxa och allmän förskola ärsåledes inte först och främst ett värnande om barnens välfärd, utan en iverfrån statsmaktens sida att överta ansvaret för barnens fostran från föräldrarnaoch se till att barnen utvecklas på det sätt som staten finner för gott. Det äromöjligt att ställa upp på en sådan syn på ansvarsförhållandena mellan statoch familj.För det andra är maxtaxeförslaget högst tvivelaktigt utifrån ekonomisksynvinkel. har låtit några forskare från Göteborgsuniversitet ta reda på vad maxtaxan kommer att innebära för landetskommuner i fråga om bland annat ökad efterfrågan av barnomsorg ochförändring av skatteintäkter. Deras resultat är ingen uppmuntrande läsning förkommunerna.Forskarna kommer fram till att en kraftigt ökad efterfrågan på barnomsorgoch en väsentlig ökning av barnfamiljernas inkomster blir resultatet omregeringen inför maxtaxa inom barnomsorgen. Däremot kommer föräldrarnaendast i mycket liten utsträckning att öka sin arbetstid. Som andel avinkomsterna innebär maxtaxan en större förbättring för familjer med lågainkomster. Studien visar att maxtaxans effekter på föräldrarnas arbetstiderantagligen blir små. Den enda effekten som materialet låter förvänta är enökning i kvinnornas arbetstid med i genomsnitt . De ekonomiskakonsekvenserna för kommunerna och deras verksamheter blir kännbara.Kommunernas avgiftsintäkter minskar med . Antalet barnsom utnyttjar barnomsorg väntas enligt studien öka med ochantalet omsorgstimmar i barnomsorg med ungefär 32 procent.Eftersom effekten på föräldrarnas arbetstider är nästan obefintlig blirökningen av skatteintäkterna för kommun och stat mycket små. beräkningar visade på att förslaget om enmaxtaxa totalt kostar kommunerna . Av dessa utgör1,4 miljarder kostnader för barnomsorg till arbetslösa och föräldralediga.Effekten på kommunernas skatteintäkter är inte beaktad här. Regeringen har ivårbudgeten avsatt för en allmän förskola och maxtaxa ibarnomsorgen. Med den tidigare refererade studien som grund har man gjortnya beräkningar som visar att avgiftsbortfallet för kommunerna kommer attuppgå till . Kommunernas skatteintäkter kommer endastatt öka med . Till detta kommer kostnaden för denkraftiga ökningen av efterfrågan på barnomsorg.För det tredje ger förslaget om maxtaxa en högst tvivelaktigfördelningspolitisk profil. När avgifterna sänks enligt maxtaxeförslaget ökarde disponibla inkomsterna ganska mycket för de barnfamiljer som utnyttjarkommunal barnomsorg. För familjerna i den lägsta inkomstgruppen germaxtaxan ökade inkomster i plånboken med jämfört med för dem med högst inkomst. De med högre inkomster tjänarsåledes mer på förslaget. De fattigaste tjänar mindre.Det finns således goda skäl för att avvisa förslaget om maxtaxainom barnomsorgen.Vad som däremot behövs är mer tid för barnen. Det bästa beviset för dettaär det enorma gensvar vårdnadsbidraget fick under sin korta livstid. Det antalföräldrar som ansökte om vårdnadsbidraget var större än någon väntat sig.Ungefär 70 procent av föräldrarna med barn i åldrarna valde attansöka om vårdnadsbidrag, helt eller delvis. Reformen visade med allönskvärd tydlighet att många föräldrar efterfrågar alternativ till denkommunala barnomsorgen. Vårdnadsbidraget bör återinföras.Stockholm den 25 september 2000Mikael ()