mot · GN02So33 · 2000-04-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So33av de , ()med anledning av prop. 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitikenRegeringens proposition har vid en första anblick en bra ansats. När manstuderar propositionen närmare innehåller den dock inte mycket mer änvackra ord. Det finns få konkreta förslag. Trots detta är den är kraftigtförsenad.Olika synsättDet skrivs i propositionen en hel del om att funktionshindrade skall sessom individer. Själva synsättet framställs som en nyhet, vilket detförmodligen också är i socialdemokratisk politik. Enligt min uppfattningär det självklart att vi alla är individer, oavsett om vi har funktionshindereller inte, och att vi därför behöver individanpassade lösningar.Det socialistiska synsättet att klumpa ihop människor till kollektiv hargjort det svårast för dem som mest behöver det allmännas stöd. Proposi-tionens titel är på detta sätt mycketavslöjande. De flesta funktionshindrade har aldrig sett sig som patienter, ochnog är en patient också en medborgare. Trots regeringens vackra tal omindividen är det i propositionen tämligen litet som rent konkret stärker denenskilde. Om en funktionsnedsättning blir ett hinder eller inte för denenskilde beror oftast på omgivningen, miljön eller attityden.Jag kommer i denna motion i första hand att koncentrera mig på det somjag anser saknas i propositionen samt på det som inte berörs i Moderaternaskommittémotion.Ledsagarservice för synskadadeRegeringen har i sin proposition uppmärksammat att det behövs enutredning om vad insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt lagom stöd och service (LSS) bör innehålla. En annan insats som börutredas är ledsagarservice. Där gäller det dock mest vem som kan få delav den.Ledsagarservice är en insats av stor betydelse för synskadade. Den tillkomi själva verket för denna grupp. Trots detta har domstolarna i huvudsakintagit den ståndpunkten att inte ens gravt synskadade hör till personkretsenenligt LSS. Därmed kan de inte komma i åtnjutande av insatsen.Angående personkretsen sägs det i lagens 1 § att till personkretsenskategori 3 hör personermed andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbartinte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydandesvårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov avstöd eller service.Frågan om vilka som skall höra till personkretsen tas också upp iförarbetena och där nämns gravt synskadade som en grupp som kankomma i fråga för insatser enligt LSS.Trots detta har alltså domstolarna gjort en annan tolkning av det. Lagenbör därför ses över. Utgångspunkten bör då vara att alla blinda eller gravtsynskadade skall ha rätt till ledsagning enligt LSS.Regeringen bör få i uppdrag att utreda en översyn av lagen med dennautgångspunkt.Behovet av rehabiliteringRegeringen drar i sin proposition den viktiga slutsatsen att det finnsbrister i rehabiliterings- och habiliteringsbehovet och att många områdenbehöver utvecklas ytterligare. Det är därför anmärkningsvärt attregeringen i ett så viktigt dokument som denna proposition endast lyfterfram behovet av tidigt insatta åtgärder för barn och ungdomar. Behovetav tidigt insatta åtgärder skall gälla oavsett ålder. Den pågåendeutredningen av har i sina direktiv en tydlig inriktning påden arbetslivsinriktade rehabiliteringen och kommer därför troligen inteatt behandla vuxenrehabilitering i ett vidare perspektiv.I , regel 3 sägs att alla människor med en funktions-nedsättning som behöver rehabilitering bör ha tillgång till sådan. Vi vet attdet är mycket olika runt om i landet vad gäller både resurser förrehabilitering och utbud av rehabiliteringsresurser. I sägsvidare att begreppet "rehabilitering" avser en process som syftar till attmänniskor med funktionsnedsättning skall uppnå och behålla bästa möjligafysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga.Rehabilitering skall också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara somen insats för yrkesverksamma eller för dem som kan rehabiliteras tillbaka tillyrkeslivet. Det är vidare av stor vikt att det är en sammanhållen rehabiliteringdär insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser.Individens behov, önskemål och bästa skall ha ett avgörande inflytandet ivalet av rehabiliteringsinsatser och inte utbud och ekonomiska möjligheter.Regeringen bör få i uppdrag att ge tilläggsdirektiv med dessa utgångs-punkter till den pågående utredningen.Förändringar i bilstödetNär det gäller bilstödet skall regeringen enligt propositionen återkomma.Det är mycket beklagligt att man inte redan nu har haft orken att föreslåförändringar för att bland annat göra det möjligt att till exempelautomatlåda och eluppvärmda ytterbackspeglar skall kunna ingå ibilstödet.Vidare hade det varit naturligt om regeringen hade föreslagit en ändring avde olika åldersgränserna för bilstödet och personkretsen som kan få bilstöd.Detta gäller särskilt med tanke på att förtidspensionärer uppmuntras att för-söka återgå i arbete med bibehållen förtidspension samt att det i praktikeninte finns en definitiv pensionsålder vid 65 år.Regeringen bör återkomma med förslag med denna inriktning.HjälpmedelsfrågorI propositionen föreslås en översyn vad avser skolhjälpmedel. En mot-svarande översyn behövs vad avser vuxnas hjälpmedel.Teknikutvecklingen går snabbt, och det finns till exempel nyuppspelningsutrustning för digitala talböcker. Sådan utrustning måste sessom hjälpmedel.Det bör också bli möjligt att överklaga hjälpmedelsbeslut enligt hälso- ochsjukvårdslagen.Regeringen bör initiera en översyn vad avser vuxnas hjälpmedel.Personligt ombudEtt annat hjälpmedel kan vara att få ett personligt ombud. Detta gällerinte minst de psykiskt funktionshindrade. Många psykisktfunktionshindrade har komplexa behov. Det är inte ovanligt att alla de trehuvudmännen - stat, kommun och landsting - är inblandade.Det personliga ombudet skall ha en självständig roll och den funktions-hindrade som sin uppdragsgivare. Det personliga ombudet skall samordnaden enskildes behov och önskemål och inte vara ett serviceorgan åt huvud-männen. Det handlar om att ge den enskilde makten. Därmed visar man har tilltro till varje människa och att det finns en utvecklingspotentialhos alla människor.Regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att få person-ligt ombud i enlighet med vad som ovan anförts.BostadsanpassningsbidragDet behövs ett förtydligande att bostadsanpassningsbidrag kan lämnasom den enskilde på grund av för hög hyra inte kan bo kvar i sin lägenhet.Lägenheten kan vara anpassad från början. Därmed ligger hela kostnadenpå hyran, vilket gör att hyran kan bli mycket hög. Trots attbostadsbidrag/tillägg utgår kan detta göra att en funktionshindrad, för attinte bli beroende av socialbidrag resten av livet, vill byta till en billigarebostad som då kan behöva bostadsanpassas.Problemet kan lösas genom ett speciellt statligt bostadsbidrag till funk-tionshindrade som föreslår. Om så inte blir fallet måste för höghyra anses som särskilt skäl enligt 9 § i lagen om bostadsanpassningsbidragm.m. Om inget görs drabbas i praktiken funktionshindrade av flyttförbud.Regeringen bör föreslå erforderliga förtydliganden i lagen om bostads-anpassning.Stöd till det gäller bokklubben har redan förrariksdagsåret, efter bifall till min motion i frågan, uppdragit åt regeringenatt finna former för finansiering av denna bokklubb för synskadade ochblinda. Det framgår tyvärr inte klart och tydligt av propositionen hurdetta skall kunna bli verklighet. Av beslut bör det klartframgå att Club Braille skall få ett anslag.Hörbar textremsaUnder har SVT haft i uppdrag att göra sina programtillgängliga även för synskadade. Tekniskt sett går det ut på att göratextremsan hörbar. har vid ett flertal tillfällen påpekat atten förutsättning för ett förnyat sändningstillstånd bör vara att dessatjänster införs. I avvaktan på detta och för att pröva tekniken kan SVTredan nu påbörja försökssändningar med hörbar textremsa i vissa delarav Sverige.Valfrihet inom Rh-anpassade gymnasieutbildningarI dag kan elever som väljer Rh-anpassade gymnasieutbildningar endastvälja nationella program och specialutformande program. Det ärsjälvklart att elever som väljer riksrekryterande gymnasieutbildningar försvårt funktionshindrade ungdomar också skall kunna välja individuellaprogram.De funktionshindrades ekonomiska situationMånga funktionshindrade lever med mycket små ekonomiskamarginaler. Förtidspensionering hör till vanligheten, och med detta följeratt det finns små möjligheter att påverka sin egen ekonomiska situation.Jag har tidigare belyst hur en hög hyra kan tvinga funktionshindrade tillatt leva på socialbidrag resten av livet.Till detta kommer också att många funktionshindrade nyttjar tjänster somtill exempel hemtjänst, larm, hjälpmedel och färdtjänst. Naturligtvis gör desom alla andra läkarbesök, och de köper mediciner. Inom många områdenfinns det visserligen högkostnadsskydd, men för en funktionshindrad somredan lever på marginalen kan det sammantaget bli mycket kännbart.Det är märkligt att handlingsplanen inte alls tar upp de funktionhindradesekonomiska situation. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen måsteutreda och återkomma med en helhetssyn på de funktionshindradesekonomiska villkor.AttitydförändringMånga av de problem som funktionshindrade beskriver handlar omattityder och bemötande. Det är därför ytterst viktigt att den offentligasektorn och dess myndigheter föregår med gott exempel. Målet måstevara att hela samhället skall genomsyras av icke diskriminerandeattityder och ett bra bemötande av funktionshindrade i det dagliga livet.Jag avslutar med ett påpekande av , en ung rullstollburen kvinna,som skrev dagbok på uppmaning av och : "Jag har en skada, jag är inte skadad. Jag vill bli seddsom den människa jag är och förstår inte att folk talar bebisspråk med mig. "HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagen att alla blinda eller gravt synskadade skall ha rätt till ledsagar-service i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär att tilläggsdirektiv ges tillpågående utredning om behovet av en vidare syn på vuxenrehabilite-ring i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till erforderliga lag-ändringar när det gäller bilstödet i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär en översyn vad avser vuxnashjälpmedel i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ihälso- och sjukvårdslagen att hjälpmedelsbeslut kan överklagas av denenskilde i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av personliga ombud för psykisktfunktionshindrade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höga hyror och bostadsanpassningsbidrag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SVT och försökssändningar med hörbar text-remsa,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten för svårt funktionshindrade ung-domar att välja individuella program på riksrekryterande gymnasie-utbildning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning kring en helhetssyn påde funktionshindrades ekonomiska situation.Stockholm den 5 april 2000Marietta de ()