mot · GO02Sf604 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf604av , ()Segregation i större städerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av insatser inom ramen för storstadssatsningen för attbryta segregation och utanförskap.Insatser för att bryta segregationen i de störrestädernaSveriges förmåga att ta vara på kompetensen hos de många människorsom invandrat till vårt land kommer att fåavgörande betydelse för vårt lands långsiktiga utveckling ochsammanhållning.Storstadsprojektet spelar en viktig roll i det arbetet. Genom riktadeåtgärder till ett antal bostadsområden utvecklas nya metoder förspråkinlärning, introduktion på arbetsmarknaden och delaktighet isamhällslivet. En viktig förutsättning för projekten är de boendes egetengagemang.När integrationssatsningarna inleddes med ett begränsat antal försök medstöd av EU-medel och "Blommanpengarna" begränsades de tillstorstadskommunerna. Avsikten var enligt ansvarigt statsråd att fåerfarenheter från ett antal bostadsområden i storstadsområdena för att senaregå vidare också i andra områden.Därefter har regeringen initierat den särskilda storstadssatsning som år2001 kommer att omfatta . Det är en värdefull satsningsom kommer att få stor betydelse för många enskilda människors möjligheteratt etablera sig på arbetsmarknaden och hitta en trygg förankring i det svenskasamhället liksom för utvecklingen i de berörda miljonprogramsområdena.Det finns dock skäl att vara bekymrad över att integrationssatsningenhittills begränsats till storstadsområdena. I ett antal större kommuner, inteminst i , är förhållandena och livsvillkoren för många i principdesamma som i många av storstädernas miljonprogramsområden. Skalan ärstörre i storstäderna men den praktiska verkligheten i form av utanförskap,minskat valdeltagande, behov av språkutveckling och långtidsarbetslöshet ivissa etniska grupper finns i likaväl som i eller Huddinge.I de skrivningar som görs i årets budgetproposition finns en öppning för attåtgärder skall kunna genomföras också utanför storstadsområdena. Så skriverregeringen i propositionen att "det från anslaget finansieras särskilda insatsersom skall främja utvecklingen i storstadsregionernas utsatta bostadsområdenoch bostadsområden med en likartad situation".Örebro tillhör de kommuner som har tagit ett stort ansvar förflyktinginvandringen och började redan i samband medmottagningen av assyrier/syrianer från etableras somen mångkulturell kommun.Kommunen har genom Örebrobostäder väl underhållna bostadsområden,som i allt väsentligt präglas av god arkitektur och förhållandevis god service.Ändå finns här som i storstadsområdena en tydlig segregation som blandannat tar sig uttryck i svårigheter för många barn av utländsk härkomst att fåen fullödig svenska och god integration i utbildning och arbetsliv. Trotsmånga nya jobb i kommunen finns en kvardröjande långtidsarbetslöshet,särskilt bland vissa invandrargrupper, som bidragit till att kommunen har enbra bit kvar till delmålet öppen arbetslöshet.Under nittiotalet har kommun tagit emot betydligt fler flyktingar änriket i övrigt. Endast en storstad - - har en högre andel mottagnaflyktingar i förhållande till befolkningen i övrigt än , motÖrebros . Det har inneburit en märkbar ökning i en kommun, därmånga bostadsområden haft en hög andel boende med utländskhärkomst.Trots att kommunen arbetat för ökad integration är andelen utländskamedborgare störst i ett antal miljonprogramsområden. Det gäller t exVarberga och Brickebacken, som tidigt tog emot stora grupper flyktingar,särskilt från . Det gäller också bostadsområdena Vivalla, Markbackenoch Baronbackarna.I bostadsområden som Vivalla, Markbacken och Baronbackarna äråldersfördelningen en annan än i kommunen i gemen. Med en hög andel barnoch ungdomar - i Vivalla - ställes skola och annan servicei områdena inför stora utmaningar. Några invandrargrupper har enåldersfördelning som än mer markant skiljer sig från riksgenomsnittet. Detgäller bland annat gruppen somalier i , där bortåt en fjärdedel av decirka 960 somalierna är och sålunda på väg in i skola ochförskola de närmaste åren.Sysselsättningsgraden i bostadsområdena är relativt låg, bland utrikesfödda i bostadsområdet . Andra kriterier på behov avsärskilda insatser är socialbidragsberoendet i området som uppgår till iåldrarna 20-64 år.Behoven av insatser för ökad integration märks också i skolan. IVivallskolan - som ändå tar emot en viss andel barn från närliggande villa-och bostadsrättsområden - är andelen behöriga till gymnasiets nationellaprogram . Bland de ungdomar som har stora svårigheter i skolanfinns många som har otillräckliga språkkunskaper.Örebro kommun gör ambitiösa insatser för att tillsammans med de boendesjälva bryta utanförskap. Så har kommunen tillsammans medlänsarbetsnämnden stött ett mycket framgångsrikt sysselsättningsprojekt förafrikaner som African Union tagit initiativ till. Det har lett till att etttjugotalafrikaner fått jobb på den öppna arbetsmarknaden.Ett lokalt startcentrum för invandrarföretagande invigs den 19 oktober.I Baronbackarna bedriver Baronbackarnas ekonomiska förening arbete föratt stärka områdets ekonomiska och utbildningsmässiga rehabilitering. Projekt"", som ger de boende möjlighet att realisera goda idéer, drivs inomföreningens ram.Projekt inriktas på att introducera arbetslösa högutbildadeinvandrare genom att matcha arbetsplats och arbetssökande.I bland annat Vivalla drivs en språkförskola med framgång, men både däroch i andra bostadsområden finns behov av resurser för att i likhet medstorstäderna kunna erbjuda språkförskolor till alla barn med behov avspråkstöd.På den somaliska föreningens initiativ bedrivs i Vivalla ett projekt inriktatpå samverkan mellan skola, familjer och elever. Arbetet drivs i seminarie-och studiecirkelform och syftar till att skapa ökad kunskap om den svenskaskolan hos föräldrarna och insikt om barnens behov hos medarbetare i skolan.Kommunen stöder eftermiddagsverksamhet för muslimska ungdomar isyfte att främja skolarbetet och relationerna mellan skolan och föräldrarna.Exemplen är många fler och innefattar också såväl demokratiinsatser,folkhälsoarbete som utvecklad samverkan mellan olika myndigheter ochaktörer, som de boende möter hos t.ex. socialtjänst, försäkringskassa ocharbetsförmedling.Genom att har en lång tradition av insatser för att utveckla lokaldemokrati och okonventionella arbetsmarknadspolitiska insatser har man engod grund för insatser i storstadssatsningarnas anda. Kommunen brottas dockmed tuffa ekonomiska prioriteringar, som gör det svårt att få tillräckligomfattning på de åtgärder som krävs för att bryta segregationen. i län som har en mycket begränsad resursför mer fri användning. Behoven av insatser i miljon-programsområden konkurrerar med mycket stora behov av arbetsmarknads-och näringspolitiska åtgärder i de mest utsatta delarna av Bergslagen.Sammanfattningsvis menar jag att det är nödvändigt att storstadssatsningenges en sådan utformning att stora behov i kommuner som ocksåbeaktas vid medelsfördelningen. Livsvillkoren och de faktiska behoven host.ex. grupper av ungdomar eller arbetssökande i bostadsområden som Vivalla,Markbacken och Baronbackarna är desamma som för de boende i många avstorstädernas miljonprogramsområden.Stockholm den 25 september 2000Inger ()