mot · GO02So542 · 2000-10-05 00:00:00 — Vidare bör Statensberedning för medicinsk utvärdering, SBU, få i uppdrag att intensifieraarbetet med att utvärdera alternativa behandlingsmetoder för att klarläggaderas vetenskapliga värden. En utredning om alternativa metoder börtillsättas. arbetade under senare hälften av1980-talet har mycket hänt som motiverar en ny utredning. I en kommande nyutredning bör reglerna för utbildning samt behörigheten för terapeuter sesöver. Detta bör ges regeringen till känna.7.6 PersonalsituationenPersonalen är vårdens och omsorgens viktigaste resurs och den är redanidag en bristvara. Situationen förvärras av att många offentligt anställda ärlångtidssjukskrivna och att stora pensionsavgångar är nära förestående.Situationen kräver stor kreativitet och flexibla lösningar. Dels handlar detom att förmå ungdomar att välja vårdyrket för att mötapensionsavgångarna, och att utbildningen måste löna sig för den enskilde,dels handlar det om att vi måste rekrytera redan "färdigutbildad" personal.Omstruktureringarna inom den offentliga sektorn har gjort att dengenomsnittliga utbildningsnivån för personalen inom hälso- och sjukvårdenhar höjts . Andelen sjuksköterskor och läkare ökar medanövrig personal minskar i antal. Många anställda inom hälso- och sjukvårdenoch den kommunala omsorgen är födda och om tio, femton årblir det stora pensionsavgångar. Arbetsgivarna har svårigheter att fåsökande till vissa nyckeltjänster.De senaste åren har de psykiskt relaterade arbetsskadorna och -sjuk-domarna ökat mycket kraftigt. , , ökade antaletanmälda stressjukdomar med . Till stor del antas detta bero påfortsatta rationaliseringskrav och höjda produktionskrav, både i privat ochoffentlig sektor. Störst är problemen för personal inom den offentliga sektornoch inte minst gäller det anställda inom vård och omsorg. Vårdanställdakänner frustration över en byråkratisk organisation, de långa beslutsvägarnaoch att de har minimala möjligheter att påverka sin egen arbetssituation.Stressen ökar och därmed arbetsskadorna.Andra väljer att lämna vårdyrket och ungdomar söker sig inte dit eftersomman har så liten möjlighet att påverka och delta i beslutsfattandet.Beslutsvägarna måste kortas och personalen måste ges ett ökat inflytandeöver sin egen arbetssituation. Arbetsgivarna måste på ett bättre sätt än idaglyssna till och vidta förändringar med personalens erfarenheter av sitt arbetesom utgångspunkt. Det grundläggande för god kvalitet och tillgänglighet ivården och omsorgen är att personalens erfarenheter och kunskaper sätt iförgrunden. Forskningsvägarna måste öppnas för anställda inom vård ochomsorg. Ett ökat samarbete mellan verksamhet och forskning måste ske påalla nivåer. Karriärvägarna måste öppnas. De diskussioner som förs kringbildande av nationella kunskapscentra med regional placering förkunskapsuppbyggnad och erfarenhetsspridning ska stödjas. Detta bör gesregeringen till känna.Flera prognoser från olika institut pekar entydigt i en riktning: Europasbefolkning blir allt äldre och allt färre. Samma utveckling som vi redan sett iSverige under gäller för hela EU-området. Samlat för hela Europakan antas att befolkningen totalt kommer att minska med såmycket som upp till 100 miljoner. Orsakerna är i huvudsak två, dels en lågnativitet, därför att kvinnor föder färre barn än tidigare och generellt settdebuterar i allt högre ålder, dels en minskad inflyttning, beroende på strängareregler för flykting- och asylpolitiken. Detta, tillsammans med en ökandemedellivslängd, kommer att ställa de europeiska nationerna på stora provframöver och vi måste medverka till en positiv opinion i dessa frågor. Sverigebör under ordförandeskapet i EU ta initiativ till en samordnad planering förökad invandring till . Lika viktigt är attbättre ta tillvara den kompetens som finns hos våra invandrare.Det är en grov misshushållning att många sjukvårdshuvudmän tvingasrekrytera läkare och specialister från andra länder, som vi intelyckats fånga upp den kompetens som redan finns hos många invandrare.Hinder i form av centralstyrda arbetsmarknadsdirektiv måste bort, så att viregionalt får frihet att använda resurserna, för att ge undervisning i svenskaoch komplettera det som saknas i deras vårdutbildning för svenskaförhållanden.Det behövs mer samverkan mellan olika aktörer, landsting,länsarbetsnämnder, kommuner, och andra centralamyndigheter för att välutbildad sjukvårdspersonal ska få möjlighet attkomplettera sina utbildningar. Det behövs fler kurser i sjukvårdssvenska.Sparkraven på arbetsmarknadsmedlen får inte försvaga stödet till utländskaläkare, sjuksköterskor och annan sjukvårdspersonal som har uppehållstillståndi eller som rekryteras utomlands. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 oktober 2000Lennart ()()()()()()()