mot · GN02T24 · 2000-04-14 00:00:00 — Statens uppgift bör här vara att arbeta förstandardiseringar på säkerhetsområden, ha en hög säkerhetsnivå inomsina myndigheter samt stifta nödvändiga lagar till skydd för integriteten.I 1996 års IT-proposition angavs målet att genomföra författnings-ändringar inom prioriterade områden . Prioriterade områden varintegritetsskyddet, regelverket för elektronisk dokumenthantering i offentligförvaltning, upphovsrätten, regleringen av distansarbete samt telelagen.Enligt den redovisning regeringen gör i propositionen kan vi notera att detfortfarande återstår flera viktiga frågor att lösa. Inte förrän i september 1999beslutade regeringen att börja utreda den enskildes integritet i arbetslivet.Utredningen ska vara klar först . Det är anmärkningsvärt attdenna viktiga fråga fått vänta så länge då Internet- och e-postutvecklingenvar ganska spridd i redan 1996.6.1 Elektronisk handelVilka åtgärder har regeringen vidtagit för att främja elektronisk handel? Ipropositionen redovisas med anledning av IT-mål endastOECD-ländernas arbete samt WTO:s arbetsprogram som mynnar ut i "knäckfråga" om hur man egentligen ska karakterisera det somlevereras via Internet: som vara, tjänst eller mittemellan.Vi delar dock regeringens uppfattning om vilken roll staten ska spela närdet gäller elektronisk handel: Arbeta för internationella standarder ochregelverk, samordna offentliga aktiviteter samt verka för en bra och säkerinfrastruktur. Ett av de viktigaste medlen för att öka tilliten till elektroniskhandel är att få till stånd en säker elektronisk identifiering.När det gäller hur staten ska ta in mervärdesskatter på denna handel är deten fråga som diskuteras i och i EU. Där finns dock mycket kvar attgöra, exempelvis avseende harmonisering av skattesatser. Om ett svensktföretag säljer en vara via nätet till en person boende i ett EU-land, betalarsäljaren moms i . Om han däremot säljer varan till tredje land, t.ex.USA, så betalar försäljaren ingen moms. Och om ett företag från tredje landväljer att registrera sig i ett EU-land med låg mervärdesskatt och där harnågon som skickar varan vidare till så undkommer han svensk skatt.Det är således svårt att fastställa "driftsställe" för verksamheten.Detta innebär att vi har svårt att ange var beskattningen ska ske ochvem som ska betala skatten. Är det i avsändarlandet eller mottagarlandetmomsen ska betalas?Den s.k. off-line-handeln med en fysisk vara som köps (t.ex. via postorder)är lättare att beskatta än det som säljs via s.k. on-line-handel som t.ex. enmusikfil eller bok som direkt laddas ner i datorn. Här berörs ävenupphovsrättsliga problem och beskattning av royalty.Den rättsliga infrastruktur som bör åtgärdas är avtalsrätten, konsument-rätten, upphovsrätten samt ett säkrare system för betalning. Detta bör gesregeringen till känna.6.2 Elektroniska signaturer och elektroniska (EID)har som första land fastställt en standard för elektroniskidentifiering. Standarden bygger på användning av asymmetriskkryptering och särskilda certifikat för att utföra stark identifiering,generera digitala signaturer och ta fram engångsnycklar förnätkryptering. Genom att lägga dessa funktioner på ett s.k. smart kort,vars yta är ett SIS-godkänt identitetskort får man ett mångsidigt ochanvändbart verktyg - - som möjliggör säker IT-användning ialla miljöer. Denna standard har väckt stor uppmärksamhetinternationellt.Den ideella föreningen (Säker Elektronisk Information i Samhället)bildades . I föreningen ingår företag, myndigheter, branschorganisa-tioner och IT-leverantörer. Det övergripande målet är att utforma en komplettuppsättning av normer som bildar grunden för säkerheten i samhällets,elektroniska infrastrukturen. har SEIS lagt krafter på internatio-nellt samarbete, särskilt avseende standardisering hos IT-leverantörer.Tyngdpunkten har lagts på att få och certifikatet standardiserade iSverige samt på internationella standardiseringsnormer.Enligt en arbetsgrupp bestående av representanter för ochRikspolisstyrelsen är SEIS den enskilt mest betydande organisationen vadgäller att få fram en svensk, nordisk och även internationell standard på EID-området.Det är beklämmande att bevittna hur en svensk förening (SEIS) har arbetathårt för att få fram en internationell standard och sedan har - inte -utan vårt grannland lyckats implementera den infrastruktur somstöder . startade den finska tillverkningenav . Med ett sådant kort kan medborgaren identifiera sig bådevisuellt (som pass inom EU) och elektroniskt. Det innebär att myndigheternakan ha öppet dygnet runt och låta många medborgare få svar direkt viadatorn på enklare frågor i stället för att belasta den dagliga verksamhetensresurser. Integriteten är tryggad med hjälp av . Vilken potentialdetta innebär för våra svenska myndigheter kan nog ingen riktigt ana. Närkan vi till exempel få deklarera vår inkomst online? Det är anmärkningsvärtatt inte regeringen har lyckats få fram den infrastruktur som behövs för EIDännu. En ny proposition är utlovad i maj 2000.7 KompetensFörändring och utveckling sker i en allt snabbare takt, både ivardagen och i arbetslivet. Alla människor i samhället måste därför fåmöjlighet till en grundläggande utbildning med breda grundkunskaper,men också skaffa sig handlingsberedskap för att ständigt lära ochfördjupa sina kunskaper.IT har blivit en del människors vardag och är också en viktig drivkraft föratt förändra och utveckla samhället. IT har gjort sitt intåg på nästan allaarbetsplatser och finns med överallt i vårt vardagsliv. Det innebär att skolanmåste relatera till denna omvandling och anpassas till dagens och morgon-dagens krav och förutsättningar.7.1 SkolanAtt arbeta med IT i skolan är nödvändigt därför att det är en naturlig delav både arbetslivet och samhället i övrigt, men det bidrar också till attutveckla undervisningen och ger nya roller för lärare och elever.Undervisningen kan till exempel bli mer aktiverande för eleverna så attdet blir naturligt att arbeta med ett kunskapssökande arbetssätt.IT ger även möjlighet att lättare förstå komplexa samband med hjälp avexempelvis simuleringsprogram. Med hjälp av IT finns det större möjlighettill individualisering och extra stöd för dem som behöver. Det är inte minstviktigt när det gäller träningsprogram för baskunskaper som att läsa, skrivaoch räkna. Lärarna har en viktig nyckelroll och måste få möjlighet att kännasig trygga med att arbeta med IT som en naturlig del i skolarbetet. Det kräverbåde utbildning, fortbildning och träning. Både lärarutbildning och fort-bildning måste ge goda möjligheter till detta. Med hjälp av IT vidgas skolansklassrum, och det finns bättre förutsättningar för att arbeta med detinternationella perspektivet bland annat genom kontakter och erfarenhets-utbyte med elever i andra länder via Internet.7.2 Interaktiv utbildning och distansutbildningIT har också skapat nya möjligheter inom det pedagogiska området. Detklassrumsberoende lärandet kommer att kompletteras med interaktivutbildning över nätet. Tillgången till mycket goda lärare i t.ex.universitetsutbildningen blir större. En föreläsning vid t.ex. kaninte bara avlyssnas i , utan studenten i kan ocksåaktivt delta i föreläsningen med frågor och synpunkter. Geografiskaavstånd blir inte ett hinder i utbildningen på samma sätt som tidigare.Distansöverbryggande utbildning kräver en ny pedagogik. Därför är detnödvändigt att lärarutbildningen snabbt inriktas på att utveckla och fördjupablivande lärares kunskaper i IT-pedagogik. Men det är inte tillräckligt att dekommande, nyutbildade lärarna blir IT-pedagoger. Hela lärarkåren måste ökakunskaperna och tillämpningen av IT i undervisningen. En viktig insats ärsåledes vidareutbildning för lärare i IT-pedagogik. Det är först när lärarna idet dagliga arbetet kan integrera IT i lärandet som den nya teknikensmöjligheter kan till fullo utnyttjas.7.3 Pedagogisk forskningFör att stärka IT-användningen i skolan är det nödvändigt att satsaytterligare på forskning inom detta område. Den forskningen måste varatvärvetenskaplig. Pedagogisk kompetens måste kopplas samman medgrundläggande kunskap om den nya tekniken, men också med en djupkunskap om interaktionen mellan människa och teknik. Ett särskiltforskningsprogram med denna inriktning bör etableras.7.4 Fler civilingenjörerFör att ska kunna behålla och stärka sin position som en ledandeIT-nation krävs också att vi har ett utbildningsväsende som kan försörjadet privata näringslivet med duktiga medarbetare. Framför allt gäller detcivilingenjörer, men även andra högutbildade kommer att behövas närtekniken tar sig in på alltfler områden i samhället.Industriförbundets senaste undersökning som studerat behov avoch eventuella brister på civilingenjörer visar att utbudet av för industrinrekryterbara civilingenjörer inom elektro/IT-området endast är hälften såstort som efterfrågan. Bristen är ca 400 civilingenjörer . För atttillfredsställa hela samhällets behov bör utexamineringen inom detta områdeöka med 1 000 civilingenjörer . är behovet fortsatt stort vad gällercivilingenjörer med examen från teknisk fysik, elektroteknik samt civil-ingenjörer specialiserade i informationsteknik. Det är alltså nödvändigt attutbildningsplatser finns i tillräcklig omfattning, men det är också nödvändigtatt studerande redan på och i gymnasieskolan kan motiveras tillatt läsa naturämnen och teknik. En undersökning visar att gymnasieskolansnya tekniska program verkar locka allt färre, och särskilt kvinnliga, sökande.Det är viktigt att programmets utformning ses över för att bli attraktivt ocksåför kvinnor.Vi anser att lärarna måste ges bättre kunskap både under grundutbildningoch fortbildning i hur tekniken kan användas för att utveckla utbildningen.Regeringen bör överväga att inrätta ett särskilt forskningsprogram medinriktning på pedagogisk kompetens och användning av modern av civilingenjörsutbildningen måste fortsätta. Detta bör gesregeringen till känna.7.5 IT-kompetens i småföretagRegeringens satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag verkarlovande. Vi tror att många småföretagare inte har möjlighet att tillägnasig den nödvändiga kompetenshöjningen på IT-området, och därför börinformationssatsningar och företagsbesök vara väsentliga för att nå utmed erbjudandet. Vi vill dock peka på vikten av att ta till vara de resursersom redan finns hos t.ex. Smelink, IUC med flera, i fråga omkompetensutveckling för små och medelstora företag.8 Tillgängligheten8.1 Behövs det bredband i hela ?Vi delar den bedömning regeringen gör om att hushåll och företag i alladelar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Vi är också överens om attdetta i första hand skall ske i marknadens regi. De slutsatser vi sedan drarför att nå målet är helt skilda ifrån regeringens. Regeringen villöronmärka för att ska få bredband. Vianser i stället att staten bör gripa in där marknaden inte räcker till. Viutvecklar nedan vårt resonemang om bredband till alla.Kristdemokraterna har i sitt principprogram tydligt markerat att det ska gåatt leva i hela landet. minskar befolkningen i fler än 200 av landetskommuner. Befolkningstillväxten i storstäderna, och särskilt i , ärenormt stor och staden har svårt att ta emot alla som vill flytta dit. Vi anseratt människor själva måste få välja var de vill bo och söka sin utkomst.Staten kan, och ska, inte garantera motorvägar eller en viss kapacitet påtelekommunikationen till alla ställen i landet, men staten har ett regional-politiskt ansvar när det gäller utbyggnad av infrastruktur. Så även för eneffektiv telekommunikation.Över 40 % av svenskarna har tillgång till Internet i sin bostad ochmer än "surfar" regelbundet på Internet. De tidiga Internetanvändarnahar oftast nöjt sig med ett modem till datorn för att nå ut på Internet. Fåtjänster och enkla budskap gjorde att kommunikationen gick med relativt brahastighet och med acceptabla svarstider. har utbudet på Internet ökatdrastiskt, både i total omfattning av information och i komplexitet. Däremotsker kommunikationen i större utsträckning inom gränser äntidigare. har en förskjutning skett så att mer änhälften av "surfandet" ifrån stannar inom mot tidigare då80 % av sökningarna gick till . Det tyder på att utbudet på de storasvenska webbtjänsterna, såsom Passagen, Torget eller , ökat i storomfattning. Många svenskar gör sina bankärenden över Internet numera. Fleroch fler handlar varor via datorn. Att beställa böcker eller cd-skivor överInternet har varit populärt redan. Dessa företeelser gör att kravenpåsnabbare datakommunikation till hushållen ökar.Till detta kommer flera användningsområden som vi tycker är värdefullaatt utveckla. Det kan röra sig om distansarbete, studier på distans, myndig-hetskontakter, enklare dialog med politiker, videokonferenser, möjlighet attskicka röntgenbilder och experthjälp inom sjukvården, stöd för företagaren iglesbygd med mera.Det finns många goda exempel på att IT och Internet kan betyda mycketför ökad ekonomisk tillväxt, ökad livskvalité, stärkt demokrati, bättresjukvård och annat som gör livet lättare att leva. Därför behövs en snabbdatakommunikation, eller "bredband" som inneordet lyder just nu.8.2 Riktlinjer för bredbandssatsningRegeringens utredning överlämnades . Därefter har många remissinstansertyckt till i bredbandsfrågan, och den har flitigt debatterats runt om ilandet. Debatten har gått hög inte bara i IT-branschen utan även i andradelar av samhället. Debatten har i stort sett inte handlat om huruvida vibehöver bredband utan snarare om vem som ska betala för dennautbyggnad.När det gäller teknikvalet så förespråkar de allra flesta optisk fiberkabelsom transportmedel för datatrafiken. med flera säger attdet är den just nu kända tekniken som bäst uppfyller kraven på snabbhet,flexibilitet, hållbarhet och låga kostnader. En fiberkabel påstås hålla . Andra sätt att kommunicera är med kopparkabel (befintliga telefon-linjer), koaxialkabel (TV-kabel), radiolänk, satellit eller via elnätet,beroendepå vilken kapacitet som efterfrågas.Vår uppfattning är att staten har flera viktiga roller att spela för attinfrastrukturen ska komma på plats. Vi anser att staten först och främst börstimulera en satsning på en kraftfull telekommunikation i . Det kanhandla om att ge en avsiktsförklaring, något som borde gjorts för flera årsedan, samt att förbereda spelregler för konkurrens-neutralitet på marknaden.Just nu är fiberkabel det bästa mediet med tanke på kapacitet, säkerhet ochmöjligheten att upprätthålla och möjliggöra konkurrensneutralitet. Det ärdock viktigt att staten inte låser fast sig i någon speciell teknik, utan äröppenoch förberedd för andra och kommande tekniker. Flera tekniker är säkertnödvändiga för att komplettera varandra. Man kan jämföra med vägnätet: Istorstäderna behövs ett myller av motorvägar, avfarter och kringleder. Pålandsbygden behövs inte motorvägar men dock vägar av bra kvalitet. Påmånga håll i landet klarar vi oss med grusvägar förutsatt att dom underhålls.Likaså kan fiberkabel kanske utgöra de stora lederna men på många hållkan man komplettera med befintlig kopparkabel eller radiolänk. Det är alltsåingen strikt nödvändighet att fiberkabel måste finnas till varje hushåll ilandet. Det är funktionen bredband och inte tekniken i sig själv som är viktig.Risken med ett statligt teknikval är att det inte blir långsiktigt hållbart. Idettafall kan man inte jämföra med vägnätet eller järnvägen eftersom data-tekniken utvecklas så oerhört snabbt. Nya uppfinningar görs ständigt, och vihar svårt att föreställa oss vad som väntar bakom hörnet.En del påstår att "precis som staten byggde järnvägsnätet" så bör statenbygga ett fibernät i . Man kan fundera över historiebeskrivningen etttag. hade flest kilometer järnväg per invånare jämfört medalla europeiska länder. var 2/3 av banorna privatägda. Det mot-säger alltså föreställningen att staten måste lägga grunden för all infrastruk-tur. I skrift beskrivs hur privattelefoninväxte fram . hade i mitten av 1880-talet5 000 abonnenter, vilket var fler än någon annan stad i världen. senarefanns över 400 lokala nät spridda över landet. När Kungliga Telegrafverketbörjade se telefonin som ett hot mot telegrafin så försökte man aktivt hindraprivata telefonbolag att bygga regionala teleledningar. köperman med statliga medel upp huvudparten av de privata bolagen och ettstatligt telemonopol är ett faktum. Svårigheten att ringa emellan de lokalatelefonnäten utgjorde ett skäl för ett förstatligande. Om staten är tidigt utemed spelregler och lagstiftning som både ger konsumenten ett fritt val ochoperatörerna en konkurrensneutralitet, borde man kunna undvika likartadeproblem.Spelregler bör vara tydliga och långsiktiga. Staten borde redan ha givitsådana ramar för intresserade aktörer så att det inte hämmar investerings-viljan men ändå främjar konkurrens. Vi vill se en nätmarknad som påminnerom elmarknaden, där man skiljer på nätdelen och tjänstedelen. Det ska varamöjligt för nya tjänsteföretag att köpa in sig på andras nät för att säljatjänster till slutanvändaren. Priserna här måste vara så att monopol ocholigopol undviks. bör få till uppgift att föreslå ochövervaka dessa regler.Slutligen anser vi att staten har ett alldeles särskilt ansvar för glesbygden.Marknaden kommer med all säkerhet att se till att först storstäderna, sedanalla större tätorter får tillgång till bredband - i konkurrens och med ettflertaltjänsteoperatörer att välja på. Men precis som med mobiltelefonins GSM-nätså kommer det att ta innan hela är täckt. Det är knappast enstroligt att samtliga kvadratkilometer av landet någonsin kommer att täckasom marknadsmässiga villkor enbart ska gälla. Här har staten en tydliguppgift. Det finns flera idéer om hur detta kan gå till:- genom ROT-avdrag för boende i glesbygdskommuner- rena investeringsbidrag till intresserade aktörer- investeringsstöd via länsstyrelsernas regionala infrastrukturmedel- till viss del via EU-medel.8.3 Skattelättnad för bredbandsanslutningRegeringens förslag om skattelättnad för bredbandsanslutning kan varaett sätt att nå målet om bredband till alla. Men förslaget är otydligt ochremissinstanserna har olika åsikter om hur en stimulans bäst kan ges tillhushåll i glesbygd. Det är beklagligt att regeringen inte kunnat samla sigtill ett konkret förslag.8.4 Tillgång till accessnätDet statliga och dominerande teleföretaget har ensamt tillgångtill de kablar som går ifrån telestationerna ända fram till fastigheterna -accessnätet. För att möjliggöra konkurrens på bredbandsmarknaden krävstillgång till detta nät. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte kommitlängre med frågan om att öppna Telias accessnät för marknaden. har ansett att brådskande åtgärder krävs för att ökakonkurrensen inom de lokala näten. Regeringen har ställt sig positiv tillförslaget. IT-program eEurope anger också som målatt medlemsländerna ska öppna accessnäten hos de monopoloperatörersom finns . Trots detta mynnar regeringensresonemang kring accessnätet ut i intet. Regeringen menar att det kanfinnas en konflikt med yttrandefrihetsgrundlagen som säger att varjesvensk medborgare har rätt att sända radio genom tråd och en risk för attdenna rätt kan begränsas föreligger om accessnätet öppnas. Regeringenbör inte lämna frågan med detta utan se till att accessnätet blirtillgängligt. Risken för lokal monopolisering är stor, precis somregeringen påpekar i propositionen. Det måste klarläggas för allaoperatörer vilka regler som gäller för eventuella nya accessnät som drasfram till hushållsfastigheter. Detta bör ges regeringen till känna.8.5 FunktionshindradeInformationstekniken kan vara till stor hjälp för funktionshindrademänniskor i vardagen. Mobiltelefonens SMS-meddelanden kan göra atthörselskadade kan kommunicera med sin familj eller sitt arbete. Etttalprogram kan ge blinda människor möjlighet att sköta ett arbete ellerstudera. Ett av världens större programvaruföretag, det tyska SAP, hartillsammans med den blinde musikern startat en för att öka möjligheterna för blinda i arbetslivet. Exempel påmöjligheterna kan göras många, men hindren är också stora. Detviktigaste hindret att komma förbi är attityden som tyvärr är så vanlig:"Tänkte inte på det." Det innebär att tänkandet måste starta redan vidkonstruktionen av ny teknik, ("Design-for-all") så att datorer, telefoner,programvara utvecklas för alla redan från början.Kristdemokraterna anser alltså som grundprincip att alla IT-system skautformas så att alla medborgare oavsett funktionshinder ska kunna ta delav dem. Särskilt bör uppmärksammas de synskadades möjligheter att tadel av IT-infrastrukturen. Här är det viktigt att de befintligadatorhjälpmedlen för synskadade fungerar tillsammans med deoperativsystem, gränssnitt och applikationsprogram som finns ochsom kommer att utvecklas.Regeringen föreslår i sin IT-proposition att en "Försöksverksamhet förpersoner med funktionshinder bör inledas när det gäller möjligheterna tillförbättrade levnadsvillkor med hjälp av produkter och tjänster som kräverhög överföringskapacitet inom telekommunikationsområdet". Regeringenpåtalar också vikten av att IT-systemen ska vara tillgängliga för alla ochdärför utformas så flexibla att särskilda lösningar för funktionshindrade sålångt möjligt ska undvikas. Utvärderingen av det femte målet från IT-beslutet1996 visar att inga slutsatser kan dras om hur målet har uppfyllts. Denhastigheten är alldeles för långsam enligt vår mening.Kristdemokraterna ställer sig därför bakom försöksverksamheten.8.6 eEuropeEU-kommissionens program för ett digitaliserat (eEurope)omnämns i propositionen utan någon mer ingående redovisning. I dettaprogram finns omfattande åtaganden som varje medlemsland tagit på sigpå IT-området. Det kan gälla åtgärder för billigare Internet, underlättandee-handel, smarta kort, IT för funktionshindrade, intelligenta transporterm.m. Alla dessa konkreta mål borde redovisats av regeringen liksomförslag om hur ska ta sig an programmet. Det kan uppfattas somnågot märkligt att nu ska besluta om en omfattande IT-proposition utan att program finns tydligt redovisat,med vilka konsekvenser det innebär. Detta bör ges regeringen till känna.8.7 Skydd för barnenRisken för att barn exponeras för olagligt material växer i takt medtillgången till Internet. som arbetar med att avslöjabarnpornografi på nätet får i genomsnitt in tio nya tips . IT-polisen saknar resurser att hänga med i utvecklingen. Filterprogram, s.k."family filters", måste bli lättillgängliga för både föräldrar och skola.Detta bör ges regeringen till känna.9 föreslår regeringen i en separat propositionen attriksdagen bemyndigar regeringen att minska statens ägande i företagettill lägst av samtliga aktier. Regeringen avser att genomföra enbörsintroduktion av bolaget.Kristdemokraterna har länge arbetat för en ägarspridning när det gällervissa statligt ägda företag, däribland . Det statliga ägandet är tillnackdelför ekonomins funktionssätt, för företagen och deras anställda, och innebären orimlig inlåsning av den förmögenhet som nationen disponerar över.Ett skäl till försäljning av aktier är att ägandet bör spridas. Vi tror att detlångsiktigt är till stor nytta för företagande och näringsliv om mångamänniskor sparar i aktier och på det sättet bidrar till kapitalbildningen. Ettannat skäl för privatisering av är att det förbättrar framtidsmöjlig-heterna för företaget. har ett stort kapitalbehov för kommandeinvesteringar. Det kan inte förväntas att staten över statsbudgeten ska skjutatill de medel som fordras för expansion. I stället kan och bör detta leda tillenägarspridning som ger företaget det behövliga kapitalet.Ett ytterligare skäl för en försäljning av statens aktier i de statligaföretagen är att renodla statens roll. Statens roll i samhällsekonomin ska varaatt sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för sam-hällsplaneringen och infrastrukturen samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt.