mot · GO02Fi209 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta problem har uppdagats på nytt i regeringens utredningDs 1999:58, som presenterades i november 1999.Kristdemokraternas samlade förslag om ökade resurser för fler tjänsterinom vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärderberäknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen kan minskanågot.I dag finns det ett 30-tal olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och varjeåtgärd har sitt eget regelverk. För att frigöra resurser för arbetsgivare,arbetssökande och arbetsförmedlingar krävs att regelsystemen förarbetsmarknadspolitiska program förenklas och att antalet åtgärder minskar.Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärd om flyttningsbidragmed hänvisning till att flyttningar i allt väsentligt sker oavsett ekonomiskstimulans. Flyttningsbidrag kan endast övervägas om flyttning sker frånstorstad till landsbygd/glesbygd.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med ,med och med år 2003.Utgiftsområde 14 ArbetslivUtgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdenaarbetsliv, jämställdhet och effektiv statsförvaltning.Kristdemokraterna föreslår besparingar på ,och Medlingsinstitutet.Sammantaget kan ramen minska med för ,med för och med för år2003.Utgiftsområde 15 StudiestödUtgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering förstudier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier.För att värna om utbildningskvaliteten har förespråkaten jämn och långsiktig utbyggnad av högskolan, med totalt sett något lägreantal platser än regeringens förslag. Därmed möjliggörs också särskildasatsningar inom högskolans område som beskrivs under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning.Dagens studiefinansieringssystem har stora brister. I det nya reformeradesystemet har bristerna inte till fullo åtgärdats. förslagpräglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. I förslaget ingårstudiefinansiering för studerande såväl på högskola, i vuxenutbildning som iungdomsgymnasiet. Kraftiga förbättringar av studiestöden inleds frånhöstterminen 2002.Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdetminskas med , år 2002samt utökas med år 2003.Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningUtgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet,vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,högskoleutbildning och forskning.Kristdemokraterna anslår ytterligare tillkommunsektorn för att bland annat förstärka kvaliteten ochgenomföra nödvändiga förändringar i grund- och gymnasieskolan. Dennasatsning återfinns under utgiftsområde 25.Utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör ske i en takt somorganisationen mäktar med. Den nuvarande nivån på antalet högskoleplatserbör gälla . Fördelningen av högskoleplatserbör dock ses över. Det finns tomma platser och svårigheter attupprätthålla god kvalitet på dem som tagits i bruk. En del av dessa platser börså småningom återfinnas på en yrkeshögskola. Av de ytterligare medel somregeringen avsätter för utbyggnad avvisar vi 200 miljoner. Resterandemedel bör användas till de utbildningar som på grund av sin art är dyrare, detgäller t.ex. läkare, specialister och civilingenjörer.Kristdemokraterna avvisar, som beskrivits i avsnitt 7.3, regeringens förslagom maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen. Dessutom avvisas dencentralstyrda skolsatsning som regeringen budgeterar under dettautgiftsområde. Kommunerna bör i stället, genom höjt generellt statsbidrag,själva ha möjlighet att prioritera mellan olika angelägna områden, där skolan ide allra flesta fall lär komma i fråga. Dessa två förslag förklarar huvuddelenav de minskade utgifterna på detta utgiftsområde.Vi anser att ska sköta de uppgifter som berörmyndighetsutövning men att andra funktioner i samband medstudiefinansieringsadministrationen bör läggas ut på de banker som kantillhandahålla lån. kan sparas på CSN.Regeringen bygger ut forskning med , 400miljoner , 2002 och 2003. Vi anser attden utbyggnaden bör ske i jämn takt. Tilldelningen till de olika lärosätena förämnesdisciplinär s k fakultetsforskning bör öka rejält och medel disponerastill olika anslagsområden utifrån de behov av forskning som finns. En jämnoch stadig utbyggnadstakt på universitet och forskarutbildning skall finnas.En viss minskning av anslagen kan därmed göras för år 2001 och 2003.Kristdemokraterna har agerat för att och skall fåfinnas kvar. För detta avsätts medel under detta utgiftsområde.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 1 369 miljonerkronor , och år2003.Utgiftsområde 17 Kultur, medier ochtrossamfundUtgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer,konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, densamiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning.Kristdemokraterna föreslår en rad satsningar inom de tre kulturområdenaTeater, dans och musik, Museer samt Kulturella mötesplatser. Dessasatsningar beskrivs utförligt i en särskild motion för utgiftsområde 17.Kristdemokraterna föreslår även en sänkning av momsen på böcker från25 % till . Denna förändring framgår i avsnitt 7.1 bland deskatteförändringar som där föreslås.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringensberäkning utökas med den kommandetreårsperioden.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeUtgiftsområdet består främst av plan-, bygg- ochbostadsväsendet, länsstyrelserna, lantmäteriverksamhetensamt stöd till ekologisk omställning och utveckling.Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget.Kristdemokraterna anser att de individuella inkomstgränserna sombidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas och den bidragsgrundandebostadsytan i bostadsbidraget skall öka. Detta tillsammans med höjning avden barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att vikristdemokrater tillför till denna anslagspost.Förbättringarna i bostadsbidraget finansieras genom att höjningen avbarnbidraget begränsas till under utgiftsområde 12. Därmedgynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation.Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Avgörandeför utfallet av anslaget är räntenivån och det allmänna ekonomiska utfallet.Kristdemokraterna anser att vissa mindre besparingar på räntebidraget till detäldre fastighetsbeståndet kan göras och avvisar räntebidrag på nya fastigheter.De lokala investeringsprogrammen bör avvecklas då de har utsatts förstark kritik från revisorer m fl och inte kan anses uppfylla denkristdemokratiska principen om subsidiaritet då besluten om bidragen liggerpå . Besparingen uppgår till . Iställetbör medel omfördelas till en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö,allergisanering av bostäder och skolor m.m. föreslår 50miljoner till detta anslag.Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minskamed för samt 999 respektive 1 140 miljonerkronor för åren 2002 och 2003.Utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutvecklingUtgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former avföretagsstöd, medel för medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram samt medel från EG:s regionalfond.Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varitpassiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för enlivskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter,god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för denkristdemokratiska regionalpolitiken.Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statligasektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn.Kristdemokraterna anser att nedsättningen av socialavgifterna med 8procentenheter som gällt inom stödområdena bör vara kvar.Ramen ökar till följd av detta med . Att EUinte avgjort frågan om stödet är "tillåtet" är inte ett skäl att avskaffaersättningen. Trots att det är fråga om en skattesänkning har nedsättningentraditionellt budgeterats under detta utgiftsområde, eftersom den utbetalas iefterhand till arbetsgivarna.Kristdemokraterna avvisar också vissa delar av regeringens IT-satsningsom budgeterats på detta utgiftsområde, vilket leder till ett minskatresursbehov.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet minskas med 450 miljonerkronor 2001, 2002 och år 2003.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvårdUtgiftsområdet omfattar bl a frågor rörande hushållning mednaturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- ochluftvård, avfallsfrågor, miljöskydd, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraftensamt internationellt miljösamarbete.På detta område finns uppenbara skäl till förstärkningar avnedrustning. I detta skede vill vi särskilt betona vikten av en sammanhållensyn på sjö- och skogskalkning. Kalkningsanslaget bör för den skull förstärkas,och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras under dettautgiftsområde.Utgiftsområdets ram bör utökas med för , 50miljoner kronor för och med för år 2003.Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar bl a energiforskning ochenergiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnadav el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd föreleffektivisering och minskad elanvändning föruppvärmning av bostäder och lokaler.Beslutet om stängning av första reaktor innebär nya årligakostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas,men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet omkärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyserbeträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybarelproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning avkärnkraften.De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av Barsebäck1 är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar påforskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycketangelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet hargett litet resultat och regeringen har därför återigen tvingats dra ner påanslagen och . anser att medlen i första handskall satsas på energieffektivisering och att finna metoder att öka el- ochvärmeproduktion baserad på förnybara energislag. Anslaget förenergiforskning kan minskas med 100 miljoner under vart och ett av dekommande åren. En besparing på energisteknikstöd kan också göras med 100miljoner kronor årligen.Sammantaget bör utgiftsramen för minska med 225 miljonerkronor, för med och med 200 miljonerkronor.Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar väg- och banhållning, vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran,telekommunikationer och övergripande IT-frågor. Densvenska basnäringen och därmed tillväxten är starktberoende av bra vägar, järnvägar och sjöfart.Transportsektorn bör också ses som en egen näring som kanvinna andelar i andra länder med svenskt miljö- ochsäkerhetstänkande.Kristdemokraterna föreslår en storsatsning på det nu snabbt förfallandesvenska vägnätet. För investeringar m.m. avsätts underperioden att användas främst för väginvesteringar. Av beloppet avses en stordel användas till "skuggtullar" för PPP-projekt (Public Private Partnership).Även övriga nyinvesteringar och reinvesteringar på de starkt nedslitna riks-och länsvägarna ryms i anslaget.För en förbättrad banhållning anslås undertreårsperioden. För att undvika en massiv utflaggning av svenska färjor anslås400 2001 i avvaktan på det utlovade nya nettostödet somregeringen aviserar . Svensk sjöfart kan konkurrera medmiljö- och säkerhetstänkande om den får rimliga villkor.Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökasmed , samt år 2003.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringarUtgiftsområdena omfattar verksamheterna jordbruk, fiske,trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård,livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning ochforskning som rör vård och nyttjande av biologiskanaturresurser.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket skavara lika konkurrensvillkor med omvärlden. Skatter och avgifter på el- ocheldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras med övriga EU-länder, ilinje med förslagen i den så kallade Björkska utredningen för . Detta är en förutsättning för att jordbruket skafinnas kvar som basnäring i hela landet och ett möjliggörande av fulltutnyttjande av befintliga EU-ersättningar. En lättnad av skatteryggsäckenkommer också trädgårdsnäringen till godo. Sammantaget innebär våraskatteförslag att skatteryggsäcken minskar med utöverregeringens egna förslag på området.En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt attstärka den svenska livsmedelsnäringen, liksom återinförandet avavbytartjänst. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov förJordbruksverket liksom en reformering av distriktsveterinärorganisationen.Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste leda till extra åtgärder.Skogsbruket får med förslag en rejäl förstärkning genomde kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsområde 20.Kristdemokraterna vill också genomföra ett omfattande miljöprograminom jordbruket, för motsvarande belopp som regeringen misslyckades medatt förhandla till sig i tidigare förhandlingar med EU.Sammantaget innebär vårt budgetförslag med sänkta skatter och ökadesatsningar på jordbruket ett nettotillskott till näringen med drygt 2,1miljarderkronor.Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökasmed 2001, och 278 miljonerkronor år 2003.Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologiskinfrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning ochutveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandesamt konsumentfrågor.Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen omatt arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer ochföretag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabilaregler. Det privata näringslivet har varit, är, och kommer att vara ryggradenför välfärd.Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skatte-, energi-,arbetsmarknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripandeekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröjaexisterande hinder för startande och utvecklande av företag.Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Prisetbetalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsadvalfrihet. Regeringens utfästelser om att snabbt underlätta för företagarnagenom att genomföra Småföretagsdelegationens 71 förslag har inte infriatstrots återkommande löften från regeringens sida.Kristdemokraterna föreslår besparingar på vissa myndigheter underutgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. Beträffande den s kÖstersjömiljarden anser vi fortfarande att programmet bör avvisas avriksdagen. förordar generella åtgärder för att förbättraföretagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företagochtill vissa regioner.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med år och med år 2003.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag tillkommuner och landsting.Kristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver demedel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå somKristdemokraterna har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser, ochmöjligheten för kommunerna att införa enhetstaxa i äldreomsorgen.Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsningsom regeringen vill genomföra. Dessa tillskott bör dessutom omfördelastidsmässigt så att de snabbare kommer kommunerna till del. Tillskottet igenerella statsbidrag bör vara , 2,5 miljarderkronor samt år 2003.Kristdemokraterna föreslår i denna motion en rad åtgärder som fårekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras ienlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att ramen förutgiftsområdet sammantaget ökar mer än statsbidragshöjningen. Se avsnitt 8 idenna motion för en utförligare redovisning av de effekter som påverkarkommunsektorn och den bedömning gör beträffande detframtida resursbehovet.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med 5 376 miljonerkronor , med och minskas med år 2002.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskuldenoch oförutsedda utgifter. ingår ävenRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med 80, 45 respektive mer änvad regeringen räknar 2001-2003, vilket i kombination med deövriga sammantagna budgetsaldoförändringarna minskarupplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperiodenminskar statsskulden med ca mer än med regeringenspolitik.Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd avKristdemokraternas budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens ibudgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kanminskas med och åren därefter med 4 994respektive . Hänsyn har då tagits till attutförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. För år2001 antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och andrakvartalet. Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel2411) kommer att minska med , 2 050 miljonerkronor och , vilket redovisas iKristdemokraternas skattemotion för perioden 2001-2003.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 1 222 miljonerkronor , och år2003.Utgiftsområde 27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenKristdemokraterna föreslår, av lätt insedda skäl, ingenförändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskildmotion för utgiftsområdet har i sambandmed budgetbehandling redovisat denprincipiella hållning anser att börha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek iEU:s långsiktiga budgetarbete.Kristdemokraterna anser att det av antagna målet för densvenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarandemålsättningen innebär bl a att skall verka för en effektiv ochåterhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skallverka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:sbudgetmedel. Något mål om att andel av EU:s budget borde minskahar dessvärre inte antagits.Tabell 11.1 Fördelning på utgiftsområden och utgiftstak åren 2001-2003Tabell 18: (Tkr Mkr Mkr )Ålderspensionssystemet vid sidanav statsbudgetenÅlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattarfrån och med endast inkomstbaseradeålderspensionsförmåner. står som ett avfem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nyapensionssystemet som träffats och beslutats i riksdagenunder . Därmed har vi inte några ändringsförslagvad avser det nya pensionssystemet.BudgeteringsmarginalenRegeringen räknar med en budgeteringsmarginal på 1,2miljarder kronor för och 9,2 respektive 17,2miljarder kronor . Detta är 1,1miljarder kronor lägre för än det redan låga beloppsom regeringen räknade med i vårpropositionen för sexmånader sedan. Detta visar att regeringen nu definitivt harfrångått den budgetdisciplin som den sagt sig värnaom. Till skillnad från alla tidigare propositioner sombehandlat frågan om budgeteringsmarginalen inom ramenför den nya budgetprocessen skrev regeringen i förr-förravårpropositionen: "Vad gäller de därpå följande åren [2001och 2002] skall budgeteringsmarginalen även omfattautrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. "Regeringen har budgeterat med en alldeles för snäv marginal förinnevarande år och de kommande två åren. Ursprungligen var dessamarginaler mer tilltagna, men genom utgiftsreformer har de successivt sänkts.Detta har tvingat regeringen till de panikartade åtgärder för att klarautgiftstaket som tidigare huvudsakligen drabbade biståndet och senast drabbatarealbidragen inom jordbrukssektorn. Detta visar tydligt att regeringen intehar en tillfredsställande kontroll på statsutgifterna.Kristdemokraterna menar att detta är en helt felaktig användning avbudgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen självangivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara enbuffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samtden osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit.Kristdemokraterna föreslår därför en utökning av budgeteringsmarginalenmed 570 respektive . För år 2003föreslår vi en minskning med ca . Därmed kommerbudgeteringsmarginalen inte att medge något ytterligare reformutrymme, utanenbart vara tillräckligt stor för att makroekonomiska och demografiskaförändringar ska kunna inom utgiftstaket.Utgiftstak för statenI de ovanstående tre avsnitten har vi redogjort för dels våraförslag till fördelning av medel per utgiftsområde åren2001-2003, dels att vi står bakom det regeringen föreslårvad gäller ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenoch dels vår syn på budgeteringsmarginalen.Kristdemokraternas totala nettoförändring på utgiftsområden (exklusivestatsskuldsräntorna) gör att utgiftstaket för bör vara 8 miljarderkronor lägre än vad regeringen föreslagit, lägre för 2002och lägre för . Det statliga utgiftstaket bör därmedfastställas till , och823 miljarder kronor år 2003.Utgiftstak för den offentligasektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan avdet statliga ut-giftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån medavdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun.Kombinationen av förslag till lägreutgiftstak för staten och ett större utrymme förkommunsektorn ger en nettoförändring av det offentligautgiftstaket med -, -12 miljarderkronor och -. De internatransaktionerna mellan stat och kommun antas netto varaoförändrade i förhållande till regeringens förslag.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för den offentliga sektornredovisas på total nivå i tabell 11.2.Tabell 11.2 Utgiftstak för den offentliga sektornTabell 19: (Miljarder kronor 2001 2002 2003 )den 5 oktober 2000Alf ()()()()()()()()()