mot · GO02So400 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So400av , ()Prioriteringar inom välfärdspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en prioritering bör göras av hälso- och sjukvården inomvälfärdens samlade fördelning.MotiveringMed arbete fördes 1990-taletsvårdpolitiska debatt in på väsentliga områden som etik,människosyn och tillämpning av filosofiska synsätt. Denbidrog till en mycket stimulerande och aktiv debatt blandmedborgare och yrkesverksamma i vård och omsorg. Det vari första hand resursfördelningen inom den medicinskavården som stod i fokus; vilka skulle vården i första handstyra resurserna till? En särskild Prioriteringsdelegation hartillsatts sedan 1997 infört prioriteringsprinciper ilagstiftningen och delegationen arbetar förtjänstfullt på attriksdagsbeslutet ska bli alltmer invävt i vården ochomsorgen runt om i landet. Trots att många viktiga insiktervunnits, menar att själva knutpunkten,nämligen synen på välfärden som en del av detgemensamma uppdraget, måste lyftas fram mer. Bland demånga angelägna uppgifter som våra samlade resurser skaanvändas till, menar vi att välfärden måste ha den främstaplatsen.Hälso- och sjukvården har tillsammans med äldreomsorgen ett starkt stödbland medborgarna och åtnjuter ett stort förtroende. Många vill ha mer avindividuella lösningar, stort inflytande över den egna vardagen och hög gradav självständighet, men ändå kvarstår engagemanget för vård och omsorg.Utvecklingen visar att välfärden backat på viktiga områden:I sjukvården har antalet vårdplatser mer än halverats och vårdtidernaförkortats, en utveckling som ibland har varit motiverad av nya metoder, menockså som följd av rena neddragningar. Personalminskningarna har ocksåvarit kraftiga och det är personalgrupper med omvårdande uppgifter som fåttsluta. Undersköterskor och sjukvårdsbiträden har blivit allt färre.1992 övertogkommunerna bland annat sjukhemmen och ansvaret för de medicinsktfärdigbehandlade personerna från landstingen. Tillgången till medicinskpersonal och medicinska resurser minskade efter övertagandet. Uppföljningarav visar att dessa problem kvarstår och det är uppenbart att de somidag bor och vårdas i olika former av särskilt boende har sämre fysisk ochmental funktionsförmåga än vad som var fallet före reformen. Mot bakgrundav att ökningen av äldre som är eller äldre varit mellan 1990 och1998 borde det i stället skett en förstärkning av resurserna.I ett delbetänkande från (SOU 2000:3) beskrivsförändringarna i många olika termer. Men i ett försök tillsammanfattning skriver man:"Om man summerar utvecklingen så långt fram somunderlaget tillåter kan man säga att vi på många områden har en lägrevälfärd jämfört med vid decenniets början, även om det inte saknas exempelpå motsatsen." Man beskriver tre grupper som framträder som drabbade avförsämringar, nämligen utrikes födda personer, ensamstående mödrar ochyngre personer.Vi kan också konstatera att läkemedlens ställning aldrig hade denaktualitet som den nått . En granskning av vårdensresursfördelning över 90-talet visar tydligt att en omfördelning skett till justläkemedlen. har kostnaderna för staten och landstingenför läkemedel i öppen vård ökat från drygt 10 miljarder till nära 15 miljarder.Under de senaste åren har statens ekonomi förbättrats och en återföring avresurser till kommuner och landsting har påbörjats. Med en tillväxt iekonomin skapas en av de grundläggande förutsättningarna för att finansieravälfärd. Men det blir också tydligt att många skilda krav på ökade resurserväcks när ekonomin förbättrats. menar att behovet avvaksamhet och eftertanke måste strykas under. Behovet av prioriteringar ärtydligare än någonsin.Kristdemokraterna anser att välfärden ska byggas utifrån människors mestangelägna behov. Vi vill som utgångspunkt ha en politik "som ska slå vaktom människovärdet, som kämpar för allas frihet, som solidariserar sig med desvaga och förtryckta och som ansvarigt förvaltar jordens resurser". Islutbetänkandet från (SOU1995:5) återfinns ett avsnitt som ger stöd för de tankar vi för fram i dennamotion. I sammanfattningen på sidorna 33-34 förs ett resonemang runt hälso-och sjukvården inom välfärden. Bland annat skriver man:Prioriteringsutredningen anser att de etiska principer som föreslagits förprioriteringar inom sjukvården borde vara styrande för prioriteringarinom hela välfärden. Människovärdesprincipen har en allmän giltighet idet svenska samhället. Behovs- och solidaritetsprincipen innebär att mani första hand satsar på de grupper som man bedömer har störst behov viden samlad överblick av välfärdssamhällets tjänster. Utredningen anser bör eftersträva att behov och inte efterfrågan skall vara styrandeäven vid prioritering av resurser mellan olika välfärdsområden.Stockholm den 4 oktober 2000Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()()