ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fö201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö201av , ()Frivilliga försvarsorganisationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till frivilliga försvarsorganisationer.MotiveringLottorna och Bilkåristerna är två kvinnliga frivilligaförsvarsorganisationer som har viktiga roller i vårttotalförsvar. För kvinnor har medlemskapet i dessaorganisationer bl.a. ökat möjligheterna att sökainternationella uppdrag.Den kraftiga förändring som sker av försvaret ändrar förutsättningarnaockså för de frivilliga försvarsorganisationerna. Utgångspunkten borderimligtvis vara att stödet till dem måste öka. Det är då angeläget att stödetgårbåde till de kvinnliga och de manliga försvarsorganisationerna. Det får intevara så att de manliga organisationerna och deras företrädare gynnas.Regeringen bör därför så snabbt som möjligt redovisa hur stödet till defrivilliga försvarsorganisationerna skall utformas och då även belysafördelningen mellan manliga och kvinnliga organisationer.Stockholm den 25 september 2000Carina ()
mot · GO02Fö202 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö202av Jóhannesson, ()Samordning mellan civila och militära internationella insatserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en tjänst inrättas, inom rådande budgetram, som underinternationella insatser i krisområde skall samordna den svenska civilaoch militära verksamheten.MotiveringBehovet av samordning mellan civila och militärainternationella insatser är stort . Hur samordningenskall se ut diskuteras inom de berörda myndigheterna ochnyligen har lagt fram sittslutbetänkande med ett förslag om upprättandet av ettfredscentrum i där alla myndigheternasrekryteringsverksamhet skall samlokaliseras (SOU 2000:74"Att verka för fred - ett gemensamt fredscentrum i ").En samordning av berörda myndigheter och deras verksamheter i Sverigekan förmodligen leda till att insatserna i fält utomlands i högre utsträckningän samordnas. Av erfarenheterna från bl.a. de svenska insatserna påBalkan vet vi att det finns ett behov av detta. Dock kan det behövasytterligare åtgärder för att samordna verksamheten på plats.För att kontakten och samverkan skall vara effektiv och konstruktiv krävsen välutvecklad organisation. Samverkan av det här slaget bör inte bygga påpersonliga kontakter, eftersom personalomsättningen är relativt hög vidinternationell tjänstgöring. I stället bör samordningen institutionaliserasmellan de svenska internationella verksamheterna. På detta sätt kan allainblandade parter ta del av varandras erfarenheter och kunskaper. Personalensarbetsvillkor kan förbättras och därmed också verksamheten.Samordningstjänst ikrisområdetEn del i utvecklingen av samordningen mellan de civila ochmilitära internationella insatserna bör vara att regeringeninom rådande budgetram inrättar en samordningstjänst ikrisområdet. Denna kan förslagsvis förläggas till den svenskaambassaden i det aktuella landet.Samordnaren har minst två funktioner att fylla:- Att samordna verksamheten på plats, vilket betyder att se till attrepresentanter från alla berörda myndigheter regelbundet träffas ochdiskuterar sin situation och verksamhet.- Att samordna och hålla kontakt med de berörda departementen i Sverige.Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 29 september 2000Berit Jóhannesson (v)()()()()()()
mot · GO02Fö209 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö209av , Hans (s)IT-terrorismFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att utarbeta en nationell strategi för attlångsiktigt motverka IT-terrorism.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att verka för att internationella strategier utformas.MotiveringDe senaste 25 årens utveckling vad gäller användandet av datorer äromfattande. På i stort sätt alla områden i vårt samhällssystem användsdatorer. Detta har i mycket stor omfattning effektiviserat och utvecklat vårtsamhälle. har Internet inneburit en omdanande möjlighet attkommunicera, lämna och hämta information över hela världen.Samtidigt innebär datoriseringen att vårt samhälles sårbarhet har ökatmarkant. Vi har drabbats av två e-post konstruerade avdataintresserade ungdomar först och sedan ett kärleks-e-post. Bådadessa e-post orsakade skador i företag, institutioner och hos privatpersoner.Dessa e-post konstruerades i huvudsak för att konstruktörerna ville visa sinakunskaper och inte i första hand för att orsaka maximal skada i samhället.Möjligheterna att skapa e-post som orsakar maximal skada i samhällentorde vara en betydligt mer skrämmande hotbild än de metoder somterroristorganisationer använder. En terroristorganisation eller enillasinnad grupp av människor som har eller kan köpa kunskap om e-post somger maximal skada i samhället är sannolikt inte en utopi.Det är bara fantasin som sätter gränserna för vilka konsekvenserna skullekunna bli om t.ex. banksystemet slogs ut och/eller om elförsörjning slogs utför att bara nämna några delar i vårt samhälle som är oerhört sårbara. Fråganär väl när och inte om vi kommer att hamna i en situation därillasinnade grupper försöker konstruera destruktiv e-post.I dag läggs mycket kraft i företag och institutioner ned på att skapasäkerhet i systemen. Det vi dock upplever är att det saknas en sammanhållennationell och internationell strategi för att långsiktigt motverka IT-terrorism.Vi anser att borde ge regeringen i uppdrag att utarbeta ennationell strategi för att långsiktigt motverka IT-terrorism samt att verka föratt internationella strategier utformas.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Hoff ()()
mot · GO02Fö211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö211av , ()Forskning om nya hot och riskerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vidareutveckla forskningen om nya hot och risker.MotiveringVid började det spridasig från dator till dator. Kärleksviruset "I love you" slog utinte bara datorer utan drabbade företag,myndigheter och enskilda runt om i världen. ,, , iStockholm, SAS, , och de drabbade liksom den amerikanska senaten,brittiska underhuset, norska televisionen och det danskateleverket. "I love you"-viruset bedömdes vara det kraftigastevärlden någonsin har sett.Det här är bara en av många händelser som påvisar samhällets sårbarhet. Itakt med nya tekniska landvinningar och ett ökat internationellt beroendeväxer riskerna för samhället att drabbas av nya hot som helt skiljer sig frångårdagens. Då var det stormaktsblockens kapprustning vi fruktade.Försvarspolitiken var inriktad på att klara väpnade angrepp från någon annanstat och byggdes upp med detta som utgångspunkt. Den väv som spinnsmellan nationerna i form av handel, kontakter mellan människor, kulturelltutbyte med mera, gör att det kanske inte är de traditionella konflikterna somär de mest sannolika. Metoderna som används i framtida konflikter kommeratt vara annorlunda än de vi har sett. Det är ett nytt vidgatsäkerhetsbegrepp som måste användas.Men vilka hot och möjligheter rymmer framtiden mot vår säkerhet ochfred? Exemplet med viruset "I love you" ger en skrämmande föraning. Detinformationssamhälle vi redan lever i, där i princip allt på något sätt är"datoriserat" kanske gör informationssoldaten till den nya krigaren somgenom att slå ut eller ändra datorstyrda system kan orsaka totala sammanbrotti samhällets olika delar. Hoten och det nya slagfältet finns mitt i vår vardagoch i de tekniska anordningarna runt omkring oss.Vi minns alla hur slogs ut under några timmarefter ett kraftledningsfel. Vi ser sårbarheten i samhället när vi vet hur litedetär som förbinder huvudstadens norra och södra delar och inte minstjärnvägsnätet söder ifrån till . Vi ser i omvärlden hurkonflikterna inte alltid gäller territorier, utan ofta så basala och för osssjälvklara ting som vatten. Vi har geografiska områden också i - somdrabbas hårt av grupper som bedriver terror.Redan i försvarsbeslutet -96 pekades på de nya säkerhetspolitiskaförutsättningarna. Staten har också uppmärksammat de nya hoten och varitaktiv för att dessa nya fält ska utforskas ännu djupare och bredare för att entillräcklig kunskapsbank ska kunna byggas upp. Här är det inte heller frågaom en traditionell säkerhetspolitisk forskning utan detta måste omfatta flerområden, såväl teknik och vetenskap som humaniora, beteende-forskning,miljöfrågor och annat. Vi måste utveckla vårt kunnande om de nya typer avkonflikter som kan komma för att nå en tillräcklig nivå av säkerhet för attsamhällets olika aktörer ska vara beredda när det nya kriget kommer.Stockholm den 4 oktober 2000Eva ()
mot · GO02Fö301 · 2000-10-05 00:00:00 — FÃ¶301 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut tillkÃ¤nnager fÃ¶r regeringen som sin mening vad i motionen anfÃ¶rs om avskaffande av befattningen som Ã¶verbefÃ¤lhavare och behovet av att ge den hÃ¶gsta militÃ¤ra ledningen en utformning i takt med tiden och omvÃ¤rlden. Befattningen som Ã¶verbefÃ¤lhavare () inrÃ¤ttades fÃ¶r krigsfall Ã¥r 1936. Tre Ã¥r senare brÃ¶t andra vÃ¤rldskriget ut och general utsÃ¥gs till vÃ¥rt lands fÃ¶rste Ã¶verbefÃ¤lhavare. 1942 beslÃ¶ts att ÃB skulle finnas Ã¤ven i fredstid. Ett beslut som sÃ¤kert kÃ¤ndes rÃ¤tt i den dÃ¥ rÃ¥dande situationen. Ã¤r lÃ¤get ett annat och det finns flera skÃ¤l att ta bort denna allt mer belastande topp pÃ¥ fÃ¶rsvarsgrenstrÃ¤det: Genom de senaste Ã¥rens dramatiska nerdragningar har vÃ¤rdet av en samordnande fÃ¶rsvarsfunktion fÃ¶rsvunnit. MÃ¥nga mÃ¤rkliga turer infÃ¶r de senaste nedskÃ¤rningsbeslutet ger anledning till starkt ifrÃ¥gasÃ¤ttande av Ã¶verbefÃ¤lhavarens roll. Vid ett framtida medlemskap i , som kan bli en direkt fÃ¶ljd av den fÃ¶rda avrustningspolitiken, utgÃ¶r befattningen en belastning. Ãven med tanke pÃ¥ det beslut som fattats om avsevÃ¤rt utÃ¶kade internationella fÃ¶rsvarsÃ¥taganden Ã¤r det viktigt att fÃ¶rsvarsledningen Ã¤r i takt med tiden och omvÃ¤rlden. Samverkan mellan de svenska fÃ¶rsvarsgrenscheferna och deras utlÃ¤ndska motsvarigheter skulle gynnas om man slapp gÃ¥ omvÃ¤gen via ÃB. InfÃ¶r kommande fÃ¶rsvarsbeslut vore det vÃ¤rdefullt om en utredning tillsattes med uppdrag att undersÃ¶ka hur en mer tidsenlig utformning av den hÃ¶gsta militÃ¤ra ledningen, utan nuvarande Ã¶verbefÃ¤lhavarebefattning, skulle kunna utformas.
mot · GO02Fö302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö302av , ()KrigsflygskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att flyttas tillbaka till . Detta kanmöjliggöra en samlokalisering av militär och civil grundutbildning.Låt Krigsflygskolanåtervända tillLjungbyhed!Fram utbildades flygvapnets piloter iLjungbyhed. Efter förbandsnedläggningen av F 5 flyttadesKrigsflygskolan till i Ängelholm.Trafikflyghögskolan (TFHS) övertog flygskolans lokaler, där Lundsuniversitet är huvudman.Genom riksdagsbeslut beslutades att i skallläggas ned.Vad skall man då göra med som installerade sigdär ? Är det lämpligast att den grundläggande utbildningen(GFU) stannar kvar i eller skall den återvända till Ljungbyhedigen. Enligt min mening bör utbildningen flytta tillbaka till ochskälen är många:I nordvästra finns unika resurser för att fortsätta en flygutbildningeftersom här redan finns en samlad kompetens för flygutbildningsfrågor.Vidare kan man uppnå stora samordningsvinster genom samverkan avredan befintlig civil flygförarutbildning. Men framför allt innebär ensamordning av och Trafikflyghögskolan att möjligheten tillbevarande och vidareutvecklingen av kompetensen inom flygutbildningensom nationell resurs ökar betydligt. Detta är oerhört viktigt för svenskflygindustri.Stockholm den 19 september 2000Maud ()
mot · GO02Fö303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö303av , ()F 10Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återställa F 10.MotiveringFörra arbetsåret fattade i allra sista stund, ochmycket oväntat, beslut om nedläggning av . Myckettalar för att detta beslut var oöverlagt. andra JAS 39Gripen-flottilj och flygskolan skall nu med storapåfrestningar omlokaliseras till sämre övningsområden, ochstora investeringar går till spillo. Det är fortfarande möjligtatt nu - efter moget övervägande - ändra beslutet, och låta F10 i fortleva.Stockholm den 14 september 2000Bertil ()
mot · GO02Fö305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö305av , ()Rättshjälp för hemvärnspersonalFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättshjälp för hemvärnspersonal.Motiv för mitt förslagDet här handlar om en fråga som ofta diskuteras inomhemvärnskretsar, men där frågan inte fått någontillfredsställande lösning. Då det gäller rättsskyddet för denenskilde hemvärnsmannen finns många oklarheter.Vi vet att arbetsbördan för hemvärnet kommer - och i mitt hemlän redankommit - att öka. Detta eftersom stora delar av vårt land, efter det senasteförsvarsbeslutet, nu saknar militära fredsförband. Man kan gott påstå attansvaret, som åligger den enskilde hemvärnsmannen, är stort och självklartockså sett i relation till den ersättning som utges. Då det gällerersättningsfrågan har jag en annan enskild motion i detta ärende.Hemvärnskretsar i landet har länge försökt att få klara besked då det gällerrättsskyddet och vilken hjälp en hemvärnsman kan räkna med om det skulleinträffa något som föranleder exempelvis åtal eller krav om skadestånd.Rikshemvärnschefen har fått frågan och enligt vad som framkommit gavsföljande svar:"Efter kontroll med högkvarteret och försäkringsansvarig inomRikshemvärnscentrum kan konstateras att det inte finns någon form avrättsskydd via myndigheten, ÖB eller via hemvärnets försäkringar. "Också försvarsministern har svarat på frågan om möjligheten till hjälp.Svaret där lyder:"Försvarsmakten är förhindrad att utge ersättning till enskild eller tillombud för rättegångskostnader. Däremot föreligger inte något hinder för denenskilde att direkt eller via sitt ombud ställa rättsliga frågor med anknytningtill arbetet till högkvarterets juridiska avdelning".Som synes av dessa båda svar finns det många frågetecken kring rätts-hjälpen för hemvärnsmännen. Det är detta som jag i denna motionaktualiserar.Stockholm den 26 september 2000Rolf ()
mot · GO02Fö309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö309av , ()HemvärnsvapenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en lagändring som innebär att hemvärnets mannarförvarar sina vapen i ett säkerhetsskåp eller att hemvärnets vapen endastförvaras i ett centralt vapenskåp.Hemvärnets vapen måsteförvaras på ett säkertsätt!Vapen av olika slag är attraktiv vara för åtskilligabrottslingar.I debatten beskylls ofta jägare för att inte förvara sina vapen på etttillfredsställande sätt. Faktum är att det stora flertalet av landets jägare ärmycket seriösa och noga med att förvara sina vapen i ett säkerhetsskåp.I och med att antog den nya vapenlagstiftningen såinfördes en ny regel som ger polisen rättighet att utföra hembesök hos jägareför att kontrollera att vapenägaren har sina vapen inlåsta på ett betryggandesätt.När det gäller hemvärnsmän förvaras vapen på ett sätt där endast vapenoch slutstycke skiljs åt.Det är en stor miss att den nya vapenlagstiftningen inte innefattar regler förhemvärnets män. De bör förvara sina vapen på samma betryggande sätt somjägarna.Hemvärnets män förvarar sina vapen mestadels i bostaden och harbetydligt tyngre vapen än jägarna. Dessa vapen är i allmänhet också merattraktiva för brottslingar än jägararnas vapen.Det finns bara två lösningar för att förebygga eventuella vapenstölder hoshemvärnet. Hemvärnets mannar skall ha samma förvaringsregler som jägarnaeller hemvärnet skall förvara samtliga vapen centralt för sina mannar.Stockholm den 29 september 2000Maud ()()
mot · GO02Fö311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö311av , ()skjutfältFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skjutfält.MotiveringÄlvdalens skjutfält, 53 000 ha i , mitt i orörd naturutan att störa någon omgivning är en stor tillgång försvenska försvaret. Hit bör en stor del avövningsverksamheten förläggas, inte minst förfrivilligorganisationer som behöver bra övningsområden. IÄlvdalen finns allt både i väderhänseende och kuperadterräng. Stora avstånd för skjutning med långdistansvapenoch terrängträning med motorfordon är perfekt och utanproblem inom skjutfält. Förläggningar och andrabyggnationer (kontor, garage m m) är i gott skick.EU:s nya styrkor behöver samövas och här borde vara ett brautbud till övningsområde från Sverige.Norge med behov av ett nytt övningsfält borde erbjudas möjligheter attanvända skjutfält.Stockholm den 2 oktober 2000Runar ()
mot · GO02Fö313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö313av , ()Helikopterdivisionen på SäveFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening atthelikopterdivisionen på skall bevaras intakt.Militären tolkar försvarsbeslutet felI försvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU2 Det nya försvaret anges:"Utskottet anser att tidpunkten 2003 inte nu behöver preciseras som enbortre gräns när det gäller Försvarsmaktens eget behov av helikoptrar påSäve. "Denna gränsdragning när det gäller helikopterstyrkan på har vållathuvudbry och skilda meningar om hur försvarsbeslutet skall tolkas. Innan detsenaste försvarsbeslutet togs var det meningen att helikopterverksamheten påSäve skulle fasas ut och enbart bestå av en räddningshelikopter. Genom attformulera beslutet enligt ovan ansåg politikerna att beslut fattats om att ettförband skall kvarstå på även efter 2003. Militären tycks dock ha tolkatbeslutet som om det räcker med en räddningshelikopter.Att enbart ha en räddningshelikopter på räcker inte för att uppfylladen politiska viljan om att bevara förbandet på intakt. på är nödvändigt:- för att kunna upprätthålla den territoriella integriteten,- för att kunna delta i internationella insatser,- för att kunna lösa räddningsuppgifter på västkusten.Att Säveförbandet kan vara en resurs vid större katastrofer i västraSverige visar händelser som diskoteksbranden på , bränderna påfartygen och Prinsessan att upprätthålla den militära närvaron vid och den civilaräddningstjänsten måste därför regleringsbrevet till Försvarsmaktenformuleras så tydligt att det undanröjer alla möjligheter till feltolkningar.Stockholm den 2 oktober 2000Cecilia ()()
mot · GO02Fö316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö316av , ()Ungdomsbostäder på försvarets fastigheter i StockholmFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att en utredningbör göras för att se vilka av Försvarsmaktens verksamheter som kanförflyttas utanför centrala för att bereda plats förungdomsbostäder.2. tillkännager för regeringen som sin mening attFörsvarsmakten omgående verkställer tidigare riksdagsbeslut om attavveckla verksamheten vid K 1 i i har Försvarsmakten fastigheter vars bokförda värdeöverstiger 1.5 miljarder. Marknadspriset, speciellt på Försvarsmaktensfastigheter inne i , torde vara högre än detbokförda värdet.Samtidigt finns det ett skriande behov av ungdomsbostäder i centralaStockholm. Det finns ingen anledning att Försvarsmakten skall besitta förvanliga bostadssökande människor mycket attraktiv mark inne i storstaden.Trots tidigare riksdagsbeslut om att till exempel avveckla K 1 påNorrmalm i så har beslutet inte verkställts. Militärenhindrar därmed ett demokratiskt beslut och omöjliggör att området användstill exempel för ungdomsbostäder.En utredning bör ges i uppdrag att snabbt se över vilka av Försvarsmaktensverksamheter inne i som kan utlokaliseras till förorter.Så många som möjligt av Försvarsmaktens centralt belägna fastigheter iStockholm bör istället säljas till bostadsföretag med syftet att skapa så mångaungdomsbostäder som möjligt.Försvarsmakten bör omgående se till att verkställa tidigare riksdagsbeslutom att avveckla K 1 på det attraktiva i innerstad.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Fö317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö317av , ()FlygstridsskolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flygstridsskola i armén finns en markstridsskola och inom marinen en sjöstridsskola.Inom flygvapnet är däremot den militära utbildningen uppdelad på treolika skolor.Den grundläggande flygutbildningen, GFU, är förlagd till F10 iÄngelholm, GTU till i och FBS till F20 i . Om, isamband med nedläggningen av , GFU flyttas till finns möjlighetatt skapa en sammanhållen skola, en flygstridsskola.En flygstridsskola, förlagd till , skulle innebära storasamordningsvinster. Flygskolan skulle kunna omspänna samtligautbildningssteg med en personalföreträdare och en metodutvecklare som står iständig kontakt med Gripendivisionerna. Inom finnsnödvändiga resurser för den allmänna undervisningen. I Uppsalagarnisonenfinns även Underrättelseskolan och Tolkskolan. Möjligheten att samordnautbildningsdelar och därmed optimalt utnyttja lokar, utbildningshjälpmedel,lärare och inlånade föreläsare är mycket stor.I finns den erforderliga kompetensen för undervisning i och driftav en flygstridsskola. Tillgången på välutbildade och motiverade lärare är storoch nyrekryteringen är mycket god.Det finns också ett gott och nära samarbete med , somär flexibelt och kan skräddarsy utbildning.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()
mot · GO02Fö320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö320av , ()FMUhC/FORGUS i KarlstadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försvarets framtida underhållstjänst.MotiveringUtredningen av försvarets framtida underhållstjänst går under namnetFORGUS. FORGUS blir också det nya namnet på den verksamhet somidag benämns FMUhC.FMUhC har sitt säte i . Ända har liknande verksamhetvarit placerad i . Detta innebär att stor kompetens inomunderhållsområdet finns i Karlstad.Karlstad har också drabbats hårt av försvarsnedläggningar (I 2) genomåren p.g.a. de olika försvarsbesluten.När nu FORGUS ska placeras in i Försvarssverige så anser jag att Karlstadär en bra lokaliseringsort även för nya FORGUS. Personal och lokaler finnsoch har bra kommunikationer båda via tåg och flyg.Samverkansmöjligheterna med FSC i kommun,Artilleriregementet i samt vapenindustrin i /Boforsmåste också vägas i den positiva vågskålen för del. Universitet ochRäddningsverket samt är ju också samverkanspartners som finnsinom likartad verksamhet. Möjligheten till rekrytering av officerare inomområdet blir ju bra med dessa nätverk i närområdet.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()