mot · GO02Fi207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi207av , ()EMU1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avser att gå med i EMU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nationell övergångsplan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en folkomröstning om EMU.3 Ja till i EMUDen går in i sin tredje fas. Då blireurosedlar och euromynt lagliga betalningsmedel i . År 2002blir det därmed konkret och påtagligt för alla och envar att euron finns,och har kommit för att stanna. valutasamarbete stärkerderas sammanhållning och skapar goda förutsättningar för tillväxt,företagande och sysselsättning i hela , men främst, naturligtvis, ieuroländerna.Två av de internationellt och nationellt mestuppmärksammade besluten rörande svensk ekonomisk politik ärregeringspartiets och LOs principiella ja till EMU. Dessa beslut fattade parti-och LO-kongresserna . Icke desto mindre harregeringspartiet och dess valrörelsefinansiärs beslut helt utelämnats iregeringens finansplan. har ännu inte gjort någon officiellavsiktsförklaring var den står i frågan om och EMU. Att regeringenofficiellt inte vill kännas vid regeringspartiets och LOs kongressbeslut omEMU - och än mindre tycks vilja argumentera för det - i sitt viktigastepolicydokument avlämnat till väcker naturligtvis frågor omregeringens genuina engagemang och egentliga avsikter.En möjlighet är att regeringen inte vill binda sig, utan bara det egna partiet,vid en EMU-positiv gest inför övriga EU-länder inför det svenskaordförandeskapet . På grund av den välkända splittringeni regeringen och regeringspartiet kanske regeringen med finansplanenstystnad avser att tiga ihjäl hela frågan . EMUsekonomiska och utrikespolitiska betydelse för underordnas densocialdemokratiska partitaktiken och maktambitionerna. Misstanken närs avregeringens osunt täta samarbete med de introvert europafientligastödpartierna (v) och (mp).En annan möjlig förklaring till att EMU-frågan endast är rudimentärtomnämnd är att regeringen anser att EMUs konsekvenser för ärförsumbara, och att EMU därför inte förtjänar uppmärksamhet i enfinansplan. Den bedömning är i så fall helt unik.Folkpartiet menar tvärtom att det är viktigt både för tillväxt-, stabilitets-och fördelningspolitiken att blir fullvärdig EMU-medlem.4 DanmarkDen danska väljarmajoritetens nej får inte leda till att regeringenytterligare skjuter frågan om EMU-medlemskap på framtiden.Det finns några läxor att lära av . Det är oklokt att låta avgörandetav inträdet i EMU bero på den låga eurokursen mot dollarn i september år2000, några tiondelar på korta räntan eller svårbedömda jobbkalkyler.EUs viktigaste uppgift är naturligtvis inte att tjäna som ett instrument förkortsiktiga ekonomiska fördelar. För att inte hamna i samma extremapolitikermisstro som i Europafrågorna är det fortsättningsvis viktigtatt mera än fokusera på de stora frågorna och perspektiven. Dethandlar om att lyfta fram det långsiktiga värdet av tätare Europasamarbete påde flesta områden, att Europasamarbetet har ett värde i sig och därför kan varavärt kortsiktiga uppoffringar. Det handlar även om att lyfta fram delångsiktigt stora ekonomiska fördelarna såsom ökad stabilitet, högre tillväxtoch ökade möjligheter till en mer rättvis fördelning och sysselsättning. Vipåminner om att gränsöverskridande problem kräver gemensamma lösningaroch att ekonomier och länder blir allt mer sammanvävda. De som taravstånd från EU och vill att EU-samarbetet skall försvagas genom ett svensktutträde främjar internationell splittring, fragmentering och ett medsvagt sammanhållande kitt, även om detta kanske inte är avsikten.Gemensamma sedlar och mynt införs i Euroland . Detsvenska utanförskapet och särbehandlingen blir därmed för folkmycket konkret och synligt. Situationen blir ungefär lika stötande som den ikön till passkontrollen för personer från "non-EU" upplevdes av mångasvenskar före EU-inträdet 1995. Det som då upplevdes som en konkret ochnärmast kränkande särbehandling kommer att upprepas med eurosedlarna ochmynten 2002.Det svenska ordförandeskapet i EU är naturligtsom start inför folkomröstningen om EMU.Folkpartiet kräver att en svensk folkomröstning kommer till stånd underhösten 2001. Om inte redan före riksdagsvalet bestämt datumför en folkomröstning om EMU, och om 1998 års valresultat mot förmodanskulle upprepas 2002, kommer sannolikt inte med i ens undernästa mandatperiod. Därför är det utomordentligt viktigt att snarastfattar beslut om en folkomröstning om EMU.5 Starka långsiktiga argument för EMUAldrig har det varit fred så länge i som . Att deeuropeiska länderna valde internationalism istället för fortsattnationalism, samarbete genom EEC, EG och EU istället för isolering, ochatt riva gränser har visat sig framgångsrikt. När föll uppstodnya risker för instabilitet men också nya möjligheter. Samarbetetfördjupades, främst genom euron, och EU utvidgas till flermedlemsländer.Genom euron försvinner växlingskostnaderna. Företag behöver inteförsäkra sig mot förändringar i valutornas värde mellan exempelvis Tysklandoch . EMU innebär en långsiktig stabilitet och förutsägbarhet förmedborgare och företag. Den gemensamma marknaden är fri frånvalutahinder. Många små fördelar som tillsammans ger bättre ekonomi ochvälfärd.Men framför allt diskuterar och beslutar européer tillsammans i viktigaekonomiska frågor. Det sker bl a genom att en representant för varje landfinns i ledningen för (), och finansministrarna träffas i dets k . Vid dessa möten behandlas viktiga beslut om ekonomioch ekonomiska politik. fattas också de facto beslut. Hade varit med kunde vi ha haft insynoch kunnat påverka - nu är det bara att följa de andras beslut.Det europeiska samarbetet har haft som huvudsyfte att bidra till fred ochdemokrati. Men den ekonomiska integrationen - frihandel - fri rörlighet förpersoner, varor, tjänster och kapital skapar även en gemensam marknad. Vidett EMU-medlemskap ökar förutsättningarna för en god svensk tillväxt.Priserna sjunker som en följd av ökade möjligheter till jämförelse och ökadkonkurrens. Det tjänar svenska konsumenter på. Sammantaget ökar välfärden- mer resurser finns tillgängliga för såväl privat konsumtion som vård, skolaoch omsorg.Vi vill här lyfta fram några ytterligare argument som blivit allt viktigareunder senare tid.5.1 Politisk marginaliseringSverige marginaliseras politiskt genom att inte bara stå utanför EMU utanockså sakna en officiellt deklarerad regeringsstrategi för inträde i EMU.Sverige får ett mindre inflytande de facto om än inte alltid de jure. Dettahar hävdats av många bedömare, bl a den tidigare finansministern , som bör veta vad han talar om.Utanförskapet kommer att vara som tydligast under det svenskaordförandeskapet. I takt med att får en allt starkare och mer politiskroll i EU-samarbetet blir mer och mer marginaliserat. Fleraeuroländer, särskilt det nuvarande ordförandelandet , villformalisera till ett forum där bindande beslut tas. Allt fler frågor,ihuvudsak de som rör finanspolitiken, kan komma att hanteras där. De ländersom inte deltar lämnas därigenom utanför intressanta och viktigadiskussioner. Under ordförandeskap får den svenske finansministerninte ens komma in i rummet. Mötena kommer att ledas av Belgiensfinansminister. Vår roll i EU blir en biroll.5.2 Pressade priserPriserna kommer att pressas i genom att de flesta marknader medeuron integreras över gränserna. Det leder till att konsumenter ochinköpare kan tillgodogöra sig minskade transaktionskostnader, minskadväxelkursrisk och en intensivare konkurrens från utländska företag om desvenska konsumenternas och inköpschefernas gunst. Prisjämförelser blirenkla att göra från när de gemensamma sedlarna ochmynten införs i Euroland.5.3 Utflyttning av företagDen hett debatterade frågan om utflyttning av nyckelpersoner frånSverige, och hela eller strategiska delar av företag, är relevant i dettasammanhang. Utflyttningen har flera drivkrafter, förvisso, men attfortsätta att bortse från att den svenska attityden till EMU spelar roll isammanhanget är för praktiskt taget alla beslutsfattare i näringslivet alltför magstarkt. Få - om ens någon person i - anser att landetsEMU-politik saknar betydelse för företagens lokaliseringsbeslut, eller attlokaliseringsdebatten skulle sakna relevans för den långsiktigautvecklingen av svensk ekonomi.Vi ser allt tydligare tendenser till att både svenska och andra företagförbereder sig för att agera på europeisk nivå. Ett antal fusioner och andraomstruktureringar är tydliga tecken på att företagen förbereder sig för attkunna uppträda i mindre utsträckning som nationella och i högre grad sominternationella företag. De tänker alltmera europeiskt, allt mindre nationellt.Iden processen missgynnas eftersom vi står utanför euro-området.Sverige skulle behöva ett antal tydliga plusfaktorer om vi skulle stå starkautanför den ekonomiska och monetära unionen, EMU. Det har vi inte.Skatter, arbetsmarknadsregleringar och problem i utbildningssystemetmissgynnar oss. Företagsutflyttningen pågår kontinuerligt, den väntar intemedan funderar. Att hejda och vända den strömmen är ettstarkt argument för att gå in i eurosamarbetet. Vi behöverinte vänta en hel konjunkturcykel för att se resultatet.Med euron blir det också lättare för företag som är lokaliserade på svenskbotten att expandera i Euroland och att stärka sin konkurrenskraft i övrigaEU, bl a genom att enkelt kunna använda sig av billigare leverantörer avinsatsvaror. Många företag kommer att tvingas se över sin marknadsstrategi.Företag som funderar på att flytta från får med svenskt EMU-medlemskap ett argument mindre.5.4 Växelkursens instabilitetEn kostnad med att stå utanför EMU som också kommit alltmera i fokusunder senare år är växelkursens instabilitet. Professor ,, undersökte denna fråga och konstaterar bl a att om man jämförväxelkursvolatiliteten före EMU-starten hos de elva ERM-ländernasom sedan blev EMU-11, med motsvarande volatilitet hos andra ländersvalutor visar det sig finnas "en mycket lägre volatilitet i EMU-ländernajämfört med länder med flytande växelkurs som , ochUSA". Specifikt om den finska marken skriver Genberg att "underperioden som föregick inträde i var markens volatilitetmycket lik den som rådde i länder med flytande kurs, somschweizerfrancen och svenska kronan. När gick med i fölldock markens volatilitet till mindre än en tredjedel av den tidigare nivån". (Genberg, H (2000), "Managing 's Transition to EMU", SNSOccational Paper, nr 83, , ss. 16-17, vår översättning. ) Medtanke på att globala finansiella kriser nu blivit ett återkommande fenomen(Asienkrisen, Brasilienkrisen, Mexicokrisen, Rysslandskrisen, NewYorkbörsens instabilitet, osv) är en stabil växelkurs av stort och växandevärde för såväl hushåll som företag. Att gå med i reducerar dennasvårbedömda risk väsentligt och på ett långsiktigt trovärdigt sätt.5.5 Olyckligt att vänta-och-seMånga förefaller tycka att bör välja linjen att vänta-och-se iEMU-frågan. Men detta resonemang är svagt underbyggt. För det förstafinns det uppenbara kostnader förenade med att vänta, dvs alla de fördelarsom redan nämnts kommer vid en vänta-och-se strategi inte svenskaföretag och hushåll till del. Om det skall vara någon poäng med att väntaförutsätter det att kan lära något viktigt om konsekvenserna avmedlemskap genom att står utanför EMU. Men även om Sverigeskulle vänta skulle ingen utredning i världen sedan med någon större gradav precision kunna kvantifiera hur stora kostnader och intäkter som dettamedfört eftersom andra förändringar pågår i världsekonominoch . Däremot cementerar en vänta-och-se-linje en osäkerhet intebara om långsiktiga penningpolitiska regim utan också omSveriges långsiktiga ambitioner beträffande den ekonomiska och politiskaintegrationen med övriga . Båda dessa osäkerheter leder bl a till attinvesteringsbeslut fördröjs och att investeringar förläggs på annat håll.Sverige skulle också fortsätta att ha ett svagare inflytande i ,ECB och andra viktiga EU-institutioner, och kanske också ses över axelnvid en eventuell förhandling om en reform av EUs konkurrensregler.Socialdemokraterna har angivit två nödvändiga, men inte tillräckliga,"villkor" för stöd till en framtida svensk EMU-anslutning: dels att det skallfinnas belägg för att det råder en fungerande lönebildning, dels att Sverigeskonjunktur skall vara i samklang med Eurolands. Båda villkoren är dock sånebulöst formulerade att de med litet politisk vilja alltid går att förklarasåsomvarande ej uppfyllda.I den första frågan om lönebildningen bör man notera att ett konkret bidragtill ökad klarhet redan finns, nämligen ledamöternas i Industrins ekonomiskaråd, som är utsedda av arbetsgivar- och arbetstagarparterna inom industrin,slutsats: "Vår slutsats är att arbetsmarknadsparterna inom industrin genom sinsenaste uppgörelse har gjort det trovärdigt att de är kapabla att klaralönebildningens alla dimensioner när blir medlem av EMU. "?Carling, A m fl (2000), "EMU-medlemskapets betydelse för svensklönebildning", Ekonomisk Debatt, nr 2, s 141.? Beträffande konjunkturenkonvergerar och Eurolands aktivitetsnivåer.Prognoserna pekar på en fortsatt hög, men dock avtagande tillväxttakt, försåväl som Euroland.6 Eurons externa värdeEn vanlig fråga handlar om eurons värde jämfört med andra valutor.Sedan eurons införande har den amerikanska dollarnblivit mera värd jämfört med euron och andra valutor, t ex den svenskakronan. I grunden beror detta på en bättre ekonomisk utveckling i USA.Den amerikanska ekonomin har slagit alla historiska rekord vad gäller enuthålligt hög tillväxt med måttlig inflation. Det är alltså främst dollarnsom är stark och inte euron som är svag.För att nå samma framgång som USAs ekonomi behöver Euroländernaliberalisera sina ekonomier. Det innebär bl a mindre regleringar, lägre ochfärre skadliga skatter och att hinder tas bort som blockerar en omfattandenyföretagsamhet. Sådana reformer är också på gång inom EU, som bl a TheEconomist poängterat. i ett längre perspektiv är därmed prognosen atteuron sannolikt åter kan komma att stärkas visavi dollarn.Sveriges plats bör vara att i EU-arbetet driva på liberaliseringar av Eurolandsekonomier.7 Önskvärda reformer av ECBFolkpartiet har, bl a genom sina Europaparlamentariker, framfört följandeönskemål om reformer av ECBs arbetssätt:- En klarare, och med avseende på inflationen, symmetrisk definition avinflationsmålet bör införas.- bör med viss, kortare, eftersläpning offentliggöra sinaprotokoll.- ECB bör publicera inflationsrapporter av den öppna typ som bl aSveriges Riksbank använder sig av.Dessa punkter är naturligtvis här presenterade i starkt sammandrag.Sverige kan bidra till att nuvarande brister hos ECB åtgärdas enbartgenom aktivt deltagande.8 fem steg till EMUDet är viktigt att fastställer en tidtabell för inträdet i EMUs tredjefas. Den bör ske i följande fem steg:1. Regeringen avger en skriftlig avsiktsförklaring till där dessEMU-politik och tidtabell redovisas.2. En nationell övergångsplan, som skall omfatta såväl den offentligaförvaltningen som företag och banker, görs upp och genomförs så snartsom möjligt.3. En folkomröstning om EMU genomförs. För att öka engagemanget ifrågan och effektiviteten i det politiska upplysningsarbetet bör datum förfolkomröstningen fastställas. Siktet bör vara inställt på attgenomföra den under hösten 2001.4. Efter ett ja i folkomröstningen tas en förhandling upp med Euroländernaom svenskt inträde i ERM2. Finanspolitiken bör drivas så attden svenska kronan inför ERM-inträdet bör ha legat i närheten av sinlångsiktiga jämviktsväxelkurs. Detta understryker krav på ettöverskott som är större än av BNP.5. bör sikta på att gå med i EMUs tredje fas efterett ja i folkomröstningen , dvs under första halvåret 2003.Stockholm den 2 oktober 2000Karin ()()()