mot · GO02Ub444 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub444av , ()Värdering av utländsk examen och yrkeskompetensFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdering av utländsk examen samt yrkeskompetens från andraländer.Värdering av utländskexamen ochyrkeskompetensHjulen snurrar i vårt land . Ekonomin frodas ocharbetsbristen börjar göra sig synlig på flera områden.Samtidigt är arbetslösheten hög bland utbildade personermed utländsk bakgrund eller med erfarenhet av yrken frånandra länder. Näringslivet ropar efter arbetskraft, samtidigtsom kvinnor och män, utbildade i andra länder till texundersköterskor, civilingenjörer och lärare, går arbetslösaeller arbetar med andra uppgifter, människor som har all denkompetens och kunskap som ropar efter.Ett modernt och flexibelt värderingssystem av utländska utbildningar ochyrkeserfarenhet från andra länder är en värdemätare på hur utvecklat ochfördomsfritt ett land är.Idag jämförs utländsk utbildning med motsvarande svensk utbildning vidHögskoleverket. Jämförelsen uttrycks i termer avsvenska examina. Värderingen innebär inte att en svensk examen utfärdas.Värderingen är avsedd att vara en rekommendation till arbetsgivare. Den kanockså fungera som en vägledning för svenska universitet och högskolor.Det är framför allt två kriterier som tittar på vidbedömningen av utländska examina, statligt erkännande i utbildningslandetsamt huruvida det finns en ämnesförteckning över de ämnen som ingår iberörda examina.Högskoleverket bedömer inte forskarutbildningar som leder tilldoktorsexamen. Sådana examina bedöms av berört universitet eller högskolavid tjänstetillsättning. bedömer heller inte utländskautbildningar inom vårdområdet, veterinärutbildningarna, pilot-,helikopterförar- och flygteknikerutbildningarna och sjöbefälsutbildningar.Dessa utbildningar bedöms av respektive myndighet eller verk.Verket för högre studier står för värderingen av betyg som avses användasför att söka in på högskolor och universitet. Dessa värderingar är endastrekommendationer - universitet och högskolor gör sedan egna bedömningaroch är suveräna. Det gäller både avslutade och oavslutade utbildningar.I vissa EU-länder krävs någon form av kompetens- eller examensbevis ochibland även yrkeserfarenhet för att få utöva ett visst yrke som anställd elleregenföretagare. Dessa krav gäller så kallade reglerade yrken. För vissa yrkenhar minimikraven samordnats på EU-nivå, vilket innebär att examensbevis iprincip blir automatiskt erkänt. Detta regleras i de så kalladeetableringsdirektiven, sektorsdirektiven och i det generella systemet förömsesidigt erkännande.Med tiden kommer alltfler människor att flytta över gränserna och ta medsig utbildningar, kompetens och unika erfarenheter. måste kunnamöta denna verklighet. Det vore mer anpassat till den internationaliseradevärld vi lever i, att en instans - en myndighet eller ett verk - hanterar allavärderingsärenden. De betyg och intyg som utfärdas centralt bör medautomatik även gälla på alla universitet och högskolor.Det är också av stor vikt att samhället även kan erbjuda ren yrkesprövning,exempelvis testa om svetsaren kan svetsa, och sedan utfärda någon form avcertifikat. Den prövande myndigheten eller verket bör kunna erbjuda"auktoriserad" validering, dvs fungera som ett certifieringsorgan som sätterupp regler. Den praktiska valideringen borde kunna överlämnas till skolor ocharbetsförmedling. Den auktoriserade valideringen kommer med allsannolikhet att kräva branschmedverkan för att bli bra.Det är av stor vikt att samhället tar dessa frågor på allvar. En översyn avhur utländsk examen samt yrkeskompetens från andra länder översätts tillsvenska förhållanden på bästa sätt är av stor vikt.Stockholm den 1 oktober 2000Lena ()()