mot · GO02MJ780 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ780av , ()Klimatpolitiken1 SammanfattningSvensk klimatpolitik har länge präglats av feghet. Det har under lång tidstått klart att vi inte kommer att uppnå koldioxidmålet om oförändradeutsläpp. Det har stått klart att styrmedlen varit otillräckliga föratt uppnå detta mål. Men den politiska majoriteten har avstått frånkraftfulla åtgärder. Anledningen är att man prioriterat kortsiktigakonkurrens- och välfärdsintressen framför långsiktig klimatpolitik. Manhar inte vågat stå upp för de långsiktiga åtaganden som förbunditsig till, utan vikt sig för de kortsiktiga intressena. Detta är fegt. Man vågarinte se väljarna i ögonen och tala om vad som måste göras för att åtgärdaen överlevnadsfråga.För detta är verkligen en överlevnadsfråga. De senaste vetenskapliga rönenpekar på att jordens medeltemperatur kan komma att öka över 100 år.Bara var prognosen 1-3,, och redan det reste nackhårenpå de små örikenas representanter. Deras länder kommer nämligen i värstafall utplånas av en stigande havsnivå.Utplåning hotar inte . Istället framtonar ur de senaste analyserna aveffekterna för del ett helt annorlunda land. Det är inte bara naturensom är helt förändrad, utan även näringsliv och samhällsliv har genomgåttstora förändringar. Ändå är detta kanske inte det största problemet, utan det ärosäkerheten, risktagandet. Det är mycket olustigt att stå inför en situation ivärlden där vi vet att våra samhällen kommer att förändras drastiskt, meningen vet riktigt hur eller i vilken omfattning. Hur kommer svampskogarna attse ut? Hur mycket mark kommer att översvämmas där jag bor eller verkar?Hur kommer samhället att må av täta och omfattande väderkatastrofer? Hurkommer människorna att må när deras länder är helt annorlunda? Det ärolustiga och närmast overkliga frågor som är mycket svåra att ta till sig. Denhär motionen kan naturligtvis inte besvara dessa frågor, men den innehåller endetaljerad beskrivning av problemet.Problemet är inte bara naturvetenskapligt, utan också politiskt. Trots attKyotoprotokollet kommer ha en närmast försumbar inverkan jämfört med enomfattning på klimatförändringen, är det ett mycket viktigt första steg för denglobala klimatpolitiken, om det verkligen kommer att träda i kraft. Detta ärdock långt ifrån säkert . Och om Kyotoprotokollet träder i kraft, såriskerar det att göra det i ett urholkat skick.Miljöpartiet ställer i motionen ett antal detaljerade krav som innebär atturholkningen av Kyotoprotokollet stoppas. Den bidrar tillurholkningen genom att i de internationella klimatförhandlingarna prioriterasvenska särintressen framför global miljönytta, t.ex. i fråga omkoldioxidsänkor.Miljöpartiet kan inte ta ställning till ett system för handel medutsläppsrätter. Däremot är vi beredda att precisera ett antal principiella kravpå hur ett sådant system bör utformas för att varar acceptabelt. Det främsta avdessa krav är att systemet måste utformas så att det totalt sett bidrar till attminska samtliga miljöproblem, inte bara problemet med växthuseffekten. Detär exempelvis oacceptabelt att trafiksektorn tillåts expandera på bekostnad avminskade koldioxidutsläpp i energisektorn. Trafikens problem handlar ju inteenbart om växthusgaser, utan lika mycket om försurande ochcancerframkallande utsläpp. Handel med utsläppsrätter kan bara få ske mellanjämbördiga parter. Det är uteslutet att svenska bilar körs på utsläpp som"minskats" i jämfört med (före den ekonomiska kollapsen).Utsläppshandel kan vara ett komplement till andra styrmedel för att bekämpaklimatförändrande utsläpp. En hög andel av åtgärderna måste dock skenationellt.Handel med utsläppsrätter är ett styrmedel som kan bli tillgängligt iframtiden. Handling i klimatpolitiken måste ske . Det i särklass mesteffektiva styrmedlet för detta är koldioxidskatten. Den skatteväxling för2001 som förhandlat fram innebär bl.a. att koldioxidskattenhöjs från per kg CO2 till , en höjning . Dettaär långt ifrån tillräckligt, men ett viktigt första steg. Fortsättningen finnsutstakad i den principöverenskommelse om en skatteväxling om 30miljarder kronor som ingått med regeringen. Imotionen skisseras syn på hur energibeskattningen börförändras inom ramen för den överenskomna skatteväxlingen.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principiella krav på ett system för handel med utsläppsrätter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Activities Implemented Jointly (AIJ).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkor som tar upp koldioxid.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bunkerbränslen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att urholkningen av Kyotoprotokollet stoppas.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett enhetligt skattesystem.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stegvis anpassning till en reformerad energibeskattning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om begränsning av undantagen för industrin ienergibeskattningen.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om enhetlig beskattning av kraft- och värmeproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om successivt höjda skattesatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnybar elproduktion. 212.1 Yrkandena 6-10 hänvisade till SkU.2 Yrkande 11 hänvisat till NU.5 ProblemetJordens medeltemperatur har ökat med i genomsnitt 0,3-0,under detsenaste halvseklet. Allt pekar på att detta är den snabbaste uppvärmningav jorden vi upplevt sedan förra istiden. Det finns vetenskapligenighet uttryckt av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar,IPCC , om att den klimatförändring som pågår till väsentlig del är ettresultat av mänsklig påverkan.IPCC:s andra vetenskapliga utvärdering visar attom inga åtgärder vidtas för att hejda utvecklingen, kommer jordensmedeltemperatur att öka med ytterligare 1-3,. Detta är enmycket allvarlig prognos som bidragit till att samla världens regeringar tillgemensamma åtgärder under Kyotoprotokollet. Denna prognos håller nu påatt revideras inför IPCC:s tredje vetenskapliga utvärdering som kommer attvara klar . IPCC:s ordförande, , förutskickadeden att IPCC:s nya utvärdering av mer aktuella simuleringar pekarmot att höjningen av jordens medeltemperatur blir snarareän 1-3,, huvudsakligen till följd av att man i klimatmodellerna nu arbetatin effekten av de lägre svaveldioxidutsläppen i världen. Svaveldioxid harindirekt en hämmande inverkan på växthuseffekten. Mindre svaveldioxidbetyder starkare växthuseffekt.Det är viktigt att också beakta problemets natur. Det finns en stor tröghet iklimatsystemen som gör att de samlade utsläppen av växthusgaser ännu intefullt ut realiserats som ett varmare klimat. Detta beror framför allt på atthavens uppvärmning tar tid. Trögheten innebär att effekterna av utsläppenfördröjs med , men den innebär givetvis också att det tarårtionden eller mer innan den globala uppvärmningen hejdats efter det attåtgärder vidtagits. Våra politiska system har uppenbara svårigheter attbehandla problem med trögheter av denna typ.5.1 Varför stiger jordens medeltemperatur?Problemet med klimatförändringar har att göra med en fundamentalnaturlig klimatmekanism som kallas för växthuseffekten. Genomväxthuseffekten behålls värme från den inkommande solstrålningen inomjordens atmosfär och globala luftströmmar omfördelar värmen överjordklotet. Värmen behålls genom att de så kallade växthusgaserna ijordens atmosfär fungerar ungefär som glasskivorna i ett växthus. Desläpper igenom solens kortvågiga ljusstrålning men absorberar en del avjordytans långvågiga värmestrålning och sänder den tillbaka mot jorden.Utan växthuseffekten skulle jordens klimat vara kallare. Självaanledningen till att jordens medeltemperatur ökar är alltså inteväxthuseffekten, utan att halterna av växthusgaser i atmo-sfären ökar.De naturliga växthusgaserna är vattenånga och koldioxid, men även metanoch lustgas bidrar till den naturliga växthuseffekten. Dessa gaser ingår inaturliga kretslopp i atmosfären, haven och landekosystemen. Genomutsläppen av växthusgaser från mänsklig verksamhet, framför allt förbränningav fossila bränslen och avskogning, har de naturliga kretsloppen påverkatsmarkant och halten av växthusgaser i atmosfären ökar ständigt.De av människan tillförda växthusgaserna förstärker växthuseffekten.Koldioxidutsläppen svarar för av förstärkningen. Atmosfärenskoldioxidhalt är högre än den förindustriella halten.Utsläppen av metan från mänsklig verksamhet står för av denförstärkta växthuseffekten. Metanhalten har ökat jämfört medförindustriell tid. Detta beror främst på ökad djurhållning, ökade utsläpp frånrisodlingar och soptippar, samt utsläpp vid utvinning av fossila bränslen.Utsläppen av övriga växthusgaser, förutom koldioxid och metan, står förmindre än av förstärkningen av växthuseffekten. Bland dessa övrigagaser finns också s.k. industriella växthusgaser. Dessa ingår inte i denaturligakretsloppen, utan har tillverkats och släppts ut av människan, t.ex.fluorkarboner och svavelhexafluorid.5.2 Vilka effekter har en stigande globalmedeltemperatur?Ofta när frågan om effekter av klimatförändringen behandlas, sådiskuteras bara framtida effekter av ytterligare ökning av den globalamedeltemperaturen. Det är dock väsentligt att inse att stora förändringarredan har skett till följd av den mer begränsade medeltemperaturökningsom konstaterats. Det finns alltså direkta yttringar av ettvarmare klimat. Därutöver får vi ständigt tidiga varningssignaler somförebådar vad som kan bli de framtida effekterna av ytterligaremedeltemperaturhöjning.5.2.1 Direkta yttringar av ett varmare klimatUnder denna rubrik beskrivs effekter som har ett vetenskapligt erkäntsamband med höjningen av den globala medeltemperaturen.Jordens medeltemperatur har ökat med i genomsnitt 0,3-0,under detsenaste halvseklet och 0,3-0,, då uppgifter om vädret börjaderegistreras systematiskt. Uppvärmningen har varit störst mellan 1910 och1940 samt . De 10 varmaste åren har alla förekommitunder den senaste . Detta leder oss till den första direktayttringen av klimatförändringen:5.2.1.1 Klimatförändringen orsakar värmeböljor och perioder avovanligt varmt väderRapporterna om extrem hetta har duggat tätt . Det finnsmånga områden i världen som har upplevt extrema värmeböljoroch som dessutom har en tydlig långsiktig trend mot allt varmare väder.För dessa områden kan man konstatera en ökad frekvens för värmeböljorsom kan kopplas till värmerelaterad ohälsa och död, speciellt bland deäldre, bland barnen, bland de sjuka och bland de fattiga i stadsområden.Några exempel från de senaste åren:- Många regioner kring ekvatorn upplevde värmerekord sommaren 1998.Texas, hade temperaturer i sträck.- Från , särskilt och har detkommit många rapporter om extrem värme under de senaste åren.- var den hetaste och torraste mannågonsin uppmätt i Sydafrika.5.2.1.2 Varmare och stigande hav, översvämmade kusterDen högre globala medeltemperaturen har gjort att polarisar och glaciärersmälter. Därför stiger havsnivån. Detta är något som pågår . På desenaste 100 åren har havsytan stigit huvudsakligen beroende påden globala uppvärmningen. Om den nuvarande trenden fortsätter,beräknas havsnivån stiga mellan under de kommande 100 åren.För varje ökning av havsytan, förloras mellan 15-30 meterstrandremsa. Detta i kombination med geologiskt betingadlandhöjning/landsänkning samt ökad sedimentering p.g.a. erosion avgörhur stora de faktiska förlusterna av mark till havet blir. Flera av världensstora tätbefolkade deltaområden, t.ex. i , , ochVietnam, samt ett stort antal mindre låglänta öar är mycket utsatta förklimatförändringen. En höjning av havsytan kan tvinga mellan100 och 200 miljoner människor i dessa områden att flytta. Vissa östaterkan i sin helhet dränkas under havsvatten.Även havens temperatur stiger och ökningen tränger allt längre ned frånhavsytan. Exempelvis har havstemperaturen i ökat med0,ända ned . Vattnetexpanderar när det blir varmare, vilket bidrar till det ökade vattenståndet.Dessutom har den totala nederbörden på jorden ökat.Här är några exempel på vad som hänt:- och : Kustlinjen har retirerat med i genomsnitt 15cm/år den , enligt undersökningar bland befolkningen på 16platser.- : Den stigande havsnivån orsakar omfattande markförluster vidRufisque.- : Här dör mangroveträsken till följd av saltvatteninträngning.5.2.1.3 Smältande glaciärerDen övervägande delen av världens glaciärer krymper, enligt denövervakning som skett . Glaciärer som ligger på lägrehöjd på norra halvklotet utplånas i rask takt. Med denytterligare höjning av den globala medeltemperaturen som IPCCförutspår, så kommer merparten av världens glaciärer vara borta år 2100.När glaciärerna krymper, stiger inte bara havsnivån som nämnts ovan, utandessutom stryps tillförseln av sommarvatten till både människor och ekosy-stem som är beroende av glaciärernas smältvatten. Det innebär att såväljordbruk som vattenkraft har påverkats negativt avklimatförändringen.Några exempel:- I är hälften av de glaciärer som fanns 1980 helt borta.- I de kaukasiska bergen i har hälften av all galciäris som fannsför försvunnit.- Glaciären i Garhwal i Indiska delen av , drar sigtillbaka /år. Om takten på avsmältningen håller i sig, så är allaglaciärer i mellersta och östra borta år 2035.5.2.1.4 Smältande polarisarDen pågående uppvärmningen av jorden är inte jämnt fördelad överjorden, den går snabbare över land än till havs och den har varit kraftigastpå de nordligaste delarna av kontinenterna på norra halvklotet. Såledeshar medeltemperaturen i de nordligaste delarna av , ochAlaska ökat med under bara de senaste årtiondena.Uppvärmningen har varit dubbelt så stor . Somkonsekvens av detta har havsisens utbredning i minskat med 1-2miljoner km2.När det som var den permanenta tjälen smälter i de arktiska områdena, såorsakar det enorma problem med förstörda vägar, flygplatser, byggnader.Dessutom förvärrar det markerosion och risken för jordskred. De känsligaekosystemen i de arktiska områdena är allvarligt påverkade avmindre havsis, förändringar i nederbörden samt härjningar av skadegörare.Dessa ekosystem är ryggraden i många människors försörjning i dessaområden.Här följer några exempel på klimatförändringens effekter på de arktiskaområdena:- relativ stabilitet, kollapsade sammanlagt avisbergen and Wilkins i mellan och mars1999.- I arktiska oceanen minskade den istäckta ytan mellan 1978 och1995. I har den minskat de senaste 40 åren.- I vissa områden i de inre delarna av har tinande tjäle gjort attmarken sjunkit . Markytans temperatur har där stigit med ca2°C sedan 1960-talet.5.2.2 Tidiga varningssignalerUnder denna rubrik tas troliga eller möjliga effekter avklimatförändringen upp. Dessa skiljer sig från de direkta yttringarna på såsätt att bevis för ett direkt samband med klimatförändringen inte är heltklarlagt eller inte kan uteslutas . De exempel som redovisasnedan kan ändå sägas vara tidiga varningssignaler eftersom de förebådarden typ av effekter som sannolikt kommer bli mer frekventa vid enfortsatt uppvärmning av jorden.5.2.2.1 Skyfall, snöstormar som leder till översvämningarEtt varmare klimat har redan lett till ökad total nederbörd på jorden, ochdenna utveckling kommer fortsätta med en ökande globalmedeltemperatur.Enligt de klimatmodeller som man arbetar med kommermedeltemperaturen för vinterhalvåret att öka mer än för sommarhalvåret.Dessutom förutser man att nederbörden kommer att komma i kraftigareportioner, dvs. som oväder i form av kraftiga skyfall och omfattandesnöstormar. Detta leder till fler översvämningar och större skador.Det finns data som tyder på att detta kan vara verklighet . Denandel av yta som påverkas av extrema skyfall har ökat avsevärt sedan1910. Detsamma gäller , det forna , och Australien.Det tydligaste exemplet på detta:- 1998 slog väderfenomenet till våldsammare än normalt. Stormaroch ovanligt stora regnmängder drabbade många länder i , liksomländerna runt . I lades 2/3 av landet,inklusive hela dess risskörd, under vatten. I drabbades Yangtsedalenhårt av enorma regnmängder.5.2.2.2 KoralldödKorallreven i världshaven har drabbats av allvarliga skador. utanför , , i västra Stilla havet.Mellan av korallreven utanför kuster harförstörts. , östra , och är värstdrabbade. Koralldöden är vanligast i grunda vatten, men vid Maldivernaoch finns blekta koraller ned till 50 meters djup.Koralldöden beror på blekning, som orsakas av att de mikroskopiska algersom färgar och livnär korallerna dör. Algerna dör därför att vattnet bara är enaning varmare än normalt, men också på grund av övergödning,sedimentförorening, dynamitfiske och naturliga stormar.De är dock ingen tvekan om att klimatfaktorerna bidrog till att 32 länderdrabbades av omfattande koralldöd . Koralldöden påverkarmiljontals människors livsmöjligheter. När korallreven dör försvinner ocksåfisket som försörjningsbas. Ett unikt ekosystem med dess biologiskamångfald riskerar att försvinna.5.2.2.3 Torka och eldUppvärmningen av jordens klimat förväntas leda till att vissa områdenkommer att drabbas av torka oftare. Även om nederbörden förväntas öka,så kommer den att fördelas annorlunda än , och resultatet iklimatmodellerna blir att vissa områden kommer att få mer utdragnatorkperioder till följd av högre temperaturer och ökad avdunstning. Dettakan bli fallet även om nederbörden är densamma som , dvs. enbartsom ett resultat av högre temperaturer.Torka leder oundvikligen med hjälp av vårdslösa människor till bränder,ibland mycket omfattande löpeldar och skogsbränder. Svedjebruket itropikerna kan orsaka omfattande bränder under långvariga perioder medtorka. Dessa vådabränder förväntas öka i framtiden.Här följer ett par exempel på varningssignaler om detta:- En yta om ca 8 000 km2 mark brann upp i . Omkring1 av detta var urskog.- brann av yta i 15 000 olika eldsvådor.Flera naturreservat fick mycket allvarliga skador.Extrem torka råder på flera håll i världen. I fortsätterökenutbredningen och i i har det bara fallit enfemtedel så mycket regn som normalt. har djungel i brunnit ned. Ytan motsvararhela län.5.2.2.4 SjukdomsspridningEtt varmare klimat gynnar insektsburna sjukdomar. Det handlar inte minstom myggor som kan orsaka malariasmitta eller denguefeber. Värmen göratt insekterna utvidgar sina utbredningsområden, men antalet bett perinsekt ökar också liksom förmågan att smitta människor. Problemet i dagär att mer höglänta områden, som tidigare undgått smitta, nu har enmedeltemperatur som fått insekterna att trivas.Ett par exempel:- I har myggor av arten Aedes aegypti, som kan sprida gulafebern och denguefeber, nu etablerat sig . Tidigarefanns de bara upp till över havet.- Malaria upptäcktes på så hög höjd som ibergsområden i Indonesien.5.2.2.5 Förändringar i ekosystemenVäxter och djur reagerar på en högre medeltemperatur genom attkolonisera högre höjder och breddgrader . Det finns ett stortantal studier från senare tid som bekräftar att ekosystemen redan reageratpå varmare medeltemperaturer. Många populationer och arter hotas avdessa förändringar om de inte har förmågan att svara på förändringarna isamma takt som människan förändrar klimatet. Vissa arter har storanpassningsförmåga och gynnas av klimatförändringen. Även om arteneller populationen har anpassningsförmågan kan människans utbredningoch attityder förhindra migration.Här är ett par exempel på förändringar i ekosystemen som helt eller delvistillskrivs klimatförändringen:- Populationen av adeliepingvin i har minskat desenaste 25 åren därför att vinterisarna har krympt.- Monteverdeskogen i är beroende av vattendimma undertorrsäsongen för att dess nuvarande ekosystem skall fungera. Men dimmanhar avtagit p.g.a. uppvärmning och systemet har kommit iobalans. Ett stort antal grod- och kräldjursarter har försvunnit, liksom defågelarter som lever av dem.5.2.2.6 Våren kommer tidigareDet är klarlagt att våren nu kommer tidigare på många platser i världen.Sjöar och vattendrag smälter tidigare, blommor och träd slår ut tidigareoch fåglarna lägger ägg tidigare än förut. Detta leder sannolikt tillstörningar i djurens migration, förändrar jämvikter mellan arter ochskapar andra ännu osedda problem.Exempel:- I en artikel i tidskriften konstaterades att sjöar på norrahalvklotet nu fryser än de gjorde och gårupp 9,8 dagar tidigare.- I en lång studie, , visades att av 65 fågelarter iEngland 1995 lade ägg tidigare än 1971.Beskrivningen av klimatförändringarnas effekter slutar här. Trots attanalyserna pekar på att kommer förhållandevis lindrigt undan, ärdet av värde att sammanfatta resultaten av den senaste svenskaforskningen om vad växthuseffekten innebär för svensk del.5.3 Ett klimatscenario för SverigeI våras kom resultaten av SWECLIM:s senaste klimatsimulering föreffekterna för av den pågående klimatförändringen. Resultatet avsimuleringen beskriver en tänkbar utveckling av klimatet, dvs. är behäftatmed stora osäkerheter.Medeltemperaturen i kan komma att öka med i genomsnitt 3-4°Cfram . Uppvärmningen ökar mot norr och är störst i områdetnärmast och . Medeltemperaturen för vinterhalvåretökar mer än den för sommarhalvåret.Nederbörden kan öka i södra och ochmed i norra . Nederbördsökningen blir störst undersommaren och hösten. I sydöstra kan ett varmare klimat ge enminskad vattentillgång.Klimatförändringen innebär att växtperiodens längd förlängs med drygt tvåmånader i och drygt en månad i mellersta och norra antal områden kan identifieras som känsliga för förändringar itemperatur, nederbörd, etc. och därmed också särskilt utsatta vid enklimatförändring. Det är sannolikt på dessa områden vi kommer se de störstaeffekterna av ett varmare klimat. Dessa områden och tänkbara effekter inomdessa är:- Snabbare tillväxt av den svenska skogen, som storm-, snö- ochinsektsskador kan öka avsevärt. Nettoeffekten är okänd.- Även jordbruket kan gynnas av , men också här hanskadorna till följd av skadeinsekter och växtsjukdomar öka. Förskjutningenav växtzonerna kan påverka val av grödor.- Fjällvärldens ekosystem kommer troligen att påverkas drastiskt, medökad förbuskning och utslagning av de organismer som är anpassade till ettkargt klimat.- Vattenavrinningen kommer att förändras med ökad sannolikhet förextrema sommar- och höstflöden som vårfloderna avtar.Generellt pekar dock resultaten på en minskad förekomst av extremaflöden. Simuleringarna pekar på en ökad vattentillgång i norr och minskadi söder.- Salthalten i sänks till följd av ökad sötvattentillrinning frånälvarna. Salthalten är helt avgörande för ekosystem. Denpågående övergödningen kan förvärras, då varmare och regnigare vintrarkan leda till ökat näringsläckage från åkermarken.- Kusterna i kan drabbas av ökad erosion som följd av enstigande havsnivå.- Korrosionen på byggnader, bilar osv. tilltar med ökad luftfuktighet.- Vatten- och avloppssystemen kan visa sig underdimensionerade medkällaröversvämningar och ökad mängd bräddat avloppsvatten som följd.- Kvalitén på råvattnet för industrin kan försämras på grund av ökadurlakning av föroreningar och högre bakteriell aktivitet.- Högre temperatur på vintrarna kan medföra färre tjälskador och mindresnömängder, vilket skulle minska kostnaderna för vinterväghållningen.Mindre snö betyder å andra sidan kännbara förluster för turistnäringen imånga skidorter.- Svåra vädersituationer kan ge långvariga strömavbrott för storageografiska områden med konsekvenser för sjukvård, räddningstjänst,industrier, infrastruktur etc. En högre medeltemperatur kan ge risk förökad islast på kraftledningarna som påverkas av luft som blåser in frånBottenviken. På kan ökad stormfrekvens ge ökad salt-beläggning på elledningarna, vilket skulle kunna öka antalet strömavbrott.