mot · GO02So217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So217av de , ()AnhörigvårdareFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av hur de olika ekonomiskastödformerna tillämpas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en uppföljning av Anhörig 300-medlen.Stor del avomsorgsarbetetDen övervägande delen av dagens omvårdnad och omsorgges av anhöriga. Trots detta är det många som tror attanhörigas insatser endast är ett komplement till detoffentliga. Verkligheten visar att det snarare är tvärtom.Anhörigvårdare svarar för av alltomsorgsarbete.Inget kan vara bättre för den som behöver omvårdnad och omsorg än attkunna få den av nära och kära. Det är självklart att denna omvårdnad ochomsorg skall ges men det finns naturligtvis till slut både fysiska,psykologiska, mänskliga och ekonomiska begränsningar för hur mycket detgår att begära av en anhörig.Anhörigvårdarnas situation har uppmärksammats genomolika projekt till vilka statliga medel har anslagits. Det finns också olikaformer av ekonomisk ersättning för anhörigvårdare. Villkoren ochersättningsnivåerna varierar starkt mellan kommunerna. Antalet som fåranhörigbidrag minskar, liksom anhöriganställningarna. Det är många somtrots att de gör dygnet-runt-insatser inte får någon ekonomisk ersättning fördetta.Stöd och avlösningEtt antal kommuner har inrättat anhörigkonsulenter, vilka påolika sätt skall uppmärksamma anhörigvårdarnas situation.Detta gäller såväl på ett allmänt plan som när det gäller attsöka förbättra möjligheterna att fysiskt och psykiskt orkamed att vara anhörigvårdare. För att anhörigvårdare skallorka behövs olika stödinsatser, till exempel en garanteradmöjlighet till avlastning. Det stöd och den avlösning somanges i socialtjänstlagen är en frivillig verksamhet förkommunerna. Detta gör att många anhörigvårdare leverunder stor press och osäkerhet.I vissa fall kan ekonomiskt stöd utgå till anhörigvårdare, endera viasocialförsäkringssystemet eller via kommunen. Via socialförsäkringssystemetutbetalas närståendepenning till den som för att vårda någon anhörig avstårfrån sin ordinarie arbetsinkomst. Denna stödform kan alltså inte utgå omvårdaren är pensionär. Totalt är det en försvinnande liten del av de äldre somvårdar sina anhöriga som får någon form av ekonomiskt stöd. Merkostnaderför vården uppstår ofta för det enskilda hushållet. Det behövs en översyn avhur de olika ekonomiska stödformerna tillämpas vad gäller äldreanhörigvårdare.Uppföljning av anslagDen satsning på närståendestöd, de s.k. Anhörig 300-medlen, som initierades i den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken, utgör en bra början. Resultaten av Anhörig300-satsningen måste tas till vara.Under 1980-talet utbetalades 22 000 ersättningar till anhörigvårdare. Tvåtredjedelar var anhörigbidrag. är siffran reducerad till 6 000.Kommunerna tillämpar olika regler för utbetalning av anhörigbidrag. En delavskaffar det, andra minskar det, andra återinför bidraget och åter andradiskuterar en höjning.Regeringen beräknar nu anslaget till anhöriga till . Detskall inordnas i det generella bidraget till kommunerna. Det är nödvändigt attstaten följer upp hur medlen används. Vidare måste behovet av att införaenhetliga regler för utbetalning av anhörigbidrag övervägas samt en rättighetför anhöriga/närstående att få ersättning för de merutgifter de har för sinainsatser införas.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()