mot · GO02Ju214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju214av Marcelind, ()Nationella insatsstyrkanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall läggas underRikspolisstyrelsen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsuppgifter som resurs ibekämpningen av organiserad brottslighet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att omgående åtgärda de missförhållanden somRikspolisstyrelsens interna inspektion uppdagat.MotiveringKristdemokraterna har betonat vikten av att behålla denNationella insatsstyrkan som ett skydd för medborgarna i extremasituationer. Vi har även krävt att insatsstyrkans verksamhetsområde skautvidgas.Vid ett flertal tillfällen har vi påpekat att insatsstyrkan måste få utökaderesurser för att kunna behålla sin kompetens och styrka. Enligt den senasterapporten har handlingskraften kraftigt beskurits och detta på grund av flerasaker. Försämrade arbetsförhållanden, dålig utrustning och otydliga riktlinjer.Regeringen skrev i budgetpropositionen 1999 att insatsstyrkan ska ha enegen budget samt handlingsplan. För att betona att styrkan var en nationellresurs skulle den nu heta Nationella insatsstyrkan.Vi krävde att styrkan skulle läggas under menregeringen menade att styrkan även fortsättningsvis skulle ha sinorganisatoriska hemvist vid länspolis. Vi hävdar fortfarande attdetta är en felaktig bedömning som försvårar och undergräver möjligheternaatt låta styrkan i verkligheten vara en nationell resurs.Rikspolisstyrelsen har därefter i enlighet med vad som förutskickades ibudgetpropositionen för tagit ett fastare grepp om Nationellainsatsstyrkan och bland annat beslutat om föreskrifter och allmänna råd förinsatsstyrkan. Detta regelverk innehåller bland annat att iStockholms län ska besluta om, och till redovisa, ensärskild handlingsplan och en budget avseende den nationella insatsstyrkan.Detta är bra insatser men de kom väldigt sent.Rikspolisstyrelsen tillsatte en intern inspektion av styrkans verksamhetvars syfte var att försäkra sig om att styrkans förmåga svarar mot de krav somdess uppgifter ställer, både kvantitativt och kvalitativt. Inspektionen har nupåvisat att styrkan har flera problem. Styrkans material har försämrats pågrund av resursbrist. Trots den egna budgeten så fanns ett stort ackumuleratbehov vilket lett till att nyinvesteringar i utrustning har varit omöjliga.Skyddsutrustning för kemiska, biologiska eller radioaktiva ämnen saknas.Antalet poliser är otillräckligt och motivationen riskerar att försvinna.Utredningens redovisning till visar att det krävsförändringar och det är en sak för och Stockholmspolisenatt hantera.SÄPO/berör i sitt betänkande Den centrala polisenbl.a. och frågan om var det ekonomiska ansvaret förden bör ligga. Deras slutsats var också att insatsstyrkan måste in underRikspolisstyrelsen. Betänkandet är ute på remiss. Sedan remisstiden gått utden kommer betänkandet att beredas vidare iJustitiedepartementet.I budgetpropositionen skrev regeringen att RPS skulle bevaka attmyndigheterna inte av ekonomiska skäl skulle avhålla sig från att användastyrkan. Detta visade sig bli ett stort ekonomiskt bakslag för polisen iÖstergötland. I samband med Malexandermorden anlitade polismyndigheten iÖstergötland till hjälp för att söka efterpolismördarna. Detta blev en extra kostnad för på 18 miljonerkronor.Myndigheten tillskrev RPS för att få hjälp med kostnaderna och fick 6miljoner kronor av RPS. Återstående blev Östergötlandspolisdistrikt tvungna att betala själva.I ett antal interpellationer och frågor har den förra justitieministen hänvisat till att ansvaret ligger hos att begära pengar från RPS. Rikspolischefen lovademuntligt vid en utfrågning i justitieutskottet att det inte skulle vara någraproblem för att förhandla om mer resurser från RPS. I realitetenvisade det sig vara omöjligt. Detta ger naturligtvis felaktiga signaler ut tillandra polismyndigeter. Hur ska de med en svag budget och en slimmadorganisation våga ta den i anspråk?I besparingstider då varje länspolisområde kämpar med effektiviseringaroch rationaliseringar kommer inte de olika polismyndigheterna att ha råd attnyttja den Nationella insatsstyrkan.I ett frågesvar om inte ska läggas underRikspolisstyrelsen svarar justitieministern:"Vid fördelningen av medel till polismyndigheterna tar Rikspolisstyrelsensjälvfallet hänsyn till de ekonomiska behoven vid myndigheterna. Det har intenågon betydelse för storleken på polisens totala anslag om Nationellainsatsstyrkan finansieras lokalt eller centralt inom polisen. "Argumentationen går inte ihop. I verkligheten ser det annorlunda ut. Detkan myndigheten i vittna om. Deras ekonomi har fått sig enordentlig knäck med eftersläpningar som följd efter Malexanderhändelsen.Idag känner alla till Stockholms polismyndighets ekonomiska situation.Att insatsstyrkan har sin hemvist i länspolis påverkar de resursersom avsätts till den är uppenbart. länspolis vill i första hand hainsatsstyrkans personal som sin egen resurs på grund av rådande situation iStockholms länspolis. Detta blir ett hinder i insatsstyrkans uppdrag att varaute i landet för träning och förberedelse inför sitt nationella uppdrag. Sålängeinsatsstyrkan inte har en egen fristående budget för utbildning, utrustning ochuppdrag i landet hämmas den av att ligga under län.Rikspolisstyrelsen måste ta ett större ansvar då det gäller att investera i,utbilda och motivera insatsstyrkan.Nationella insatsstyrkan och frågan om var det ekonomiska ansvaret förden bör ligga måste få en bra lösning snart.Mot bakgrund av ovanstående vidhåller vi kristdemokrater vårt krav om attNationella insatsstyrkan ska läggas under Rikspolisstyrelsen.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()