mot · GO02So471 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So471av , ()Folkhälsan1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Folkhälsoinsitutet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om psykisk ohälsa.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om migrän.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förebyggande av självmord och att Nationella rådets programbör få nationell status.5. begär att regeringen tillsätter en utredning om allergi.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fibromyalgi och forskning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om elöverkänslighet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alkohol och andra droger.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det abortförebyggande arbetet.4 InledningBegreppet folkhälsa används för att beskriva hela befolkningens ellerolika befolkningsgruppers hälsotillstånd till skillnad från enskildaindividers hälsa. En god hälsa för individen är en tillgång, en resurs, meraän ett mål i sig, medan en god folkhälsa kan ses som ett mål för samhället.Man brukar säga att det är viktigare att lägga liv än år till livet.En förutsättning för folkhälsoarbetet är att epidemiologiska studier utförs.Vanliga sådana gäller sjuklighet och dödlighet. Men ett meningsfulltfolkhälsoarbete kräver också andra uppgifter som kan vara svårare både attfinna och att mäta. En typ av värdefulla data är uppgifter om faktorer sompåverkar hälsan t.ex. sociala och ekonomiska.Folkhälsoarbete förekommer på olika nivåer såväl nationellt och lokaltsom inom föreningar och inom förhoppningsvis all hälso- och sjukvård. Manarbetar inom sjukvården inte bara med att bota utan ofta även med att hjälpaden enskilde att klara en svår eller kronisk sjukdom och motverka försämringi hälsotillståndet. Exempel på kliniker som har betydande inslag av sådanverksamhet är de onkologiska klinikerna som vårdar cancersjuka patienter.5 IntressekonflikterEn komplikation i arbetet med folkhälsa är att det kan förekommaintressemotsättningar. Samhället kan t.ex. genom lagar och andrabestämmelser införa regler i hälsofrämjande syfte, vilket av enskildaindivider kan ses som ett intrång i valfriheten. Som exempel kan nämnasregleringen av rökning. Många personer, inte minst de med allergiskabesvär, ser detta som mycket positivt, medan det finns de som serrestriktionerna som inskränkningar av den personliga friheten.Det förekommer naturligtvis också regleringar av helt annat slag, t.ex.ekonomiska, där hälsosamma produkter genom subventioner kan säljas till ettlägre pris än andra mindre nyttiga produkter.Det förebyggande arbetet måste ses i ett långt perspektiv. Förebyggande åtgärder har även psykologiska, sociala ochekonomiska effekter. De psykologiska effekterna kan även vara av negativ artsåsom ökad oro eller besvikelse över livsstilsförändringar. De som lyckats isina föresatser kan däremot uppleva ett ökat välbefinnande.Livsstilsförändringar kan också ha betydande indirekta effekter genom attpersoner i den nära omgivningen påverkas.Grundläggande begrepp inom förebyggande arbete är primär, sekundär ochtertiär prevention. Man skiljer mellan hälsofrämjande insatser för att undvikasjukdom, s.k. primärprevention, och insatser för tidig upptäckt av sjukdoms.k. Tertiär prevention betyder insatser för att förhindraatt en sjukdom återkommer eller förvärras. anser att för attuppnå en så god hälsa för hela befolkningen som möjligt krävs arbete på alladessa nivåer. Det är utomordentligt viktigt att sjukvården tillsammans medandra aktörer arbetar med folkhälsoarbetet på ett enhetligt sätt vilket gerlegitimitet åt folkhälsoarbetet. Sjukvården kan släcka en brand men ocksåförebygga att en ny uppstår!6 HälsoekonomiHälsoekonomi och utvärdering av metoder har med krympandeekonomiska resurser fått allt större betydelse. Relationen mellan denförväntade nyttan (beräknat i pengar) av en åtgärd och kostnaden fördenna beskrivs i olika analyser. Inom hälsoekonomin är det dock viktigtatt även väga in andra effekter, som inte alltid kan mätas i ekonomiskatermer. Detta gör att intresset för så kallade cost-effectiveness-analyser ärstort. I sådana analyser görs värderingar som mäts i enheter såsomräddade liv, minskad sjukskrivning och fler levnadsår. Mångasjukvårdsinsatser kan ge både förlängt liv och ökad livskvalitet, varförman söker väga samman dessa mått i så kallade kvalitetsvunna levnadsår,cost-utility-analyser.Det som brukar kallas den epidemiologiska paradoxen innebär att de flestasom får t.ex. en hjärtinfarkt kommer från den stora delen av befolkningen somhar måttligt förhöjda riskvärden, inte från gruppen med höga riksvärden.Detta beror på att antalet individer i den förstnämnda gruppen är betydligt flerän i riskgruppen. Det har mot den bakgrunden visat sig vara mer effektivt attinrikta förebyggande arbete mot befolkningen i helhet än mothögriskgruppen. För oss Kristdemokrater känns det dock angeläget att påpekaalla människors lika värde och då blir det naturligt att även satsa påförebyggande insatser för en enda individ.7 FolkhälsaVikten av ett förebyggande folkhälsoarbete uppmärksammas allt merbåde nationellt och internationellt. Allt större resurser satsas på attkartlägga orsaker till sjukdomar och ohälsa. Genom forskning och studierökar kunskapen kontinuerligt om de olika sambanden och vad som kangöras för att öka hälsa och livskvalitet.Vid allt folkhälsoarbete är det viktigt att man utgår från en helhetssyn påmänniskan och hälsan som begrepp. I vid bemärkelse handlar hälsa om ettfysiskt, psykiskt, socialt och andligt tillstånd av välbefinnande.Arbete för en förbättrad folkhälsa måste präglas av uthållighet. Resultatenkan oftast inte avläsas förrän efteråt. Akuta insatser kan inte ersättalångsiktiga. Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö och levnadsvanor harbetydelse för hälsoutvecklingen. Även i tider av försämrad samhällsekonomimåste folkhälsoarbetet värnas eftersom det gynnar både folkhälsan ochsamhällsekonomin . kan vi avläsa 1990-talets ekonomiska krisbåde i utslagna människor, långvariga sjukskrivningar och flerlångtidsinskrivna socialbidragstagare.Den höga arbetslösheten drabbar redan svaga grupper hårdast, vilketinnebär ökad risk för psykiska problem, högre vårdkonsumtion ochförtidspensionering. Arbetslöshet tenderar också att öka alkohol- ochdrogkonsumtionen.Folkhälsoarbetet står inför många utmaningar . sommånga åkommor kan botas eller motverkas uppkommer nya som vi ännu intehar något botemedel för. Ett sådant exempel är hiv/aids som utgör ett storthot. Det bekräftar att folkhälsoarbetet måste ges ökad betydelse både på detnationella och internationella planet.7.1 FolkhälsoinstitutetKristdemokraterna anser att avsatta resurser måste utnyttjas optimalt ochdärför måste arbetet organiseras på ett sätt som inte medför onödigtdubbelarbete. På det nationella planet är ett stort antal aktörer inblandadei olika delar av folkhälsoarbetet. Det rör sig om allt ifrån forskning tillideellt arbete. På det regionala och lokala planet förekommer ettomfattande arbete med forskning, studier, enkätundersökningar,hälsoinformation m.m. De sammantagna resurserna är avsevärda. Fråga ärom resurserna används på optimalt sätt eller om det förekommerparallellarbete utan samverkan. På den nationella nivån föreslårregeringen en förändring av . Myndigheten ska enbartha en stabsfunktion. Vi välkomnar förslaget, men anser inte att denföreslagna förändringen är tillräcklig. Vi anser att Folkhälsoinstitutetenbart ska koncentrera sig på centrala nationella funktioner sominformations- och med uppgift att bistå regionala ochlokala aktörer. Kompetensen på olika plan skulle kunna utnyttjas bättregenom att låta fungera som en nationell koordinator.Vi ställer oss också tveksamma till att helt avvecklas. Vitror att en enhet för alkohol och droger med avgränsade uppgifter på etteffektivt sätt skulle motverka en utveckling som blir allt merproblematisk. Detta kan ske i nära samverkan med Folkhälsoinstitutet.Liknande tankar har framförts i Statskontorets rapport (1998:22)"Samordning mot droger".8 Icke-materiella behov8.1 Psykisk ohälsaI en internationell jämförelse är den fysiska hälsan i god medanden psykiska tenderar försämras. Vår höga materiella levnadsstandard tilltrots rapporteras återkommande om ökad psykisk ohälsa i befolkningen,särskilt bland ungdomar. Detta är oroväckande. anseratt dessa larmrapporter måste tas på största allvar varför regeringensnarast bör lägga fram förslag till åtgärder.8.2 StressSjukskrivningar med stress som orsak ökar . En högarbetsbelastning är en förklaring, även arbetslösa kan känna stress, stressöver att inte få arbeta när man vill. Negativ stress följer inte sällan en högarbetsbelastning och begränsade möjligheter att påverka sin situation,d.v.s. makt och inflytande till förändring saknas. Flera yrkeskategorieruppvisar tydlig ohälsa på grund av detta. En av dessa grupper ärvårdpersonalen. Där uppvisar alltfler ohälsa relaterad tillarbetssituationen. Detta måste särskilt uppmärksammas.På många håll är arbetsmiljön i skolan bristfällig. För stora klasser med fålärare, mobbning och andra faktorer bidrar på flera håll till att skapa en dåligskolmiljö. Om detta kombineras för eleverna med långavistelser borta från hemmet, ökar riskerna för stress. Arbetet för en godskolmiljö och möjligheterna för elever att arbeta enskilt eller i mindre gruppermåste utökas.En familjepolitik, som siktar på att barnen får en trygg och harmoniskuppväxt där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kan motverkastressymptom. skriver i sitt delbetänkande: "Även i skol-åldern är föräldrarnas insatser avgörande för barnens hälsa." Det bekräftarKristdemokraternas uppfattning att det är genom att stödja föräldrarna somman bäst hjälper barnen, inte genom styrda bidrag. Regeringens förslag ommaxtaxa går i fel riktning.Kristdemokraterna förespråkar istället att ansvar och resurser ges tillföräldrarna. Vi anser att föräldrarna ska anförtros att själva utforma sinvardagoch kunna välja den barnomsorgsform som de anser bäst. Barnomsorgskontotsom föreslår ger föräldrarna denna valmöjlighet.Läkaren är författare till boken - kan detdrabba mig. Hon menar att hjärnstress är ett samhällsproblem, inte något somden enskilde kan lastas för. Det ökade tempot och ständiga krav på lönsamhetsom genomsyrar samhället tillsammans med minskad kontroll över den egnalivssituationen resulterar i en ohållbar situation. När människan försätts i ettliv i ständig press upphör empatin och kreativiteten. Samhällets strukturer ärviktiga för människors hälsa. Det beslut som fattas påverkar den enskildesvardag. Utgångspunkten i besluten måste vara omtanken om den enskildamänniskans bästa. vill bygga ett samhälle där respekt,medmänsklighet, trivsel och mer tid för varandra är honnörsord. Ett varmtsamhällsklimat bidrar till att människor känner sammanhang och delaktighet.8.3 Utsatta grupperDen totala hälsan i har förbättrats under en lång tidsperiod.Medellivslängden har ökat och levnadsvanor förbättrats. Detta gäller dockinte alla grupper. För barn och ungdomar är trenden den motsatta.Hälsotillståndet ser olika ut mellan män och kvinnor, olika socialagrupper och regioner. Försämrat hälsotillstånd har även konstaterats ivissa samhällsgrupper bl.a. på grund av arbetslöshet, utslagning och dåligekonomi. Det finns även skillnader mellan olika yrkeskategorier.Skillnader kan konstateras redan från födseln i form av ökad andelspädbarnsdödlighet, barn med tillväxthämning eller låg födelsevikt.Skillnad i dödsrisk mellan yrkesgrupper beträffande alkoholrelateraddödlighet är väl belagd. Till och med skillnader mellan olikabostadsområden i större tätorter har kunnat noteras. Kristdemokraternaanser att hälsopolitiska hänsyn ska vara en naturlig del isamhällsplaneringen.8.4 MigränI lider cirka 1 miljon människor av migrän eller annan svårhuvudvärk t ex huvudvärk. Sjukdomen är vanligare hos kvinnor.Var femte kvinna och var åttonde man beräknas lida av sjukdomen. Avskolbarn mellan visar undersökningar på att mellan 4 och 6procent lider av migrän. Många lider i skolan och blir mobbade på grundav sin svåra återkommande huvudvärk.Migrän bör tas upp i det nationella folkhälsoprogrammet. Inom EU finnsutredningar som visar att de socioekonomiska kostnaderna för migrän kostarEU länderna ca . Det finns således mycket att göra för attminska kostnader och lidande på detta område.Kunskap och information är ofta bristfällig. Många sjukskrivningar pågrund av migrän kan förebyggas om individuellt anpassad rehabilitering sättsin . Landstingen bör upparbeta strategier och organisation för attmöta behoven och sprida information om sjukdomen och vilka möjlighetersom finns att bota eller lindra besvären.8.5 Förebyggande av självmordUnder har antalet personer som avlider på grund avsjälvmord minskat något. Antalet självmordsförsök är fortfarande stort.Självmord är den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen 15-44 år.Tendensen med ökad psykisk ohälsa bland ungdomar är oroande och böruppmärksammas.Resurser för att följa upp patienter som gjort ett självmordsförsökoch de som går med självmordstankar är mycket angelägna.Självmordshandlingar har flera orsaker. Förluster av olika slag är denvanligaste utlösande faktorn. En känsla av ensamhet, hopplöshet ochvilsenhet är gemensamt för de flesta som försökt ta sitt liv. Den känslan finnskvar även efter självmordsförsöket.Efter ett misslyckat självmordsförsök uppstår ett tillstånd av skuldkänsloroch besvikelse, även en rädsla inför hur omgivningen ska uppfatta detinträffade. Vårdpersonalens möjlighet att ge närhet, värme och omtanke ärviktig. Anpassad utbildning av vårdpersonal liksom tid för patienten ärbetydelsefulla delar för en lyckad behandling. Uppföljning medåterkommande kontakter är avgörande för att motverka att självmordsförsökupprepas.Vi kristdemokrater anser att det förebyggande arbetet även på dettaområde ska inriktas på att människor inte hamnar i denna krissituation.Människors behov av gemenskap, närhet och sammanhang kan inte ersättasav samhällsinsatser. Små, nära gemenskaper där människor kan leva itrygghet, värme och tillit verkar förebyggande och motverkar risken, särskilt itonåren, att fastna i en upplevelse av utanförskap och meningslöshet, som kanutgöra grogrund för självmordstankar.Nationella rådet för självmordsprevention har tagit fram ett program för attmotverka självmord. Vi kristdemokrater anser att programmet ska få nationellstatus.8.6 AllergiAllergi och annan överkänslighet har ökat markant de senaste decenniernai den industrialiserade världen. Antalet personer som drabbas av allergierfortsätter öka både i och i övriga världen. Allergierna drabbarhälften av de unga, av barnen och var fjärdesjuåring. När vuxna själva får ange om de har något allergiskt besvärsvarar av kvinnorna ja, mot av männen.Skillnaden är ännu tydligare för "annan överkänslighet". avkvinnorna anser att de har sådana symptom, vilket är högre än förmännen.Av dessa siffror kan den slutsatsen dras att detta rör sig om enfolksjukdom. Enligt beräkningar uppgår samhällskostnaderna för allergier ochannan överkänslighet till /år. För att komma tillrätta med problemen har några landsting och kommuner antagit program förallergianpassning, vilket är utmärkt.Kristdemokraterna anser att forskning, utbildning och information måste fåökade resurser för att vända trenden. Orsaker till överkänslighetsreaktioneroch allergier är flera. Problem med inomhusmiljön har hamnat ifokus. Byggnadsrelaterade problem som mögel, dålig ventilation och högluftfuktighet är vanliga exempel. Det krävs upprättande av sammanhängandestrategier på olika områden liksom konkreta handlingsplaner.Skola och förskola är områden där det förekommer stora allergiproblem.Antalet elever med allergiska problem har fördubblats . För många av de drabbade medför detta att de får svårare atttillgodogöra sig undervisningen.Vi anser att en utredning bör tillsättas som får till uppgift att sammanställavad som gjorts och vad som kan göras för att förebygga allergier bland skol-elever.8.7 FibromyalgiMellan 100 000 och 200 000 svenskar lider av fibromyalgi. avde drabbade är kvinnor. Sjukdomen definierades 1981 av amerikanskareumatologsällskapet. Fibromyalgi är i huvudsak en kvinnosjukdom, medoklara orsaker och förlopp. Detta har bidragit till att sjukdomen inte fåttsärskilt stor uppmärksamhet vare sig bland reumatologer eller andraforskare i landet. Det är ett stort bekymmer särskilt som många drabbasmycket svårt av symptomen som, förutom värk, stelhet, trötthet ochmuskelutmattning, kan bestå av ett otal störningar i immunförsvar, nerv-och hormonsystem.Fibromyalgi beräknas kosta samhället per årenligt en studie från . Lägger man till andra kroniskavärktillstånd dubbleras summan. av dessa kostnader är indirektaoch består av sjukskrivningar och förtidspensioner.Staten har ett övergripande ansvar för forskning och det behövsextraordinära åtgärder för att få igång forskningen. Tills sjukdomens orsakeroch samband kartlagts måste insatser vidtas för att lindra besvären hos desvårast drabbade för att ge dem ett drägligt liv.8.8 ElöverkänslighetVarje människa är unik och reagerar därför olika på olika miljöer. I dettateknologiskt moderna samhälle omger vi oss med mycket ny teknik somriskerar att skapa problem i vår miljö och för oss själva. Alla reaktioner ärinte vetenskapligt bevisade, men människor med symptom ska mötas ochbehandlas med respekt. Vilka konsekvenser som den nya tekniken medförkänner vi inte till fullt ut.På senare år har en ny grupp människor som lider av elöverkänslighetuppmärksammats. Symptomen är så allvarliga att de inte enbart medförpersonligt lidande utan också får konsekvenser för den drabbades familj.Överkänsligheten kan innebära flyttning till icke-elektrifierade miljöer ochomöjlighet att återgå till befintligt arbete. i Stockholmlämnade en rapport om hälsosituationen i . Irapporten bedöms av invånarna i länet vara elöverkänsliga.Kristdemokraterna anser att problemet med elöverkänslighet börkartläggas ytterligare. Forskningen på området måste följas så att nödvändigaåtgärder kan vidtas.8.9 Tobakens skadeverkningarTobaksrökning tillsammans med alkoholmissbruk tillhör de störstafolkhälsoproblemen. är det också det mest påverkbarahälsoproblemet. Vart tionde dödsfall har ett samband med tobak.Tobaksanvändning fördubblar risken för hjärtinfarkt och för att avlida ihjärtsjukdom. Redan rökning av 1-5 cigarretter per dag fördubblar riskenför hjärtinfarkt hos kvinnor. Risken för de yngre är ännu större. Nästanalla fall av hjärtinfarkt drabbar rökare. Sambandetmellan rökning och lungcancer är starkt. 2 500 personer dör avlungcancer, av dessa på grund av rökning. Tidig rökdebut ochhög konsumtion relaterar till risken för skador.Inte enbart rökaren utsätts för risker. Omgivningen påverkas också av såkallad passiv rökning. Sidoröken innehåller dubbelt så mycket koloxid, tregånger mer benspyren och ca 70 gånger mer ammoniak än vad den som rökerfår i sig. Även cancerframkallande ämnen finns i mycket högakoncentrationer i tobakens sidorök.Tidigare lagändringar på tobaksområdet har varit värdefulla, men enbartlagstiftning är inte tillräckligt. Det fordras också att arbetet för ettrökfrittsamhälle bedrivs på flera plan. bör också fatta beslut om förbudmot tobaksautomater. anser att arbetet med att undanröjariskerna för passiv rökning måste intensifieras. Vi anser också att restaurangerska vara rökfria.8.10 Alkohol och andra drogerUndersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar konsumerarmycket alkohol och prövar narkotika. Vid en undersökning i Stockholmav 9 000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att varfjärde 17-åring har prövat narkotika och mer än var fjärdeniondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarandeundersökning gjordes har siffrorna ökat markant. Dettavisar att tillgången på droger och alkohol har ökat. Ett växande problemär tillverkning och smuggling av illegal sprit. På olika vägar når drogeroch svartsprit ut även till ungdomar. Att motåtgärder måste sättas insnarast är uppenbart annars riskerar vi att många unga människor blirutslagna redan i tidiga år.Ett allvarligt problem är att alkoholdebuten går allt längre ner i åldrarna.Alkoholdebut vid är inte ovanligt. Dessa barn riskeraratt bli storkonsumenter längre fram i livet. Mer än 175 000 barn under 18 åruppskattas växa upp i hem där minst en förälder har alkoholproblem. 100 till200 barn föds med skador som orsakats av mödrarnas alkoholproblem. I eninte färdigutvecklad kropp är risken för bestående skador stora. Huvudfrågansom borde ägnas mer uppmärksamhet är varför ett barn börjar bruka alkohol.Vi Kristdemokrater ser med stort allvar på denna utveckling och anser att detfordras kraftfulla åtgärder för att vända trenden.Nationella folkhälsokommittén lyfter också i sitt delbetänkande fram nu kan konstatera att kvinnor och män påverkas olika fysiskt sett vidalkoholkonsumtion, något som i stor utsträckning förbisetts avalkoholforskare och i samband med information.Alkoholen är ett stort medicinskt och socialt problem och är orsak tillmånga sjukdomar och skador genom direkt påverkan eller som utlösandefaktor till våld. Vid tre av fyra våldsbrott är alkohol den utlösande faktorn.Diskussioner om våldsprevention måste även innefatta alkoholpolitiken.Varje år avlider mellan 5 000 och 6 000 personer till följd avalkoholrelaterade sjukdomar eller skador. I trafiken omkommer minst125 alkoholpåverkade personer, såväl förare som andra. avpatienterna inom den slutna vården lider av alkoholrelaterade sjukdomar. Attdetta medför stora kostnader för sjukvården är uppenbart. Beräkningar tyderpå att de totala samhällskostnaderna uppgår till mellan 50 och 100 miljarderkronor.Alkoholpolitiken i står nu inför ännu större utmaningar än tidigareinte minst med tanke på den uppluckring som skett genom riksdagsbeslut omlördagsöppna systembutiker och EU-anpassade införselkvoter. Vikristdemokrater har motsatt oss lördagsöppna systembutiker och anser attregeringen vid förhandlingarna om införselkvoterna skulle ha hävdatfolkhälsoskälen. Ökade införselkvoter har inte inneburit att den illegalaalkoholen försvunnit och på flera orter där man har lördagsöppnasystembutiker har ökad våld i hemmen konstaterats. Vi förväntar oss att dettavägs in vid omprövningen av lördagsöppet våren 2001.Beslut om EU-anpassade införselkvoter är fattat och frågan blir istället hurvi på bästa sätt kan hantera det faktum vi står inför ett stort inflöde av legalalkohol över våra gränser. Regeringen avsätter i budgetpropositionen enstörre summa till åtgärder på olika nivåer, vilket vi välkomnar.ANT-undervisningen i skolorna får inte sättas på undantag utan ges högreprioritet.De ideella organisationerna och deras kunskap måste tas tillvara på bättresätt. Bidragen till nykterhetsorganisationerna måste förändras och hanteras pådet sätt som gäller för idrottsrörelsen.Det är viktigt att inte skilja på socialpolitik och kriminalpolitik, eftersomdessa hänger samman. Narkotikabekämpning måste bedrivas lokalt, nationelloch internationellt. Ökad rörlighet över nationsgränserna ökar ocksåmöjligheten till större inflöde av droger. Därför behövs mer resurser till tulloch polis samt bra samarbete över nationsgränserna.I är uppslutningen bred kring målet att skapa ett narkotikafrittSverige. Bruk av narkotika är ett brott mot rådande normer, vilka är djuptförankrade hos det svenska folket. Vissa länder har prövat attavkriminalisera innehav för eget bruk, att medge allmän läkarförskrivning tillmissbrukaren och/eller tillåta en öppen försäljning. Liknande förslag har ävenframförts i vårt land.