mot · GO02Kr345 · 2000-10-05 00:00:00 — En viktig del i ensådan satsning är att se över behoven av kollektivverkstäder.Nyutexaminerade konstnärer från konsthögskolorna har ingen ekonomiatt bygga upp egna ateljéer med kostsam utrustning. Kollektivverkstäderkan på detta sätt fylla en angelägen funktion och bör finnas tillgängliga ihela landet. bör konsthantverkskooperativen ses över. Olikautredare har lämnat kritiska synpunkter på verksamheten och det finnsanledning att fundera över vad som behövs för att kooperativen skall fylladen funktion som ursprungligen avsågs.12.3.2 UtställningsmöjligheterUtställningarna utgör viktiga mötesplatser där konstnärerna får möjlighetatt presentera sina verk för publiken. Där får allmänheten möjlighet attkontinuerligt ta del av ett varierat utbud av konstverk och följa bild- ochformkonstens utveckling. För att sprida denna form av kulturverksamhetoch därigenom också öka deltagandet i kulturlivet är arrangörsfrågan ettcentralt kulturpolitiskt område.I omvärldsanalys framhålls att utställningsverksamheten ochutställningsersättningen givit positiva effekter för konstnärernasinkomstmöjligheter. Konstföreningar i landet har kunnat höja denkonstnärliga kvaliteten på sina utställningar.Det är därför positivt attregeringen föreslår att det statliga verksamhetsbidraget till vissa utställareinom bild- och formområdet stärks. Stödet är ett viktigt komplement till depermanenta museerna och konsthallarna.Regeringen föreslår också att på försök komplettera den befintligautställningsersättningen med ett stöd till arrangerande föreningar. Detta är enangelägen komplettering om utställningsersättningarna skall få tillräckligomfattning och spridning. Stödet till arrangörer inom området är fortfarandemycket begränsat och behovet av vidgade utställningsmöjligheter föryrkesverksamma konstnärer är stort. Det är således angeläget attersättningsfrågan bedöms ur ett helhetsperspektiv så att ingen snedfördelningkommer tillstånd. Vi följer därför den fortsatta utvecklingen mednoggrannhet.Andra angelägna frågor inom området, som också bör bli föremål förvidare analys, handlar om hur skatteregler och gallerimoms m m skall justerasför att inte hämma konstnärernas utkomstmöjligheter och helakonstmarknadens utveckling. Det är t ex orimligt att företag får göra avdragför designade fåtöljer men inte för konstverk. Regeringen bör i dessaavseenden återkomma till med en fördjupad analys och åtgärdsplan.12.3.3 arbetar aktivt för att fördela statliga ersättningar ochbidrag samt med att bevaka konstnärernas ekonomiska och socialasituation. Vi kristdemokrater menar att verksamheten är så angelägen atttillsättningen av nämnden måste ske utifrån god representativitet. Därförhar vi gång efter annan påpekat det orimliga i att styrelserna förKonstnärsnämnden och Bildkonstnärsfonden utses efter nomineringendast från ett visst antal, i förordningen angivna,konstnärsorganisationer. För att de två styrelserna skall kunna tillföras enså bred kunskap som möjligt har vi verkat för att nomineringarna skall fåkomma från en vidare krets av organisationer.Tidigare har regeringen gjort bedömningen att en utvidgning knappastskulle bidra till att öka kompetensen hos de nominerade, utan endast leda tillökad administration. Detta vidhöll man trots hemställan om att enändring av den nuvarande ordningen behövdes. har man dock beslutat attförslagsrätten inte skall ges till namngivna organisationer, utan generellttillkomma konstnärsorganisationer. Man har således hörsammat vårt krav,något som självfallet är glädjande.13 FilmSom kulturbärare är filmen unik i sitt gränsöverskridande. Den fyllerockså andra funktioner som att påverka och förklara omvärlden, roa,informera och även bidra till igenkännande och identifikation. Film ärockså konst. För är det därför en självklarutgångspunkt att filmen skall ges statligt stöd och vi har sagt jatill det nya filmavtalet, eftersom vi anser att stödet har en viktig uppgiftnär det gäller att främja värdefull svensk filmproduktion och främjavisning av värdefull film.I den motion som inlämnades med anledning av regeringensproposition Ny svensk filmpolitik (1998/99:131), redogjorde vi för vår synpå film och filmavtalet. Vi går av den anledningen inte här in på enskildadetaljer, men vill än en gång markera vikten av att ges möjlighet attpåverka avtalsinnehållet innan avtalet skrivs under. Det är annars i praktikenomöjligt att påverka delar av avtalet eftersom i så fall måstebrytas. Vi anser fortfarande att regeringen gjort en allt för snäv avgränsningav filmsatsningen och inte sett filmen ur ett helhetsperspektiv. Vad somhänder vid mötet med publiken uppmärksammas t ex inte alls.Vi ställde också krav på att kort- och dokumentärfilmen skulleuppmärksammas tydligare, liksom behovet av en fast barnfilmskonsulent. Ensådan har anställts vid Filminstitutet.14 Språk, litteratur och bibliotek14.1 SpråketVi har tidigare beskrivit vår syn på kulturarvet och att det inrymmer enfast och synlig del, men också en andlig dimension som handlar omkulturell gemenskap. Vi menar vidare att denna dimension ocksåinrymmer den kulturella nyckeln: vårt gemensamma språk. Det svenskaspråket har formats under århundraden och utgör en kulturell enhetför alla svenskspråkiga oavsett ursprunglig nationalitet och nationellhemvist. Att värna och vårda språket är varje generations skyldighet.Detta gäller såväl den talade som skrivna eller tecknade svenskan. "Språket var mitt första äventyr, före alla syndafall ..." skrev den sedannågra år bortgångne religionssociologen . Han ville beskrivahur barnet upptäcker språkets fantastiska värld. Språket ger oss ord förvärlden och underlättar vår förståelse av världen. Orden i språket knyts ocksåtill känslor. Det är en del av oss som är djupt kopplad till våra tidigabarndomsupplevelser.Språket för vidare våra normer, hjälper till att uttrycka våra seder och bruk.Det är en viktig del av kulturöverföringen, och att behärska språket ärgrunden för demokratiskt deltagande. Den språkfattige riskerar utanförskap.Därför är språket grundläggande i arbetet för integration. För att erövra ettnytt språk är goda kunskaper i det egna modersmålet en viktig utgångspunkt.Svenska språket tillhör ett mycket litet språkområde. I deninternationaliserade värld vi lever i är det nödvändigt att aktivt slå vakt omvårt språk om vi vill att det även ska vara levande och rikt. Vimenar att det svenska språkets ställning som majoritetsspråk, på samma sättsom beslutade för ett antal minoritetsspråk, bör geslagskydd. Vi menar vidare att skolans roll som språkvårdare måste betonasoch att en aktiv språkvård bör bedrivas inom det offentliga samtalet.Medierna har ett särskilt ansvar för detta, både när det gäller att värna detgemensamma talade och icke-talade språket.Förra året uttalade ett enigt kulturutskott att en parlamentarisk utredningom det svenska språkets ställning skulle tillsättas. Behovet av en sådanutredning visar sig allt tydligare. Anglofieringen ökar dag för dag och detfinns indikationer på att de mindre nationerna kan få svårighet atthävda sig inom den europeiska gemenskapen. Vi vill därför betona hurangeläget det är att denna utredning snabbt kommer till stånd.14.2 BokenLitteraturen är en språklig konstart och boken en viktig bärare av vårtkulturarv. För dem som byggde upp de svenska folkrörelserna,folkbildningen och den svenska folkskolan var boken det viktigasteredskapet. Författare användes för att skriva skolböcker, klassisk litteraturlästes långt ner i åldrarna. ser det annorlunda ut. Barn ägnarbetydligt mer tid åt att titta på TV och video än att läsa böcker. Enligt enundersökning står 108 minuters tittande mot 18 minuters läsning. Antaletbarn som läser har också minskat. Det är en utveckling sommåste brytas.Den nya tekniken kan inte ersätta boken, varken i undervisning eller somupplevelse. Utvecklingen av informationstekniken är positiv och skallunderlättas. Men tekniken kan inte ersätta boken, bara komplettera den. Deträcker inte med aldrig så fina ordbehandlingsprogram om den som skallanvända sig av dem saknar känslan för orden. Den känslan kan bara skapasgenom att man läser böcker. Vår uppfattning är att boken även i framtidenkommer att inta en särställning inom kulturen. Särskilt viktiga är böcker ochläsande för barn, och vi menar att läsfrämjande insatser för barn måste varaett prioriterat område inom kulturpolitiken.De flesta av oss minns de böcker vi läste som barn. Högläsningen föresängdags är en högtidsstund i många familjer och böckernas betydelse förbarn kan inte nog betonas. Böcker inspirerar och utvecklar. För att erövra ettrikt språk behöver man både läsa, lyssna, göra visuella upplevelser och självuttrycka sina tankar genom att kommunicera med andra.14.2.1 Bort med bokmomsenEn barnbok kostar vanligtvis . Den ekonomiskasituationen för många barnfamiljer är sådan att de inte kan prioriterainköp av barnböcker, eftersom andra utgifter måste gå före. God tillgångtill bibliotek är inte minst av denna anledning nödvändigt. Att låna böckerär ett bra alternativ, men det är värdefullt att också få äga en bok. Inteminst för att kunna återvända till den. Barn älskar ju att höra sammaberättelse gång på gång.Vi kristdemokrater har länge arbetat för en sänkning av bokmomsen. Vihar föreslagit att man till en början skall undanta barnböcker från moms. Vivill nu gå ett steg längre än tidigare och föreslår att momsen på all litteratursänks från . Det är ett tydligt sätt förstatsmakterna att framhålla bokens betydelse. Det skulle med stor sannolikhetmedverka till att vända den nedåtgående trenden när det gäller läsningen. Närbokmomsen sänktes i ökadeförsäljningen . Vi vet att priset är avgörande för många även iSverige. Det visar inte minst försäljningen av pocketböcker.Under 1995 fick staten in i momsintäkter från böcker.Det är svårt att helt riktigt beräkna nettoförlusten för staten av enmomssänkning från . I vårt budgetförslag har vi räknat med ochfinansierat en summa på förskattebortfallet. Nettosumman kommer med all säkerhet att ligga betydligtlägre på grund av en ökad försäljning totalt. Det momsbortfall som blirföljden av att böcker importeras via Internet från länder med lägre momssatskommer också med all sannolikhet att minska. Med en momssats på 6 %kommer betydligt närmare momsnivån i övriga europeiska länder.Den varierar . är det endast och somhar bokmoms. Ytterligare ett skäl till att bokmomsen bör sänkas är attdet förbättrar studenternas ekonomi. Inköp av studentlitteraturen är enmycket kännbar post i studenternas budget.Men framför allt: Böcker har ett värde i sig genom de rika upplevelser deger oss och genom att de förvaltar vårt kulturarv. Det är det viktigaste skälettill att staten genom en momssänkning skall se till att boken blir tillgängligför fler.14.3 BibliotekenDe svenska folkbiblioteken omfattas med värme av stora delar avbefolkningen. Från början startade de på initiativ av enskilda ellerföreningar med ett starkt intresse av att göra böcker lättillgängliga föralla. När kommunerna dragit ned stödet till biblioteken harnya föreningar bildats för att bevara verksamheten. har den ocksåtagits över av föreningarna till exempel för att en filial skulle kunna levavidare eller ha generösare öppettider.De statliga läsfrämjande insatser som permanentas från och med 1998behöver utvärderas. Vi anser att bibliotekarierna skall ha en större frihet närdet gäller inköp av böcker för de pengar som avsatts till läsfrämjandeåtgärder. Det skall inte endast gälla böcker som fått litteraturstöd. Varjekommun borde också få välja den metod och samarbetsform som passar dembäst när det gäller hur de skall arbeta med läsfrämjande verksamhet. Det finnslång erfarenhet av sådant arbete men alla gör inte lika och skall heller intebehöva göra det.De två extra miljoner som regeringen föreslår skall gå till En bok för allavill vi använda på ett annat sätt. Vi menar att en av dessa miljoner i ställetbörgå till den allmänna potten för läsfrämjande insatser. Den andra bör gå till attmarknadsföra den satsning som görs på barn- och ungomslitteratur utgiven avLL-stiftelsen (se nedan).Distributionsstödet som varit i kraft har visat sig medförabåde positiva och negativa effekter. Det är stora skillnader mellan behoven påett litet landsortsbibliotek och ett stort stadsbibliotek. Om bibliotekarien vidett mindre bibliotek anser att det är bättre att köpa in många exemplar av enmycket efterfrågad bok i stället för en sällan efterfrågad bok, som lätt kanbeställas, är exempel på överväganden som skall göras på den nivån och intestyras av staten. Detsamma gäller bokhandlarna. Även detta stöd behöverutvärderas.Skolbiblioteken är en undervärderad resurs i skolan. Under de senaste årenhar de utarmats på många håll. Skolbibliotekarier har blivit sällsynta ochurvalet av böcker är föråldrat. När det inte finns tillgång till enbibliotekariekan inte utnyttjas på ett effektivt sätt. översyn avskolbiblioteken bekräftar bilden av att kvaliteten är mycket ojämn. Vi ser medoro på den utvecklingen och utgår ifrån att den översyn av biblioteken sompågår i särskilt beaktar skolbibliotekens situation.14.4 Särskilda insatser för läsandeFör att kulturen skall bli tillgänglig för alla krävs särskilda insatser förfunktionshindrade. Det är bland annat detta som gör attKristdemokraterna avsätter mer än regeringen tillkulturlokaler. Att regeringen sammanlagt avsätter 10 miljoner måstesåledes betraktas som en begränsad insats, även om satsningen är ett steg irätt riktning. Särskilt angeläget är det att dessa medel inte betraktas somtillfälliga projektpengar som försvinner och lämnar defunktionshindrade utan stöd.Inom litteraturområdet görs satsningar både på och information och litteratur(). För är detta angelägna områden och vi harupprepade gånger betonat att bör få ett kampanjanslag på enmiljon kronor för marknadsföring av sitt utbud.Stiftelsen har till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning förutvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamhetendrivs utan vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas mellan staten ochstiftelsen. Verksamheten sprids i hög utsträckning genom länsombud. Inomomsorgen, handikapprörelsen och skolvärlden känner man relativt väl tillde lättlästa alternativen. Utanför dessa kretsar är dock LL-utgivningenobekant för det stora flertalet.Många, både barn och vuxna, skulle ha stor glädje av att få informationoch läsa böcker med lättläst text. Därför anser vi att en brett upplagdinformationskampanj bör genomföras för att presentera utgivningen som idé. Det skulle ge en möjlighet att nå ut till fleramålgrupper och till allmänheten. skulle en sådan ökad uppmärksamhetleda till ökad försäljning och därmed ökad egenfinansiering. För kampanjenbör anslås som engångssumma . Medlen tasfrån den utökning som regeringen föreslår under anslaget 28:9.15 Kulturella mötesplatserKristdemokraterna företräder en kulturpolitik som syftar till att helaSverige skall leva. Detta innebär att staten, förutom det särskilda ansvaretför nationalscener, ansvarsmuseer m m, måste ta ansvar för det sombrukar benämnas en kulturell infrastruktur i hela landet. De olikastödjepunkterna kan vara institutioner eller fungerande verksamheter avannat slag som utgör en slags bas för verksamheten lokalt och regionalt.Vi menar att tillgång till lokaler för olika kulturaktiviteter självfallet ingåri en väl utvecklad basstruktur. En god tillgång till lokaler är en avgrundförutsättningarna för att människor runt om i landet skall kunna tadel av och vara delaktiga i kulturlivet. Därför gör vi en riktad satsning påkulturella mötesplatser och avsätterför detta mer än regeringen.15.1 Icke-statliga kulturlokaler 28:32Inom detta anslag kan stöd ges till vissa kulturlokaler i form av bidrag tillombyggnad av musei-, teater och konsertlokaler som tillhör någon annanän staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer ochhandikappanpassning av sådana lokaler. Enligt har debyggnader som uppförts med stödet blivit förebilder ochsymbolbyggnader på orten.Detta är självfallet glädjande för de nio projekt som tilldelades medelunder 1999. Dessvärre räcker de statliga medlen långt ifrån till. Om manjämför hur många ansökningar som inkommer med antalet sombeviljas stöd, är det en försvinnande liten andel på som kan fådel av medlen. Vi menar att det finns all anledning att se över om storleken påanslaget är motiverad med tanke på de behov som finns. För att redan nu göranödvändiga handikappanpassningar av lokalerna möjliga avsätter vi, iavvaktan på översynen, för hela treårsperioden.15.2 Trossamfund 28:38Stödet till trossamfunden innehåller ett lokalbidrag. Från och med den 1januari 2000 ingår detta i det som kallas projektbidrag, vilket får lämnastill församlingar som behöver bidraget för att kunna hålla lokaler förreligiös verksamhet (lokalbidrag). Lokalbidrag får lämnas för att 1. skaffalokaler genom nybyggnad eller köp, 2. bygga om eller rusta upp lokaler,och 3. Lokalbidrag får inte lämnas för lokaler förvilka statsbidrag betalas enligt förordningen (1996:1593) om bidrag tillallmänna samlingslokaler.Lokalbidrag får lämnas med högst av de kostnader som kananses skäliga för åtgärderna, dock högst . En stor delbekostas således av samfundens insamlade medel och genom det statligabidraget kan man samverka i syfte att ge församlingarna möjligheter attunderhålla sina lokaler som det ger upphov tillbyggnadsverksamhet som annars inte skulle komma till stånd. Dennaverksamhet genererar i sin tur arbetstillfällen. En del av de utbetalade medlenåterförs dessutom till staten i form av mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter.Vi menar därför att detta är för statens del väl använda medel.Vi har tidigare påpekat att de ordinarie lokalbidragen under 1990-taletsänkts från en årlig nivå på ca till 2,5 miljoner kronor1997, varför till vissa trossamfund (SST)endast har kunnat ge bidrag till handikappanpassning av lokaler. 1993 årssamlingslokalutredning redovisade att de fria samfunden har 4 000kyrkor/synagogor/moskéer och att behoven av handikappanpassning intekommer att minska inom den närmaste . Vi håller därför fastvid vårt tidigare ställningstagande och avsätter för detta ändamål 9 miljonerkronor utöver regeringens förslag för hela treårsperioden.15.3 Bidrag till allmänna samlingslokalerBidrag till allmänna samlingslokaler får lämnas till allmännasamlingslokaler för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjandereparationer samt för handikappanpassning. Under anslaget avsätts ocksåmedel till för fördelning av bidrag förinformationsinsatser och utredningsarbete.Bidragen är väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionaltutvecklingsperspektiv. På mindre orter och i glesbygd är dessa lokaler oftaden enda samlingspunkten för till exempel barn- och ungdomsarbete ochkulturverksamhet. Detta har betonat år , inte minstdå regeringen ville avveckla bidraget helt. ändradedessbättre på detta efter förslag från kulturutskottet.Vi markerade att 15 miljoner långt ifrån räcker för attsäkerställa tillgång till bra lokaler för mötesverksamhet och andraföreningsaktiviteter. Att regeringen nu lägger till är urdet perspektivet bra. Dessvärre är det den internationellaungdomsverksamheten som får avstå motsvarande medel. Vi menar att dettaär oacceptabelt. Självfallet skall ungdomarnas tillgång till lokaler vara ettprioriterat område inom anslaget, men för detta krävs nya medel. Det är blandannat mot bakgrund av detta som vi står fast vid att anslaget bör utökas. Fördetta avsätter vi under den närmastetreårsperioden.16 Mediepolitik16.1 Särskilda medel till RadioSveriges Radio har i sin public service-redovisning för redovisatproblem med att klara av att öka utomståendesmedverkan i programverksamheten utan att detta får negativa effekter påandra prioriterade programområden som exempelvis nyheter, aktualitets-och samhällsprogram och möjligheten att hålla en fullgod bemanning iden regionala organisationen.Regeringen föreslår att tilldelas ett medelstillskott urrundradiokontot på för att värna mångfalden ochkvaliteten i programutbudet. De särskilda medlen skall i hög grad användastill att skapa ytterligare förutsättningar för ökad medverkan av utomstående iprogramverksamheten. föreslår att detta medelstillskottäven uppgår till , dvs mer urrundradiokontot än vad regeringen föreslår.Övriga frågor som gäller mediepolitik utvecklas närmare i en särskildmotion.17 UngdomspolitikUnder slutet av och utveckladesungdomspolitiken. En tydlig milstolpe i utvecklingen av en samladungdomspolitik skedde under fyrpartiregeringen närUngdomsstyrelsen skapades, bidragsreglerna tillungdomsorganisationerna blev mer målstyrda, nationella riktlinjer antogs,en utredning om ungdomars levnadsvillkor tillsattes, en återkommandestudie av ungdomars värderingar påbörjades och en samladungdomspolitisk proposition (prop. 1993/94:135) förelades . FörKristdemokraterna var detta ett viktigt och prioriterat arbete under vår tidi regeringen. Flera av initiativen som togs utgick från attungdomsfrågorna skulle få en återkommande och seriös behandling iriksdagen.17.1 HelhetssynNär regeringen presenterade sin ungdomsproposition för drygt ett årsedan noterade vi att den kristdemokratiska ungdomspolitiken bygger påen bredare helhetssyn än regeringens. Inte minst gäller detta den enskildesöverblick över sitt eget liv och sin person. Ungdomsåren är i hög grad dentid då individens identitet formas. Den utvecklas i samspel med föräldraroch familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivandesamhället. saknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet somorkar, har tid och vilja att vara den trygghetsfaktor som är en förutsättningför frigörelseprocessen och identitetsskapandet. Att tona nedformuleringarna om ungdomarnas rätt till goda uppväxtvilkor, somtillgodoser både behovet av trygghet och personlig utveckling, ärolyckligt. För är detta kärnan i det ungdoms- politiskaarbetet som bör ligga till grund för alla diskussioner om såväl identitetsom självständighet och inflytande.Ungdomstiden är inte endast en livsfas där intresset inriktas mot individensframtida livsförlopp. Ungdomar måste också ses som en social kategori medsärskilda livsvillkor. Regeringen behandlar frågor om självständighet ochinflytande på ett utförligt sätt, medan frågor som rör allmänt välbefinnandeknappast omnämns alls. Vi vet att många ungdomar mår psykiskt dåligt.Självmorden bland 13-17-åringar ökar. Det är skrämmande att barn ochungdomar, som borde få uppleva framtidstro och hopp, väljer att försöka tasina liv. Därför måste vi vuxna göra allt för att stödja barn och ungdomar,hjälpa dem att se mening i tillvaron. Under tonåren är den psykiskaomvårdnaden mycket viktig och regeringen borde uppmärksamma detta.17.2 En stödjande ungdomspolitikDe offentliga insatserna får inte utformas eller genomföras så att de ledertill att de unga, deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet inte kännersitt ansvar. I stället skall det offentliga ha ett aktivt ansvar att stödja defrivilliga positiva krafterna i den unges omgivning och ta ett särskiltansvar för de mest utsatta grupperna i samhället. Det är detta vi menarmed att ungdomspolitiken skall vara stödjande och bygga på ungdomars,föräldrars och andra närståendes engagemang. Det är också därför som vikritiserat regeringen för att i allt för hög grad agera styrande påungdomsområdet.Redan i propositionen ville man begränsa möjlighet att påverkainriktning på ungdomspolitiken och i stället föra över beslut till regeringen.Riksdagen fick endast ta ställning till tre huvudmål, medan man självformulerade drygt fyrtiotalet delmål. Vi anser fortfarande att ordningen ärfelaktig. Vi noterar också att undomsstyrelsen endast kommeratt få lämna en fördjupad analys av ungas levnadsförhållanden i förhållandetill målen för den nationella ungdomspolitiken. Vi menar att en mer löpandeavstämning måste komma till stånd.17.3 En trovärdig ungdomssatsningRedan i förra årets budgetproposition noterade vi att regeringensungdomssatsning till vissa delar bara är retorik.