mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — Utformningenunderlättas, om vissa uppgifter som finansieras genom kommunernaoch landstingen får en nationell finansiering. Vi föreslår sålunda att den nyautredningen skall utforma ett system som skall tillgodose följande:- Dagens tillväxtfientliga system skall ersättas med en ordning som tydligtbelönar tillväxt och kostnadseffektivitet för alla kommuner ochlandsting.- Dagens grundlagsvidriga system skall ersättas med ett system somrespekterar den svenska grundlagen. Den kommunala självstyrelsen medbl.a. dess syn på den kommunala beskattningsrätten skall säkras. Detskall vara staten (inte kommunsektorn) som ger bidrag till kommuneroch landsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft.- Dagens system skall ersättas med ett enklare och mer genomskinligtsystem som en följd bl.a. av att en översyn görs av vilka uppgifter som iframtiden bör få en nationell finansiering.7.6 Omedelbara förändringarFör de utjämningssystemet måste vara kvar föreslår vi vissa nöd-vändiga temporära förändringar.Inom ramen för i grunden oförändrad utjämningsgrad ändrar viinkomstutjämningen så att effekten av alla positiva, relativa förändringar iskattekraft får behållas till . Därmed skapas - i bjärt kontrast motgällande ordning - ett kraftigt incitament för alla kommuner att vidtaåtgärder som ger ekonomisk tillväxt genom lägre arbetslöshet och ökad för-värvsfrekvens. Det viktigaste är sålunda att alla kommuners åtgärder för attåstadkomma ekonomisk tillväxt och sysselsättning belönas och inte som uttryckligen motverkas. De groteskt tillväxtfientliga inslagen i dagenssystem kan på olika sätt elimineras.Vi föreslår att all positiv förändring av den relativa skattekraften i enkommun eller ett landsting skall få behållas till . Detblir en mycket kraftig signal till kommunerna att vidta åtgärder som bidrartill ekonomisk tillväxt och ökad förvärvsfrekvens. Det är fullt möjligt attinom ramen för nuvarande system göra denna förändring i samband medslutavräkningen av skatteinkomsterna . Om denna bestämmelse gälltmellan hade de ca 130 kommuner som med dagenssystem fått sin ökade skattekraft konfiskerad i stället fått behålla denna.Kommuner som förlorar skattekraft föreslås få behålla sin nuvarandegaranti och därmed påverkas inte deras intäktsnivå i systemet av för-ändringen utan de får även i fortsättningen ett bidrag som täcker bortfallet avskattekraft. Det underskott som uppstår i det kommunala utjämningssystemetföreslås i stället finansieras genom att det generella invånarrelateradebidraget justeras (motsvarande ca per invånare).Kostnadsutjämningen förändrades genom riksdagsbeslutet i juni 1999.Vissa delar av beslutet utsattes för tung metodkritik. Det finns anledning attsnabbt komma med ett förslag som justerar de främsta metodfelen. Dessahänger dock delvis samman med hopblandningen av vilka faktorer som kange hög skattekraft och där kostnaderna härför inte beaktas i kostnads-utjämningen på ett riktigt sätt. utjämnas skattekraften helt, somkommuner som tar på sig kostnader för den höga skattekraften inte får fullkompensation för dessa.7.7 Effekter av våra förslag för kommunsektornBasen för ekonomi är skatteintäkterna. Tre fjärdedelar avkommunernas inkomster utgörs av skatteintäkter. Löneinkomsternasvarar för huvuddelen av skatteunderlaget, även om olika lönerelateradeinkomster, t.ex. sjukpenning, också är beskattningsbara för kommunalskatt.När det går bättre för svensk ekonomi och när fler får nya riktiga jobb,ökar kommunens skatteintäkter utan att skattesatsen behöver höjas. När denekonomiska tillväxten är god skapas successivt ett utrymme för skattesänk-ningar. Tas inte detta till vara innebär det en höjd utgiftsnivå, sompermanentar ett fortsatt för högt skattetryck för låg- och medelinkomst-tagarna.Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och socialakostnader. Detta kan bl.a. åskådliggöras av att om kommunalskatten höjs,förloras av skatteintäktsökningen i ökade kost-nader, främst socialbidrag. På motsvarande sätt minskar en kommunskostnader när skatten sänks.Det är vidare viktigt att det sociala skyddssystem som bl.a. socialbidragenutgör får utformas utifrån de lokala förutsättningarna. Det är inte rimligt attriksnormer som prövas av domstolar skall förhindra att kommunerna fårbedöma sådana ärenden utifrån lokal kännedom och erfarenhet. hindrasmånga kommuner från att på ett lokalt anpassat sätt utveckla sin verksamhetpå det sociala området. Den statliga regleringspolitiken förefaller grunda sigpå den felaktiga föreställningen att kommunerna inte skulle leva upp till sittsociala ansvar utan statliga rikslikare.I tabell 7.1 redovisas hur en ökning av skatteunderlaget och en bättreproduktivitetsutveckling i kombination medminskade kostnader skulle förbättra den kommunala ekonomin. Med tankepå att den omläggning av politiken som vi föreslår inte skulle kunna träda ikraft förrän har vi inte beräknat någon ökning avskatteunderlaget och enbart en produktivitetsförbättring på en halvprocent detta år.Tabell 7.1 Effekter av en bättre ekonomisk utveckling (miljarderkronor)Tabell 13: (2001 2002 2003 )Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlasoch effektiviseras och att ekonomin uthålligt utvecklas starkare skapassuccessivt utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringensamtidigt som kvaliteten på service säkras. I ett stort antalkommuner skulle för medborgarna viktiga kommunala skattesänkningarkunna genomföras på kort sikt med vår politik för kommunsektorn.För att kommunerna skall komma igång med skattesänkningar redan 2001föreslår vi som nämnts att kommunernas momskontoskuld till staten avskrivsför de kommuner som sänker skatten, alternativt att de erhåller förhöjtstatsbidrag 2001.Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebäratt kommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statligabeslut. Ett antal förändringar i nuvarande avvägning av uppgifter mellan statoch kommun föreslås i denna motion liksom skattesänkningar som påverkardet kommunala skatteunderlaget.I alla dessa avseenden kompenseras kommunerna fullt ut för minskatskatteunderlag eller ökade kostnader. Full kompensation lämnas således förförslagen om grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, förförvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen och för andra skatte-förslag.8 Den moderata budgetpolitiken8.1 Utgångspunkter och inriktningI budgetpolitiken omsätts vår politiska viljeinriktning till konkretaförslag. Vår budgetpolitik syftar dels till att människor skall få ett ökatinflytande över sina egna liv, dels till att skapa förutsättningar för enlångvarigt hög tillväxt så att alltfler människor kommer i arbete.Inriktningen av vår skattepolitik syftar till minskat bidragsberoende ochökade förutsättningar till arbete och företagande. Våra skattesänkningarmotsvaras till sin huvuddel av minskade offentliga utgifter och har i övrigt enutbudsstimulerande inriktning. I av betydande risk för överhettning ärdet värt att notera att de har en tydligt utbudsstimulerande prägel samtidigtsom de snarare stimulerar sparande och investeringar än konsumtion.Balans i de offentliga finanserna är en nödvändig förutsättning för attmänniskor och företag skall kunna planera sin framtid. Vår målsättning är attde offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln och attstatsskulden därmed reduceras som andel av BNP.Vi växlar lägre bidragsnivåer mot lägre skatter på arbete. Det ökar möjlig-heterna att leva på sin lön och att bygga upp ett eget sparande för alltfler.Vårt alternativ innebär betydande strukturförändringar som leder till en bättretillväxt. En nyckelfaktor är då att utbudet av arbetskraft ökar.Våra privatiseringar innebär ett ökat sparande i svenska hushåll. Genom attprivatisera väsentligt mer än regeringen kan vi under de kommande tre årenavsätta för underhåll av och investeringar i vägar.Fjorton av dessa miljarder används inom våra utgiftsramar de kommande treåren.Vi föreslår utgiftsökningar som har en tydlig inriktning på strategiskatillväxtområden som forskning och IT, som vi slår vakt om degrupper som inte har något annat än stat och kommun att lita till och sombehöver stödet mer än andra. De medborgare som av skilda skäl är beroendeav offentligt stöd för att klara sin vardag måste alltid kunna räkna med attstödet fungerar. Vårt budgetalternativ tar hänsyn till detta. Därför föreslår vibland annat ett ökat stöd till handikappade, ett bättre stöd till pensionärersamt ett återställande av änkepensionerna. Sjukvård, omsorg och skola skallprioriteras inom ramen för de omfattande resurser som finns i kommuner ochlandsting. Vi ökar också anslagen till polis, rättsväsen och försvar så attmänniskor överallt i landet skall kunna känna sig trygga.Våra besparingar syftar till att göra den offentliga ekonomin mindre sårbarför konjunkturella svängningar, att minska trycket på löneökningar och attfler människor skall få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.Stabila offentliga finanser kräver att den offentliga sektorn blir mindre.Storleken och strukturen på vår offentliga sektor har gjort ekonominkonjunkturkänslig och har negativ effekt på ekonomin i övrigt. Den politiskasektorns omfattning och inflytande måste minskas för att utrymmet förprivat verksamhet och individuellt ansvar skall öka.Med dessa utgångspunkter är vår strategi att skapa utrymme för skatte-sänkningar på arbete, företagande och investeringar. Inriktningen på vårskattepolitik innebär att tyngdpunkten på våra inkomstskattesänkningarbetyder mest för låg- och medelinkomsttagare. Stat och kommun skallprioritera sina kärnuppgifter och utföra dem väl.Rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för alla med inriktning på låg-och medelinkomsttagare gör det möjligt att försörja sig på sina egnaarbetsinkomster. Det minskar behovet av bidrag. Därmed ökar inflytandetöver den egna situationen, vilket är en nog så viktig vinst som den rentekonomiska.För att skapa goda betingelser för hög tillväxt och en expansion av antaletarbetstillfällen i den privata sektorn föreslås förändringar och avregleringarav arbetsmarknaden, vilket ger bättre förutsättningar för en fungerandelönebildning.8.2 Konjunktur och budgetpolitikDen goda konjunkturen gör det inte mindre angeläget att minska deoffentliga utgifterna. De offentliga finanserna i är mycketkonjunkturkänsliga. Beroendet måste minska, vilket är lättare attåstadkomma i en god konjunktur. Genom att parallellt sänka skatter ochtransfereringar uppnås detta. Människors möjlighet att ta ansvar för sinaegna liv ökar som statens finanser blir mer stabila.Den nuvarande situationen med höga skatter som ger stora intäkter när detgår bra och mindre intäkter när ekonomin går dåligt, parallellt med generösaersättningssystem som medför påfrestningar på statsfinanserna när skatte-intäkterna är som lägst, skapar en sårbarhet för de offentliga finanserna.Historien visar att det föreligger risk för expansion av de offentligutgifterna i goda tider eftersom det då till synes finns utrymme att öka kost-naderna i allehanda transfereringssystem. Därmed har man dragit på sig enutgiftsmassa som finns kvar och kan vara svår att finansiera när konjunkturenviker och skatteintäkterna minskar. Därför är det mer en central uppgift atthålla kontroll över de offentliga utgifterna. Utgiftstaken syftar till attmedverka till detta. De bör inte höjas för att i goda tider släppa igenom nyautgifter. I stället bör de medverka till att begränsa statens utgifter och attminska de offentliga utgifternas andel av samhällsekonomin.I en högkonjunktur kan en alltför stor påspädning av köpkraften riskera attleda till inflation. Det är därför viktigt att skattesänkningar motsvaras avutgiftsminskningar i offentlig sektor. Vårt budgetförslag är avvägt mot dettakrav. Det är också av betydelse vilka skatter som sänks. De skatter som harstörst negativ inverkan på den ekonomiska strukturen är naturligt nog de somär mest angelägna att sänka. Här märks kapitalskatter som driver företag ochföretagande ur landet, men även den statliga inkomstskatten som minskarincitament till förkovran och ökat ansvarstagande i arbetslivet.8.3 Prioritering av det offentligas uppgifterI den bantning av den offentliga volymen vi vill göra är det nödvändigtatt kärnuppgifterna prioriteras. När omfattningen minskar skapas,paradoxalt nog, bättre förutsättningar för att klara det som måste varaoffentligt drivet eller finansierat.I vårt alternativ har vi skapat utrymme för att lägga ökade resurser tillrättsväsendet - polis, kriminalvård och domstolar. Vi ger ökade resurser tillutbildning, liksom till forskning, miljövård och försvaret. Den nödvändigasatsningen på att skapa en bättre infrastruktur påbörjas. Handikappade fårökat stöd och större resurser till rehabilitering vilket medför en förbättring ihälsoläget. Änkepensionerna återställs.Våra utgiftsminskningar görs till största delen i de transfereringssystemsom utnyttjas av vuxna förvärvsarbetande människor. De uppvägs dessutomav de sänkta skatter vi föreslår.8.4 Det måste löna sig med arbete och företagandeVår politik innebär att det skall kunna löna sig bättre att arbeta, att ägaoch driva företag, att investera och att ta risker. Ett antal skatter somsnedvrider konkurrensen för svenska företag sänks eller slopas. Skattenpå arbete sänks kraftigt. På detta sätt skapar vi förutsättningar för attbehålla företag i , vi minskar intresset att av skatteskäl söka sigtill andra länder. Detta gäller såväl sjuksköterskor som civilingenjörer,såväl börsnoterade företag som entreprenörer i den nya ekonomin. Vibehöver därmed inte heller införa speciella skatteundantag för utländskaexperter som kommer hit.I vårt budgetalternativ skapas utrymme för en sänkt inkomstskatt för allamed tyngdpunkter på låg- och medelinkomsttagare genom den inkomst-skattereform vi aviserar. Den innehåller höjda grundavdrag och sänktainkomstskatter och en successiv avveckling av statlig inkomstskatt. Beskatt-ningen av ägande och kapital minskas genom att förmögenhetsskattenavskaffas, skatter på utdelningar (dubbelbeskattningen) tas bort och avveck-lingen av fastighetsskatten påbörjas. Härigenom motverkas utflyttning avföretag och ägande och företagande stimuleras. Bensinskatten sänks för attunderlätta för alla dem som är beroende av bilen.8.5 BudgetdisciplinUtgiftstaken vilka begränsar möjligheterna till expansion av statensutgifter har visat sig fylla sin funktion. De fyller sin största funktionunder en uppåtgående konjunktur, och förhindrar då en expansion av denoffentliga sektorn. Det är därför desto mer allvarligt att regeringen nutrixar för att kringgå syftet med taken.Ett sätt att komma runt dem är att lägga in väl tilltagna budgeterings-marginaler. I höstens budgetproposition var budgeteringsmarginalen för2002 angiven till . I vårpropositionen ett halvt årsenare har denna krympt med till drygt 6 miljarderkronor - en anmärkningsvärd ökning av beslutade nya utgifter.Vi anser att de offentliga utgiftstaken skall hållas. Budgeteringsmarginalenskall sättas till noll. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver ökasfår regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökaderesursbehovet uppstått samt med förslag till åtgärder för att uppfylla detursprungligen fastställda taket.8.6 Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är ett väsentligt lägre skattetryck. Till endel är det fråga om att skapa förutsättningar för företagande ochkapitalbildning, men i huvudsak rör det sig om sänkt skatt påarbetsinkomster för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Förperioden fram innebär våra förslag att utgifts- ochskattekvoterna sjunker med närmare 3 respektive 4,5 procentenheter.Skattesänkningarna genomförs inom ramen för stabila offentliga finanseroch under hänsyn till en god samhällsekonomisk utveckling.Vår inriktning av politiken innebär också att de offentliga finansernaskänslighet för konjunktursvängningar begränsas. Trots de förändringar somgenomförts kvarstår också en alltför stor risk förframtida obalanser i de offentliga finanserna, vilket bland annat OECDpåpekat. Mot den bakgrunden har såväl IMF som förordat en politikmed den inriktning vi föreslår.Regeringens mål för sparandet i den offentliga sektorn är över enkonjunkturcykel. Regeringen kalkylerar med ett överskott på förvartdera av . Trots att tillväxtprognosen kraftigtuppjusterats väljer regeringen att nu hålla kvar detta mål. Med de mål regeringen själv satt upp borde överskottetvara större.Ett långsiktigt mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning varabalans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Vårt alternativinnebär vidare att skuldkvoten kommer att understiga av BNP vidutgången av 2003. Till skillnad från om målen sätts till ett permanentoffentligt överskott kan då den långsiktiga tillväxten bli snabbare ochekonomin som helhet expandera, som den offentliga skulden somandel av ekonomin krymper.Vårt alternativ som sammanfattas i tabell 8:1 innebär ett överskott på drygt104 miljarder kronor , 2002 och 113 miljarderkronor 2003.Vi föreslår nettobesparingar som uppgår till 2001, 59miljarder kronor 2002 och 2003. Detta ger ett utrymmeför skattesänkningar, med hänsyn till vårt större överskott, som uppgår tillknappt 2001, 2002 och drygt 65miljarder kronor 2003 utöver vad regeringen föreslår. Totalt uppgår våraskattesänkningar till 2001, 74 miljarder kronor2002 och 2003.Till skillnad från regeringen har vi en plan för en kontinuerlig försäljningav statliga företag. Vår ambitionsnivå för privatiseringar 2001-2003 är på180 miljarder kronor, vilket är avsevärt mer än regeringens förslag. Privati-seringarna måste avvägas mot marknadsförutsättningarna. Beloppet får sessom ett genomsnitt över åren. Detta extra utrymme används i huvudsak snabbare amortering av statsskulden men också till investeringar i infra-struktur och vissa utgifter av engångskaraktär.Nivån på sparandet måste dock avvägas mot de krav som vårt stats-skuldsmål ställer. Skulle det visa sig att den ekonomiska utvecklingen bliren annan än i regeringens kalkyl får en justering göras av skatte- ochutgiftsförslagen. Mot bakgrund av att vårt mål är att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiellasparandet blir något lägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta attsparandet krymper så mycket att vårt statsskuldsmål inte kan uppfyllas.Hänsyn måste givetvis också tas till den samhällsekonomiska situationen såatt inte överhettningstendenser uppstår.8.7 Den offentliga sektorns finanserFör närvarande ökar BNP mer . Det medför attskatteintäkterna ökar kraftigt. De offentliga finanserna visar ett överskottutöver det överskottsmål som regeringen satt. Detta överskott väljerregeringen att redovisa som "beräkningsteknisk överföring tillhushållen". I vårpropositionen anges dock att utrymmet kan användas tillatt minska statsskulden.Tabell: 8.1 Den offentliga sektorns finanser8.8 Tabell 14: (2002 miljarder kronor2003 miljarder kronor )8.9 De offentliga utgiftstakenUtgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statliga utgiftsstaketsom fastställer samt av beräknade kommunala avgifter.Interna transaktioner mellan kommunsektorn och ålderspensionssystemetdras av vid beräkningen av det offentliga utgiftstaket. Regeringen angeratt utgiftstaket för offentlig sektor skall beräknas till 1 108 miljarderkronor , 2002 och 1 192 miljarder 2003.De förslag vi lägger i denna motion påverkar i högre grad det offentligautgiftstaket än det statliga. En orsak är att vi föreslår införandet av ennationell skolpeng i , vilket innebär att kommunala kostnader tasöver av staten. En annan orsak är att de skattesänkningar som vi föreslår istor utsträckning påverkar de kommunala inkomsterna, varför en ekonomiskreglering måste ske mellan staten och kommunsektorn.Mot denna bakrund föreslår vi att utgiftstaket för den offentliga sektornberäknas till 2001, 2002 och1 2003. Våra utgiftstak är således 31 miljarder kronorlägre än regeringens 2001samt och 81 miljarder kronorlägre . innebär detta att de offentligautgifternas andel av BNP är lägre än regeringensförslag.Tabell 8.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2001-2003 (miljarderkronor)8.10 Tabell 15: (2001 2002 2003 )8.11 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriterade kärnuppgifterI tabell 8.3 beskrivs våra förslag till besparingar. Det utrymme för skatte-sänkningar som skapats genom de olika besparingarna har huvudsakligenutnyttjats till att finansiera de skattesänkningar som redovisas i kapitel 6.Vi föreslår också omprioriteringar till förmån för de offentligakärnuppgifterna.Tabell 8.3 Förändringar i sammandrag av de offentliga utgifterna 2001-2003Tabell 16: (2001 2002 2003 )Som tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksomanslagen för handikappade och vissa utsatta pensionärer. Vi föreslåråtgärder som leder till stärkt kvalité såväl i den grundläggandeskolutbildningen som inom högskolans ram. Vårt förslag innebär ocksåäven större forskningsanslag än vad regeringen förordar.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en störreegenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarna skapasutrymme för att täcka ökade kostnader antingen löpande eller genom attutrymme ges för att bygga upp en sparad buffert.8.12 Skattesänkningar och de offentliga finansernaI tabell 8:4 redovisas effekterna av våra förslag till sänkta skatter påkonsoliderad offentlig sektor. Beräkningarna bygger på uppgifter frånriksdagens utredningstjänst. Justering har gjorts för det kassamässigautfallet varje år.Tabell 8.4 Skattesänkningar jämfört med regeringens förslag 2002-2003, miljarder kronorTabell 17: (Skattesänkningar, miljarder kronor Konsoliderad offentligsektor )8.13 Tabell 18: (Företagande och nya jobb )8.14 Statens utgiftstak och utgiftsramarDe sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till att det statligautgiftstaket kan bestämmas till belopp som i motsvarande mån är lägre.Vi avvisar budgeteringsmarginalen eftersom den påverkarbudgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifterbehöver överskridas får regeringen återkomma till medredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslagtill åtgärder för att uppfylla det ursprungligt fastställda utgiftstaket.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 777miljarder kronor 2001, 2002 och 822 miljarder kronor2003. Det betyder som visats att utgiftsramarna för den offentligasektorn med vårt förslag skall bestämmas till 2001,1 087 miljarder kronor 2002 och 2003.I tabell 8.5 redovisas våra förslag till utgiftsramar för respektive utgifts-område. Därefter följer översiktligt de förändringar vi vill genomföra påvarje utgiftsområde.Tabell 8.5 Våra förslag till utgiftsramar ()8.15 Tabell 19: (2001 2002 2003 )8.16 Förslagen per utgiftsområdeUtgiftsområde 1 Rikets styrelseEnligt vår mening skall politiska partier i en demokrati inte varaberoende av staten. Därför föreslår vi att partistödet successivt avvecklas.Enligt vårt förslag minskas stödet med en tredjedel av det nuvarande frånoch med år 2001.Presstödet fyller inte den funktion som förespeglades när det infördes.Konkurrensvillkoren har snedvridits och mediestrukturen konserverats. Viföreslår därför att presstödet avvecklas i två steg. Det första äger rum 2001. Ioch med att presstödet avskaffas kommer presstödsnämnden inte längre attfylla någon funktion. Den bör avvecklas från 2002.Vi har under utgiftsområdet avsatt för att upplysa omkommunismens förbrytelser mot mänskligheten.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningGenom vårt förslag att revisorer och slåsihop i det nya och obundna Riksrevisorn uppnås besparingar. Dessutomanser vi att SCB:s uppgifter skall begränsas och specificeras samt i högregrad avgiftsbeläggas. Vissa delar kan med fördel utföras av andraaktörer.