mot · GO02N324 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N324av , ()NäringslivInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statens roll i näringspolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas roll i näringspolitiken.13. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avkommunallagen i syfte att underlätta prövning av kommunalnäringsverksamhet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en effektivare konkurrenspolitik.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om genomförande av Småföretagardelegationens förslag.6. begär att regeringen lägger fram förslag om sänkta skatter ochavgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.27. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar ireglerna för fåmansföretag.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnligt företagande.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtidens arbetsmarknad.410. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av krafttag mot svartjobben.311. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för attstimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.312. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagenom offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.213. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning, utveckling och innovationer.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet avinriktning på företagande och entreprenörskap.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag.16. beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 24 Näringspolitik, med följande förändringar i förhållandetill regeringens förslag, enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag, tkr Anslagsändring,tkr )1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KU.2 Yrkandena 6 och 12 hänvisade till FiU.3 Yrkandena 7, 10 och 11 hänvisade till SkU.4 Yrkande 9 hänvisat till AU.InledningEtt land som vill åstadkomma ekonomisk utveckling,förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbeten måstebedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativoch företagande. Politikens roll är i detta sammanhang attskapa en god jordmån för nya och växande företag.Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapenom att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagandeindivider, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa medtrygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer attvara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskildamänniskor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Denprivata sektorns andel av den totala produktionen behöver således vidgas.Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljöav stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade Sverigefrånett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länderrunt1970. Under har emellertid förutsättningarna förföretagande och ekonomisk utveckling gått kraftigt bakåt innebar en era av i många stycken skadlig lagstiftning och endramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat Sverigesvälfärdsutveckling.Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig ochstabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inomsociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang medKristdemokraternas målsättning att uppmuntra ett ökat personligtansvarstagande. Det är olyckligt - även när det gäller villkoren förföretagande - att så många fortfarande uppfattar det som om staten harhuvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, somkrävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutomtillväxtkraften i ekonomin och de nya jobben blir färre.Många lever fortfarande i föreställningen att varje förbättring av villkorenför företag och företagare leder till motsvarande försämring för arbetstagarna.Men det är inte på det viset. Den viktigaste fördelningspolitiska uppgiftenidag är att åstadkomma fler jobb i en hårdnande internationell konkurrens. värld där nationsgränser spelar allt mindre roll kan inte ett land hålla sigmed regelverk och skatter som rejält avviker från omvärldens. Politikersuppgift är att skapa sådana villkor att enskilda människor startar företag ochatt befintliga företag kan expandera i . Det är då som jobben kommer,och det är då som finanserna för kommunen, landstingen och statenförbättras. Det är egentligen bara så som den välfärd som vi vant oss vid kanupprätthållas.Enligt de internationella jämförelser som görs av IMD (Institute forManagement Development) och WEF () hamnarSverige återigen efter sina grannländer. Det behövs nu en rejäl uppryckninggenom ett batteri av åtgärder som förbättrar förutsättningarna för tillväxt ochnya jobb.Enligt en rapport från , som publicerades , har sedan1997 46 större företag flyttat från . En allt större andel av vårauniversitetsutbildade väljer att etablera sig utomlands. Vi förlorar företag,kunniga medarbetare och huvudkontor till andra länder som förmår att skapaett bättre klimat än det som kan erbjuda. Exempel på störreföretag som inte längre styrs från är: ABB, AGA, , ,, , , , , , , ,, Stora, PV. Vilket företag står på tur?Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en visionom hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknarman också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas.De reformer som fyrklöverregeringen genomförde 1991-94 för att stärkaarbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, baktalats och till vissadelar rivits upp.Några grundläggandeprinciperPrivat äganderätt och avtalsfrihetMarknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtalmellan självständiga aktörer. Detta förutsätter en privatäganderätt. I jämförelser med andra västeuropeiska länder harSverige ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt närdet gäller ersättning vid expropriation. Kristdemokraternaanser att den enskilda äganderätten måste erkännas somfundamental princip och ges grundlagsskydd.Gemensamt etiskt handlingssättMan måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligtproblem är en allmän försvagning av det etiskamedvetandet och rättsuppfattningen som även berör detekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter engemensam etisk grund där dygder som personligtansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vadsom skett i vårt land . Ekonomin är ett av deområden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Mankan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden därnyföretagande blomstrar; tillit. Det handlar om att viförväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Därman samarbetar och litar på varandra, där frodasföretagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genomdirekta politiska beslut. Politiken måste ändock bidra till enprocess där samhällets inneboende tillit förstärks. Dennaprocess måste dessutom förstärkas genom att familjerna ochskolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedlapositiva normer.SubsidiaritetsprincipenI har funnits en samhällsordninguppbyggd utifrån centralism och maktcentrering. När nuregleringstänkande och centralism framstår som ett praktisktmisslyckande behövs ett ideologiskt verktyg förmaktfördelningen. Den kristdemokratiskasubsidiaritetsprincipen är en god utgångspunkt för en ny synpå maktfördelning i all mänsklig organisation, även irelationen näringsliv-samhälle.Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras pålägsta möjliga effektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kanverka stödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats.Vill en högre nivå ta åt sig en uppgift från den lägre nivån måste den högrenivån bevisa att den lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra det bättre.Stärkt personligt ansvarstagandeDet personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad avkollektivism och centralstyrning. Denna princip är central iden kristdemokratiska ideologin. En brytning av den etiskaförflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökatpersonligt ansvar. Resurser måste behållas av och ges merdirekt till de enskilda individerna så att ansvarstagandet gesrealistiska möjligheter att fungera.Social och ekologiskmarknadsekonomiKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter andravärldskriget som en motvikt till kapitalismen/liberalismenoch marxismen/socialismen. Den kristdemokratiskamarknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellanden enskilde och samhället eftersträvas. Marknadsekonominuppmuntrar till enskilda initiativ och ansvarstagande. Statensroll ska vara att sätta ramarna för en sund konkurrens,kontrollera tendenser till kartell- och monopolbildning, tasärskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra socialtrygghet för alla samt se till att miljöhänsyn tas. Jordensresurser bör användas så att vi med gott samvete kanöverlämna dem och en god miljö till kommande generationer.Regleringar, kontrollinstrument men också ekonomiskastyrmedel måste användas för att stimulera en långsiktigthållbar produktion och konsumtion. statsfinanser är engrundläggande förutsättning för en positiv ekonomiskutveckling.Ny tid för näringslivetNär framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxtoch ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta deförändringar som gör att de gamla recepten inte längrefungerar.Viktiga förändringar är bland annat globalisering, regionalisering,utvecklingen i , höjd utbildningsnivå och informationstekniken. Dessaförändringar innebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Denmiljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta ärinte längre fallet. blir allt djupare integrerat i och är en delavden internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva enavvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder.Däremot är de nationella politiska ramarna, som bland annat ska stimuleraexpansion och sysselsättning, fortsatt viktiga.InformationsteknikenInformationstekniken håller på att förändra praktiskt taget allmänsklig verksamhet - inte bara näringslivet utan våraprivatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inomnäringslivet handlar det inte bara om de så kallade "IT-företagen", utan alla företag kommer att tappakonkurrenskraft och slås ut om de inte följer med iutvecklingen.Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag sompyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som"nätverk" av små och medelstora företag, vilka knyts samman med moderndatateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt ochsamverka utan att behöva klumpas samman i otympliga storföretag.Tidigare måste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att produceramed hög produktivitet och kvalitet men till höga kostnader å ena sidan elleratt välja lågkostnadslokalisering - men då acceptera lägre kvalitet. ,däremot, blir det allt vanligare och lättare att kunna producera billigt menändå med hög kvalitet. Alltfler regioner med låga kostnader öppnas förmodern produktion, som det blir allt lättare att flytta modern teknikdit.Sverige har fört en dålignäringspolitikUppgiften för den nationella politiken kan beskrivas som att iden öppna och avreglerade regionen - eller i delar avdensamma - skapa tillräcklig attraktionskraft så attinternationellt (och svenskt) kapital, kompetens och tekniklockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö förföretagande som är så bra att fler företag väljer att etablerasig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering fårvanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader.Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens,alltmedan kostnaderna stiger. har relativt högakostnader, en liten hemmamarknad och dessutom ligger vigeografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa godattraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genomatt vara desto bättre på andra områden. Det handlar blandannat om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete,sparande och företagande, tillgång till god kompetens, sundaoffentliga finanser och frihandel.De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de harlyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala.Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla ärsatsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärderför att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till denprivata, högt sparande och goda utbildningssystem.Sverige har uppenbarligen under det senaste kvartsseklet bedrivit enfelaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft enalltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det tredje rikaste landetblandOECD-länderna har rasat till plats 18 på rankinglistan och passeratsav en rad länder som betraktats som betydligt fattigare än . Densvenska modellen, som med rätta beundrades över helavärlden, har undan för undan underminerat sig själv.Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter ochde kvardröjande svenska skuldproblemen kommer att kräva en fortsattanpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensen.Sverige har ett kvartsekels försummelser att ta igen, som ribban frånomvärlden höjs. Inser och erkänner man inte detta kommer klyftanmellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidanoch traditionell vänsterretorik å den andra att bli alltmer oöverstiglig.Dagens höga tillväxt skapar goda ekonomiska förutsättningar för reformer.Snart kommer en ny lågkonjunktur och då måste åtgärder ha vidtagits annarsfaller tillbaka ytterligare i jämförelse med övriga länder. Regeringenborde för länge sedan ha gjort något åt strukturproblemen. Högkonjunktureninnebär ett gott tillfälle för detta.Expansionsstarka områdenVår uppfattning är att det är framför allt två områden somkommer att vara särskilt expansionsstarka. intar entätposition inom informationstekniken (IT). Med IT ges merlikartade förutsättningar för olika regioner genom att fysiskaavstånd får mindre betydelse. Det ger möjligheter till ökadväxtkraft och stärkt nyföretagande i geografiskt avlägsnaregioner.Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhetbedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande branschmed stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt nercirka på hushållsgöromål vilket motsvarar 3,7 miljonerheltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänsterriktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektorbreder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalettjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten påarbete måste minska. Också från resurshushållningssynpunkt är ett ökatutrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget. Åtgärder inom detta område följer senare i motionen.De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningensedan har skett i den offentliga sektorn. är detistället idet privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de småföretagen.De traditionella basnäringarna, skogen, stålet och kemin, liksom övrigindustri kommer fortsatt att vara betydelsefulla. Den förnyadenäringspolitiken måste dock ta sin främsta utgångspunkt i de nya näringarnaoch de små företagen.GlobaliseringVärldshandeln ökar nu snabbare änvärldsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nyttkonkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher ochsektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer attmed ökad konkurrenskraft fortsätta att ta marknadsandelarinom världshandeln. Ett vitaliserat försöker att öka sinamarknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskaratt kunna konkurrera i - nu är detvärldskonkurrens som gäller.En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivetfrån fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Ingen vet hurlängeden snabba tillväxten kan fortsätta, men har i en rapport dragitupp ett scenario, enligt vilket dagens i-länder under de kommande 25 årenminskar sin andel av världsekonomins totala produktion från två tredjedelartill en, medan ökar sin andel i motsvarande grad. Under dekommande decennierna sker därmed en aldrig skådad överföring avekonomisk - och sannolikt också politisk - makt bort från den "gamla" i-världen i väst. Det rör sig om djupgående förändringar av världsekonominsfunktionssätt.Lägre skatterGör något åt strukturproblemen!Tillväxten i svensk ekonomi blir , enligtbudgetpropositionen. Också konjunkturbilden serljus ut. är det tid för att se till att komma i taktmed omvärlden när det gäller en rad olika skatter.Skattepolitiken måste ges en sådan inriktning att vi också långsiktigt kanåstadkomma en högre tillväxt . Endast så kan vi ökavälfärden för alla. De skattesänkningar som därför borde prioriteras är de somdirekt påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Det är annarsstor risk för att inte minst flaskhalsar på arbetsmarknaden snabbt åter bromsartillväxten.Det handlar t.ex. om skattesänkningar som stimulerar individen till högreutbildning och ökade arbetsinsatser och underlättar för företagen attanställa och expandera. Det handlar om skattesänkningar som gör det merlönsamt att driva, utveckla och äga företag i och integreringen av ekonomierna i alltfleravseenden har gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Detfinns samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av t.ex.kapital som är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller iväxande grad också för kvalificerad arbetskraft. har den svagasysselsättningstillväxten i , liksom stora delar avövriga , fokuserat på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete harockså blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt medarbetslösheten.Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en delav ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i är myckethögt, både i ett internationellt och historiskt perspektiv, och måste sänkasväsentligt för att bli konkurrenskraftigt och möjliggöra en långsiktigt högretillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapital leder alltsnabbare till att kapitalet söker sig andra vägar och det blir allt svårare attattrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den långsiktigatillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta.Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till mångauppmärksammade företagsutflyttningar och alltfler företag bedömer att dekommer att få ökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraftinom landet likaväl som att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft.Beskattning av arbeteSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen omlika lön för lika arbete får inte via skatte- ochbidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsettom man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhetoch en maximal marginalskatt om måste gälla. Denstatliga skatten ska därför uppgå till max 20 %.Regeringens förslag om skattemässig särbehandling av utländska expertersom arbetar i är ett tydligt uttryck för en situation som i längden blirohållbar.Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sigpå sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totalaskattetrycket. Skatterna måste sänkas så att hushållen kan köpa varor ochtjänster på marknaden i stället för att köpa svart. Skattereformen (1990-1991)var ett viktigt steg mot ett bättre skattesystem. Den reformen är nu nästan heltförfuskad. Arbetet med att utforma ett väl fungerande skattesystem i Sverigemåste således gå vidare.Kristdemokraterna anser att grundavdraget skall höjas iinkomstbeskattningen. Det är orimligt att beskatta låginkomsttagare så hårtsom i . Förslaget utvecklas närmare i Kristdemokraternasskattepolitiska motion. Skatterna på hushållstjänster skall minskas kraftigt.Kristdemokraterna har tillsammans med och Moderaternaförslagit en skattereduktion vid köp av hushållstjänster.Gränsen för reseavdrag skall sänkas . Dettagynnar dem med långa avstånd till jobbet. Den särskilda löneskatten på vinst-andelar skall slopas.Sänk arbetsgivaravgifternaFör framför allt små företag med endast ett fåtal anställdainnebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad iverksamheten och om man skulle vilja nyanställa. För attunderlätta för de mindre företagen föreslår vi attarbetsgivaravgifterna reduceras med totalt 10 procentenheterpå löneunderlag om året.I dag reduceras arbetsgivaravgifterna pålöneunderlag , eller med maximalt 3 550 kronorper månad. Med förslag blir reduktionen maximalt 7 500kronor . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till 250 000kronor per år.Beskattning och regler förfåmansföretagDet finns särskilda regler för beskattning av ägare ifåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjortssedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämförtmed dem som gäller för andra företag.Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För denenskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vidolika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kanöverblickas, tolkas och förstås av dem som faktiskt berörs. På det viset skapasinte ett klimat i vilket nya företag uppstår och frodas.Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska sessom intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller attsom kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus5 %. Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som äger aktier i ettbörsnoterat företag betalar normal 30-procentig kapitalskatt. Innan ägarenbetalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (såkallad dubbelbeskattning).Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som börförändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag skabeskattas och behandlas lika som delägare i större bolag. Dagens reglerhindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas vilket motverkarinvesteringar och expansion.Kristdemokraterna anser att förslag till nya, enkla regler som jämställerfåmansföretagen med andra företag måste utarbetas.Beskattning av kapitalSkatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. Enminimimålsättning är att sparandet kan resultera i en realavkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inteförsvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektornför att nyttiggöras för investeringar i näringslivet. En översynbör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt attföretagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantasfrån arvs- och gåvoskatt för att kunna hålla sammanfamiljeföretag vid generationsväxlingar.Beskattning av aktierRegeringen har drivit igenom att A-aktier ska tas upp tillnoterat värde på grund av att latent skatteskuld inte längre skabeaktas vid värderingen. Det finns flera motiv till varföraktier vid förmögenhetsbeskattning inte ska tas upp till fullavärdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latentskatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning sombelastar aktierna.