mot · GO02MJ3 · 2000-11-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ3av , ()med anledning av skr. 2000/01:38 Hållbara - uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingSammanfattningDen här motionen är väckt med anledning av regeringensskrivelse /01:38 Hållbara . vill medmotionen peka på att regeringen missat en av miljöpolitikenskärnpunkter, nämligen funktionstänkandet. Det är nödvändigtatt forma miljöpolitiken med funktionstänkandet som en avgrundpelarna. Forskning, utbildning och information kringfunktioner är ett måste. vill därför att regeringenåterkommer med en strategi för ökat funktionstänkande.Likväl som funktionstänkande måste utgöra en avgrundpelarna måste miljöpolitiken vara proaktiv ochdecentraliserad. Det finns oroväckande signaler som tyder påatt regeringen vill skapa en kretsloppsstat, inte en miljödrivenutveckling i ett kretsloppssamhälle. Detta måste motverkas.Ingångna avtal om de lokala investeringsprogrammen börfullföljas men i övrigt bör programmen avslutas. Detta för attmiljönyttan i programmen är tveksam i relation till de satsademedlen.Utöver utgångspunkterna för miljöpolitiken behandlar motionen Sverigesroll i internationella sammanhang. vill att ska tainitiativtill bildandet av en nordisk miljöunion och att regeringen presenterar enspecificerad plan för hur internationellt ska kunna vara en pådrivandekraft på miljöområdet. Att är nettoimportör av renodladmiljöteknik måste ses som ett misslyckande i ett land där kundkrav ochlagstiftning påskyndat utvecklingen. vill avhjälpa detta genomatt genomföra den strategi för miljöexport som Miljöexportutredningenpresenterat.Motionen innehåller också ett par yrkanden om skapandet av ett grönaretransportsystem. Bland annat vill att verkar för att EU,likt , sätter upp ett konkret mål om att 2005 ska av denytillverkade fordon som säljs i EU vara nollemmissionsfordon. Yrkandenrörande klimat avser att återkomma med när regeringen läggersin klimatproposition på bord.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med förslag på enstrategi för ökat funktionstänkande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en politik för ett decentraliserat miljöarbete.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte belägga biobränslen med energiskatt.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fullfölja ingångna avtal men i övrigt avsluta de lokalainvesteringsprogrammen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i CSD särskilt bör driva frågan omskapandet av ett grönare transportsystem.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör ta initiativet till bildandet av en nordiskmiljöunion.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att aktivt bör verka för att principen om attförorenaren betalar (PPP - Pollutor Pays Principle) skall genomsyraWTO.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är angeläget att regeringen presenterar en specificeradplan för hur internationellt skall vara en pådrivande kraft påmiljöområdet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om ensamlad strategi för miljöexport i linje med vad som tidigare presenteratsav Miljöexportutredningen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom ramen för EU:s järnvägspaket bör verka förförbättrade möjligheter till kombitrafik.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall verka för att av de nytillverkadefordonen som säljs i EU 2005 skall vara nollemmissionsfordon.InledningRegeringen berättar i skrivelsen vad den gjort och ämnar attgöra för att ska nå en hållbar utveckling. Det är enbra ambition att ska vara ett ekologiskt, ekonomisktoch socialt hållbart land. Vägen dit skiljer sig dock markant.För det första behövs ett samlat grepp och en sammanhållenpolitik. har regeringen visat sig oförmögen till detta.För det andra har regeringen valt linjen kretsloppsstat. Dettaär enligt fel väg att gå. I stället behövermiljöpolitiken ta sin grund i den enskilda medborgarensdelaktighet och den miljödrivna utvecklingen. Kort sagtbehövs ett kretsloppssamhälle.Skrivelsen visar med tydlighet att regeringen missat att ta till sig en avgrundpelarna i miljöpolitiken, funktionstänkandet. Detta får anses mycketanmärkningsvärt. Det behövs forskning, utbildning och information kringfunktionstänkandet. Många av de största miljöproblemen är globala till sinkaraktär, vilket gör internationellt samarbete absolut nödvändigt. skavara en pådrivande kraft i det internationella samarbetet kring miljöfrågor.EU:s flexibla integration ska nyttjas för att skapa en nordisk miljöunion.Denna union kan sedan gå före och vara ett föredöme för övriga EU.Denna motion ger på intet sätt en heltäckande bild av Centerpartietsmiljöpolitik men vi vill med denna motion peka på några av de skillnader somfinns mellan regeringens centralistiska linje och Centerpartietsdecentralistiska linje för att nå ett hållbar samhälle.FunktionstänkandeFör att få en helhetssyn på miljöpolitiken är det nödvändigtatt tänka nytt och annorlunda. Funktionstänkandet är ett sättatt verkligen ta ett helhetsgrepp på miljöpolitiken. Därförmåste funktionstänkande utgöra en av grundpelarna imiljöpolitiken. Regeringen efterlyser en helhetssyn påmiljöpolitiken och tyvärr stannar det vid ett efterlysande. Detnödvändiga funktionstänkandet saknas helt hos regeringenvilket gör en helhetssyn omöjlig. Det som bör vara en viktigutgångspunkt glöms helt bort.Att tänka i funktioner är nödvändigt. Det är inte produkten i sig som skaefterfrågas utan det är funktionen som produkten tillhandahåller som skaefterfrågas. Som kund efterfrågar man inte kylskåpet utan funktionen kyldalivsmedel. Som kund är det inte en spis man efterfrågar utan funktionen lagadmat. Listan på exempel över att människor egentligen efterfrågar funktioner,inte produkter, kan göras lång.Funktionstänkandet gör att nya och vad som ses som okonventionellalösningar kommer att utvecklas. De land, samhällen och företag som tar tillsig funktionssynsättet kommer att ha en stor fördel framför andra länder ochföretag när utvecklingen visar att dagens produkttänkande i längden ärfelaktigt. En viktig del av den miljödrivna utvecklingen är att på ett effektivtsätt tillhandahålla funktioner.Funktionstänkande innebär en omställning från nu invanda mönster. Enomställning som dock är nödvändig då hushållen står för nära hälften av demiljöskadliga utsläppen i . Denna omställning av invanda mönster görforskning kring funktioner och funktionstänkande nödvändig. Att brytainvanda mönster fodrar att människor medvetandegörs om hur alternativenser ut. Människor måste vara delaktiga i processen för att mönstren ska kunnabrytas. Livsstilsfrågor och funktionstänkande hör i allra högsta grad ihop. Vimåste ändra vår livsstil mot ett ökat funktionstänkande. Information ochutbildning kring funktioner är därför av största vikt. Det saknas enstrategi för att öka funktionstänkandet. Det ser som en brist. Detrimliga är att en sådan strategi framarbetas. Mot bakgrund av det ovananförda bör regeringen återkomma till med förslag på en strategiför ökat funktionstänkande.Människors delaktighetRegeringen slår i skrivelsen fast att det är nödvändigt attsamtliga individer känner sig medansvariga för samhälletsutveckling. välkomnar att regeringen börjat insedet nödvändiga med att alla delar av samhället måste se miljösom en strategisk fråga och vara delaktiga i utvecklingen. Detgäller dock att tillse att detta omvandlas i praktisk politik ochinte bara är tomt prat. kan konstateras att regeringeninte lyckats ta steget fullt ut för att tilltro människormöjligheten till delaktighet. Regeringens uppifrånperspektivfinns tydligt kvar i skrivelsen.Det är absolut nödvändigt att alla delar av samhället engageras i arbetetmed att uppnå en hållbar utveckling. Det kräver en decentraliserad politik därmänniskors vilja att leva miljövänligt tas till vara istället för att de kännersigöverkörda och tvingade. En uppifrånbaserad politik kommer inte att fåmänniskors stöd, och därmed kommer den att bli mycket svår att genomföra.Detta är i allra högsta grad kontraproduktivt. Istället för att komma medalltmer tvingande åtgärder krävs att människor ges möjlighet att ta ansvar ochleva miljövänligt. Detta kan handla om alltifrån ekonomiska förutsättningartill information.Människors vilja måste tas till vara och stimuleras istället för att kvävas.Vad vi behöver är en miljödriven utveckling i ett kretsloppssamhälle, inte enkretsloppsstat. Därför vänder vi oss mot regeringens skrivningar på sidan 39 iskrivelsen. Där står att läsa: "...människorna måste acceptera ett miljöanpassatlevnadssätt". En sådan skrivning står i motsats till regeringens uttalade viljaatt människor ska känna sig medansvariga. Det finns med anledning av dettafog för att rikta en uppmaning till regeringen om att miljöpolitiken iverkligheten, och inte bara i retoriken, måste vara decentraliserad. Vad somovan anförs om en politik för ett decentraliserat miljöarbete bör gesregeringen till känna.Ett exempel på hur uppifrånperspektivet fungerar i verkligheten kan mångamarkägare vittna om. I samband med inventeringarna vid Natura 2000inventerade det offentliga marker utan att markägarna var medvetna om det.Detta är inte en tillfredsställande ordning. En öppen process där markägarnafår vara delaktiga skapar förståelse och tilltro för eventuellt skydd avvärdefulla markområden. Ett samråd mellan det offentliga och markägare göratt de bästa lösningarna kan hittas som förståelsen för åtgärdernablir större. har tidigare påpekat vikten av dettasamrådsförfarande, och då detta yrkande ännu inte behandlats av riksdagenavstår från att lägga ett yrkande i denna motion.Grön skatteväxling?Regeringen upprepar i skrivelsen sina tankar på en störreskatteväxling. Att få en ökad miljöstyrning i skattesystemet ärönskvärt. Regeringens verkliga vilja att med hjälp avskatteinstrumentet skapa en hållbar utveckling måste dockstarkt ifrågasättas. Frågan är om det inte är så att regeringeninte ser den miljöstyrande effekten utan bara ser den fiskalainkomsten till statskassan. Extra tydligt blir detta om manläser först finansplanen (sid. 35) och sedan läsersidan 23 i den föreliggande skrivelsen. I finansplanen står attläsa att regeringen avser att börja ta ut energiskatt påbiobränslen. Detta för att bredda skattebasen. Enligtregeringen är de statsfinansiella konsekvenserna av att inte taut skatt för stora för att avstå. Detta aviserade agerande, somstöds av både och , står i skarpkontrast till den beskrivning av skatteväxlingsstrateginregeringen säger sig vilja följa. Strategin beskrivs medföljande ord i skrivelsen: "Enligt strategin skallomställningen bidra till en effektivare energianvändning,gynna biobränslen..." Hur kan det vara gynnande förbiobränslen att belägga dem med skatt?Det finns fog för att tro att skattebefrielsen inte alls skulle leda tillminskade totala skatteinkomster för staten. Inhemsk produktion avbiobränslen ger ett ökat skatteunderlag som med stor sannolikhet skulleuppväga det direkta bortfallet av energiskatterna. Detta bortser regeringenfrån. Regeringens agerande skapar stor oklarhet och försvårar möjligheternaatt skapa grönare energi- och transportsystem. avvisarregeringens planer på att belägga biobränslen med energiskatt. Vad som ovananförs om att inte belägga biobränslen med energiskatt bör ges regeringen tillkänna.De lokalainvesteringsprogrammenI skrivelsen redogör regeringen för de lokalainvesteringsprogrammen och dess effekter i form av minskadbelastning på miljön. Noterbart är att regeringen väljer atthelt avstå från att nämna den kritik () har riktat mot programmen. Bland annat har RRVriktat kritik mot att flera av programmen är av sådan karaktäratt de skulle genomförts även utan statligt stöd. Istället för attöppet redovisa kritiken väljer regeringen att endast i kortaordalag nämna att en rapport från RRV presenterades i juni1999. Att regeringen avstår från att öppet redovisa den kritiksom riktats mot de lokala investeringsprogrammen äranmärkningsvärt. I skrivelsen Hållbara 1999behandlades kritiken på ett liknande sätt. I 1999-års skrivelseframgick dock att vissa, då ospecificerade, förändringar avprogrammen skulle kunna komma att ske. Det framgår avårets skrivelse att dessa förändringar är små och mer avadministrativ art. Sammantaget kan sägas att regeringenduckar för att ta tag i den kritik som riktats mot de lokalainvesteringsprogrammen från RRV.Centerpartiet är fortsatt kritiskt till de lokala investeringsprogrammen medutgångspunkt i att miljönyttan i relation till de satsade medlen är små. Därtillverkar det som om programmen till stor del utformats för att hjälparegeringen att frisera arbetslöshetssiffrorna, inte för att nå bästamiljönyttan.Centerpartiet anser att de lokala investeringsprogrammen bör avslutas.Ingångna avtal skall fullföljas men inga nya avtal ska slutas med kommuneroch kommunalförbund. Vad som ovan anförs om att fullfölja ingångna avtalmen i övrigt avsluta de lokala investeringsprogrammen bör ges regeringen tillkänna.Internationellt arbete ochsamarbeteInternationellt samarbete är en förutsättning för att kommatill rätta med miljöproblemen då dessa i stor utsträckning ärglobala. måste i olika internationella forum verka fören linje som sätter ansvaret för miljön högt. För att kunnagöra detta med trovärdighet krävs att på hemmaplanarbetar proaktivt och decentraliserat. En av de största ochmest avgörande frågorna att jobba med både nationellt ochinternationellt är klimatfrågan. Utan en långsiktig lösning påden problematiken hotas stora delar av jorden att drabbas påett mycket negativt sätt.Sverige har en mycket viktig roll att fylla i internationella sammanhang.Speciellt tydligt blir detta då är ordförandelandiEU. kommer FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) attsärskilt behandla frågor kring energi, transporter och informationsspridning.Då energi- och transportsektorerna står för en mycket stor del av demänskliga utsläppen av växthusgaser är detta ett mycket viktigt år i CSD. AttSverige i sådant läge öppnar för att ta ut energiskatt på biobränsle är en dåligsignal. Detta försämrar våra möjligheter att vara en riktigt stark pådrivare föratt skapa grönare och hållbara energi- och transportsystem. Trots detta börSverige i CSD särskilt driva frågan om skapandet av ett grönaretransportsystem. Detta bör ges regeringen till känna.I skrivelsen berättar regeringen om det arbete som sker inom ramen förNordiska ministerrådet. Att ett samarbete på miljöområdet mellan de nordiskaländerna inrymmer en stor potential är det ingen tvekan om. villgå längre än de olika samarbeten som just nu pågår. Ett sätt att kunna gålängre och verkligen ge miljöfrågorna större tyngd är att bilda en nordiskmiljöunion. En nordisk miljöunion har stora förutsättningar att lyckas då det ide nordiska länderna finns en stor samsyn vad gäller miljöarbetet. Dessutomskulle de av de nordiska länderna som är med i EU kunna visa på att denflexibla integrationen i unionen inte bara behöver handla om frågor som rörekonomi och handel. Det faktum att alla nordiska länder inte är med i EUskulle göra en miljöunion ännu intressantare som projekt. Den nordiskamiljöunionen skulle kunna vara ett föredöme på samarbete mellan länderinom och utom EU. bör ta initiativet till bildandet av en nordiskmiljöunion. Detta bör ges regeringen till känna.Den alltmer globaliserade värld vi lever i leder till ökad handel och ökatutbyte mellan individer, företag och länder. Detta ställer naturligtvis storakrav på att miljön skyddas och värnas. Frihandel ska bejakas och ske medhänsyn till miljön. måste vara en pådrivande kraft när det gäller attföra upp miljön på agendan i världshandelsorganisationen, WTO. böraktivt verka för att principen om att förorenaren betalar (PPP - Pollutor PaysPrinciple) ska genomsyra WTO. Detta bör ges regeringen till känna.Vad avser att göra i det internationella arbetet och samarbetet ärmånga gånger oklart, och och svenska folket får bara enfragmenterad bild av den linje driver. Regeringen måste på ett myckettydligare sätt visa hur man avser att arbeta med de internationellamiljöfrågorna. Detta för att människors åsikter och idéer ska kunna kommafram på ett så bra sätt som möjligt. För att undanröja oklarheterna omSveriges linje i internationella miljöfrågor är det angeläget att regeringenpresenterar en specificerad plan för hur internationellt ska vara enpådrivande kraft på miljöområdet. Detta bör ges regeringen till känna.MiljöexportI skrivelsen talar regeringen om miljöexport ochinternationella trender. Regeringen pekar på att marknadenför renodlad miljöteknik är beräknad till 4 000 miljarderkronor och förväntas uppgå till år2010. Tillväxttakten är mellan per år.Regeringen konstaterar att den svenska andelen av dennamarknad är blygsam. Så långt är allt sant. Vad regeringenväljer att inte nämna är att är nettoimportör avrenodlad miljöteknik. Detta får ses som anmärkningsvärt i ettland där kundkrav och lagstiftning drivitutvecklingen framåt.I skrivelsen konstateras att regeringen sett en möjlighet att öka den svenskaexporten. Tyvärr klarar regeringen inte av att göra detta på ett fullgott sätt.Regeringen fortsätter att ducka för att genomföra (Sustainable - a success story, SOU 1998:118) samlade strategi förmiljöexport. Det är dags att detta ändras. anser därför attregeringen bör återkomma till med förslag om en samlad strategiför miljöexport i linje med vad som tidigare presenterats avMiljöexportutredningen. Detta bör ges regeringen till känna.TransporterTransporter står för en stor del av utsläppen av växthusgaser.Därtill ökar transportsektorns intensitet, vilket gör det mycketviktigt att finna lösningar för att skapa ett grönaretransportsystem. Godstrafiken på järnväg i både ochEU har tappat i konkurrenskraft vilket äroroande. Prognoserna tyder på att järnvägen kommer attfortsätta att tappa i konkurrenskraft gentemotlastbilstransporterna. En sådan utveckling måste motverkas.Ett led i detta arbete är EU:s så kallade järnvägspaket. Det ärangeläget att det arbetet blir lyckosamt. Mot bakgrund av detgemensamma järnvägspaketet är det olyckligt att den svenskaregeringen tillsammans med och Vänsterpartietinte anslår de medel som behövs för att kunna leva upp till defastställda planerna för järnvägen i . Det tål attpåpekas att avsätter sammanlagt 700 miljonerkronor mer än regeringen till de svenska järnvägarna.Ett led i att öka järnvägens attraktivitet är att förbättra möjligheterna tillkombitrafik. Detta är ett viktigt moment för att kunna flytta gods från lastbiltill järnväg där så är möjligt. måste gå i täten för ett intensifieratarbete på detta område. bör inom ramen för EU:s järnvägspaket verkaför förbättrade möjligheter till kombitrafik. Detta bör ges regeringen tillkänna.Att skapa fordon som drivs med hjälp av miljövänliga drivmedel är enförutsättning för att kunna skapa ett hållbart och grönt transportsystem.Centerpartiet har tidigare motionerat om att bör slå fast mål för hurstor del av de nytillverkade fordonen som säljs som ska varanollemmissionsfordon . Det mål som angett somlämpligt är detsamma som satt upp, nämligen 10 procent.Centerpartiet anser det angeläget att fler länder än sätter upp konkretamål på detta sätt. bör därför arbeta för att EU som helhet också skasätta upp detta mål. Att ställa upp ett konkret mål visar att det finns en viljaoch en marknad vilket är viktigt för att få fordonsindustrin att satsa påutveckling av nollemmissionsfordon. bör således verka för att 10procent av de nytillverkade fordonen som säljs i EU 2005 ska varanollemmissionsfordon. Detta bör ges regeringen till känna.KlimatAtt komma till rätta med problemen som utsläppen avväxthusgaser skapar är mycket centralt. Klimatförändringarriskerar på ett allvarligt sätt att undergräva människorsmöjlighet att uppnå en god livskvalitet. Även djur- ochnaturlivet riskerar allvarliga rubbningar till följd avförändringarna i jordens klimat. anser attSverige ska vara en pådrivande kraft i internationellasammanhang vad gäller att hitta lösningar på den del avväxthuseffekten som människan påverkar. Yrkanden medanledning av klimatfrågor avser att lägga isamband med att regeringens klimatproposition läggs påriksdagens bord.Stockholm den 21 november 2000Eskil ()()()()()