mot · GO02So326 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So326av Runegrund, ()Anhörigvårdarna1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anhörigvårdarnas situation i dag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anhörigvårdares rätt till avlösning, information ochhandledning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av hälsoekonomiska studier och forskning kringanhörigvårdares hälsotillstånd.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av forskning kring anhörigvården.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anhörigrollen i ett framtida perspektiv.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anhöriganställning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten till tjänstledighet för vård av anhöriga.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om organisationsbidrag till Anhörigrådet.2 InledningUnder har anhörigvårdarnas situation äntligen börjatuppmärksammas. Enligt kommunerna är anledningen det statligastimulansbidrag som utges med anledning av den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken "Anhörig 300" som riksdagenbeslutade om 1998. Syftet med medlen är att stödja och underlätta samtatt på olika sätt bidra till en ökad livskvalitet för anhöriga eller närståendesom vårdar. De anvisade medlen är avsedda att påskynda utvecklingen avolika stödformer för anhörigvårdare. Inriktningen på arbetet ska vara attåstadkomma en varaktig kvalitetshöjning i det stöd som kommunernaerbjuder anhöriga och närstående.Närståendevården utgör basen i vård- och omsorgsarbetet. Drygt 60procent av det totala omsorgsarbetet utförs av anhöriga. Räknar man även inpsykiskt sjuka, multihandikappade m.m. kan det röra sig om en miljonanhörigvårdare.Vi kristdemokrater har ihärdigt hävdat att det behövs flerplatser inom vård och omsorg, speciellt inom geriatriken. visar rapporteratt en ökad andel vårduppgifter förs över på anhöriga och andra närstående pågrund av att omstruktureringar inom sjukvården reducerar antalet vårdplatser.Även inom den kommunala äldreomsorgen erbjuds allt färre platser jämförtmed tidigare. Det visar sig att för många äldre har utvecklingen inneburit ettökat beroende av anhöriga, anlitande av privat hjälp eller att man får klara sigbäst man kan utan hjälp. Vi kristdemokrater menar att här finns det skäl att seupp. Det går inte att lägga ytterligare omsorgsansvar på de anhöriga.3 Anhörigvårdarnas situationTrots uppmärksamhet och ett ökat stöd från kommun ochfrivilligorganisationer har inte anhörivårdarens vardag i stort förändrats.Anhörigvårdare har en fysiskt tung arbetsbörda, de är ofta stressade, soverilla och har sällan någon egen fritid. De får för litet stöd av denprofessionella vården. Ändå ser de många fördelar med sin uppgift: Denär meningsfull och ger en kvalitativt bättre vård som tillgodoser densjukes behov av värdighet och integritet. Anhörigvårdare är en enormtillgång i vården och har enligt vår mening rätt till olika former av stöd,information och handledning för att kunna ta på sig vårduppgifter somannars utförs av vårdpersonal med utbildning.4 Anhörig 300 en fortsättningStödet till anhöriga finns i alla kommuner, men är på somliga håll dåligtutvecklad. Samverkan med frivilligorganisationerna var ett av villkorenför att stimulansbidragen skulle utbetalas. Det har visat sig att mindre av kommunerna har utarbetat sina handlingsplanertillsammans med organisationerna. Detta till trots uppger avfrivilligorganisationerna att de samarbetar med kommunen vad gäller stödtill anhöriga som vårdar äldre i hemmet. De kommuner som kommitlängst i utvecklingen är de som tagit initiativ till att bygga upp ettanhörigstöd . Deras startsträcka är avklarad och de är nu igång.Enligt en studie som presenterades pekar man på att det sedan1997 inte har skett någon avsevärd förändring av nivån på stödet som erbjudsanhöriga, men att det finns en ökad medvetenhet och att en ökning har skettnär det gäller kommunernas planerings- och utvecklingsarbete för att förbättraanhörigstödet.Det behövs hälsoekonomiska studier och forskning om vadhälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebär för hälsotillståndethos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen.Det i sin tur skapar förutsättningar för att, om man så vill, fortsätta vårdasin anhörige hemma.Knappt 30 procent av kommunerna har enligt slutrapporten iÄldreuppdraget samarbete med högskola eller FoU-enhet när det gällerutveckling av anhörigstödet. Denna brist i forskningen kring de äldres vårdoch omsorg står i märklig kontrast till den omfattning och betydelse sominsatserna från de anhöriga har.Kristdemokraterna anser att forskningen är viktig och behöver utökas. Idagär kunskapen ganska begränsad om förhållandena i vad gällernärståendes engagemang i vården av äldre, konsekvenser för den äldre,dennes situation, samspelet med den offentliga sektorns vård och omsorg,stöd till de närstående etc. Med anledning av detta och behovet av en fortsattutveckling av samarbetet mellan kommun och frivilligorganisationer anserKristdemokraterna att det är nödvändigt med en fortsättning avstimulansbidraget. I vår budgetmotion anslår vi ytterligare 200 miljonerkronor som en fortsättning av stimulansstödet Anhörig 300: 100 miljonerkronor 2002 och 2003.5 Riktlinjer behövsI och med att nya bestämmelser i socialtjänstlagen infördes den 1 januari1998 markeras socialnämndens ansvar för anhörigvård. Bestämmelsen ärdock luddig och saknar föreskrifter om hur stödet till de anhöriga börutformas. De handlingsplaner som beslutats i kommunerna och följs uppär ett steg i rätt riktning, men kan inte ersätta klara föreskrifter isocialtjänstlagen.Socialstyrelsen bör enligt få i uppgift att fastställaspecifika riktlinjer för hur stödet till de anhöriga ska utformas genom engaranti som kan innehålla följande moment:- Uppsökande verksamhet ska bedrivas.Vårdtyngdsmätningar som tar hänsyn till både vårdtagarens ochvårdgivarens psykiska och fysiska hälsa ska utföras. Utifrån mätningarnaska omfattningen av avlösningen och andra insatser läggas fast.- En utvärdering ska göras regelbundet så att anhöriguppgiften kanomprövas.På detta sätt kan anhörigvårdarna känna delaktighet genom att derassituation lyfts fram på ett mer aktivt sätt. Det skulle alla inblandade partervinna på.Vi kristdemokrater arbetar också för att en anhörigombudsman ska finnas ivarje kommun.6 Framtidens anhörigvårdare kommer attställa kravFördelningen av ansvaret för vården mellan det offentliga och familjen ären av de stora framtidsfrågorna. Nästa generation äldre kommer inte attfinna sig i en enskild tjänstemans godtycke utan att ställa egna krav pådelaktighet. Anhörigrollen måste därför uppvärderas och erkännas för attmöta framtidens behov. Kunskapen om anhörigvårdares situation är enviktig del i alla utbildningar inom vården och den sociala sektorn.7 Anhöriganställning och tjänstledighetFrågan om de anhöriga enbart ska få olika typer av stöd, eller om det skabli aktuellt att yngre anhöriga ska kunna anställas och omfattas avtrygghetsförsäkringar och pensionsavtal måste också lyftas fram. När detgäller anställning av anhöriga måste vårdtagarens önskemål så långt sommöjligt tillgodoses.Det råder stora skillnader mellan kommunerna när det gäller yngreanhörigas möjlighet till anställning för vård av närstående. Anställdaanhörigvårdare har alltid timanställning med lägsta ersättning.Trygghetsförsäkringar och pensionsavtal gäller inte för denna grupp. På grundav detta försvåras möjligheten att kombinera ett arbete utanför hemmet medanhöriganställning. Följden kan bli att den anhörige tappar sitt sociala nätverkpå grund av familjesituationen. Dessa frågor behöver utredas närmare.Vi kristdemokrater anser att det ska finnas rätt till tjänstledighet på hel-eller deltid för vård av anhörig. Denna åtgärd skulle underlätta för mångaanhöriga. Det skulle även vara ett erkännande av insatsen om man enligt laggavs rätt till tjänstledighet. Tjänstledigheten bör endast ges , exempelvis i taget eftersom man inte i förväg kan vetahur stort vårdbehovet kommer att vara.8 Bidrag till anhörigorganisationerFör att frivilligorganisationer och anhörigföreningar tillsammans medkommunerna ska kunna stödja anhörigvårdarna genom utbildning ochstöd behövs det ekonomiska resurser genom bidrag. Det är därför ytterstmärkligt att "" en nationell anhörigorganisation vars uppgiftär att föra de anhörigas talan, de anhöriga är ju de sjukas röst, står utanförrätten till organisationsbidrag. Detta är ett märkligt agerande av enregering som säger sig vilja utveckla anhörigvården.Stockholm den 2 oktober 2000Rosita Runegrund (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()