mot · GO02N329 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N329av , ()WTO och handelspolitik1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i internationella forum bör verka för attWTO-systemet ersätts med förhandlingar som präglas av öppenhet,transparens och folkligt deltagande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den i internationella forum bör verka för att förhandlingar iWTO skall kunna bedrivas på rättvisa villkor genom att gesutredningshjälp samt personellt och finansiellt förhandlingsstöd.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den bör verka för att WTO i sina regler skall skriva in accepterar nationella miljöregler som baseras påförsiktighetsprincipen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den bör verka för att internationella miljöavtal ochFN-konventioner skall utgöra utgångspunkter vid förhandlingar omWTO-systemet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den bör verka för att miljömärkning av produkter skallstödjas av WTO:s regelsystem.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den skall verka för att förhandlingar inom WTO-systemetskall utgå från grundläggande när det gälleravtalsrätten, stridsrätten och organisationsfriheten.2 Privatiseringens och avregleringens följderUnder har makten över allt fler av livets områdenflyttats över till ett fåtal transnationella företag och aktörer påvalutamarknader. Om denna process fortsätter urholkas demokratin.Handlingsutrymmet för de demokratiska institutionerna minskas ochmedborgarna berövas möjligheten att utkräva ansvar för politiska beslutsom direkt påverkar deras liv.Kraven på fullständig rörelsefrihet för kapital, förekomsten avskatteparadis och den explosionsartade ökningen av spekulativa transaktionergör att folkvalda i alla världens länder riskerar att bli helt beroende av destoraekonomiska aktörernas välvilja. De sociala konsekvenserna av dennautveckling syns nu över hela världen. Den avreglering av arbetsmarknadensom ägt rum i många länder har lett till sämre arbetsvillkor och ökadvanmakt. vill starka krafter avveckla välfärdssystem och socialatrygghetssystem i många länder. Gemensamma tillgångar säljs ut, ofta utan attbesluten föregås av en öppen debatt. I länder som har ett offentligtpensionssystem, däribland , drivs löntagarna att förlita sig alltmer påprivata pensionsförsäkringar. Detta leder till ytterligare ökad makt förfinansmarknaderna. Dessutom förmedlar dessa förändringar budskapet attsolidaritet är något förlegat.Särskilt allvarlig är utvecklingen för många fattiga länder i syd. Flera avdessa är allvarligt pressade av en orimlig skuldbörda. Många drabbasdessutom hårt av den globala ekonomins nyckfullhet. För att få stöd bör dessaländer underordna sig kraven i Internationella valutafondens (IMF) struktur-anpassningsprogram. Det innebär att utrymmet för en politik baserad påsolidaritet och social rättvisa blir allt mindre. I praktiken har detta letttillavreglerade marknader, utförsäljning av gemensamt ägda företag och ennedskärning av den sociala välfärden till ett minimum.3 Nödvändigheten av reglerad handelUppgivenhet inför mäktiga kapitalintressen är vanligt bland politiker . Ett exempel på detta är det förslag till globalt investeringsavtal, (Multilateral Agreement on Investment), som förhandlades fram inomOECD utan offentlig debatt. Under förevändningen att främjasysselsättning och ekonomisk utveckling var beredda attlägga alla rättigheter hos investerarna medan enskilda länder kundestämmas inför skiljedomstol av storföretag. När planerna, iförhandlingarnas slutskede, blev allmänt kända stoppades avtalet efterkraftiga protester. Kritiken riktade sig både mot form och innehåll iMAI-förhandlingarna.Kritiken mot att internationella investeringar över huvud taget regleras ärdäremot liten. Investeringar i världshandeln bör regleras för att vi ska kunnabryta med den ordning som gäller - att det internationella kapitaletbestämmer utan att behöva ta hänsyn till demokratiskt fattade beslut.Förhoppningen är därför att nya förhandlingar ska leda till en reglering avinternationella investeringar som har sin utgångspunkt i goda arbetsvillkor,uthållig utveckling, demokrati och rättvisa villkor för u-länderna.Kapitalets allt starkare makt framställs ofta som en naturlag. Det är ettsynsätt som effektivt berövar medborgarna den demokratiska makten.Vänsterpartiet menar att utvecklingen aldrig är förutbestämd. Det finns ingetskäl att acceptera ökad ekonomisk instabilitet, vidgade sociala klyftor ochminskad demokrati. Makten över samhällsutvecklingen behöver inte läggas ihänderna på ett antal mäktiga spekulanter som bara tar hänsyn till sina egnaintressen. Det är fullt möjligt att välja andra vägar. Men erfarenheten sägeross att de starka ekonomiska intressena inte kommer att tillåta detta utan starkopinionsbildning från folkrörelser och demokratiskt valda politiker.4 TobinskattenEn idé som drar till sig allt större intresse är den amerikanske ekonomenoch nobelpristagaren förslag att införa en skatt påspekulativa transaktioner påValutamarknaden. Pengarna från den s.k. Tobinskatten skulle kunna gå tillfinansiering av utbildnings-, hälso- och sjukvårdsinsatser i fattiga länder ochför att främja en hållbar utveckling. Dessutom skulle genomförandet av ens.k. Tobinskatt ge en signal om att de demokratiska institutionerna är bereddaatt ta strid mot osund spekulationsekonomi. Tobinskatten är en symbol för atten annan färdriktning är möjlig. Vi anser att i internationellasammanhang verkar för att den s.k. Tobinskatten genomförs, vilket viutvecklar ytterligare i separat motion.5 Vem är frihandelsvän? Vem ärprotektionist?Bistånd är en nödvändig och väsentlig del av en politik för global rättvisa.Men strukturerna inom världshandeln är betydligt viktigare. Detgrundläggande felet med dagens värld är inte att biståndet är för litet, utanatt det behövs.De rika länderna bör öppna sina marknader ytterligare, så att de fattigaländerna får tillträde till dem. behov bör vara styrande. EU visaren alltför stor slutenhet mot omvärlden, vilket missgynnar och istället gynnar en produktion som inte alltid är effektiv och rationell. EU börminska tullar och överge protektionismen.WTO skulle kunna stå för ordning och reda i världshandeln. Alternativet är"djungelns lag" där den starkes rätt råder. Ett öppet, demokratiskt ochfungerande WTO byggt på stabila och rättvisa spelregler skulle kunna vara desmå och svaga ländernas bundsförvant. Men fungerar WTO utantransparens och öppenhet. Förhandlingar sker ofta genom utpressning avfattiga, beroende länder och de rika länderna använder WTO för att förbättravillkoren för sin egen import och export.U-länderna utgör en klar majoritet av WTO:s medlemsländer vilket bordege möjligheter att påverka förhandlingar och regler. saknar mångau-länder resurser för att kunna delta i förhandlingar på samma villkor somrika västländer. Det är heller ingen hemlighet att WTO-förhandlingarna oftaavgörs i slutna rum och korridorer dit tredje världens länder sällan hartillträde. Beslutet att avsätta pengar i en fond för länder som saknarförhandlingskapacitet är välkommet. Mer bör dock göras för attförhandlingarna inom WTO ska kunna bedrivas på rättvisa villkor. behöver utredningshjälp, personellt och finansiellt förhandlingsstöd.Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.6 På villkorDå WTO-länderna misslyckades med att komma överens omdagordningen för en ny runda av förhandlingar om frihandel ochminskade tullar i öppnades nya möjligheter för diskussionerom en ny global dagsordning. Valet står mellan ett sammanbrott för helaWTO-systemet eller en ny form för handel som tar hänsyn till u-ländernasbehov, till ekologisk hållbarhet och till grundläggande mänskligarättigheter.Om WTO-systemet bryter samman kan det innebära att länderna sluter siginåt och bygger upp nya handelshinder. Ett sammanbrott kan leda till atthandelsvillkor avtalas mellan enskilda stater eller handelsblock, till exempelmellan och . I så fall skulle oenigheter avgöras bakom försegladedörrar och ekonomiska eller till och med militära påtryckningar kan användasgentemot fattiga länder.Därför bör i stället WTO-systemet reformeras. Vi får aldrig överlåta åt länderna och multinationella företagen att diktera villkoren påvärldsmarknaden.WTO-systemet präglas av slutenhet, byråkrati och lobbyism. För att englobal dagsordning ska kunna förverkligas krävs att det nuvarandeWTO-systemet ersätts med förhandlingar som präglas av öppenhet,transparens och folkligt deltagande. Inom WTO bör mycket större hänsyn tastill de fattigare ländernas krav. Detta bör tillkännage för regeringensom sin mening.7 Frihandel eller rättvis handelDet krävs ett hårt politiskt arbete för att förena de många intressen somska samspela i internationella förhandlingar. samarbete medutvecklingsländerna bör prioriteras så att nya konstruktiva allianser kanskapas. Utgångspunkten för sådana allianser bör vara att dessa länder gesfullt tillträde till EU:s egna marknader; utan tullar, kvoter ochdiskriminerande antidumpningsbestämmelser. Stor hänsyn bör tas tillu-ländernas rätt och möjlighet att skydda sina egna intressen i enuppbyggnadsfas. Multinationella företag ska inte ha rätt att tillägna sigoch utnyttja patent och intellektuella rättigheter i hela världen.Rättvis handel bör vara slagordet snarare än fri handel. På miljöområdetbör tre krav stå i centrum:- WTO ska skriva in i sina regler att man accepterar nationella miljöreglersom baseras på försiktighetsprincipen.- internationella miljöavtal och ska utgöra utgångspunktenför förhandlingar inom WTO-systemet.- miljömärkning av produkter ska stödjas av WTO:s regelsystem.Detta är svårt nog. Men det allra svåraste är sannolikt att få in ett synsättsom tar sin utgångspunkt i arbetstagarnas rättigheter. Fattiga länderfruktar att allt tal om rättigheter för löntagare kommer att användas somett hinder för deras tillträde till världsmarknaden. Å andra sidan är det heltoacceptabelt om frihandeln innebär att arbetstidslagstiftning,arbetsmiljöregler och fackliga rättigheter ifrågasätts som en följd avsnedvriden konkurrens.Därför bör förhandlingar inom WTO-systemet utgå från grundläggandeILO-konventioner när det gäller avtalsrätten, stridsrätten ochorganisationsfriheten. Detta bör tillkännage för regeringen som sinmening.8 Vem är motståndare till rättvis handel?Det stora motståndet mot denna nya globala dagsordning finns inom länderna och inom EU. framställs EU felaktigt som självasinnebilden för frihandel. Men bakom den inre marknadensfrihandelsregler finns en protektionistisk union som värnar sina egnastorföretags konkurrenskraft och som deltar i utplundringen av tredjevärlden.Sverige bör därför med all kraft verka för att ekologisk hållbarhet utgörram för handelsavtal, att krav på fackliga rättigheter och rimliga arbetsvillkoraccepteras och att tredje världens legitima rättigheter erkänns.Stockholm den 27 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()