mot · GO02Fi907 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi907av , ()Kvotering1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att Statistiskacentralbyrån får i uppdrag att fortlöpande sammanställa könsuppdeladstatistik över antalet ordförande- och styrelseposter i aktiebolagen samtövriga topptjänster i såväl privat som offentligt ägda aktiebolag.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avaktiebolagslagen som innebär att av vartdera könet skall vararepresenterat i börsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligt ochkommunalt ägda aktiebolags styrelser.13.1 Yrkande 2 hänvisat till LU.2 BakgrundEtt av målen för regeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördelning avmakt och inflytande mellan kvinnor och män. Båda könen ska vararepresenterade inom alla samhällsområden och på alla beslutsnivåer föratt både kvinnor och män ska kunna påverka samhällsutvecklingen på likavillkor. Att uppnå en jämn könsfördelning mellan män och kvinnor påbeslutsfattande positioner inom den offentliga sektorn liksom i det privatanäringslivet är en viktig makt- och resursfråga (skr 1999/2000:24).Sverige räknas som föregångsland när det gäller jämställdhetsarbete, mennär det kommer till näringslivet har vi en mycket lång väg kvar. Jämför mankönsrepresentationen i de största företagens bolagsstyrelser i ,och så hamnar vi på en förkrossande jumboplats (SOU 1998:6).Det blåser heller inte några starka förändringsvindar i näringslivstoppen. svenska börsnoterade bolagens styrelser har andelen kvinnor under ettflertal år legat , en utveckling som inte ser ut att vilja förändras ipositiv riktning. av de börsnoterade bolagen har en kvinna istyrelsen som valts på bolagsstämma. Av de 25 bolag som finns på börsensA-lista med de mest omsatta aktierna saknar 15 helt kvinnlig representation istyrelsen. Breddar man bilden och ser på de 500 största företagen meddotterbolag har det inte heller där skett någon förändring i tilltalanderiktning.Andelen kvinnor som är VD:ar uppgår till och andelen kvinnor somstyrelseordföranden har till och med minskat och ligger nu på ! När det iövrigt gäller chefstjänster i såväl privata som offentligägda företag är detfortfarande på personal- och informationschefspost man återfinner kvinnorna,medan de tunga posterna som har med finans, juridik och IT att göra alltjämtär manliga domäner.Inte heller på de nivåer som uppfattas som kvinnodominerade råder detjämställdhet. "Maktmässigt är det bakvända listan. Antal kvinnor ökar därmakten är minst. ses inte kvinnor som en maktresurs, utan resursför makten", säger från Näringslivets Ledarskapsakademi.Enligt en undersökning som publicerades i i september 2000är av storföretagens chefer kvinnor. Av de 500 företagen har236 ingen kvinna alls på relativt hög chefsnivå, m.a.o. är avstorföretagen helt homogent manliga på chefsnivå!I många fall vill vi gärna säga att utvecklingen ändå går åt rätt håll, mennär det kommer till näringslivet är detta resonemang uppenbart myckettveksamt och man kan ibland undra om utvecklingen helt stannat av.3 Näringslivet en viktig maktfaktorInom ser vi mycket allvarligt på denna brist på positivutveckling. Visst finns det enstaka kvinnor som sitter på maktpositioner,men så länge kvinnor som grupp utesluts från makt och auktoritet kan inteSverige bli en demokrati. är maktstrukturerna uppbyggdamed mannen som norm. Privilegiet att tolka verkligheten och vad som ärnormalt innehas av de som besitter maktpositionerna i företagen, och detfaktum att det knappt finns kvinnor på ledande positioner blir ett hinder isig för andra kvinnor att nå chefspositioner. Män som omges av andramän i ledande ställning tenderar också att vid nyrekrytering se sig omefter andra män. Detta kommer till uttryck i en mängd olikaforskningsrapporter. Senast kunde Näringslivets Ledarskapsakademikonstatera att unga män har bättre support hos äldre manliga kollegor änkvinnor och även blir inplockade på nya jobb. Tydligt traditionellakönsstrukturer återskapas när styrelseordföranden påpekar vikten av ettstabilt och harmoniskt familjeliv när de rekryterar till VD-poster. Kvinnorsom har barn ansågs inte kunna bli VD eftersom de då halkar efter, mendet sågs också negativt på kvinnor som inte hade barn. Slutsatsen blir atthur än kvinnor gör, så gör de fel ur ett karriärperspektiv och endast mänses som potentiella kandidater till ledarpositioner (källa: Arbetsglädje ilivet). Rekrytering till styrelser och chefspositioner sker ofta på informellbasis och även här kommer kvinnor till korta när det visat sig att männenväljer i en mycket snäv och homogen personkrets. Så fortplantar sig detkönssegregerade mönstret. sitter dessa män inte endast i enbörsbolagsstyrelse, utan samma namn kommer igen i styrelse efterstyrelse.Just de stora bolagens styrelserum är en av de starkaste kvarvarandepatriarkala bastionen som de utgör en viktig maktfaktor i resten avsamhället. Jämn könsfördelning på beslutsfattande positioner i det privatanäringslivet handlar således inte bara om tillvaratagande av resurser, utan är ihögsta grad en fråga om makt. Att många nu pekar på ekonomiska vinster förjämställda företag ger frågan ytterligare relevans även ur ett striktföretagsekonomiskt perspektiv.I dag saknas inte bara jämställdhet i bolagsstyrelserna - det saknas ävenstatistik om hur landet egentligen ligger. har inte iuppgift att ta fram dessa uppgifter utan den som är intresserad av läget fårförlita sig på utredningar gjorda av massmedier. I ett förändringsarbete är detav stor vikt att statistiskt underlag finns tillgängligt och är tillförlitligt.Statistiska centralbyrån bör därför fortlöpande sammanställa könsuppdeladstatistik över antalet ordförande- och styrelseposter i aktiebolagen samt överövriga topptjänster i såväl privat som offentligt ägda aktiebolag. Detta börriksdagen ge regeringen tillkänna.4 Kvotering - ett demokrati- och rättvisekravDet visar sig således att en jämställd kvinnorepresentation i de storaföretagens styrelser inte tycks gå att uppnå på frivillig väg, åtminstoneinte inom överskådlig framtid. I det läget är könskvotering ett demokrati-och rättvisekrav. Att detta ingalunda är något orealistiskt krav visarexemplet , där man i all tysthet gjortstyrelserevolution och kvoterat så att av ledamöterna i delokala styrelserna numera utgörs av kvinnor. menar attSverige bör anta en lag om jämn könsrepresentation i styrelserna förbörsnoterade och offentligt ägda bolag. vill ingalundaöverdriva förväntningar på en sådan reform, men den är likväl viktig, ochjämställdheten kommer tydligen inte av egen kraft, därför behövs det enlag som driver på.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkommamed förslag om ändring i aktiebolagslagen innebärande att vardera könet skarepresenteras till i styrelsen i börsnoterade såväl som statliga ochkommunala företag. Lagen kan utformas så att den medger en övergångstidfrån det att den antas tills dess att 40-procentsnivån skall vara uppnådd.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()