mot · GO02Ju512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju512av Marcelind, ()HäktessituationenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att åtgärda situationen på landets häkten.MotiveringUnder har kriminalvården genomfört omfattande besparingar,besparingar som inneburit att anstalter och häkten lagts ner elleravdelningar stängts. Visserligen har man på en del anstalter lyckats sänkakostnaderna men har problem uppkommit med för fåhäktesplatser och orimligt lång väntan i häkte innan överföring till anstaltkunnat ske. Läget på fängelserna och inom frivården är bekymmersamt.Medelbeläggningen vid våra anstalter har ökat liksom antalet personersom sitter i häkte och väntar på anstaltsplats.Vid en jämförelse med har medelbeläggningen och medeltalettillgängliga platser ökat . Beläggningsökningen beror ihuvudsak på att antalet klienter som väntar på anstaltsplats och antalethäktade har ökat. Medeltalet inskrivna häktade, som varierat mellan 969 och1 082 , har ökat med 2 procentjämfört med . Medeltalet fängelsedömda på häkte har ökat även år 1999.Mellan och har denna grupp ökat från 95 till 201, allt enligtKOS, Kriminalvårdens officiella statistik.Genomströmningen har hakat upp sig och av Kriminalvårdsstyrelsensverksamhetsstatistik framgår att antalet fängelsedömda i häkte som väntadepå plats uppgick till 124. Av dessa hade 55 personer väntatmer än . Larmrapporterna har varit täta frånmånga av landets häkten. Situationen anses nu ohållbar.Flera polismyndigheter har fått problem med omhändertagandet avanhållna. Att polisen på grund av besparingsskäl tvingats stänga sina arrester,framför allt på mindre orter, har inte förbättrat situationen.Riksdagen behandlade frågan om häktesplatser i betänkande JuU15 undervåren 2000. Där framhölls att målsättningen var att ingen fängelsedömd skaförvaras i häkte längre än efter det att dom blivit verkställbar.Dennamålsättning går alltså inte att uppnå med nuvarande resursbrist.Kriminalvårdsstyrelsen har begärt en anslagshöjning för att kunna utökaantalet anstaltsplatser med omkring 100.Ett exempel från verkligheten: togs ett nytt polishus iKarlstad i bruk. I det nya polishuset planerade man att, i likhet med hur mantidigare gått tillväga, använda häktet för anhållna. I det nya polishuset skulledet dessutom finnas fler häktesplatser. visar det sig att häktetalltför ofta är fullt med redan dömda som väntar på plats på anstalt. Polisentvingas därför placera anhållna i celler för berusade. På andra håll tvingasman transportera arresterade långa vägar till närmast liggande häkte. Dettaexempel från verkligheten är ett resursslöseri, både med personal ochkostnader.Att väntetiderna på anstaltsplacering har ökat har också kritiserats av JO,men de rekommendationer JO utfärdat har inte upprätthållits i praktiken.Även antalet unga i häkte har ökat.Vid behandlingen av betänkandet JuU15 skrev utskottet att strävan alltidmåste vara att göra tiden på häkte i avvaktan på anstaltsplacering så kort sommöjligt. Man konstaterade också att de senaste årens utveckling måstebetraktas som mycket negativ, men såg med tillfredsställelse på de åtgärdersom skulle vidtas. Situationen är efter ytterligare drygt ohållbar.Kristdemokraterna anser därför att reglerna för genomströmningen på svenskahäkten måste ses över. Det kan inte vara acceptabelt att redandömda personer ska sitta i häkte i väntan på anstaltsplats eller attomhändertagna av polis ska hamna i fyllecell därför att lokalerna är upptagna.Kriminalvården behöver resurser för att kunna uppfylla denna målsättning.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()