mot · GO02MJ765 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ765av , ()Liberal skogspolitikFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbetet med inrättande av naturreservat och förstärktbiotopskydd bör intensifieras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i sitt arbete inom EU bör verka för att övertygaförpackningsindustrin i om fiberförpackningens alla möjligheter.3. tillkännager för regeringen som sin mening om vad imotionen anförs om att för att underlätta för skogsnäringen är enupprustning av ett stort antal vägar nödvändig.14.1 Yrkande 3 hänvisat till TU.InledningSveriges politiska partier har ställt sig bakom Riodokumentet från år1992, där konventionerna om biologisk mångfald och klimatförändringarantogs. Vid antogs även där skogensavgörande roll för den globala ekonomin slogs fast och som innehöll ettkapitel med åtgärder för att förhindra fortsatt avskogning. Vidareundertecknades ett antal skogsprinciper, som även om de inte varbindande, ändå uttryckte ett globalt samförstånd om principerna förförvaltning, bevarande och hållbar utveckling av alla slags skogar. Dessamiljömål överensstämmer med liberalernasförvaltarskapstankar; att vi alla har ett ansvar gentemot kommandegenerationer, samt att vi inte kan tillåta oss att överutnyttja jordensresurser eller utplåna biologisk mångfald. har sedan följtsupp bl.a. genom konventionen om att bekämpa ökenspridning från 1994samt Kyotoprotokollet om klimatförändringar från 1997.Skogsindustrin har till stor del skapat välstånd och genererarårligen stora nettointäkter/exportinkomster. Den svenska skogsindustrin utgörhälften av vår nettoexport. Våra skogar utnyttjas för såvälvirkesproduktion som för biobränsleproduktion. Vår kunskap omskogsekosystemet har ökat och ny kunskap har tillkommit somvisar att skogsbruket i sig självt kan utgöra ett hot mot miljön. Under senareår har dock skogsbruket kommit att inta en mer miljövänlig hållning i sittarbete, något liberalerna välkomnar. Likaså har många skogsägarekommit att engagera sig i arbetet för ett mer miljövänligt skogsbruk.Men vi ser också att det finns andra värden i skogen än det renaproduktionsvärdet. Skogen utnyttjas alltmer för olika former av rekreation, enverksamhet som också är intressant i ett europeiskt perspektiv och som kanvara grunden för nya arbetstillfällen inom t.ex. turistnäringen. För att Sverigeskall kunna nå de miljömål som man har kommit överens om i olikainternationella konventioner och beslutat i riksdag är det bådeangeläget och viktigt att ett fortsatt fördjupat arbete sker.Det har kommit fram glädjande rapporter som tyder på attmiljörörelsen och skogsindustrins samarbete förbättrats. Där slås fast attskogsbruket är på rätt väg vad gäller att göra en bättre avvägning mellanproduktion och miljö. Det är vidare, enligt liberalernas syn,angeläget att skogspolitiken förs i en riktning som inbegriper ett mer vidsyntsätt att se på skogen, där skogen som råvaruproducent bara är en del.Skogspolitiken bör bygga på ett i alla delar fungerande skogsekosystem,som den syftar till att stödja och underlätta för skogsnäringen.Härvid är t.ex. ansvaret för att upprustning av ett stort antal vägar av storbetydelse.Beskrivna hotbilderUnder slutet av presenterades två av varandra oberoenderapporter som berörde skogsbruket. Den ena var"Miljökonsekvensbeskrivning av förslag tillåtgärdsprogram för kalkning och vitalisering" (1/1999).Den andra var (RRV1999:31). Båda rapporterna riktar kritik mot nuvarandeskogsbruk/skogspolitik. Den kritik som här framförs måste lyftas fram idebatten då den kan komma att spela en viktig roll när det gäller att formaskogspolitiken.Miljökonsekvensbeskrivningen och uthålligtskogsbrukSkogsstyrelsen har ett förslag till kalknings- ochvitaliseringsprogram mot försurning av skogsmarken. Man har låtitgenomföra en miljökonsekvensbeskrivning av ovannämnda program. Denmiljökonsekvensbeskrivning som genomförts av en grupp forskare , , skriver isin rapport bl a att "vi kan inte se att skogsmarkensproduktionsförmåga eller skogarnas vitalitet hotas inom den närmasteframtiden ()". Vidare skriver man att "den årliga tillförseln avvätejoner genom biomassans tillväxt och skörd (dvs nuvarandeskogsbruksmetoder, vår kommentar) är i medeltal i sammastorleksordning som tillförseln via atmosfären" (dvs luftföroreningar, vårkommentar).Man anser att en ökad skogstillväxt och uttag av GROT som skogsbio-bränsle kommer att ytterligare öka markförsurningen. När nu depositionen avsvavel minskar kommer skogsbrukets andel av markförsurningen därmed attöka ytterligare. Forskarna skriver vidare att det redan nu finns signaler på attenbart stamuttag innebär att förlusten av baskatjoner genom skördandetöverstiger vittringen i marken. Vidare skriver man att "åtgärdsprogrammet(, vår komm.) i ett avseende missar att ta upp ett helhets-perspektiv på försurningsproblematiken. Aciditetsbelastningen på mark ärsumman av bidrag från markbehandling, skogsproduktion och deposition. "Vidare: "Skörden bör således begränsas till vad som är hållbart". Vidforskargruppens presentation av sin miljökonsekvensbeskrivning påNaturvårdsverket framhöll man att, citat:"dagens skogsbruk är inte långsiktigt hållbart".En rad förespråkare från i huvudsak miljörörelsen menar att svensk skoginte brukas optimalt. Att nuvarande skogsbruk inte bygger på en uthålligproduktion är den allvarligaste kritiken mot svenskt skogsbruk. Att nuvarandeskogsbruk inte bedrivs på ett uthålligt sätt innebär ett hot såväl motskogsekosystemet som mot skogsindustrin och de övriga värden vi har iskogen. Skogsskötselprinciper måste bygga på en långsiktigt uthålligskogsproduktion, som också tar hänsyn till att fundamentala processer i mark-och vattenekosystemen skall fungera och att den biologiska mångfalden i deolika ekosystemen kan fortleva. Resultatet från dennamiljökonsekvensbeskrivning kan vara skäl för en omprövning av gällandelagstiftning.Miljömålet och produktionsmåletRiksrevisionsverket har granskat skogsvårdsstyrelsernas arbetemed att jämställa miljömålet med produktionsmålet (RRV 1999:31).Sedan ett antal år tillbaka har skogsvårdsorganisationen (SVO) ettsektorsansvar för naturvården i skogen. I den nya skogsvårdslagen från1994 jämställs produktions- och miljömål.Riksrevisionsverket redovisar i sin rapport kritik på olika områden. RRVanser att nuvarande skogsvårdslag är en paradox, då skogsvårdslagen ärskriven så att portalparagrafens jämställande av miljömålen ochproduktionsmålen inte kan uppfyllas. SVO saknar också riktlinjer för hurmycket skogsmark som bör vara orörd eller som skall brukas mednaturvårdsinriktning. En genomgång av hela RRV:s rapport visar attskogsvårdsorganisationen inte klarat av att förmå skogsbruket att värna omden biologiska mångfalden. Detta menar man i sin tur kan bero på flerafaktorer, där både gammalt produktionstänkande, kollegiala bindningar ochkunskapsbrist kan spela roll. RRV:s skrivning är allvarlig. Vi menar dock attdet är för tidigt att dra alltför drastiska slutsatser av RRV:s granskning. Dennya skogspolitiken har ännu inte funnit sin form och med tanke påskogsbrukets långsiktighet bör den nya skogspolitiken få verka en längreperiod innan förändringar diskuteras. Detta får emellertid inte tas till intäktföratt ingenting behöver göras.Arbetet med att tillskapa naturreservatForskare inom biologisk mångfald har konstaterat och påtalatatt skogsbruket utgör ett av de stora hoten mot fauna och flora inomskogsekosystemen. Den s k rödlistan upptar allt från arter som utrotats tillarter som är "hänsynskrävande". Det finns många skäl till att en art ärträngd; den kan finnas på gränsen till sitt utbredningsområde, den kan hapåverkats av klimat eller luftföroreningar, den kan vara beroende av detgamla odlingslandskapet som sakta håller på att försvinna eller ocksåmissgynnas av skogsbruket. skyddas hotade arter genomnyckelbiotoper. Konstateras kan också att kunskapsbristen fortfarande ärstor när det gäller de hotade arterna. Det är därför vanskligt att ange ensiffra. Det finns också ett hot som gäller de mer fundamentalalivsprocesserna i mark- och vattenekosystemen, då ett alltmer intensivtskördande kraftigt minskar det växttillgängliga förrådet av viktiganäringsämnen. Detta hot, som redogjorts ovan, har en mer smygandekaraktär men utgör likafullt ett allvarlig problem.För att skall kunna leva upp till målet att långsiktigt säkra den bio-logiska mångfalden, innebär detta att arealen naturreservat måste öka. Detförutsätter också en förändring av nuvarande skogsbruk med ett störrehänsynstagande till biologisk mångfald. Miljövårdsberedningen har räknatfram att på kort sikt måste ytterligare ca skyddas.Man räknar med att två tredjedelar skall ske genom frivillig avsättning.Detta måste vara något som Miljövårdsberedningen räknar med faller ut somresultat av de olika miljöcertifieringsarbeten som pågår. avSveriges skogsmark är FSC-certifierad och stora arealer privatskogsmark tillkommer också genom skogsägarföreningarnas egencertifieringsmodell. Staten ligger långt efter i sina reservatsåtaganden. Medden hastighet som råder, när det gäller att bilda reservat i ,kommer det att ta innan man ens nått upp till 1 %-målet i varje län.Detta arbete måste drivas snabbare.Vid den inventering av nyckelbiotoper som avslutats, kunde mankonstatera att av skogsmarksarealen kan klassas som justnyckelbiotoper. Ungefär var tionde skogsägare har ett sådant objekt på sinfastighet. Men det finns stora regionala skillnader i antalet nyckelbiotoper.För att komma upp i de nivåer skyddad areal som anges avMiljövårdsberedningen måste därför stora arealer skog, som kanskesaknar naturvärden, avsättas; sedan skapar och vidareutvecklar mannaturvärden på dessa skogar. Detta mycket viktiga arbete borde staten kunnapåbörja . Då ger staten tydliga signaler att man har för avsikt att ocksåtillskapa dessa arealer som fattas.Detta arbete bör i första hand ske på marker som är i det allmännasägo; exempelvis skogar ägda av kommuner, landsting, försvaret, universitetenoch kyrkan. Det är viktigt, när nu staten har ett arealmål förreservatsbildningen, att man i första hand väljer en taktik, som inte leder tillstörre konfrontation med privata skogsägare än vad som sker utan iställeti första hand vänder sig till det allmänna skogsägandet. En tidig informationom vad som finns på markägarnas areal och vad detta kan innebära förområdet som berörs samt dess närområde måste myndigheten som handläggerbildandet ge till berörda. Det kommer troligtvis ändå att bli bittra strider medprivatskogsbruket, och risken blir att det kan vändas till något negativt fördetfortsatta naturvårdsarbetet.Som nämndes ovan finns det också ett stort behov av reservat för vårarekreationsmöjligheter. Några riktigt stora skogsområden borde tillskapas isödra och där man kan få uppleva tystnaden, och somprimärt är avsatta för människans behov. Ett viktigt skäl till att miljömåletinte givits tillräcklig tyngd är bristen på resurser för biotopskydd. Regeringenhar försummat naturvården både vad avser medel förreservatsbildning och medel för biotopskydd. Det medeltillskott som kommitde är välkommet, men vi föreslår i vårt budgetalternativ attytterligare avsätta 50 miljoner till biotopskydd inom skogsbruket. Störreansträngningar måste också göras inom EU för att finna arbetsformer fördessa frågor. Arbetet med Natura 2000 kan härvid vara vägledande.Statens ansvar för sina egna myndighetersagerandenStaten måste ta sitt fulla ansvar för sina förvaltningsbolag(och ) när det gäller ansvaret för såvälskogsskötsel som ansvaret för biologisk mångfald. Ett exempel frånverkligheten var då avverkade den 550-årig tallskog iJokkmokkstrakten efter att ha fått tillstånd avSkogsstyrelsen (för skog). Arvliden ochNjakafjällen är ytterligare två exempel. Tyvärr kan exemplen göras fler.De är långt ifrån unika. Staten måste ta sitt fulla ansvar och gå före ipraktiskt handlande i sitt skogsbruk och sin lagtillsyn av naturvård.EU och möjligheter till samarbeteUnder har det inom Europeiska unionen tagits initiativ pågemenskapsnivå i riktning mot en mer omfattande och övergripande synpå skogspolitiken. Syftet med detta har varit att samordna ochkomplettera medlemsländernas nationella program för skogsbruk för attinternationella åtaganden i större utsträckning skall kunna implementeras.Initiativen till en mer gemensam skogspolitik togs i slutet av 1990-taletoch utgörs av meddelanden, resolutioner och yttranden från EU:sinstitutioner. Dessa är inte juridiskt bindande, men de kan innehållaförslag till ny lagstiftning och skapa möjligheter till en mer sammanhållenpolitik. För att kunna hitta nya vägar till hur skogens olika funktionssättbättre skall kan förenas med en hållbar utveckling och förvaltning satsarEU mycket pengar på skogsforskningen.Av vikt att påpeka i detta sammanhang är att skogen har olikaförutsättningar på olika platser i världen. Den europeiska skogens mångfald ärden ena grunden för den gemensamma skogsstrategin i EU. Detta innebär attfokus, precis som , skall ligga på regional eller nationell nivå där programför hur skogen skall skötas och utnyttjas inom området utarbetas. Den andragrunden för skogsstrategin är att skogen fyller ett flertal väsentligaekologiska, ekonomiska och sociala funktioner. Det finns likaså ett behov aven hållbar förvaltning och utveckling så att alla dessa funktioner kan fyllas iframtiden, både regionalt och globalt. Likaså bedrivs det en intensivforskning för att söka finna lösningar på två av de största hoten mot deeuropeiska skogarna: luftföroreningarna och skogsbränderna. Detta arbetevälkomnas av liberalerna.En fråga som bl.a. EU-parlamentarikern engagerat sigsärskilt i, är frågan om att söka övertyga förpackningsindustrin i omatt inse fiberförpackningens alla möjligheter. Detta är mer kostnadseffektivtoch skonsammare för miljön. En annan fråga som drivs är frågan om attanvända skogen som biobränsle. Om vi kan övertyga övriga omskogens olika användningsmöjligheter kan detta leda till positiva effekter försåväl den svenska skogsindustrin som för det svenska välståndet.Stockholm den 3 oktober 2000Harald ()()