ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So275av , ()Höga ljudnivåerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behov av åtgärder för begränsning av skadliga ljudnivåer.BakgrundI lider en tiondel av befolkningen av hörselnedsättning. Skadornaomfattar så många att man kan tala om ett växandefolkhälsoproblem. Hörselskada är ett dolt handikapp. Det ger upphov tillproblem såväl på jobbet som i samhällslivet i övrigt. Som hörselskadad ärdet lätt att hamna utanför gemenskapen. Många känner sig utestängdafrån föreningslivet men också från kultur- och musikupplevelser.Det finns hjälpmedel att tillgå. Men att skaffa hörapparat kan mångagånger vara både dyrt och förknippat med långa väntetider. Stora variationerkan förekomma över landet. Runt om i landet bildas föreningar för atttillvarata hörselskadades intressen. Många föreningar väljer också att självaarbeta med information kring problem med höga ljudnivåer för att höjamänniskors medvetenhet om riskerna. Det är ett viktigt förebyggande arbete.Detta kan ses som ett uttryck för att det uppenbarligen saknas relevantlagstiftning på området.Socialstyrelsen ger ut rekommendationer avseende ljudnivåerexempelvis på konserter och diskotek. Efterlevnaden kontrolleras dock sällan.Det är oerhört vanligt att ungdomar exponeras för mycket höga ljudvolymervid exempelvis rockkonserter. Alltför ofta leder detta till hörselnedsättningoch problem med tinnitus. Ansvarig arrangör ställs dock sällan till svars.Det är nödvändigt att åtgärder vidtas för att förhindra att hörselskadornaökar. Med tanke på att många ungdomar utsätts för stora risker är detförebyggande arbetet viktigt. De regler och rekommendationer som angertillåtna ljudnivåer på konserter måste kombineras med riktlinjer för hur de skaefterlevas. Ansvaret måste tydliggöras. finns heller ingen tydliglagstiftning på området varför ett sådant arbete bör påbörjas. Detta börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen.Stockholm den 30 september 2000Marie ()
mot · GO02So277 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So277av , ()Avgift vid olycksfallsskador på tänderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avgifter för behandling av olycksfallsskador på tänder.Lägre avgift vid olycksfallsskador på tänderOm en person snubblar och slår sig så kraftigt att t.ex. näsbenet krossasoch örat skadas täcks kostnaden för behandling av dessa skador av denförhållandevis låga avgift som ett normalt läkarbesök betingar.Men om personen i samma fall också skadar eller slår ut ett antal tänderkan kostnaden bli en helt annan. täcks sådana tandvårdskostnader avarbetsskadeförsäkringen, trafikskadeförsäkringen eller av en privat försäkring.Dagens allmänna tandvårdsförsäkring har emellertid ett bristfälligthögkostnadsskydd och det finns åtskilliga människor som av olika skäl inteskyddas av någon annan försäkring.Om en olycksfallsskada drabbar både ben och huvud påverkar detta inteavgiften, alldeles oavsett om olika medicinska specialiteter deltar ibehandlingen. Det torde vara svårbegripligt för den enskilde att en skada somdrabbar huvud och tänder p.g.a. skilda vårdgivare leder till helt andraekonomiska konsekvenser än den förut nämnda.Före år 1987 behandlades förvärvade traumaskador på tänder avgiftsfritt. Ioch med den nya tandvårdsreformen kan däremot tandvårdskostnaderna vidett olycksfall bli ytterst kännbara.I väntan på en bättre utformad tandvårdsförsäkring vore det - som ettförsta steg - rimligt att avgiften för behandling vid ett olycksfall där skadapåtänder och/eller annan kroppsdel uppstår skulle motsvara en normalsjukvårdsavgift.Med andra ord bör tandvård p.g.a. skador uppkomna vid olycksfall uravgiftshänseende vara att betrakta som sjukvård. Var skadan sitter eller omden faller under olika vårdgivare skall inte ha betydelse för den enskildeskostnad.Stockholm den 2 oktober 2000Leif ()()
mot · GO02So278 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So278av , ()Personalstabilitet i vårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kraftfulla åtgärder vidtas inom vård- och omsorgsområdetför att skapa stimulans för anställning.MotiveringDen av regeringen tillsatta konstaterar isitt arbete att prognoser visar på ett behov av 150 000 fler anställda i vårdoch omsorg än de som utbildas kommer att behövas. Mankonstaterar att det kan befaras akut brist på personal inom vissaspecialistområden.Allt för många ungdomar väljer annan utbildning eller väljer annatarbete när sådant erbjuds. Trots rekryteringssvårigheter liggerdeltidsarbetslösheten på oacceptabelt hög nivå. Bland omvårdnadspersonalkvarstår ca 40 000 personer i ofrivillig deltidsarbetslöshet. Trots högt ställdamål och stora förväntningar på åtgärder från såväl regering som dekommunala och landstingskommunala arbetsgivarna, tenderar de höga talenatt kvarstå.Den halvering av deltidsarbetslösheten som utgjorde delmål förkommissionen kommer med säkerhet ej att infrias.Trots hög medvetenhet från kommunerna om framtida förväntadepersonalrekryteringsproblem fortsätter man att anställa personal på deltid ochtimanställning på ett oroväckande sätt.Sedan 1991 har anställningarna i korttidsvikariat inom viktiga vård- ochomsorgsverksamheter ökat . fannssammanlagt ca 95 000 timavlönade i kommunerna, enligt sammanställningfrån en av parterna.I vissa kommuner uppvisas att var fjärde anställd har en anställning somvikarie.Inom landet kan påvisas väsentligt olika hantering av problematiken. Degoda exemplen har dock svårt att göra sig gällande på grund av bl.a. deregionala ekonomiska obalanser som anses föreligga.Personalrekryteringsfrågor är i normalfallet en lokal fråga för berördaarbetsgivare.Enär frågan om rekryteringsproblematiken till vård- och omsorgsområdettidigare bedömts som en riksangelägenhet, bör regeringen verka för attkraftfulla åtgärder vidtas för att klara det framtida personalbehovet, samt attverka för att en arbetsmarknad skapas på sätt som innebär att människors viljatill arbete inom vård- och omsorgsområdet utnyttjas fullt ut.Stockholm den 2 oktober 2000Göte ()
mot · GO02So280 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So280av , ()Oberoende amalgamutredningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning för att utredaamalgamets negativa effekter på hälsan samt eventuella behandlingar.MotiveringDen överlämnade Amalgamskadefonden27.000 namnunderskrifter till socialutskottets andre viceordförande. har samlats in underbudskapet "Ge amalgamskadade kompetent vård nu".Namninsamlingens omfattning visar att amalgamfrågan ären central fråga för många människor.Amalgamfrågan har diskuterat . Det finns forskningsstudiersom visar att amalgam är ofarligt och det finns studier som visar att amalgampåverkar hälsan negativt. finns det en stor grupp människor isamhället som upplever ohälsa och försämrad livskvalitet på grund avamalgam. De amalgamsjuka människorna får inte den hjälp av samhället somandra sjuka människor erhåller.Eftersom många människor upplever sig må dåligt av amalgamet och denvetenskapliga uppfattningen om ämnets farlighet är delad bör resurser satsaspå forskning inom området för att erhålla mer kunskap. Så har inte skett vilketmedfört att de amalgamsjuka har ställts utanför samhällets hälso- ochsjukvård. Forskningen bör inriktas på såväl orsaker som vård och behandling.Långvariga sjukskrivningar med eventuell förtidspensionering innebärstora kostnader för samhället. Detta leder till att det är bättre att vårda ochbehandla de individer som upplever sig vara sjuka än att avstå.Den vanliga medicinska uppfattningen är att det inte föreligger någongenerell risk för att sjukdom orsakas av amalgam. anser att detej är bevisat att amalgamfyllningar orsakar ohälsa som de tillstår attamalgamfyllningar läcker kvicksilver, dock utan att förorsaka hälsoproblem.Andra forskare har gjort fynd som visar att amalgam påverkar immunförsvar,nervsystem och andra organ. Den akademiska kunskapen är med andra ordtudelad.Det finns cirka 300.000 individer i som upplever sig vara sjukaeller ha varit sjuka på grund av amalgam. Ofta är deras sjukdomshistoria långoch omfattande med ett stort antal besök hos läkare och andra vårdgivare.Deras upplevda hälsa är beroende av behandlande läkares inställning. Dettagör att många patienter inte får den hjälp de behöver eller tvingas att betalakostsamma behandlingar med egna medel.Hälso- och sjukvårdslagen betonar närhet, kontinuitet och medmänsklighetsamt vikten av att patienten har kunskap om sin sjukdom samt rätt attmedverka i sin behandling. Lagen reglerar med andra ord patientens rätt tillgod vård och kunnig personal. Hälso- och sjukvårdens mål är en god hälsaoch vård på lika villkor för hela befolkningen.Amalgamhalterna eller förekomsten av kvicksilver har länge varit svår attmäta och symtomen patienten uppvisar är ofta subjektiva.Resurserna inom hälso- och sjukvården skall används effektivt för attuppnå bästa möjliga hälsotillstånd för befolkningen. Därför är det viktigt attresurser avsätts till forskning för att identifiera om amalgam kan påverkahälsan samt kriterier för detta och eventuell behandling.Stockholm den 2 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02So281 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So281av , ()Specialistsjuksköterskor inom onkologisk vårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förslaget om försvagning av specialistsjuksköterskeexamengällande strålbehandling ej genomförs.MotiveringSjuksköterskor med specialisering i onkologisk vård har ettspecialområde som omfattar patienter i alla åldrar.Specialområdet omfattar såväl vanligt förekommande somkomplicerade maligna tumörsjukdomar som behandlas inomspecialiserad och högspecialiserad sluten och öppenonkologisk vård. Sjuksköterskans specialisering kan varainriktad på medicinsk cancerbehandling, onkologisk kirurgioch palliativ vård eller strålbehandling vidradioterapiavdelning eller annan motsvarandespecialavdelning.I Allmänna Råd från 1995:5, Kompetensbeskrivningar försjuksköterskor och barnmorskor, framgår att en sjuksköterska medspecialisering i onkologisk vård inriktad på strålbehandling också måstekunna medverka vid undersökning och behandling av patienter vilkaremitteras till radio-terapiavdelningen eller annan specialavdelning.Inför framtiden finns en oro att kraven på specialistkompetens försvagas.Om sjuksköterskan endast i vissa fall självständigt ska kunna utföraundersökningar och behandlingar inklusive strålbehandling, blir ocksåonkologisjuksköterskor mera av allmänsjuksköterskor, vilket försvårar vårdenav cancerpatienter. En SIFO-undersökning visar att de flesta avSveriges patienter accepterade väntetider bara de fick ett gott bemötande ochen professionellt präglad information. finns nämligen en stor bristpå specialistsjuksköterskor inom onkologisk vård.Det skulle innebära en stor tillbakagång om strålbehandling inte skulleingå i specialistutbildningen. En kronisk brist på strålbehandlingssköterskorskulle uppstå, om uppdragsutbildning skulle vara medlet att möta behovet avdenna utbildning.Stockholm den 26 september 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02So284 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So284av , ()Barnbidragshöjning även för socialbidragstagareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barnbidrag inte skall medräknas vid beräkning avsocialbidrag.InledningNu går det bra för , konsumtionen ökar och beslutfattas om skattesänkningar, gränsen för att betalaförmögenhetsskatt höjs. Statens finanser beräknas gå med ettöverskott på denärmaste åren, det är 20 till 37 miljarder mer än vadsom varit målet. De som tjänar mycket får också en märkbarslant extra i plånboken.Den som tjänar lite får i kronor också mycket lite, ungefär en tiondel avvad den välställde får.För många är det välkommet att även barnbidraget höjs. Alla får likamycket, fattig som rik, eftersom barnbidraget är ett generellt bidrag sombetalas till alla familjer.Barnbidragshöjning ävenför socialbidragstagareDen i budgetpropositionen aviserade barnbidragshöjningenär viktig och riktig, men det är beklagligt att höjningen intekommer alla barnfamiljer till godo. De kommandehöjningarna betyder mycket för de flesta barnfamiljer, förandra innebär det inte så mycket utan blir mer som "gräddepå moset". För de som mest av alla behöver den härhöjningen, de familjer som uppbär socialbidrag, innebärhöjningen med nuvarande regler att socialbidraget minskarmed lika mycket som barnbidraget höjs. Det blir med andraord kommunerna som tjänar på de fattigasbarnbidragshöjning, själva kommer de inte att märka av den.Det är inte acceptabelt att de ekonomiskt mest utsatta familjerna helt gårmiste om barnbidragshöjningarna. Vi anser därför att regeringen skallåterkomma till med förslag till förändring som medför attbarnbidraget inte längre medräknas vid beräkningen av socialbidragetsstorlek, så att även de mest utsatta får ta del av de kommandebarnbidragshöjningarna.Stockholm den 28 september 2000Thomas ()()()()()
mot · GO02So285 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So285av Agestav, ()Kloning av människorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om en lag somförbjuder kloning av mänskliga celler.MotiveringFåret , som tillkom genom en kloning av en cell frånsin "mamma", har ställt mänskligheten inför nya problem.Det är möjligt att skapa genetiskt lika individer till nulevande människor, med de hisnande risker för missbruksom denna nya teknik medför. Hela det demokratiskasamhället är överens om att det är oacceptabelt att klonamänniskor. Svensk lagstiftning är emellertid inte tydlig pådenna punkt, eftersom tekniken är helt ny. Enligt 4 § lagen(1991:115) om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyftemed befruktade ägg från människa är det förbjudet att i enkvinna föra in ett befruktat ägg som varit utsatt för försök iforsknings- eller behandlingssyfte, likaså gäller förbudet omägget före befruktningen varit föremål för manipulation. Omkloningen utförs, som med , genom att man för in enfrämmande cellkärna i en "tömd" obefruktad äggcell, så ärinte lagen tillfredsställande formulerad för att förhindradetta. Lagen talar specifikt om befruktade ägg. Härbehövs ett förtydligande i lagstiftningen. Det är ocksåStatens medicinsk-etiska råds mening. I rapporten() bör enligt rådetlagen förtydligas och innehålla ett uttryckligt förbud motkloning av människa. Medicinsk-etiska rådets förslag ärremissbehandlat och kan därför begäraett lagförslag från regeringen.Stockholm den 25 september 2000Amanda Agestav (kd)Skånberg (kd)
mot · GO02So290 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So290av Skånberg, (kd)Forskning på aborterade fosterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en grundlig utredning görs av hur hanteringen avaborterade sker i samband med forskning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tydliga regler fastslås för forskning på levande foster.MotiveringEn forskargrupp i har i samarbete med forskare frånBoston använt vävnad från aborterade för att sedantransplantera den på råttor och kaniner (SvD ).Då har man tagit bland annat näthinneceller från tre till tioveckor gamla . I en ansökan till på har forskare också ansöktom att få använda en tång i stället för vacuumsug vid abortför att på så vis "få ut" fostren levande, för att därefter kunnagöra experiment på levande (GT ).I "Forskning på som skall aborteras" i "Synpunkter från Statensmedicinsk-etiska råd" sid 20, konstaterar rådet att det idaginte finns ett regelverk för hur samhället ser på fostrets skyddsvärde, somskulle kunna utgöra riktlinjer för forskning på . Rådet anser att enlagstiftning som speglar rådande värderingar, bl a som de kommer till uttrycki rådets yttrande, vore önskvärd och bör bli föremål för utredning.Vi anser det oetiskt att använda aborterade för experimentellforskning och kräver en sådan utredning om hur hanteringen av aborteradefoster sker i samband med forskning samt ett tydligt regelverk för detsamma.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)()
mot · GO02So291 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So291av , ()Utvärdering av psykiatrireformenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utvärdera psykiskt sjuka hemlösamänniskors situation och föreslår åtgärder i enlighet med vad som anförsi motionen.BakgrundUnder har en växande uppmärksamhet riktats mothemlösheten i de svenska storstäderna och också pålandsbygden. Även om hemlösheten möjligen inte har ökat iabsoluta tal, så har den ändrat karaktär. "Gamla" grupper harminskat och nya har tillkommit bland dem kvinnor,ungdomar och människor med psykiska funktionshinder.Vissa studier talar om en fördubbling av psykiskt stördabland de hemlösa i ,som är den enda kommun där man försökt urskilja justdenna grupp.I dag beräknas mer än en tredjedel av de hemlösa lida av psykiskastörningar. Praktiskt taget samtliga bedöms ha behov av insatser frånpsykiatrin.Många har stora svårigheter att få sina behov av vård och stödtillgodosedda på ett bra sätt. En orsak kan vara den reducering av specifikainsatsformer för dessa personer som psykiatrireformens genomförandemedförde. Genom att avinstitutionalisera stora delar av psykvården utantillräckligt individuell hänsyn har man skapat en misär för redan utsattamänniskor. För många hade det i och för sig trygga institutionsboendet behövtersättas med gruppboende eller hemlikt småskaligt boende med tillsyn.Befintliga institutioner skall inte avvecklas i snabbare takt än att manhinner få fram fungerande alternativ i form av exempelvis gruppbostäder medtillräcklig personal för att upprätthålla tryggheten för de psykiskt sjuka. Manmåste dock vara uppmärksam på att det finns en risk för att ett gruppboendebara blir en annan form av institution. Därför är det viktigt att så långt sommöjligt göra insatser också i det ordinarie boendet.Psykiatrireformen antogs i total enighet 1995. Motivet var att människormed långvariga psykiska störningar skulle få bättre levnadsvillkor. Därefterhar uppenbarligen alltför många fått det sämre. Inte minst i media har utsattamänniskors villkor skildrats.De som har svårast att klara samhällets krav och ta vara på dessmöjligheter är de som inte har vistats i samhället på egen hand.Hur klarade de av denna frihet?Reformen innehöll stora möjligheter för de människor den omfattade. Allasom deltog i reformarbetet var uppfyllda av möjligheterna för en stor gruppmänniskor att få ett bättre liv än de tidigare hade haft. Man talade omnormalisering, integration, eget arbete, egen bostad, valfrihet och välfärd föräven dessa människor som vistats på institutioner i åratal.Man kan misstänka att den aktuella gruppen människor fortfarandebefinner sig mycket lång ifrån ett normalt liv och acceptabel livskvalitet.Stockholm den 2 oktober 2000Berit ()()
mot · GO02So293 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So293av , ()Rehabiliteringen för barn med hjärnskadaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristande rehabilitering för barn med hjärnskada.MotiveringEn genomförd epidemiologisk studie över förekomsten avtraumatisk hjärnskada hos barn i (,Epidemiology and management of traumatic brain injury in children,1999) visar att andelen nyskadade barn efter allvarlig traumatiskhjärnskada (hjärnskakning undantagen) är ca 100. Uppskattningsvis rördet sig för hela landet om ca 350 barn. Till de traumatiska hjärnskadornahör trafikolyckor (), fallolyckor (), sportolyckor (10procent), föremål mot huvudet () samt våldsolyckor ().De icke traumatiska, förvärvade hjärnskadorna hos barn uppskattas till60/100.000, vilket skulle innebära att man till siffran 350 skulle behövalägga till ytterligare ca 400 för hela landet.Då det gäller rehabilitering av traumatiska hjärnskador visar denepidemiologiska studien att av de allvarligt hjärnskadadebarnen fick någon form av rehabilitering. Dessa utgjorde inte fullt 50 procentav de allra värst skadade. Restsymtomåterfanns hos hälften av den skadade gruppen. Vanliga restsymtom återfinnsenligt internationella publikationer hos av de skadade. Vanligarestsymtom är främst av kognitiv kraktär (minnessvårigheter, problem medkoncentration och uthållighet, inlärningssvårigheter, brister i omdöme) samtpersonlighetsmässiga avvikelser. Dessa restsymtom är lika vanliga sommotoriska avvikelser.Således föreligger stora brister när det gäller dessa barnsrehabiliteringsmöjligheter. En skillnad mellan vuxna och barn är att vuxna ärsjukskrivna och får hjälp av att jaga rehabilitering. De harockså ofta en arbetsgivare som är angelägen om snabb rehabilitering.För ca ett år sedan bildades ett nationellt, tvärprofessionellt nätverk förarbete med dessa frågor. På högkant står arbete med vårdkedjor ochinformationsinsatser på lokal, regional och nationell nivå.I har man antagit en nationell plan för rehabilitering av barn ochungdomar med förvärvade hjärnskador. Svensk expertis har därvid anlitats.Regeringen bör enligt min mening närmare utreda och föreslå åtgärdersom tillförsäkrar barn med traumatiska hjärnskador erforderliga utrednings-och rehabiliteringsmöjligheter. Vidare bör möjligheten att utarbeta ennationell plan för rehabilitering av barn och ungdomar med förvärvadehjärnskador undersökas.Stockholm den 29 september 2000Siw ()
mot · GO02So295 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So295av , ()Främjande av hälsa och fysisk aktivitetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nuvarande uppdrag blir början på ettlångsiktigt förändringsarbete för att främja hälsa och förebygga sjukdomgenom ökad fysisk aktivitet.MotiveringHösten 1999 redovisade i rapporten en genomgång av ett flertal nationella ochinternationella studier och konsensusrapporter som visar ett myckettydligt samband mellan omfattningen av fysisk aktivitet ochhälsotillståndet. Dessa studier slår fast att fysisk inaktivitet ökar risken fören rad sjukdomstillstånd, däribland: hjärtinfarkt, slaganfall, högablodfetter, högt blodtryck, diabetes, benskörhet och vissa cancerformer.Fysisk inaktivitet har också en mycket stor betydelse för uppkomsten avövervikt och fetma. Forskningen visar att fysisk inaktivitet har sammastyrka som andra kända riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdom som högahalter av blodfetter, rökning och högt blodtryck.Andelen fysiskt helt inaktiva i är för medelålders mänoch för kvinnor i motsvarande ålder - visar samma rapport.Regeringen har ansett det befogat med en nationell samordning för attpåverka den ökande inaktiviteten i befolkningen och gett Folkhälsoinstitutetdetta uppdrag. Arbetet ska i huvudsak genomföras under det så kalladerörelseåret 2001.Det är viktigt att detta arbete blir långsiktigt för att på ett genomgripandeoch varaktigt sätt se till att främja hälsa och förebygga sjukdom genom ökadfysisk aktivitet. På den nationella nivån kan detta ske genom olikasamhälleliga och strukturella insatser i det bestämda syftet att inleda ettlångsiktigt nationellt förändringsarbete för att öka den fysiska aktiviteten iSverige.Alla människor oavsett social position, kön, ålder, etnicitet ochfunktionshinder bör ges förutsättningar för fysisk aktivitet och rörelse.Stockholm den 27 september 2000Carina ()
mot · GO02So296 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So296av , ()Sjukvårdens finansieringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av HSF-modellen i svensk sjukvård.Motiv för mitt förslagNågon optimal modell för sjukvårdens finansiering finns inte. Då hadealla länder tillämpat den.HMO-modellen är emellertid den effektivaste världen skådat. Denhar anpassats för svenska förhållanden i HSF-modellen. Innebörden är utnyttjar marknadskrafterna för att skapa en god, effektiv och billigsjukvård på patienternas villkor. I längden har inte råd att avstådärifrån.Stockholm den 28 september 2000Bertil ()