mot · GO02L301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L301av , ()SkuldsaneringslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn av skuldsaneringslagen beträffandeberäkningsunderlag för såväl tillgångar som skulder bör göras.MotiveringSkuldsanering är ett förfarande som syftar till att rehabilitera en svårtskuldsatt person. Skuldsanering kan ske i form av frivillig skuldsaneringsom beslutas av kronofogdemyndigheten, eller som tvingandeskuldsanering som beslutas av domstol. I båda fallen innebärskuldsaneringen att den skuldsatte personen definitivt befrias från hela sinskuldbörda eller delar av den.Skuldsaneringslagen trädde i kraft . Budget- ochskuldrådgivning är en obligatorisk och angelägen uppgift.Verksamheten är dock av mycket varierande kvalitet över landet.Väntetiderna för att få hjälp är på vissa håll oacceptabelt långa.Någon utvärdering eller närmare granskning av skuldsaneringslagen harinte gjorts /96. revisorer genomför en granskning avtillämpningen av skuldsaneringslagen. Hos pågår ocksåen översyn av lagen.Mycket pekar på att en renodling av arbetsuppgifterna mellankommunerna och kronofogdemyndigheterna bör ske, samt att väntetidernamåste kortas.Skuldsaneringslagen har varit till nytta för många människor. De har,visserligen genom åtskilliga år av umbäranden, ändå haft en möjlighet att fåen ny chans i livet. Dock finns några tveksamheter i lagens nuvarandeutformning.En skuldsanering omfattar, om inte annat föreskrivs, alla fordringar påpengar på gäldenären som uppkommit före den dag då beslut meddelas.Beträffande underlagsberäkning finns vissa tveksamheter.Bidrag som är destinerade till att användas för speciell funktion, ex för attunderlätta ett handikapp, räknas inte in i förbehållsbeloppet, utan räknassom inkomst och vidgar betalningsutrymmet. Avdrag kan göras utifrånkvittospecifikation. Detta måste ifrågasättas då denna typ av bidrag redan ärprövade och ges utifrån att det är en nödvändighet för att personens dagligatillvaro ska fungera. Det bör således i sin helhet, också för att minskakrångelverket, ingå i förbehållsbeloppet.Skuld till inräknas normalt inte iskuldbeloppet som blir föremål för skuldsanering. Staten undantar alltså oftasig själv som fordringsägare vad gäller efterskänkning av skuld. CSN kan, omman så själv beslutar och övriga borgenärer godkänner det, ge uppskov underden tid som skuldsaneringen gäller. När skuldsaneringen är över måste dentidigare skuldsatte personen ofta bygga en ekonomi från botten igen. Då kanenstudieskuld som ska återbetalas snabbt knäcka de bästa föresatser. Skuld kanavskrivas efter speciella riktlinjer, men även då förutsätts att inbetalningaravden s k studiemedelsavgiften fortsätter. En rimligare hantering avstudieskulden vore att gäldenären i sitt förbehållsbelopp fick inräknaåterbetalning till CSN, alternativt att en nedskrivning av studieskulden,relevant för den aktuella skuldsaneringstiden, görs. Ett tredje alternativ ärattstudieskulden helt inräknas i skuldsaneringsbeloppet.Underhållsbidrag är för gäldenären avdragsgilla. Så är dock inte fallet förgäldenärens make/maka/sambo vilket är en egenhet som ifrågasätts frånskilda håll.De tre ovan nämnda punkterna bör vara föremål för översyn och förslagtill förändring i motionens riktning bör läggas på bord.Stockholm den 28 september 2000Maria ()()