ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk33 · 2000-06-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk33av , ()med anledning av prop. 1999/2000:126 En ny tullagTulltilläggetEn av många viktiga delar i en politik för ett bättre företagarklimat är attde myndigheter som företagare måste lämna uppgifter till ärtillmötesgående, serviceinriktade och att byråkratiskt krångel i störstamöjliga mån undviks. Den nödvändiga myndighetsutövningen ska inte avföretagaren behöva upplevas som att man blir aktivt motarbetad.Speciellt när det gäller de fall där ouppsåtliga fel begås bör det ligga ibåda parters intresse att detta kan rättas till på ett smidigt sätt.Administrativa sanktionssystem bör därför endast finnas i undantagsfall.I de fall där brottsliga handlingar begås gäller som bekant detstraffrättsliga sanktionssystemet.Tulltilläggen drabbar företagen på ett sätt som inte står i rimlig proportiontill en begången förseelse. Det handlar nästan uteslutande om ouppsåtliga feli tulldeklarationer som upprättats under tidspress. inträde i EU harsamtidigt inneburit att importörerna fått en mängd nya regler att hålla redapå. Dessutom har inlämningsfristen för tulldeklarationer minskat från 15 till9 dagar. De skäl som talar mot tulltillägget som sanktionsform har alltså ommöjligt blivit ännu starkare.Regeringens argument att avvakta utredningen om skattetilläggsinstitutetinnan något nytt beslut kan tas är inte hållbart, dels mot bakgrund av denegativa erfarenheter som redan finns, dels mot bakgrund av vår principiellasyn på administrativa sanktionssystem och vikten av ett bättre företagar-klimat. Sanktionen bör därför avskaffas den 1 januari 2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa tulltillägget från den 1 januari2001.Stockholm den 9 juni 2000Kenneth ()()()()()()()()Per ()()()()()()
mot · GN02T32 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T32av Molén, ()med anledning av prop. 1999/2000:133 Genomförande av ÖstersjöstrateginEn bättre miljö i är självfallet angeläget och viktigt.Problemet med Helsingforskonventionen och den följande Östersjö-strategin är att man utgått från de problem som finns i stora hamnar ochkommersiell sjöfart, framförallt tanksjöfart, och skapat lösningar som skallgälla för alla båtar, även små fiskebåtar och fritidsbåtar, och för alla hamnar,även mindre och enskilda bryggor. Den goda avsikten att förbättramiljön i kan förvandlas till en omfattande byråkrati och medåtföljande överambitiös kontrollverksamhet av olika myndigheter.Att lämna avfall i hamn blir obligatoriskt för alla fartyg. Skriftlig för-anmälan krävs och avfallsplaner måste upprättas. skall varatillsynsmyndighet och genomföra inspektioner i hamnarna.Samtidigt kvarstår länsstyrelsernas och kommunernas ansvar för avfallshan-teringen. För en mindre hamn, där fartygsavfallet är obetydligt i jämförelsemed kommunens övriga avfallshantering, skapas ett regelverk som involve-rar kommunen, , , hamnförvaltningen, och . Detta förefaller inte vara den mest ändamåls-enliga lösningen. Tillsynsansvaret borde kunna förenklas.Begreppet hamn finns inte definierat i svensk lagstiftning och förutsätts avgöra vilka bryggor och som skall omfattas avreglerna. I propositionen uttalas att skyldigheterna skall läggas på en rimlignivå. Även här är risken stor att överambitiösa myndighetskrav skapar nyaproblem för fritidsbåtarna utan att miljön därigenom på något sätt förbättras.Sjöfartsverket bör därför åläggas att i detta fall samråda med aktuellabåtorganisationer.Frågan om toalettavfall blir också ett problem när stora passagerarbåtarskall sätta normerna för små fritidsbåtar. Att utsläpp inte skall ske i badvikaroch hamnområden är närmast en självklarhet, det totalförbud som finns ikonventionen är däremot omotiverat. Den gödningseffekt som uppstårgenom utsläpp på öppna vatten torde vara försumbar i jämförelse med denmängd biologiskt avfall som på naturligt sätt produceras i havet. Några andranegativa effekter har inte kunnat påvisas. Konventionens tillämpnings-bestämmelser bör därför anpassas så att kraven blir rimliga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utfärdande av aktuella förordningar.Stockholm den 19 juni 2000Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()
mot · GN02Ub36 · 2000-06-09 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub36av , ()med anledning av prop. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildningRegeringen föreslår i propositionen att den nuvarande påbyggnads-utbildningen med inriktning mot ledarskap i en utbildningsorganisationutvecklas.Högskolan i med lärarutbildningen i har skol-ledarutbildning. Den utbildningen har två inriktningar vad gäller både yrkes-rollen som ledare inom skola och barnomsorg och bas för framtida forskar-utbildning.Falu kommun är i sitt yttrande till kommitténs förslag positivt till skol-ledarexamen och instämmer också i att den skall vara öppen även för andrayrkesgrupper än rektorer och lärare.Falun borde därför bli ett av de lärosäten för intensifieringen av påbygg-nadsutbildningen med tydlig inriktning mot ledarskap i en utbildnings-organisation. Det är helt i linje med det särskilda uppdraget som regeringenvill ge vissa lärosäten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör bli ett av lärosätena för den nyapåbyggnadsutbildningen.Stockholm den 8 juni 2000Laila ()Per ()()()
mot · GN02Ub38 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub38av , ()med anledning av prop. 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgProposition 1999/2000:123 är ett steg i rätt riktning för att öka skyddetmot att personer som dömts för vissa brott anställs i den verksamhet, därmånga av våra barn vistas under veckodagarna. Förslaget är utan tvekanmycket angeläget. Metoden med lämplighetsprövning för att undvika attbarn utsätts för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp är bra.Sverige har också skrivit på - artikel 34 - om barnetsrättigheter, där vi åtar oss att skydda barn mot alla former av sexuelltutnyttjande och sexuella övergrepp.Regeringen har också lämnat en proposition till om enförnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Där framgår det att en stordel av lärarutbildningen kommer att förläggas till praktik ute i skolor ochinom förskolan. I konsekvens med att alla som erbjuds arbete med direkt-kontakt med barn skall lämna ett registerutdrag innan de får anställningenbör även de som utbildas till lärare kontrolleras inför sina verksamhets-förlagda delar av utbildningen. Dessa kan omfatta än vad enkorttidsanställning gör. Detta bör ge regeringen tillkänna.Det är barnen som får ett förstärkt skydd i och med den nya lagen.Samtidigt är det viktigt att poängtera att personal, särskilt män som arbetarmed barn i sitt professionella yrkesutövande, blir av med obehagliga miss-tankar. Det stärker verksamheten för barn.Även barnorganisationer av olika slag har tyvärr utsatts för infiltrering avpedofiler. När kommunerna och landstingen nu kommer att kräva lämplig-hetsintyg kan detta fungera som normgivande för alla de ideella organisa-tioner som jobbar med barn.I och med införandet av lämplighetsprövning av personal inom förskole-verksamhet, skola och skolbarnsomsorg är därmed inte hela problemet löst.Bl.a. står det i propositionen att det endast är personer som redan dömts förvissa brott som inte kan komma ifråga för anställning. Tyvärr ger lämplig-hetsprövningen ingen möjlighet att förebygga brott. Därför måste vi fortsättadiskutera och utveckla metoder för att upptäcka och ta hand om barn som hardrabbats av sexuella övergrepp. En metod kan vara att stärka barn ochungdomars självkänsla. Ett annat sätt att minska övergreppen är att all barn-verksamhet har mycket stor öppenhet och god insyn.Det är viktigt att polisväsendet och andra delar av rättsväsendet får ökadkunskap om sexuella övergrepp mot barn. Det bör finnas klara rutiner för hurpolis och rättsväsendet ska agera när barn har blivit sexuellt utnyttjade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att personer som genomgår lärarutbildning skalllämplighetsprövas innan de påbörjar sin första verksamhetsförlagdautbildningsperiod,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fortsätta arbetet med att utveckla metoder föratt skydda barn mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuellaövergrepp.Stockholm den 15 juni 2000Monica ()()
mot · GN02Ub39 · 2000-06-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub39av , ()med anledning av prop. 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgDet är viktigt att alla barn ges en god uppväxt. Förskoleverksamhetenskall erbjuda barnen en del av uppväxten men också en start i detlivslånga lärandet. Barn i förskoleåldern är helt beroende av vuxnasomsorg. Därför är det angeläget att de vuxna som arbetar med barnen ärprofessionella i sin yrkesutövning. Tyvärr är det inte alltid så och vibehöver dessvärre skydda barnen från övergrepp av vuxna. Lagstiftningom registerkontrollen för all personal som kommer i kontakt med barnenär ett sätt att minska risken för sexuella övergrepp på barn. Ipropositionen framgår att all personal inom förskoleverksamhet, skolaoch skolbarnsomsorg skall lämna ett regeristerutdrag innan de erhålleranställning. Det känns angeläget att här poängtera att medförskoleverksamhet inbegrips såväl förskola som familjedaghem.Familjedaghemmen har av de iförskoleverksamheten inskrivna barnen i sin verksamhet. För att intemissa någon verksamhetsform bör självfallet även dagbarnvårdarnalämplighetsprövas.I propositionen räknas också de olika yrkeskategorierna upp inom förskolaoch skolverksamhet. Det är viktigt att inte missa stora yrkesgrupper somarbetar med barn. Vi vill därför poängtera att det förutom dagbarnvårdarnaäven arbetar barnskötare och fritidsledare i såväl barn- som skolbarns-omsorgen.Om inte alla verksamhetsformer liksom alla yrkesgrupper nämns tillsam-mans kan det finnas risk för att de inte kommer att behandlas likadant.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att även personal inom familjedaghemsverksam-heten skall lämplighetsprövas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att även barnskötare och fritidsledare skalluppräknas vid kategorier som skall lämplighetsprövas inom skol- ochbarnomsorgsverksamheterna.Stockholm den 15 juni 2000Christina ()()
mot · GO02Sf1 · 2000-09-22 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf1av , ()med anledning av prop. 1999/2000:147 Lag om svenskt medborgarskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på svenskkunskaper och dispensmöjligheter.MotiveringRegeringen föreslår i propositionen att krav på språkkunskaper ellerkunskaper om det svenska samhället inte bör ställas som villkor för att fåsvenskt medborgarskap. Regeringen påpekar dock att utansvenskkunskaper är det svårt för den enskilde att delta i samhällslivet pålika villkor som andra och skriver i propositionen: "För de allra flestasom bor i är det svenska språket nyckeln till samhället och ennödvändig länk för att skapa förståelse och ömsesidig respekt människoremellan. "Trots denna insikt föreskriver regeringen alltså inte något krav påsvenskkunskaper för att erhålla medborgarskap. I stället hänvisar man till attförutsättningarna för att lära sig ett språk varierar från person till person.Jag delar uppfattningen att förutsättningarna för att lära sig språk varierar.Om man är mycket gammal, förståndshandikappad eller har något annatfunktionshinder som påverkar tal- eller inlärningsförmågan är det givetvisomöjligt att kräva vissa svenskkunskaper.Det finns dock stora fördelar med att ställa krav på vissa svenskkunskaperför att erhålla medborgarskap. Fler invandrare skulle säkert känna sig mermotiverade att delta i svenskundervisningen om kravet på svenskkunskaperkopplades till medborgarskapet. Det är givetvis också så att bättre svensk-kunskaper skapar större delaktighet i samhället.Rikspolisstyrelsen menar i sitt remissvar att det finns skäl att ha ett krav påspråkkunskaper, men att det måste finnas dispensmöjligheter. Jag delar Riks-polisstyrelsens bedömning både vad avser kravet på svenskkunskaper ochmöjlighet till dispensmöjligheter.Stockholm den 21 juni 2000Jeppe ()
mot · GO02So10 · 2000-09-22 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So10av , ()med anledning av prop. 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kunskapsutveckling i sjukvården.MotiveringMed anledning av propositionen om den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården är det angeläget att uppmärksammade kroniskt sjukas behov av tillgång på specialistkunskaper inomprimärvården.Regeringen föreslår ett antal åtgärder för att bl.a. utveckla landstingensprimärvård till en väl fungerande bas för hälso- och sjukvården genomförbättrad kontinuitet och tillgänglighet.För att primärvården skall bli denna bas även för personer med kroniskasjukdomar är det nödvändigt att primärvårdens nya resurser används till enökad samverkan mellan sjukhusens specialistmottagningar och primärvården.Här behöver också tydliga metoder utvecklas för kunskapsöverföring mellanenheterna för att de med kroniska sjukdomar skall få tillgång till den nyakunskap och forskning som finns inom specialistsjukvården. Tidig diagnosoch behandling för exempelvis en reumatiker förhindrar onödigt lidande ochger förutsättningar för ökad livskvalitet. Detta är möjligt genom de nyamediciner som finns inom reumatologin. Därför måste kunskapen omsymptom och behandling finnas att tillgå också i primärvården så att patienteri riskzon fångas in i ett tidigt skede av sjukdomsförloppet.För att primärvården skall kunna ge en kvalificerad vård och behandlingockså till alla dem som har en kronisk sjukdom ställs stora krav på enkontinuerlig kunskapsutveckling för allmänläkare och övrig personal ibehandlingsteamet. Därför bör regeringen uppmärksammas på behovet av attutveckla metoder för fortbildning och kunskapsutveckling hos berördpersonal. Detta är nödvändigt för en väl fungerande primärvård som allamänniskor känner tilltro till, även de kroniskt sjuka.Idag har vi patienter som är experter på sina egna sjukdomar. Deras långaerfarenheter måste sjukvården ta till vara. Både de enskilda vårdtagarnas ochderas organisationers medverkan och inflytande i vården måste stärkas.Därför är det rimligt att olika typer av modeller för brukarmedverkanuppmärksammas och studeras så att de goda exempel som finns kan utvecklasoch spridas till fler.Stockholm den 18 september 2000Agneta ()()()
mot · GO02So2 · 2000-09-22 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So2av , ()med anledning av prop. 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser för att klara läkarförsörjningen i glesbygd.MotiveringRegeringen konstaterar i propositionen att om primärvården skall kunnafylla funktionen att vara basen i hälso- och sjukvården måste antaletläkare i primärvården öka. Med en ökad läkartäthet skapas praktiskaförutsättningar för alla invånare att etablera en fast kontakt med enfamiljeläkare.Regeringen gör bedömningen att med de föreslagna insatserna är det fulltmöjligt att öka läkartätheten i primärvården. Målet är att antalet specialisteriallmänmedicin skall öka med i genomsnitt 170 till år 2010.Det behövs utan tvivel stora insatser om de mycket stora problemenatt rekrytera läkare till glesbygd skall kunna lösas. Det visar bland annat denaktuella situationen i våra hemlän och . För att klaraprimärvården tvingas kommunen eller hyra in läkare till allt högrekostnader.Det skapar en helt orimlig situation. Landstingen tvingas accepteraläkarnas arvodeskrav för att uppnå en någorlunda vårdkvalitet. Vi riskerar attfå en ond spiral där alltmer av sjukvårdens resurser går till inhyrning avläkare och även annan sjukvårdspersonal. Inhyrningssystemet gör också attdet blir svårt att få en kontinuitet i vårdarbetet.Självklart skall inte läkarna kritiseras för den uppkomna situationen. Mendet är nödvändigt att snabbt vidta kraftfulla åtgärder.Det måste bli mer attraktivt att arbeta som läkare i glesbygd. Lönetillägg,avskrivning av studieskulder, arbetstider och möjligheten att forska är dånågra angelägna insatser som måste diskuteras.Även om landstingen har huvudansvaret för hälso- och sjukvården börregeringen, i linje med propositionens titel om en "Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården", ta initiativet till överläggningar medLandstingsförbundet hur regeringen och landstingen tillsammans ska kunnaklara läkarförsörjningen i glesbygd. Ambitionen måste bland annat vara attöverväga hur inhyrningen av läkare till allt högre kostnader skall kunnabegränsas.Det är bra att regeringen vill öka läkartätheten. Men om inte särskildainsatser görs är risken uppenbar att glesbygden inte kommer att få någon ökadläkartäthet.Stockholm den 21 september 2000Carina ()()
mot · GO02So9 · 2000-09-22 00:00:00 — Psykiatrininnehåller i större utsträckning än andra verksamheter inom vårdenbehandlingsmetoder som är mer kontroversiella. Därför är det viktigt attutvärderingar och uppföljningar av behandlingar fungerar tillfredsställande.Som ett underlag för detta bör ett register med vissa basfakta om klinikernasverksamhet, om patienterna och om behandlingsresultat införas.Precis som regeringen efterlyser så måste övergången mellan barn- ochungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin förbättras. Den fixa åldersgränsenvid mellan de bägge verksamheterna är inte alltid adekvat med tanke påhur mognadsprocessen varierar mellan de olika individerna och likaså medtanke på hur debutåldern för olika psykiska sjukdomar ser ut. Det behövsinsatser baserade på samverkan mellan psykiatrins verksamheter föråldersgruppen 15-25 år.Rekryteringen av personal behöver planeras. Somutvecklingen ser ut kommer en bristsituation på personal att uppstå inomden tidsperioden. Detta måste planeras för redan nu.Psykiatrins roll i den lokala samverkan måste stärkas. Primärvårdenbehöver konsultation och utbildning från psykiatrin. Skolhälsovården måstefå ökade resurser och intensifiera samarbetet med psykiatrin. Socialtjänstenmåste långsiktigt planera insatser för grupper av klienter som behöver stöd förpsykiskt funktionshinder. Sådana planer bör innehålla insatser om mobilateam, individuella vårdplaner m.m. De privatpraktiserande psykiatrikerna hari dag ofta ringa eller ingen kontakt med den offentliga psykiatrin. Här bör nyamodeller för en samverkan uppmuntras.Patienters och anhörigas roll i psykiatrin måste stärkas. Det finnsfortfarande på sina håll stora brister i bemötandet av patienter och anhörigainom delar av psykiatrin. Bemötandet av patienter och anhöriga bör bli enintegrerad och kontinuerlig del av personalens utbildningar. Erfarenheternafrån brukarråd och liknande bör också tas tillvara inom verksamheten.Tillgängligheten i den psykiska vården måste bli bättre. Informationen tillpatienterna och deras anhöriga måste bli bättre. Inte endast om den egnapsykiatriska verksamheten utan även om primärvårdens och socialtjänstensresurser.Stockholm den 22 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02A203 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A203av , ()Försäkringsskydd vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn av försäkringsskyddet för i motionenangivna grupper.MotiveringEnligt lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) är den som förvärvsarbetarförsäkrad för eventuell arbetsskada. Även den som genomgår utbildningär försäkrad om utbildningen innebär särskild risk för skada, enligtsärskilda föreskrifter.För dem som på olika sätt deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder,tillämpas särskilda regler om arbetsskadeförsäkring och statligt personskydd.Häri sägs att försäkringen gäller vid deltagande i arbetsmarknadsutbildning.Försäkringen gäller även för den som är inskriven vid arbetsmarknadsinstitutsamt under arbetsträning som godkänts av allmän försäkringskassa.Försäkringen gäller också för den som deltar i arbetslivsinriktadrehabilitering.I lagen finns dock för vissa grupper väsentliga begränsningar. Dessabegränsningar gäller för personer som genomgår utbildning och som omfattasav det statliga personskadeskyddet, samt för personer som är inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut eller genomgår av försäkringskassa godkändarbetsträning. I det senare fallet begränsas försäkringsskyddet enligtföreskriften att gälla "Under moment i utbildningen då eleven utför arbetesom stämmer överens med eller liknar sådant som vanligen utförs somförvärvsarbete".Antalet personer som deltar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder äromfattande och stor oklarhet råder vad gäller tillfredsställandeförsäkringsskydd för de berörda.I kommande översyn av lagstiftningen rörande arbetsskadeförsäkring bördärför klarhet skapas också för de personer som berörs av ovan angivnabegränsningar.Stockholm den 27 september 2000Göte ()()
mot · GO02A204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A204av de , ()ArbetsgivarstödFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det föreligger behov av höjning av krontalstaket förlönebidrag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det föreligger behov av höjning av bidraget tillarbetsbiträde.Motivet till mitt förslagDe senaste årens högkonjunktur med god tillväxt och låg inflation har letttill att fler får arbete. Trots lägre arbetslöshet har funktionshindrade svårtatt få arbete. Därför behöver även fortsättningsvis lönebidrag vara enanställningsform som gör det möjligt för funktionshindrade att få ettarbete.LönebidragLönebidraget har ett oförändrat krontalstak på /månad. Detta har lett till stora löneskillnader mellan personal inomlikvärdiga yrkesområden visar DHR:s gjorda undersökning.Vidare har det blivit svårare för funktionshindrade med mer kvalificeradeutbildningar att få adekvata arbeten. De blir ofta hänvisade till arbetenlångt under de kvalifikationer och den utbildning de har. Eftersomflertalet anställda har betydligt högre lön än /månad börförutsättningarna för beräkning av lönebidragsnivåer anpassas till nuläget.För att åter kunna förverkliga tanken bakom dessa stöd, dvs. kompenseraen arbetsgivare för minskad arbetsförmåga hos den anställde, behöverkrontalstaket höjas så att beräkningsgrunden står i relation till denprocentuella nedsättningen av arbetsförmågan. Denna ökning är inte minstviktig för att funktionshindrade inte enbart skall vara hänvisade en viss typ avarbete.ArbetsbiträdeDet årliga bidraget till arbetsbiträde har varit maximalt /år desenaste 20 åren - oavsett behov av insats. För till exempel synskadade,vilkas behov av arbetsbiträde spänner över många områden och därförmåste kunna delas upp på olika personer för att få rätt kompetens, räckerinte ovanstående belopp. Arbetsbiträdet - de synskadades ögon - finns tillhands vid allt från posthantering, genomgångar avutredningar/betänkanden etc., förberedelser av föreläsningsmaterial, vissassistans vid framträdanden, ledsagning, programmering och provkörningav serier i verkstadsmaskiner och mycket annat.Bidrag till arbetsbiträde måste kunna värderas efter behov både itidsåtgång och personell resurs och därför ökas jämfört med nuläget.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()