mot · GO02Fö312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö312av , ()Totalförsvarets budget 2001Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen i planeringsförutsättningarna inför 2002och 2003 inkluderar en omfördelning av enligtvad i motionen anförs.2. begär att regeringen ger om att föreslå hur försvarsindustrins civila inriktning kanutvecklas samt att utvärdera tidigare regeringsansträngningar förförsäljning av krigsmateriel.3. begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift attomförhandla JAS-beställningen.4. begär att regeringen upprättar ett separat handlingsprogram isyfte att hantera övertaligheten på den civila sidan.FörsvarsbudgetenVänsterpartiet har länge krävt att militära försvarskall minskas till förmån för andra verksamheter inom denoffentliga sektorn. Därför tycker vi att det är mycket positivtatt försvaret genomgår en förändring från ettinvasionsförsvar till ett försvar som passar för det nya läget ivår omvärld samt att budgetramen minskas. Detta tyder påatt utvecklingen går åt rätt håll. Det nya försvarets fyrahuvuduppgifter är att försvara mot väpnat angrepp,att hävda vår territoriella integritet, att bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden samt att stärka det svenska samhälletvid svåra påfrestningar i fred.I 2001 års budgetproposition är utgifterna för totalförsvaret 46,5 miljarderkronor. Men kommer en reducering av kostnaderna attske. anser att det är angeläget att försvarsutskottet ochFörsvarsdepartementet följer upp totalförsvaretsomställning från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. På så sättsäkerställer man att omställningen genomförs och att den får de effekter someftersträvas.I budgetmotionen från (Totalförsvaret 1999/2000:Fö205) lyfteVänsterpartiet fram tre grundläggande strukturproblem inom den svenskaförsvarspolitiken:- Brister i det ekonomiska tänkandet.- Alltför stora och svårmotiverade materielbeställningar.- Överdimensionering av personalstyrkan.Efter det senaste försvarsbeslutet har det sketten viss anpassning av försvarets personalstyrka, men detkvarstår att lösa de två förstnämnda problemen.Vi anser dock att den pågående ochriksdagsrevisorernas arbete är ett steg i rätt riktning.I budgetpropositionen berörs försvars- och säkerhetspolitiskafrågor av grundläggande och principiell natur. har dock valt attbehandla dessa i en särskild motion, "Konfliktförebyggande och jämställdsäkerhetspolitik".Finansiering av deninternationellakrishanteringenEn av försvarets fyra huvuduppgifter är att bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden. Internationella insatser kommer attutgöra en stor del av den operativa verksamheten iframtiden. I samband med deltagande medfredsbevarande styrka i Kosovo kritiseradesbeslutsprocessen för att vara långsam och ineffektiv. Denmilitära insatsen fördröjdes bl.a. genom att finansieringen avverksamheten var oklar och att grundutbildningen inomförsvaret är otillräcklig. Då internationella insatser är en delav Försvarsmaktens ordinarie verksamhet bör finansieringenav dessa ingå i försvarets planerade utgifter och inte som idet här fallet genom att ta resurser från annan verksamhett.ex. Därför är det både viktigt ochnaturligt att Försvarsmakten inom sin budgetram ser till attdet finns resurser för denna verksamhet.Planeringsförutsättningarna och 2003 bör därförinkludera en omfördelning av per årinom anslaget för förbandsverksamhet och beredskap (6:1)samt anslaget för materiel, anläggning samt forskning ochteknikutveckling (6:3), detta i syfte att inom ramen förtotalförsvarets utgiftsområde säkerställa resurser förinternationell verksamhet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Program för att reducerahyrornaHyrorna för Försvarsmakten uppgår till drygt 4miljarder kronor , vilket utgör avförsvarsbudgeten. De förbandsnedläggningar som omfattasav försvarsbeslutet bör innebära en reduceringav hyreskostnaderna. Dessa ekonomiska vinster skulle kunnaföljas upp genom att regeringen bestämmer ettbesparingsmål. En illustration av ovanstående är t.ex. att enminskning skulle frigöra ca 600 miljoner kronorper år.Reducering av och nyinriktning påmaterielförsörjningenFör närvarande pågår en omvärdering och ett nytänkandeinom Försvarsmakten vad gäller materialförsörjningen.Materielförsörjningsutredningen och revisorersom arbetar med frågan har i delrapporter ifrågasatt dentidigare materielpolitiken. Detta sker somregeringen anser attSverige skall tillföras stora exportinkomster genomförsäljning av vapensystem som t.ex. JAS. Därför börMaterielförsörjningsutredningen, helst genom enförstärkning av civil ekonomisk kompetens, ges etttilläggsdirektiv om att föreslå hur försvarsindustrins civilainriktning kan utvecklas samt att utvärdera tidigareregeringsansträngningar för försäljning av krigsmateriel.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Program för reduceringav överbeställningarI dagsläget pågår ett omfattande program med syfte attavveckla produkter och materiel som levererats och använtsunder invasionstänkandets tid. Dock existerar detmaterielbeställningar till invasionsförsvaret som ännu intelevererats. motion om budgeten föreslogVänsterpartiet att man skulle tillsätta en arbetsgrupp medhög juridisk kompetens för att se över icke-levereradebeställningar i syfte att anpassa materielinköpen efterbehoven. Även i detta fall är JAS ett belysande exempel, dådet fortfarande återstår en kostnad på ca 70 miljarder förinköpet av dessa plan. Då den allmänna uppfattningen, äveninom Försvarsmakten, är att äröverdimensionerad anser att detta innebär ettresursslöseri.Därför bör regeringen tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att omförhandlaJAS-beställningen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Särskilda insatser förövertalig personalEnligt uppgifter har den militära personalen inomFörsvarsmakten inte i någon stor utsträckning drabbats avarbetslöshet med anledning av omstruktureringen.Trygghetssystemen verkar därmed ha fungerat bra.Officerarna är efterfrågade på arbetsmarknaden, vilket harunderlättat deras omställning till civila yrken. Vi anser attdetta är en samhällsekonomisk vinst. Efterfrågad ochkompetent arbetskraft flyttas över från den lågproduktivamilitära verksamheten till tillväxtbranscher inom det civilasamhället.Dock har omstruktureringen, enligt uppgifter, hårdare drabbat den civilapersonalen. Inom Försvarsmakten har de civilt anställda ofta lägreutbildningsnivå än yrkesofficerarna. Medelåldern bland de civila är dessutomhögre, , än bland officerarna där den är . Andelen kvinnor bland decivilanställda är , vilket är högre än bland den militära personalen, därmotsvarande siffra är (statistik ). Trygghetssystemen är sämrepå den civila sidan än på militära. Staten bör som arbetsgivare ta sitt ansvarför den civila personal som drabbas av försvarets omstrukturering. Därför börregeringen upprätta ett separat handlingsprogram i syfte att hanteraövertaligheten på den civila sidan. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Stig ()()()()()()()