ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju917 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju917av , ()Följderna av ungdomsrånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på en utredning om konsekvenser av ungdomsrån.Motiv för mitt förslagDe s.k. ungdomsrånen blir allt flera och då framför allt i ,, m.fl. större städer.Mot bakgrund av det ökande antalet ungdomsrån, som dessutom blivit alltvåldsammare och råare, och främst de sociala tragedier, men ocksåekonomiska sådana dessa innebär för offren och för polis och samhället iövrigt, är det förvånansvärt tyst från politiker i frågan. Varför?Är det så att "tystnaden" i stort beror på att rånen, enligt uppgift från polis,advokater, tingsrätter och socialarbetare, för det mesta utförs av ungdomarmed utländsk bakgrund?Med all rätt begärs utredningar om orsak och verkan av våld mot kvinnor.I dessa fall råder det ingen tystnad från etablissemangets sida, vilket tyvärroch mycket förvånansvärt verkar vara fallet med ungdomsrån.Därför borde i logikens namn även ungdomsrånens konsekvenser utredas.Stockholm den 3 oktober 2000Sten ()
mot · GO02Ju922 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju922av Kollmats, ()Stärk skyddet för brottsofferFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till lösning avproblemet med ersättning till brottsoffer.MotiveringUnder senare år har brottsoffrens situation uppmärksammats på olika sätt.Inte minst genom ett antal motioner som visat på att det fortfarande finnsbrister i myndigheternas bedömning av brottsoffrens ersättningskrav.Under 1990-talet gjordes flera utredningar som ledde till förbättringar fördem som åsamkats skada vid brott.Ett inslag beträffande ersättningar till brottsoffer är attBrottsoffermyndigheten kan ompröva skadestånd som fastställts i tingsrättoch/eller hovrätt. Ett exempel på det är en man som blev knivskuren ochmotparten dömdes för försök till dråp. Hovrätten för den knivskurne ett skadestånd om , för svedaoch värk och för kränkning.Sedermera prövade beslutet och jämkadeskadeståndet för sveda och värk till samt avslog helt skadeståndet förkränkning, eftersom "inte finner visat att NN harutsatts för en sådan allvarlig kränkning av sin personliga integritet attersättning kan lämnas".Det totala skadeståndet sänktes alltså från till , vilketefter avdrag för självrisk om innebar att brottsoffret fick 1.500 kr.Det är tveksamt om det stärker tilltron till rättssystemet med så disparatabedömningar och att dessutom en myndighet har till uppgift att pröva detskadestånd domstolen fastställer. Detta förfaringssätt bör utredas med måletatt bedömningarna blir mer likartade.Även när en målsägande blir tilldömd ersättning, är det alltför ofta mycketsvårt att få ut den av gärningsmannen. Inte nog med att en målsägande får gåigenom utredningar och rättegångar. Målsäganden blir sedan förmodligentvungen att ta hjälp av advokater och kronofogde för att få ut ersättningen ochäven det kostar tid, kraft och pengar. Detta problem måstes lösas för attupprätthålla respekten för vårt rättssystem och för att medborgarna skallkänna trygghet i samhället.Stockholm den 5 oktober 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02Ju924 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju924av , ()Barn som brottsofferFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om barnet som brottsoffer.MotiveringVarje år sätter (Barnets rätt i samhället) samman en rapport om desamtal som inkommit till "barnens hjälptelefon". För att komma med i ämnesstatistiken krävs att man tydligt kannotera vad samtalet handlar om.En tredjedel av alla samtal handlar om barn som är eller varit brottsoffer.De har varit utsatta för fysisk misshandel, sexuella övergrepp, mobbningm.m. Men barnet räknas inte som brottsoffer trots vetskapen om hurbetydelsefullt det är. Barnet självt måste ses som eget brottsoffer och intebaranämnas då det i sammanhanget förekommer brott mot vuxna i dessomedelbara närhet, som t.ex. "konstaterar inledningsvis att utredningen har mycket allvarligabrister ur ett barnperspektiv. Barns situation som brottsoffer behandlasgenomgående inte alls och barns särskilda behov som både direkta ochindirekta brottsoffer finns inte redovisade. Utredningen redogör inte heller förvad som har gjorts för barn som brottsoffer och vad som i framtidenbör göras på detta område" skrev i ett remissvar påBrottsofferutredningen 1998.Varje dag möter vi i media nya exempel på brott som barn utsatts för.Trots detta blir det svårt att finna dem i statistiken - exempelvis när detgällerBRÅ och sexualbrotten mot barn. För att tillerkänna barnen samma rätt ochvärde är en sådan förändring av största betydelse även för derassjälvläkningsprocess.Stockholm den 5 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02Ju925 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju925av , ()HemfridFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om för kvinnor och barn.MotiveringKvinnomisshandel eller våld mot kvinnor är ett ämne som rönt storuppmärksamhet . Problemet är inte lika osynligt nu somtidigare. Mycket har gjorts och görs för att förebygga och förbättra, ändåbrister det i många avseenden fortfarande.Våldet i hemmen har dessutom bara ökat. Antaletmisshandlade och sexuellt ofredade, både barn och vuxna, inom hemmetsväggar blir fler och fler. Samhällets engagemang och insatser i de härsituationerna är inte tillräckliga.Många av de kvinnor som misshandlas har barn och det är barnens far ellerstyvfar som misshandlar. Att misshandel av kvinnan förekommer i en familjbehöver dock inte betyda att barnen också misshandlas, men ofta finns detsamband. Även om de inte blir misshandlade tar de naturligtvis skada avvåldet mellan föräldrarna och lär sig bland annat att konflikter löses med våld.Hittills har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld avnärstående män huvudsakligen handlat om att skydda den våldsutsattakvinnan genom exempelvis larmpaket och skyddat boende, det vill sägainskränkningar i kvinnans frihet. Det krävs ofta en mycket allvarligmisshandel för att polisen ska gripa mannen och för att åklagaren senare skabesluta om anhållan och yrka på häktning. Mannen som begått brott är imånga fall den som får bo kvar på brottsplatsen medan den skadade ochlivrädda kvinnan får fly sitt hem. Eftersom det ofta finns barn med i bilden fårdet allvarliga konsekvenser även för dem. Det bör istället vara denvåldsutövande mannen som får sin frihet inskränkt och inte som denvåldutsatta kvinnan som låses in med sin rädsla.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()
mot · GO02Ju926 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju926av , ()RättsväsendetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följandeuppställning:Tabell 1: (Anslag, tkr Regeringensförslag Anslagsförändring )AnslagsberäkningDet öppna samhället innebär ett samhälle där individen får växa sig stark.Det är ett samhälle som präglas av mångfald och bejakande av olikhetermellan människor. Samhället måste ge utrymme för en mängd olikauppfattningar och intressen. En av samhällets hörnstenar är att garanteramänniskors säkerhet och trygghet. För att leva upp till detta måstemänniskor kunna skyddas mot övergrepp av olika slag. Samhället fåraldrig acceptera en utveckling eller rättare sagt en avveckling av denenskildes rättstrygghet och rättssäkerhet.Målen att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet, när det gäller attförebygga och bekämpa brott av olika slag kräver ett ökat antal poliser. Detbehövs därför fler utbildningsplatser för polisen. För att till exempelnärpolis-verksamheten skall bli lyckosam krävs det att det finns poliser på tjänsterna.Centerpartiet vill också skapa möjligheter för fler civilanställningar inompolisen. De civilanställda administratörerna behövs inom polisen och ärväsentliga för att polisens arbetsuppgifter ska kunna renodlas. Därför tillförviextra budgetmedel. Anslaget 4:1 bör följaktligen ökasmed 200 miljoner kronor.Kriminalvårdens viktigaste uppgift är att se till att internerna inte återfalleri brott utan ges förutsättningar att skapa sig ett icke kriminellt liv efterfrigivningen. Arbete och andra sysselsättningsformer som till exempelutbildning, undervisning, arbetsträning och social färdighetsträning måstedärför erbjudas de intagna. Möjligheter till att utveckla det personligaansvaret måste ges. Att behandlingsinsatserna för psykiska problem,drogmissbruk och andra problem som de intagna har upprätthålls på en högnivå är av utomordentlig vikt. avsätter därför 59,5 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslår till anslaget 4:6 Kriminalvården.Brottsoffrens situation bör uppmärksammas ytterligare. Hänsynen tilloffrens berättigade krav på gärningsmannen måste alltid prioriteras. De somutsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet.Kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation måste få störreuppmärksamhet inom rättsväsendet och i högre rad påverka rättsväsendetsprioriteringar. tillför därför ytterligare tillanslaget 4:10 i förhållande till regeringens förslag.Stockholm den 4 oktober 2000Gunnel (c)()()()()()()()
mot · GO02K1 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K1av , Per (mp)med anledning av förs. 1999/2000:RS1 och den statliga revisionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att, med ändring av förslag,samtliga partier som finns representerade i skall vararepresenterade bland de elva ordinarie ledamöterna i den parlamentarisktsammansatta styrelsen som väljs av riksdagen.En ny revisionsmyndighet under riksdagenRiksdagskommittén föreslår i skr. 1999/2000:RS1 att en sammanhållenrevisionsmyndighet med ansvar för den statliga redovisnings- ocheffektivitetsrevisionen bildas under . I denmodell som kommittén förordar tillgodoses behov av sambandmed och insyn i myndigheten av en parlamentariskt sammansatt styrelsesom väljs av för valperiod. Styrelsen föreslås beståav 11 ledamöter och lika många suppleanter. Extra suppleanter bör utsesom alla partigrupper över fyraprocentspärren inte blir representerade istyrelsen.För att säkerställa styrelsens oberoende anser vi till skillnad frånkommittén att samtliga partier i skall vara garanteraderepresentation bland de 11 ordinarie ledamöterna. Att suppleanterna haryttranderätt och rätt att anmäla avvikande mening är inte tillräckligt.Stockholm den 2 oktober 2000Per ()()()()
mot · GO02K201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K201av de , ()Nationaldagen som helgdagsaftonFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att göra till helgdagsafton.Motivet till mitt förslagDet har diskuterats om nationaldag och svenskaflaggans dag skall vara helgdag. Man behöver bara titta i sinalmanacka där det ofta finns en förteckning över olika länders helgdagar.Det är uppenbart att de flesta länders nationaldagar är helgdagar.Det tycks dock vara svårt att inom rimlig tid nå enighet om den bästalösningen, dvs. Därför föreslår jag att det beslutasatt nationaldagen får status som helgdagsafton. Detta skulle ge medborgarnaen möjlighet att bättre fira nationaldagen och svenska flaggans dagmed familj och vänner.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02K202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K202av , ()FolkomröstningsinstitutetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att det ibestämmelserna för rådgivande folkomröstningar skrivs in ett tillägg medinnebörden att utfallet av en rådgivande folkomröstning skall ha entidsbegränsad giltighet.MotiveringEnligt regeringsformen kan det i anordnas både rådgivande ochbeslutande folkomröstningar. Möjligheten att anordna rådgivandefolkomröstning har funnits (RF 8:4). finns ävenbestämmelser om beslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor (RF8:15).För rådgivande folkomröstning gäller att omröstningen kan gälla vilkenfråga som helst som bestämmer skall bli föremål förfolkomröstning.Sverige kan knappast sägas ha någon tradition beträffande folkomröstning.Under nära åtta decennier har medborgarna endast vid fem tillfällen fått sägasin mening vid en rådgivande folkomröstning. Resultaten har i en del fallinbjudit till tolkningsproblem med folkomröstningarna om ATP ochkärnkraften som mest kända exempel. I andra fall har ett klart utfall heltnegligerats genom senare riksdagsbeslut. Omröstningen om övergången tillhögertrafik 1955 är ett slående exempel. En överväldigande majoritet, ,röstade för att behålla vänstertrafiken.I bestämmelserna om rådgivande folkomröstning sägs inget om hur längeett resultat skall kunna äga giltighet och därmed kunna åberopas. Attefterföljande generationer skall känna lojalitet med gamlaomröstningsresultat, som utvecklingen sprungit ifrån och som från börjandärtill kanske var svårtolkade, förefaller vara något egendomligt. För attundvika eventuella samvetsbetänkligheter borde därför införas enbestämmelse som tidsbegränsar utfallet i en rådgivande folkomröstning tilltvå mandatperioder, dvs. två ordinarie riksdagsval. En sådan tidsgräns skulleöka respekten för folkomröstningsinstitutet och undanröja en del problem iden allmänpolitiska diskussionen.I bestämmelserna för rådgivande folkomröstningar bör därför skrivas inett tillägg med innebörden att utfallet av en rådgivande folkomröstning skallha en begränsad giltighet i högst en till två mandatperioder.Stockholm den 22 september 2000Margareta ()
mot · GO02K204 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K204av , ()om urprungsbefolkningarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att 169 bör bevakar ursprungsbefolkningarnas arbets- och levnads-villkor. nr 169 innehåller bestämmelser som skall säkraursprungsbefolkningarnas rätt till mark som de innehaft eller använt underlång tid. Konventionen trädde i kraft och har undertecknats av 14länder, däribland och Danmark.I har frågan utretts. Utredaren drar slutsatsen att samernasrätt till renbetesmark måste stärkas för att skall kunna undertecknakonventionen. Det finns risk för att markägare och kommunala företrädare irenskötselområdet kommer att göra motstånd mot att samerna skulle få enförstärkt rätt till marken.För en liberal är det emellertid naturligt att ta ställning förursprungsbefolkningarnas rättigheter och att förespråka att även Sverigeratificerar konventionen. Det måste då bli en statlig uppgift att garanterarättigheterna för de individer som ingår i minoritetsgrupper, om lokalamajoritetsbeslut riskerar att motverka minoritetens rättigheter. De renskötandesamerna i uppskattas vara färre än 2 500 personer.Stockholm den 26 september 2000Harald ()()()
mot · GO02K205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K205av , ()Allmänna motionstidenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om en ändring av motionstiden under riksdagsåret ienlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringDen nuvarande ordningen med att medge riksdagsledamöterna attframlägga förslag i form av motion vid endast ett tillfälle, förutom ianslutning till propositioner, under riksdagsåret kan starkt ifrågasättas.Den medför bl.a. att ambitionen att åstadkomma ett stort antal motionersker på bekostnad av kvaliteten. Ordningen medför också att motionerna i höggrad tar upp frågeställningar som inte borde vara föremål för behandling iriksdagen utan hör hemma i , kommunfullmäktige ochlokala organ.Den kvantitativa målsättningen kan med fog antas hänga samman medmediernas sätt att mäta riksdagsledamöternas grad av aktivitet. Måttet är antalaktiviteter, varvid en genomarbetad och omfattande kommittémotion harsamma värde som en fråga i kammaren.Som ombud för väljarna vill jag agera när en frågeställning aktualiseras.Det är vid det tillfället som frågan upplevs som angelägen. Jag vill inte gesvaret att jag tyvärr måste vänta några månader med att framlägga mittförslag.Mot den här bakgrunden borde ledamöterna medges att avlämna motionvid vilken tidpunkt som helst under riksdagsåret. Allmän motionstid kommersålunda att omfatta hela riksdagsåret.Stockholm den 26 september 2000Harald ()
mot · GO02K206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K206av , ()Nationaldagen som allmän helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra nationaldagen till allmän helgdag.En dag för alla som bor och verkar i vårt landVi har firat i . Så sentsom 1982 beslutade , i en förordning om allmänna flaggdagar,att skall anses som nationaldag och betecknas som svenskaflaggans dag och nationaldag. firade vi såledesnationaldagen för första gången.6 juni är en historiskt och kulturellt viktig dag för . I en alltmerinternationaliserad värld känns det angeläget att värna vårt nationellakulturarv och vår identitet.Många kommuner inbjuder nyblivna svenska medborgare till olika slag avceremonier i samband med nationaldagsfirandet. Detta är en viktig del i inte-grationsprocessen som bland annat har aktualiserats av 1997 årsmedborgarskapskommitté (SOU 1999:34).Vi anser att nationaldagen i bör, som i de flesta andra länder, görastill allmän helgdag för att markera dess betydelse för det svenska samhälletoch för alla som bor och verkar i vårt land. Av kostnadsskäl bör en annanarbetsfri dag upphöra.Noteras kan att en av regeringen tillsatt utredning (SOU 1994:58) harföreslagit att blir allmän helgdag somannandag upphör att vara helgdag.Stockholm den 26 september 2000Kenneth ()()
mot · GO02K207 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K207av de , ()Svensk flagga vid kammarens talarstolFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om sådant flaggarrangemang i plenisalen att densvenska flaggan placeras i anslutning till talarstolen i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motivet till mitt förslagVid högtidliga öppnande gick jag medstor förväntan in i plenisalen. Jag såg redan för mitt inre hur en svenskflagga fanns vid talarstolen. Mina förväntningar byggde påkonstitutionsutskottets behandling av min motion då utskottetskrev: "Utskottet anser att det får ankomma på talmannen att besluta omutsmyckningen av plenisalen och om flaggning i och i anslutning tillRiksdagshuset. "visade det sig att mina förväntningar och förhoppningar grusades. Detfanns ingen svensk flagga vid talarstolen. Detta gör att jag ånyo upprepar minmotion med hopp om att tiden är mogen för en svensk flagga vid kammarenstalarstol.Kammarens talarstol är ett ofta förekommande inslag i media då debatteroch viktiga samhällsfrågor från riksdag skall refereras. I mångaländers parlament finns nationens flagga nära talarstolen. riksdag harnumera en svensk flagga placerad i ett hörn långt borta från talarstolen. Detvore en fördel om man varje gång ett inslag från kammarens talarstol visadesdirekt kunde se att det var från riksdag.Jag föreslår därför att det vid kammarens talarstol sätts upp en svenskflagga. Detta kan ske på många olika sätt, till exempel ett ställ med en flaggabredvid talarstolen eller en flagga på väggen bakom talarstolen.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02K208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K208av , ()över nationsgränserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom kommunalförbund i enlighet med vad som anförs i motionen.Motivet för våra förslagSamarbetet mellan regioner och nationer ökar alltmer. Den nya teknikenoch globaliseringen medför att stora avstånd inte längre utgör hinder församarbete mellan människor, företag och politiska enheter somkommuner och stater.I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att det ändå torde ligganärmast till hands att samarbeta med dem som finns i den omedelbaranärheten, där inte minst personliga kontakter är av betydelse. En kommunalgräns får aldrig innebära ett stopp för möjligheten att välja skola i en annankommun än den egna. Samarbete mellan kommuner som minskar kostnaderoch ökar medborgarnas valfrihet måste alltid stimuleras. I kommuner somgränsar till andra länder bör det finnas möjlighet att samarbeta medgrannkommuner som ligger på andra sidan nationsgränsen.Ett klart hinder i samarbetet över nationsgränserna utgör lagstiftningen omatt inrätta kommunalförbund. Dessa kan nämligen endast inrättas inom en ochsamma nation. kommun i gränsar till kommun iFinland. Man har etablerat ett omfattande samarbete inom olika områden,men när man vill underlätta samarbetet genom att bilda ett gemensamtkommunalförbund är detta omöjligt på grund av den rådande lagstiftningen.När man driver en skola eller en verksamhet tillsammans måstedärför den ena kommunen stå som huvudman och den andra får betala sin deltill huvudmannen. Detta skapar såväl ekonomiska som administrativasvårigheter. Om möjligheten fanns att bilda kommunalförbund övernationsgränsen skulle man spara såväl pengar som administrativt arbete.Stockholm den 21 september 2000Lars ()()
mot · GO02K209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K209av , ()Reklam i marksänd digital-TVFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att häva förbudet mot s.k. breaks i marksänd digital-TV.Motiven för vårt förslagSvensk marksänd digital-TV är en katastrof från början till slut. Det haraldrig funnits, och kommer aldrig att finnas någon efterfrågan på tjänsten.De statliga subventioner som pumpas in i projektet lyckas inte dölja detfaktum att konceptet är felkonstruerat i dess grundvalar.Med blott 22 000 sålda digitalboxar dras sändningarna med stora förluster.Därmed drar sig privata TV-bolag för att engagera sig i fiaskot. Fögaöverraskande är det i stället public service-TV:n som får dra det tunga lasset.Pengar skjuts från kvalitativa programsatsningar till investeringar i omodernteknik.En bidragande orsak till det ljumma intresset från fria TV-bolag ärdessutom de missgynnande reklamreglerna. Marksänd digital-TV må varabefängt. Icke förty ser vi det som vår uppgift att söka minimera skadorna förskatte- och licensbetalare. Om så skall kunna ske måste reklamreglernaförändras, så att distributionssättet kan bli intressant för internationellabolag.I dag tänds en censurskylt varje gång det sänds reklam under program (s.k.breaks). Det minner om den tid då en censor på satt ochtryckte på en pip-knapp varje gång hånade nazismen. blocks, d.v.s. reklam mellan program, är tillåtna. Följden blir att TV 5m.fl. går med förlust för var dag de sänder i marknätet. Enda syftet med attvara kvar där synes vara att utestänga övriga konkurrenter.Om programutbudet och intäkterna skall kunna öka, måste den svenskajurisdiktionen för reklam i TV förändras. CNN och andra stora programbolagkommer aldrig att acceptera de avvikande reglerna. är ett tillbefolkningen litet land, och av denna lilla befolkning är det ett litet fåtalmänniskor som kan tänkas vara intresserade av det lilla utbudet i digital-TV.Lägger man hårda reklamrestriktioner på de sändningarna uttöms allamöjligheter att locka till sig exempelvis CNN.Allra viktigast är dock att svenska medborgare måste myndigförklaras. Attsöka skydda befolkningen från reklamens påverkan hör inte hemma i ett frittoch modernt samhälle.Stockholm den 22 september 2000Anders ()()