mot · GO02Ub205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub205av Tolgfors, ()Garanterad valfrihet för alla eleverFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag om en nationelltfinansierad och garanterad möjlighet att välja skola för alla barn, ienlighet med vad i motionen anförs.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de orimliga skillnaderna i elevkostnader mellan landetskommuner.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nationell skolpeng garanterar barnen att deras skola fårtillräckliga resurser för att möta just deras behov.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det fria skolvalets betydelse för skolan i socialt utsattaområden.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skolpengen bör kunna vara delbar mellan olika skolor.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns och föräldrars rätt att söka sig till goda skolor och attvälja bort dåliga skolor.Riktig valfrihet för allaAlla elever måste ges lagstadgad rätt att välja den skola där man kan växaoch komma till sin rätt. För att denna valfrihet skall vara verkningsfullkrävs en statlig finansiering som är lika för alla. Det betyder inte attskolpengens storlek skall vara lika för alla, men väl att principerna förskolpengen skall vara det.Att skapa en nationellt finansierad och garanterad valfrihet är enrättvisefråga. I själva verket så är skillnaderna i elevkostnad mellan landetskommuner ett viktigt skäl för staten att överta finansieringen av skolan. Det ärinte acceptabelt att landets barn skall få så olika start i livet beroende påvarde växer upp.Kommunernas elevkostnader skiljer sig nämligen dramatiskt. Dengenomsnittliga summa som landets kommuner satsade på en elev var 51 300kronor 1998. Den ena kommunen kan avsätta nästan dubbelt så mycket tillskolan per elev som den andra kommunen. Det är orimligt att skillnaden skallvara så stor beroende på var i landet man bor.Till viss del - men bara till hälften - förklaras differensen av geografiskaskillnader, eller variationer i etnisk sammansättning i olika kommuner. Denandra halvan förklaras av godtycke, skillnader i politisk vilja och attkommunernas ekonomier är i varierande kondition.Finansieringen av den nationella skolpengen kan ske genom enskatteväxling med kommunerna. Förändringen är således kostnadsneutral förkommunerna.Skolpeng efter behovAtt alla barn skall garanteras valmöjlighet via en skolpeng är intedetsamma som att skolpengen skall vara lika stor för alla. Men det är intebara var man bor som skall vara det avgörande. Tvärtom är det denenskildes behov som skall styra skolpengens storlek. Det finns, somSkolverket visat, goda möjligheter att med objektiva kriterier fastställaskolpengens storlek. Barn med särskilda behov skall garanteras att derasbehov kan mötas. Så sker inte idag.Ibland hörs invändningar som att det vore fel att sätta en "prislapp påbarn". Det är inte på barnen man sätter prislapp, utan på utbildningen. Mangaranterar barnen att deras skola får tillräckliga resurser för att möta derasbehov. Det är knappast rättfärdigare med dagens system, där många barn ochföräldrar får slåss med hemkommunerna för att få den hjälp de behöver ochhar rätt till - och ofta ändå inte får. Att säkerställa att just det behövandebarnets skola får precis de resurser som behövs för att hjälpa just det barnet -det är vad den nationella skolpengen handlar om.Viktigast är denna statligt finansierade och garanterade valfrihet för barnmed funktionshinder, vilket utvecklas i en särskild motion.Skolan som verktyg att bryta vanmaktDe enda barn som har full valmöjlighet av skola är barn till mycketvälbärgade föräldrar, som kan välja internatskolor med höga elevavgifter.Den nationella skolpengen skulle ge makt och valmöjlighet till alla barnoch föräldrar. För den som växer upp i ett socialt utsatt område kan detvara enda chansen att ta sig därifrån att välja en god skola någonannanstans. Med vilken rätt kan han eller hon hindras från det?Det fria skolvalet innebär också att en framgångsrik profilering kan lockaelever till skolor i socialt utsatta miljöer - bara skolan blir bra nog och hartillräckliga resurser.Ett står klart, det är dagens skola som har problem med segregation. Se-gregationen är knappast skapad av för mycket valfrihet, utan av för liten. Barnlåses in i dåliga skolor. Barn och föräldrar saknar alldeles makt över en såviktig sak som barnens utbildning. Valfrihet för eleverna, självstyre förskolorna med möjlighet till egna beslut och profilering är förutsättningar föratt återupprätta de skolor i socialt utsatta områden som råkat i dåligtrykte.När varken skolledare, lärare eller elever kan påverka den egna situationeni skolan är det svårt att bygga någonting positivt i en svår situation. Återförsansvar till den enskilda skolan, eleven och föräldern finns möjligheter attpröva nya vägar, inriktningar och skapa stolthet över det man råder över.För många barn kan en väl fungerande skola vara en oas i tillvaron somgör att man förmår hantera de problem man ställs inför i övriga livet.Rätten att välja - och att välja bortAlla barn har rätt till en god utbildning och en bra start i livet. Varje elevkan med en nationell skolpeng välja skola, och sedan följer resursernamed honom eller henne till den skola man valt. Pengarna passerar alltsåaldrig hemkommunen. Det gör att resurserna verkligen kommer barnensutbildning till godo, i stället för att fastna i kommunernas svartaekonomiska hål.Skapandet av en skolpeng för alla kommer starkt att bidra till den svenskaskolans utveckling. Skolorna börjar konkurrera med varandra om elever. Detgäller att göra ett gott jobb för att locka till sig elever. Skolorna får bättremöjligheter och större incitament än att styra pengar till undervisningen.När skolorna blir självständiga kan de själva avgöra hur stor del avpengarna som skall läggas på lokaler. De kommer också i en helt annan sitsvid förhandlingar med kommunen om hyresnivåer. Är lokalerna för dyra gårdet att byta.Den som är missnöjd kan byta skola, vilket lägger makten överutbildningen hos elever och föräldrar. Det blir möjligt att välja skola utifrånvilken profil, kvalitet och miljö de erbjuder, till skillnad från när dengeografiska närhetsprincipen styr vilken skola barn hamnar i.Samtidigt bör skolpengen kunna vara delbar mellan olika skolor. En elevskall kunna gå huvuddelen av sin utbildning i en skola med kommunalhuvudman, men fullgöra vissa ämnen eller sitt fria val inom ramen för enfriskola eller vice versa. Det skulle till och med kunna vara så att en ellerflerafriskolor drivs i samma lokaler som huvudskolan och av en del avhuvudskolans ordinarie lärare. Profileringen av skolor som kommunen ärhuvudman för skulle kunna läggas ut på friskolor. Friskolor skulle därmedkunna stå för en del av elevernas utbildning. Detta skulle i många fall säkertvara ett första steg mot ökad profilering av hela skolan, eller omvandling aven skola till friskola.Kvaliteten och inriktningen på den skola ett barn går i påverkarförutsättningarna för hela livet. Självklart måste barn och föräldrar kunnasöka sig till goda skolor och också välja bort dåliga skolor.Det fria skolvalet kommer att innebära att många skolor får anledning attgenomföra omfattande program för förbättringar. Men det kommer också attinnebära att goda skolor belönas och skapar goda exempel för andra att läraav. Riktigt dåliga skolor kommer att tvingas stänga när elever gör andra val.I dag finns ingen riktig värdemätare på hur nöjda alternativt missnöjdasvenska skolbarn och föräldrar är med skolan. Det saknas riktiga möjligheteratt välja och därmed visa vad man tycker. Valmöjligheten flyttar makt frånpolitiker och byråkrater till barn och föräldrar. får skolansmedarbetare möjlighet att påverka sin situation. Goda insatser belönas genomatt skolan blir populär och får stort elevantal.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)