ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T710 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T710av , ()Bredbandsutbyggnad på GotlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bredbandsutbyggnad på Gotland.Motiv för mitt förslagUnder rapporterades det i media att Gotlandsom enda län kommer att bli utan bredband. Skälet till dettaskulle vara att har ett begränsat antal större företag,som kan vara med och finansiera en sådan investering, samtatt överföringskapaciteten på befintliga kablar är begränsad.Skulle dessa uppgifter vara korrekta, och att skullebli enda län i utan bredband, är det anmärkningsvärtoch måste föranleda åtgärd från regeringen.Tillgång till bredband är en av de mest avgörande framtidsfrågorna förGotland. Bredband är viktigt för alla delar av landet men med hänsyn tillGotlands insulära läge är det särskilt viktigt för detta län. Det är därför avstörsta vikt att denna moderna teknik byggs ut till och över hela länetsnabbt. En snabb bredbandsutbyggnad på skulle vara ett positivtbidrag, inte minst till landsbygdsutvecklingen.Tillgången på bredband till rimliga kostnader är en grundläggandeförutsättning i det kommande informationssamhället, och ur ett gotländsktperspektiv skapar det möjligheter för företag att välja etableringsort medhänsyn till var anställda önskar bo. Utan bredband i tillräcklig omfattning tillGotland är det en uppenbar risk att framtidstro i allmänhet och utveckling avöns näringsliv i synnerhet inte kommer att utvecklas positivt.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02T711 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T711av Ek, ()som försöksområde för digital allemansrättFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att görs till försöksområde för digital allemansrätt.MotiveringDen tekniska utvecklingen går framåt med rasande fart.Den digitala teknikens genombrott ökarteknikutvecklingshastigheten än mera. Det innebär också attföretagare och enskilda personer nu i allt högre grad använderInternet för att hitta varor och tjänster som man är beredd attköpa.De företag som inte har tillgång till god datakommunikation lämnasutanför utvecklingen, hänger inte med eftersom det blir svårare att fungerasom modern underleverantör och svårare att hitta sina kunder och kommer påsikt att slås ut. Det är viktigt att områden utanför de starkastetillväxtzonerna ide stora städerna får möjlighet att använda modern teknik om inte nuvaranderegionala klyftor skall permanentas och till och med öka!Tanken på digital allemansrätt kommer att öka i betydelse. Varje huskommer att behöva tillgång till bredband - företagen för att kunna överleva,växa och utvecklas på en hårdnande marknad och privatpersoner för att fulltut kunna få tillgång till offentlig information. Flertalet myndigheter går nusuccessivt över till att använda Internet både för information ut tillmedborgare och för att ta emot anmälningar, deklarationer eller statistik.Det är viktigt för människor att på ett likvärdigt sätt kunna ta del avinformation och delta i samhällslivet. Både av tillväxtskäl i ekonomin och avdemokratiska skäl borde därför tanken om digital allemansrätt provas.Ett provområde bör vara geografiskt väl avgränsat för att effekterna av ettförsök ska kunna mätas. fyller dessa kriterier väl. Ön behöver stödför att öka sin tillväxt, och har blivit lovad denna hjälp i samband medförsvarsuppgörelsen. Gotlänningarna har svårare att geografiskt nå sinhuvudstad och har dessutom många landsbygdsskolor. För en gångs skull blirdessutom det faktum att är en ö, och därmed ett geografiskt avgränsatområde, en stor tillgång.Mot bakgrund av ovanstående borde göras till försöksområde fördigital allemansrätt. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02T714 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T714av Silfverstrand, ()BetalkortstelefonerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag som innebär attinnehavare av alla typer av telefoner skall registreras.MotiveringEn viktig medborgerlig rättighet är att kunna skrivainsändare, debattartiklar o.d. under anonymitet och att sådanaalster publiceras under förutsättning att mediernas utgivarevet vem som står bakom inlägget och att detta inte uttalarsmälek eller hot mot person.Telefonsamtal har i regel, då det visat sig nödvändigt, kunnatspåras, och detta gäller i synnerhet när telefonen använts för att görakränkande eller hotfulla uttalanden mot person. finns emellertid påmarknaden en typ av bärbar, trådlös telefon för vilken samtalen finansierasmed s.k. betalkort. Detta är ett kontantkort för vilket betalning för nyttjandetav telefonen görs i förskott med x antal kronor.Den som köper en sådan telefon blir tilldelad ett telefonnummer, mennågon registrering på person sker inte. Detta innebär att samtal från denna typav telefoner aldrig kan spåras. Ägarna kan med andra ord vara helt anonyma.Betalkortstelefoner används nu i ökad omfattning för att bedriva telefonterroreller för att uttala olika former av hot mot person. Att samtal från telefon vidbehov inte kan spåras och åtgärder i förekommande fall inte kan sättas in motpersoner som använder telefonen i kränkande eller hotande syfte ärnaturligtvis djupt otillfredsställande.Vid behandling av motion T804 vid 1999/konstaterartrafikutskottet bl.a. att antalet mobiltelefonabonnemang i uppgick till drygt 4,6 miljoner, vilket motsvarar enmobiltelefontäthet på av befolkningen. Abonnemangen medkontantkort beräknas utgöra ca. av det totala antalet abonnemang.Utskottet noterar också att det sker en snabb tillväxt avmobiltelefonmarknaden, bl.a. som en följd av att tekniken hela tidenvidareutvecklas. Denna snabba utveckling och den därmed tilltagande"gråzonen" av icke-registrerade abonnemang utgör onekligen ett växande hotmot rättssäkerheten i landet. Telefonbolagen bör därför i lag åläggas attovillkorligen registrera alla ägare till mobiltelefoner oavsett om dessa lämnasut mot vanliga abonnemang eller mot betalkort.Stockholm den 3 oktober 2000Bengt Silfverstrand (s)()
mot · GO02T801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T801av , ()Broavgifterna på ÖresundsbronFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen behovet av en snabbt infördstudentrabatt på Öresundsbron.2. tillkännager för regeringen behovet av en snabb utredning omsänkta Öresundsbroavgifter.MotiveringNuvarande prissättning på vållar allvarliga problem.Dels är avgifterna så höga att vinsterna med integrationen avÖreundsregionen allvarligt hämmas.Dels skulle en radikal sänkning kraftigt öka användningen av bron, vilketfaktiskt i sin tur skulle öka den samlade brointäkten och därmed förkortaavbetalningstiden på lånen.Speciellt priskänslig är integrationen mellan universitet och högskolor,varför en studentrabatt på bron är brådskande.Men det är nödvändigt med en samlad utredning av hur man med en snabbsänkning av broavgifterna skapar optimal samhällsekonomisk nytta förÖresundsregionen och därmed för och Danmark.Stockholm den 14 september 2000Bertil ()
mot · GO02T803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T803av , ()Bro Falster-RostockFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om broförbindelse Falster-Rostock.MotiveringFör närvarande pågår planering för en fast förbindelse över Fehmarn-Bält,vilket ger en ännu snabbare förbindelse med ochSydvästeuropa. Detta är synnerligen vällovligt.Den snabba utvecklingen i motiverar emellertid också godaförbindelser även dit. En bro över de tre milen mellan Falster och Rostockskulle ge oss en i det närmaste linjerät förbindelse Oslo-Göteborg-Öresundsregionen-Berlin-Prag-Wien.En sådan förbindelse är ännu mera väsentlig för Sverigesutveckling. Det är därför angeläget att regeringen tar upp överläggningar medDanmark och om förberedelser för en bro från Falster till Rostock.Stockholm den 15 september 2000Bertil ()
mot · GO02T805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T805av de , ()FärdtjänstlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager som sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en utredning av färdtjänstlagen.Motivet till mitt förslagDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Man kanredan nu se vissa problem, som har uppstått sedan den nya lagen trädde ikraft.Det har till exempel blivit betydligt svårare än tidigare att få rätt tillledsagare inom färdtjänsten. Detta är ett problem för många grupper avfunktionshindrade, exempelvis synskadade och svårt funktionshindrade. Ettannat exempel är att de som studerar på annan ort än sin hemort inte kananvända färdtjänsten där eftersom det är folkbokföringskommunen som äransvarig. Det visar sig att andelen äldre kvinnor som beviljas färdtjänst ärpåtagligt lägre än andelen män.Inom pågår en undersökning för att ta reda påvad som hänt med färdtjänsten sedan den nya lagstiftningen trädde i kraft.Regeringen beslöt att uppdra åt , , , , Sjöfartsverketoch att genomföra en utvärdering av handikappolitiken inomtransportområdet och där särskilt uppmärksamma kollektivtrafik ochfärdtjänst. En delredovisning lämnades och utredningen skall varaklar senast 31 december 2001.I delrapporten finns ingenting om de äldres problem. Rapporten handlarom utebliven färdtjänst, långa väntetider, långa färdvägar på grund avsamåkning och bristande hjälp att komma från fordonet tillbostaden/mottagningen.Det finns starka skäl att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdragatt förändra färdtjänstlagen och undanröja ovan beskrivna brister.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02T806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T806av Falkmer, ()FärdtjänstlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av lagen om färdtjänst.Motiv till mitt förslagUnder de som den nya lagen om färdtjänst varit bruk har det visatsig att det uppstått problem för vissa grupper av funktionshindrade,exempelvis för synskadade.Färdtjänstlagen har gjort det svårare för den som behöver färdtjänst i annankommun att få det. De olika avtal och regler som de olika kommunernatillämpar skapar svårigheter bl.a. för dem som studerar på annan ort änhemorten.Synskadade och många andra med funktionshinder behöver ofta ledsagareför att kunna genomföra resan. Många kommuner tolkar skrivningarna i lagenpå ett sätt som försvårar resandemöjligheterna i detta avseende.Skrivningarna i 9 § har resulterat i att det i kommunerna skapats en floraav olika regler som upplevs som orättvisa och som på vissa håll försämratmöjligheterna till färdtjänst.Reglerna kring rätten att få ta med sig sina barn under färdtjänstresanvarierar mellan kommunerna.Enligt den nya lagen har kommunerna möjlighet att lägga över beslutenom vem som skall ha rätt till färdtjänst på trafikhuvudmannen. Det kan starktifrågasättas om de aktuella trafikbolagen har den sociala kompetens somkrävs för att fatta sådana beslut.De olägenheter som ovan angivits motiverar att en översyn avfärdtjänstlagen bör göras.Stockholm den 26 september 2000Karin Falkmer (m)
mot · GO02T808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T808av , ()Kollektivtrafiken längs InlandsbanestråketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kommande upphandlingen av kollektivtrafik längsInlandsbanestråket så att trafiken styrs över till en kombination av bussoch tåg året runt.MotiveringHuvuduppgiften för den nya myndigheten är att åstadkommaett samverkande kollektivtrafiksystem som bidrar till tillgänglighet ochregional utveckling. Detta framgår av beslut tidigare fattat närdet gäller transportpolitik för en hållbar utveckling. Där sägs också rentut att transporter med tåg skall prioriteras. Samma målsättning skall enligtdirektiven för transportupphandlingen också gälla för den nyamyndigheten är mycket viktigt att den interregionala trafiken i norra inlandet stöderviktiga regionala tillväxtmotorer. Det finns bra lösningar som kan optimera destatliga insatserna för trafiken så att inlandets näringar, inte minstturistnäringen, kan växa också i norra inlandet. För detta krävs det att denbusstrafik som går i nord-sydlig riktning i inlandet, styrs över till tåg.Det optimala upplägget på denna kollektivtrafik, är en kombination av tågoch buss under hela året.När det gäller trafiken på utgår inget statligt stöd. Trafik-utövarna bedriver godstrafik på helt på kommersiella grunder -trafik som stadigt ökat och som betyder oerhörtmycket för näringslivet i inlandet.Det är det regionalt, av kommunerna, ägda ,, som ansvarar för banans drift och underhåll. För detta ändamål utgårstatligt stöd via , dock proportionellt betydligt mindre än till övrigajärnvägar i landet. Detta i sig är anmärkningsvärt.Den interregionala persontrafik som upphandlas avlänstrafikhuvudmännen, med det statliga stöd som tidigare användes tillpersontrafik med tåg på , används till till busstrafikpå . När nu det nya verket Rikstrafiken sköter upphandlingen avkommande trafik, med inlandskommunerna, IEF och länstrafikhuvudmännensom samtalsparter, måste kravet från staten vara att trafiken fr o m år 2001styrs över, så att den interregionala trafiken sker i kombination buss - tåg,året runt.Med detta som utgångspunkt kan upphandlingen, rätt hanterad, gynnanäringslivet längs hela inlandsstråket och bli en motor i den regionalautvecklingen.Stockholm den 26 september 2000Ulf ()
mot · GO02T809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T809av , ()Översyn av färdtjänstlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att en översyn avfärdtjänstlagen skall göras.MotiveringDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Det äruppenbart att det behövs en översyn av lagen. Många upplever attfärdtjänsten handlar mer om en teknik, en trafikfråga om hur man påbilligaste och effektivaste sätt tar en person från punkt A till punkt B. Denhandikappade personen och dennes rätt att få hjälp med att leva sitt liv påbästa sätt tycks inte vara det viktigaste.Färdtjänsten fungerar mycket olika i olika kommuner. Trots attdet kommunala självstyret är mycket viktigt måste det ändå vara så attpersoner måste kunna röra sig på någorlunda jämförbara villkor i hela landet.Finns det tolkningsproblem i lagen så måste dessa i möjligaste månförtydligas. Vardagen måste fungera och gör det även för mångahandikappade om de får den hjälp de behöver.Färdtjänsten måste fungera med människornas bästa som främsta målet.Behöver t.ex. en synskadad hjälp av en ledsagare måste även den personenkunna åka med i samma fordon som den hjälpbehövande. Eller det kan gällaen handikappad förälder med småbarn. Det borde vara naturligt att de småkan följa med på resan utan extra kostnader - det är ju möjligt när det gällerallmänna kommunikationer.Ofta tycks det också vara så att för de flesta så är en handikappad persondetsamma som en äldre sjuk person. Det kan vara det, men oftast är det enfrisk person, kvinna eller man, ung som gammal som fungerar mycket bra isamhället med rätt hjälp.Ungdomar studerar ofta på annan ort än i sin hemort och kan då inteutnyttja färdtjänsten där automatiskt utan måste lita till att hemkommunen harett system för färdtjänst i annan kommun. Denna typ av system är inteobligatoriskt enligt nuvarande lag.Det finns på många håll en onödig byråkrati och ett beställningssy-stem som hindrar handikappade från att företa spontana resor eftersom man imycket god tid måste planera sitt resande. Något dylikt skulle vi som inte ärhandikappade aldrig finna oss i.Många kommuner har också en mycket restriktiv tillämpning av hurmånga resor som får företas samt som man har rätt attåka med färdtjänsten. Det är inte tillfredsställande eftersom färdtjänsten måstevar ett hjälpmedel för handikappade personer att kunna leva ett fullvärdigt liv.Stockholm den 27 september 2000Rigmor ()
mot · GO02T810 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T810av Silfverstrand, ()FärdtjänstlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom färdtjänst i enlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Redan viddet här laget kan vissa problem som en följd av lagen identifieras.Ett exempel på problem som uppstått är att det blivit betydligt svårare äntidigare att kunna tillgodogöra sig rätten till ledsagare. Detta problem ärsärskilt uttalat för vissa grupper av funktionshindrade - t ex synskadade. Förmånga funktionshindrade är en medföljande ledsagare en absolutförutsättning för att hon eller han överhuvudtaget skall kunna genomföraresan.Den som studerar på annan ort än i hemkommunen kan inte automatisktutnyttja färdtjänsten där, eftersom det är folkbokföringskommunen som äransvarig. Den enskilde måste under sådana förhållanden förlita sig på atthemkommunen har ett system som medger rätt till färdtjänst även vid studierpå annan ort, vilket inte är obligatoriskt enligt lagen om färdtjänst.Enligt den nya lagen har kommunerna fått rätt att inte bara lägga överutförandet av färdtjänsten på trafikhuvudmannen utan också de delar sominnefattar myndighetsutövning, d v s besluta om vem som ska beviljas rätt tillfärdtjänst etc. Detta kan leda till rättsförluster för många funktionshindradeeftersom trafikbolagen knappast besitter den sociala kompetens som krävs försådana beslut.Den nya lagens nionde paragraf medger bl a kommunerna möjlighet att "iskälig omfattning" ställa upp föreskrifter om hur många resor som får göras.På vissa håll har tilldelningen av resor varit så låg att endast en tur- ochreturresa kunnat göras , utöver resor till utbildning och arbete. Dettahar bedömts som skäligt och inte blivit föremål för förändring avförvaltningsdomstolarna. På denna punkt krävs en skyndsam ändring så attfunktionshindrade får rätt till ett resande som är jämförbart med andrasamhällsmedborgares.Ovannämnda exempel visar med all önskvärd tydlighet att det redan nufinns skäl att göra en översyn av lagen om färdtjänst så att de tydliganackdelarna med densamma ur den funktionshindrades synpunkt kanundanröjas.Stockholm den 27 september 2000Bengt Silfverstrand (s)()
mot · GO02T813 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T813av Molén, ()ÖresundsbronFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristerna i konstruktionen av det mellanstatligaÖresundsbrobolaget.MotiveringEn förutsättning för Öresundsbrobeslutet var att bron skulle betalas avtrafikanterna och inte skattefinansieras. För järnvägstrafiken harskattefinansiering redan beslutats om och i budgetpropositionen föreslårregeringen nya skattemedel för att klara finansieringen. Bristerna ikonstruktionen av det mellanstatliga brobolaget blir nu uppenbaraeftersom brobolaget saknar tillräckligt eget kapital för att finansiera deinledande årens förluster och därför kräver kontanta tillskott för attundvika konkurs.I regeringens budgetproposition föreslår även regeringen att ochVägverket skall finansiera underskottet och att verken skall få nyabemyndiganden för lån i Riksgälden. Denna konstruktion är ännu ett exempelpå regeringens trixande med budgetlagen. De båda trafikverken utgör en delav statsförvaltningen och ett nytt lån i Riksgälden innebär att den statligalåneskulden ökar på samma sätt som om lånet upptas direkt avfinansförvaltningen. Eftersom lånet dessutom skall användas för att täcka ettlöpande driftsunderskott i brobolaget borde beloppet rimligen rymmas underutgiftstaket.Banverkets nuvarande låneram är redan helt utnyttjad. Eftersom verket ärpraktiskt taget helt anslagsfinansierat så innebär denna lånefinansiering av ettlöpande driftsunderskott bara att utgiften förskjuts till senare år.Riksgäldslånen kommer att bli en allt tyngre post i årliga budgetoch verkets normala utgifter riskerar att trängas bort av kraven på räntor ochamorteringar.Brobolagets underskott kan inte täckas med höjda taxor. Men det börheller inte belasta de redan hårt ansträngda trafikverken. Underskottet börtäckas direkt av staten och eftersom det rör sig om ett löpandedriftsunderskott bör beloppet inrymmas under budgettaket.Stockholm den 28 september 2000Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()
mot · GO02T814 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T814av , ()Alternativ på postområdetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ipostlagen i syfte att stärka Post- och roll ikonkurrensfrågor.MotiveringUnder har det endast funnits ett företag som distribuerat all post.Sedan avregleringen av postmarknaden har ett antal nya företag etableratsig på marknaden, varav de flesta är små enmansföretag. Resultatet ärdock att de övriga operatörerna endast har av marknaden. Postenhar fortfarande 95 %.En förklaring, som delvis hänger ihop med den första, är att Posten inte haragerat i enlighet med konkurrenslagen . finns dock ingaärenden registrerade hos . Ytterligare en förklaring är atttillgången till den postala infrastrukturen - postboxar, adressändringar,eftersändning av post och postnummersystemet - har varit på villkor somvarit långt ifrån konkurrensneutrala. Detta har delvis korrigerats genom detbeslut fattade , delvis emot regeringens önskan.Den troligen viktigaste förklaringen till den bristande konkurrensenpå postområdet är att har ett så begränsat uppdrag vadgäller konkurrensfrågor, särskilt om en jämförelse görs med telemarknaden.Detta är något som måste åtgärdas.I andra länder har ofta sektorsmyndigheten på området ett ansvar även förkonkurrensfrågor. Detta är naturligt med tanke på att det just ärsektorsmyndigheten som besitter sakkompetensen på respektive område. ISverige är det Post- och sakkunskap som behöver utnyttjas istörre utsträckning . Det är svårt att på något exakt sätt ange hurviktigdenna fråga är. Men det är enkelt att begripa att för de små postoperatörernasom ofta är enmansföretagare är det av yttersta vikt att konkurrensen fungerarpå ett juste sätt. Det är också viktigt att konkurrensbrott beivras och åtgärdasmed stor snabbhet eftersom de små postoperatörerna i annat fall kommer attgå i konkurs p.g.a. bristande ekonomiska resurser. Den kommunalaupphandlingen av postdistribution är viktig för dessa och när dennaupphandling inte handläggs på ett korrekt sätt blir det stora problem. Detta ären förklaring till att antalet postoperatörer minskat från ca 80 till 50 styckenpå ett år.Post- och kan naturligen följa marknaden närmare och agerasnabbare än . har en skyldighet itelelagen att främja konkurrensen. Det finns inget särskilt skäl för varförmotsvarande skyldighet inte finns i postlagen. Den svaga utvecklingen avkonkurrenssituationen har om något visat att en sådan förändring av postlagenär viktig.Stockholm den 1 oktober 2000Mikael ()
mot · GO02T816 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T816av , ()FärdtjänstlagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färdtjänstlagen.FärdtjänstlagenEn ny lag om färdtjänst gäller sedan två år.Tillämpningen av lagen har inneburit en rad inskränkningar och problemför de färdtjänstberättigade. Det har blivit svårare än tidigare att få rätttillledsagare i samband med färdtjänstresor. För t.ex. synskadade behövsledsagare för att hela reskedjan skall fungera.I dag utvecklas också stora olikheter mellan kommunernas system ochregelverk. Enligt lagstiftningen är folkbokföringskommunen ansvarig och ialla de fall hemkommunen inte har bestämt att reglera resor överkommungränsen kan de som studerar på annan ort inte användafärdtjänstresor.Lagen medger att kommunen kan lägga över utförandet av färdtjänsten påtrafikhuvudmannen. Den utveckling som också pågår innebär attkommunerna även lägger över delar som omfattar myndighetsutövning påtrafikhuvudmannen. Det är en utveckling som rymmer flera problem t.ex. vadgäller medicinsk kompetens och sekretess vid behovsbedömningar.Det finns många exempel på hur tilldelningen av resor har begränsats tillatt omfatta bara några få resor . Människor som ärfärdtjänstberättigade upplever sig diskriminerade i sitt resande jämfört medhur andra medborgare kan resa.Vi anser att en översyn av färdtjänstlagen behöver göras i syfte att hejdaen olycklig utveckling av färdtjänsten.Stockholm den 29 september 2000Barbro ()()Per ()()