mot · GO02T222 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T222av , ()Kommunikationer mot Öst- och CentraleuropaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av goda kommunikationer mot Öst- och Centraleuropa.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av bra beslutsunderlag och prognoser.3.MotiveringDen snabba utvecklingen har ändrat förutsättningarna förBlekinge och sydöstra . De positiva förändringarna iÖst- och länder ger helt nya möjligheter församarbete i olika frågor.Den södra delen av är den befolkningstätaste delen av helaregionen.Blekinge har ett strategiskt läge för att knyta samman länderna i södraÖstersjön, inte minst med stöd av samarbete inom olika EU-program.Möjligheterna för länet att hävda sig i ett mer internationellt sammanhang ärstarkt avhängigt av om det finns goda kommunikationer. Detta har inte barabetydelse för utan är i hög grad en viktig fråga för landetstransportsystem för att optimalt kunna utveckla nya marknader i Öst- ochCentraleuropa. Särskilt med växer handeln kraftigt. Färjan mellanKarlskrona och har i stort sett dagliga turer och utgör en viktig länk ihandelsutbytet.Trafiken har varit kraftig och på passagerarsidan är linjen störstatill . Även linjen har stora trafikströmmar. Dessafärjelinjer utgör viktiga länkar för den integration som pågår iÖstersjöområdet.Förväntningarna på utvecklingen av är stora och mångabedömare menar att det kommer att bli en av viktigastetillväxtregioner. Regeringen har på olika sätt visat att integrationen iÖstersjöområdet skall intensifieras ytterligare.För att detta skall vara möjligt måste den nuvarande, starkakoncentrationen av kommunikationer i , kompletteras medeffektiva och miljövänliga transportstråk över den övriga delen avSydsverige, innefattande bland annat . Detta är nödvändigt om vi iSverige fullt ut ska kunna ta tillvara de nya möjligheter som bjuds. Satsningari sydöstra medför att den hårda belastningen på ,och kan minska. Detta är särskilt betydelsefullt för attminska den negativa belastningen på miljön inom dessa områden.Kommunikationerna i öst-västlig riktning kommer också att spela en viktigroll i utvecklingen av handel och turism mellan ochSverige//. Redan ser vi hur transporterna ökar i dettatransportstråk. Färjeförbindelsen mellan och i Lettlandtransporterar betydande godsmängder. Utvecklingen har med andra ord varitmycket god. Detta får naturligtvis konsekvenser för tull- ochpassverksamheten i där behovet av fler poliser och störretullpersonal har uppstått. Inom ramen för de ekonomiska medel som kommeratt tilldelas för polisverksamhet måste detta kunna rymmas.Öppnandet av kommer ytterligare att öka behovet av godaförbindelser till de blekingska hamnarna. Både och görstora insatser för att bygga ut och förbättra hamn- och färjeterminalerna. ÄvenSölvesborg kommer att göra vissa insatser för att stärka hamnenskonkurrenskraft. Totalt har mer än investerats avkommunerna.Sveriges framträdande roll i det nya Östersjösamarbetet är glädjande ochmåste utnyttjas på bästa sätt. För del är detta mycket positivt. Detär dessutom viktigt att vi är med och skapar välstånd i de nya demokratierna.Ett välstånd som skapar en närmarknad för våra egna produkter.Om vi inte gör något nu skapas handelsförbindelser för lång tid framövermed övriga länder i . Detta kan bli en ödesfråga för hela vårt landoch för vår framtida välfärd.Infrastrukturinvesteringarna i sydöstra är och har varit mycketåterhållsamma jämfört med i övrigt. Utöver detta kan nämnas attBlekinge är det län i som statistiskt sett har den sämstatrafiksäkerheten.Av flera skäl är det angeläget att förbättra sydöstra infrastrukturoch då särskilt i . Skälen till detta är många:Sverige behöver nya alternativa miljövänliga transportkorridorer för trafikriktad söderut!Om all trafik ska ledas över bidrar detta till kapacitets- ochmiljöproblem både i , och vilket kommer att utgöraett hinder för handelsutbyte med . Det är därför väsentligt atti ett tidigt skede stimulera utvecklingen av alternativa transportkorridoreröver , vars hamnar har de bästa förutsättningar för attvidareutvecklas.Några av de mest uppenbara bristerna i infrastruktur är följande:Väg E22, många avsnitt av väg E22 har undermålig standard (vissa avsnittendast med trafikmängder på cirka 10 000 fordon/dygn). Det ärglädjande att den nya investeringsplanen innehåller väsentligaombyggnadsinsatser till en standard med fyra körfält. Tyvärr liggerhuvuddelen av de planerade insatserna sent. Regeringens senaste beslut harytterligare försenat utbyggnaden. Med hänsyn tagen till trafikintensiteten ochde svåra olyckor som skett på bör en utbyggnad till fyrakörfält/motorväg ske med det snaraste. E22 utgör också ett utomordenligt braalternativ för finansiering genom PPP inte minst med hänsyn tagen till detstora intresse som sydsvenskt näringsliv visat för en utbyggnad av , en strategiskt mycket viktig väg för hamn, är påett vägavsnitt en uppenbar risk för vattentäkt. En allvarlig olyckahar redan inträffat. Arbetet med att förbättra den vägen måste komma igångunder vilket utlovats av , som ingår i det så kallade har storaframkomlighets- och trafiksäkerhetsrisker på vissa vägavsnitt, även här ärbehoven stora. Även om sträckningen ännu inte bliviten stamväg föreslås att trafiken från leds via riksväg40/27/30/E22, och så snart det är möjligt bör dessa vägar få en enhetlignumrering. Detta kan ske genom att från förlängs tillKarlskrona. Som ett andra steg bör vägen ingå i det nationella stamvägnätetoch det internationella TEN-systemet, och då som en förlängning av E77.Även vägens numrering i bör då bli E 77.Tvärleden väg 121, som förbinder E22 via nordvästra med E4och E6 på bör omgående ges riksvägsstatus. Om inte ensammanhängande förbindelse mellan och kommer tillstånd kan det äventyra Volvos produktion i . En satsning påTvärleden är samhällsekonomiskt lönsam. Det är i första hand delsträckanOsby-Markaryd som behöver byggas. Så snart nu pågående projektering ärfärdig bör denna del byggas ut, vilket kan ske genom lånefinansiering. Det ärav största vikt att kraftfulla satsningar görs för att förbättra Blekingesdåligatrafiksäkerhetssituation. I pågår etttrafiksäkerhetsprojekt som kallas som har bidragit en hel del menden mest angelägna åtgärden är en ombyggnad av väg E22 till motorväg.Satsningen på Blekinge kustbana har blivit en förebild för hela landet.Både elektrifiering och kurvrätning av banan är motiverade med hänsyn tagentill den stora trafikeringspotential som banan har. Målet bör vara att uppnå tvåtimmars restid mellan och . Därför måste Kustbanankunna köra på som i sin tur kräver elektrifiering. Det ärglädjande att regeringen nu uppdragit åt att planera så att byggstartkan ske 2004 men utöver elektrifiering krävs ytterligare insatser för attminska restid och öka servicen längs banan.Kust-till-kustbanan kräver också stora investeringar i . utgör en del i ett planerat internationellt järnvägsstråk TER. EftersomTER-korridorerna slutar i /är en förlängning med Kust-till-kustbanan naturlig. Med Kust-till- kustbanan som en del av TER skulle intebara svenskt näringsliv utan även norskt få snabba och miljövänligagodstransporter till . Bandelen mellan ochEmmaboda är i akut behov av upprustning, bland annat spårbyte ochelkontaktledningsbyte. Med en medelhastighet ochbärighetsproblem är det omöjligt att upprätthålla/utveckla en modern tågtrafikpå bandelen.Förbättringen av internationella flygförbindelser, där flygplatsklassas som internationell flygplats, klass A, är en annan regionalpolitisksatsning. bör också utrustas med en taxibana.Det är beklagligt att i sin pågående infrastrukturutredning använderfelaktiga siffror. Detta har vid ett flertal tillfällen påtalats frånlänsstyrelse,regionala politiker med flera. Det är glädjande att nu reviderat deninternationella godstransportprognosen men det saknas dock fortfarande prog-nos för framtida transitflöden. Tyvärr har felaktigheter uppstått vad gällersiffrorna för sysselsättningstillväxten. Dessa siffror ligger till grund för deinrikes person- och godsflödena. person- och godsflöden baseras påen sysselsättning i som uppgår till cirka 63 000 personer närredan idag sysselsättningen i är cirka 68 500. Detta ger felaktigaunderlag för de politiska beslut som avses fattas längre fram i planeringen.Stockholm den 1 oktober 2000Karin ()()()