mot · GO02Bo511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo511av , ()Rätten till ett tryggt och säkert boende1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljö- och energideklarationer av bostäder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns inflytande i samhälls- och trafikplanering.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barnsäkerhetskrav i bostäder.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge i uppdrag att utvärdera lokalabrottsförebyggande projekt.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnofrid och boendeplanering.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge i uppdrag att initiera och stimulera försök medlokalt brottsförebyggande arbete.2 InledningDet borde vara en självklarhet att alla har rätten att känna en trygghet i sittboende både vad gäller fysisk som psykisk hälsa. Tyvärr kan vi konstateraatt detta inte är fallet. Många människor lider av ohälsa på grund avbrister i boendemiljön och ett stort antal människor känner en otrygghetoch rädsla i sitt boende. Naturligtvis kan inte politiska beslut råda bot påalla de problem som finns, men bristen på beslut och politisk viljaförvärrar problemen. har under en rad år motionerat omförslag för att förbättra situationen för de boende utan större framgång.Boendet är ofta grunden i våra liv och ett bra boende är engrundförutsättning för varje individs möjlighet att förverkliga sittlivsprojekt.Att negligera de problem som finns är därför kränkande mot den enskilde.Tryggheten i boendet är en viktig fråga för alla människor och ofta enförutsättning för att aktivt orka delta i samhällsbyggandet. Ohälsa och rädslaär därför också en fråga om demokrati och deltagande. Om den politiskaorganisationen inte tar de här problemen på allvar riskerar vi se alltflermänniskor som vänder ryggen åt det politiska systemet.I den här motionen riktar vi in oss på tre viktiga delar. Dels behovet av enenergi- och miljödeklaration, dels barnens rätt till en god boende miljö ochdels den rädsla som många, framför allt unga kvinnor, upplever i boendet.3 Energi- och miljödeklaration av bostäderBostaden och den byggda miljön är en viktig del av människors liv ochpåverkar både människors hälsa och den yttre miljön. För att vi i Sverigeska leva upp till de internationella åtaganden vi gjort i bland annatRiodokumentet och Kyotodeklarationen krävs en rad åtgärder. Inombostadssektorn rör det sig om en rad regelförändringar om allt ifrån kravpå resurshushållning och hållbar kretsloppstillämpning, till hur vi ska tavara på de växtnäringsämnen som produceras i våra bostäder.Ett viktigt led i detta arbete är att ge konsumenterna ett tydligt redskap ivalet av bostad ur miljö- och energisynpunkt. Miljömärkning ochmiljöinformation på andra varor i samhället har visat sig ha stor effekt förkonsumenternas val av produkter. Det ter sig underligt att när vi somkonsumenter skall köpa t.ex. diskmedel får en tydlig varudeklaration ochoftast också en miljömärkning, medan när vi skall göra ett av våra största val,nämligen val av bostad, inte får någon information om material ochmiljöpåverkan.En miljö- och energideklaration för boendet är nödvändig för att gekonsumenterna större inflytande och för att tvinga fram förändringar ibostadsbeståndet. av all energi används för uppvärmning avinomhusluft och varmvatten. Det är fullt möjligt att minska elanvändningen isvenska hus och minska det totala energianvändandet. Om vi på allvarmenar att detta är önskvärt måste vi ge konsumenterna en möjlighet att varaaktiva i sina energival. En tydlig energideklaration skulle ge konsumenternaett utmärkt redskap att vara aktivt delaktiga i en nödvändig energibesparing.Allergi och överkänslighet har fördubblats varje decennium sedan 1960-taletoch en stor del av denna ökning kan tillskrivas våra allt sämreinomhusmiljöer. Det är även ur denna synvinkel nödvändigt attkonsumenterna får en tydlig miljömärkning för att kunna göra aktiva val.Boverket presenterade 1998 en rapport om deklaration av bostäder somvisar på en rad olika metoder och aspekter på energi- och miljödeklaration.Regeringen måste nu se till att detta arbete prioriteras så att vi får enfungerande miljö- och energideklaration som kan användas . Enenergi- och miljödeklaration bör också väga in allergi- ochöverkänslighetsaspekter.Både avseende nybyggnation och bebyggd miljö har miljö- ochenergideklarationen en viktig funktion. För nybyggnationen skerdeklarationen redan från början och tvingar därmed byggherrarna till att visaen produkt som får konsumenternas godkännande. I den redan bebyggdamiljön tvingas fastighetsägarna till att göra en miljöinventering, och fel ochbrister uppmärksammas. Rimligen får det till effekt att åtgärder för attförbättra miljön blir nödvändiga och att nödvändiga ombyggnader kommertill stånd.Ur ett energi- och kretsloppsperspektiv är det också betydelsefullt att manhar ett perspektiv som omfattar byggnadens totala livslängd vid deklarationenav nya byggnader och vid större renoveringar. I ett sådant perspektiv skallman ta hänsyn till miljöpåverkan vid framställningen av byggmaterial, vidunderhållsbehovet av materialet, den beräknade livslängden avbyggmaterialet och graden av återvinningsbarhet.Det ovan anförda om energi- och miljödeklarationer för bostäder börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.4 BarnsäkerhetI målen för bostadspolitiken betonas särskilt vikten av att främja en goduppväxt för barn och ungdom. Detta har dålig förankring i den svenskalagstiftningen. Det saknas tydliga och styrande krav och regler när detgäller hur barns lekmiljö skall vara utformad. I redan byggda områden ärreglerna ännu otydligare. Där skall man uppfylla krav om det är rimligtutifrån hänsynen till kostnaderna för arbetet och tomtens särskildaegenskaper. Hur påverkas barns miljö av åtgärder som förtätning avbebyggelse, minskade resurser till underhåll, skötsel och anläggning avfriytor och grönområden? Vem för talan för barnen i arbetet medöversiktsplaner och detaljplaner?I slås fast att barnens bästa alltid skall komma iförsta rummet (§ 3) och att barnet har rätt att uttrycka sin mening i allafrågorsom berör det. När domstolar och myndigheter behandlar fall som rör barnetskall barnet alltid höras och barnets intresse komma i första rummet (§§ 12-15). Vidare fastslås att barnet har rätt till lek, vila och fritid (§ 31).I finns inget som tillförsäkrar att barns åsikteroch intressen beaktas. finns exempel på hur man kan bevaka barnsintressen bl.a. i med nationell lagstiftning och i en del kommuner omhur man kan ta tillvara barnens intresse. Utifrån dessa kunskaper torde detvara förhållandevis enkelt för regeringen att lägga förslag påhur barns intressen skall beaktas i samhälls- och trafikplaneringen. Reglernaborde införas i och skulle vara ett utmärkt bevis på denstolta deklarationen i regeringsförklaringen om att barnen skall stå främst ochatt skall efterlevas. I regeringsförklaringen uttrycktes envilja om att är, och skall vara, världens barnvänligaste land. Dettatorde innebära att det inte skulle vara svårt för regering och riksdag attställasig bakom förslag till beslut om hur barnens inflytande skallbeaktas i samhälls- och trafikplanering. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Barnens fysiska säkerhet i boendemiljön är en annan viktig fråga. Cirka 15gånger så många barn (1994-5553 barn) behövde sjukhusvård på grund avolyckor i hemmet i förhållande till antalet barn som behövde sjukhusvård pågrund av trafikolyckor. Lagarna om barnsäkerhetskrav omfattar inte storadelar av bostadsbeståndet och bland annat står det mesta avmiljonprogramsområdena utanför. Detta beror på att de är byggda före 1973och att i stort sett inga stora ombyggnationer har skett eller är planerade attske.Lagstiftningen bör därför ses över, dels utifrån vilka krav som ska gälla,dels vilka krav man kan ställa på de fastigheter som inte omfattas avsäkerhetskraven, dvs. bostäder byggda och ombyggda före 1976.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.5 Rädsla och otrygghet i boendetI en undersökning gjord av på uppdrag avregeringens boutredare visade det sig att deviktigaste faktorerna i det egna boendet är trygghet och säkerhet. Förkonsumenterna är ett tryggt bostadsområde viktigare än lägesfaktorer ochnärhet till service. Denna undersökning går på tvärs emot en av de mytersom finns i den svenska bostadsdebatten, nämligen myten om det centralalägets höga värde. uppdrag gjorde enundersökning om trygghet i bostadsområdet. Undersökningen omfattadetusen intervjuer och visade att det finns en stor otrygghet i vårabostadsområden. Framför allt är det unga kvinnor som uppger att dekänner stor oro. Så mycket som var tredje kvinna i åldersgruppen 15-30år uppger att hon är rädd där hon bor. De brott som man framför alltkänner oro inför är dessutom brott som är grovt kränkande som t.ex.överfall, våldtäkt och inbrott. Undersökningen visar också att det totaltsett är de unga som känner störst rädsla. I hardrygt känt sig otrygga och rädda i sitt bostadsområde. Förgruppen och uppåt var motsvarande siffra 10 procent.Om man bryter ner undersökningen i boendeformer visar det sig att detframför allt är i flerfamiljshusområden som otryggheten är utbredd. Blandboende i lägenhet uppger att de känt oro eller rädsla i boendet.Motsvarande siffra i egnahemsboendet är 12 procent.Boendet är den kanske viktigaste grunden för våra liv och våra möjligheteratt förverkliga våra livsprojekt. Om rädslan och otryggheten får breda ut sig ivåra bostadsområden, hur skall vi då kunna utveckla ett demokratiskt ochharmoniskt samhälle där alla har en möjlighet att deltaga och bidraga? Vi fårunder inga omständigheter kapitulera för otryggheten utan tvärtom med kraftbekämpa densamma. Detta förutsätter att vi på allvar vågar diskutera fråganoch att stat och kommun tillsammans med övriga aktörer påbostadsmarknaden tar ett gemensamt ansvar för att förändra situationen.Det finns exempel på hur man arbetar för att förebygga brott ienskilda bostadsområden. i har , på initiativav den lokala hyresgästföreningen, arbetat med grannsamverkan ocharrangerat seminarium kring brottsförebyggande arbete. Regeringen borde geBoverket i uppdrag att utvärdera detta och liknande projekt. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Det finns mycket som talar för att situationen i våra bostadsområdensnarare försämras än förbättras avseende otrygghet och rädsla, men det gårsjälvklart att vända utvecklingen. Detta förutsätter dock att en rad åtgärdersätts in av både förebyggande karaktär och med bättre hjälp åt dem som redandrabbats. har under rad av år föreslagit att obligatoriskboendeplanering skall göras i kommunerna minst en gång per mandatperiod.I ett boendeplaneringsprogram skall brottsförebyggande arbete vara ensjälvklar del. För att värna kvinnors rätt till trygghet och säkerhet börkommunerna åläggas att ta fram ett program för kvinnofrid. I den del somhandlar om boendet skall kvinnofridsprogrammet vara en del avboendeplaneringen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Ett lokalt brottsförebyggande arbete är grunden för att öka tryggheten ochminska rädslan. Det är viktigt att låta människor ute i våra bostadsområdensjälva vara delaktiga i framtagandet av ett brottsförebyggande program.Endast de som bor i områdena har kunskap om vilka platser, t.ex. gångstigar,mörka platser och insynsskyddade områden, som finns i närområdet.Regeringen borde därför ge i uppdrag att initiera och stimuleraförsök med lokalt brottsförebyggande arbete i våra bostadsområden. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Sten ()()()()()()()()()Per ()