mot · GN02Fi15 · 2000-04-28 00:00:00 — Fi15 InnehÃ¥ll 1 SammanfattningÂ 4 2 En liberal framtidspolitikÂ 5 2.1 Liberala utmaningarÂ 5 2.2 Tid att skÃ¶rda â men ocksÃ¥ tid att sÃ¥Â 6 3 Det ekonomiska lÃ¤getÂ 8 3.1 Den internationella utvecklingenÂ 8 3.2 Den svenska ekonominÂ 12 3.3 Den demografiska utvecklingenÂ 15 3.4 Den nya ekonomin och den gamla politikenÂ 16 3.4.1 EffektivitetÂ 17 3.4.2 StabilitetÂ 18 3.4.3 FÃ¶rdelningÂ 19 3.4.4 Rusta fÃ¶r lÃ¥ngsiktig tillvÃ¤xtÂ 20 4 Rusta fÃ¶r lÃ¥ngsiktig tillvÃ¤xtÂ 22 4.1 En liberal skattepolitikÂ 22 4.1.1 Inkomstskattereform âDet mÃ¥ste lÃ¶na sig att arbetaâÂ 22 4.1.2 inkomstskattereformÂ 23 4.1.3 Villkor fÃ¶r fÃ¶retagandetÂ 24 4.2 VÃ¥rden och skolan â tillvÃ¤xtomrÃ¥denÂ 26 4.3 LÃ¥ngt liv â Ã¶kat arbetsutbudÂ 27 4.4 Reformera arbetsmarknadens funktionssÃ¤ttÂ 27 4.5 Det behÃ¶vs en stor socialfÃ¶rsÃ¤kringsreformÂ 30 4.6 StÃ¤rk den inre marknadenÂ 32 4.7 DÃ¤rfÃ¶r EMUÂ 32 4.7.1 fem steg fÃ¶r till EMUÂ 35 5 KommunernaÂ 35 5.1 Det kommunala utjÃ¤mningssystemetÂ 37 5.2 SpecialdestineringenÂ 37 6 Dags att bygga bort flaskhalsarnaÂ 38 6.1 Reformer pÃ¥ bostadsomrÃ¥detÂ 39 6.1.1 Kommunernas ansvarÂ 39 6.1.2 De kommunala bostadsbolagenÂ 40 6.1.3 FÃ¶renkla regelverkenÂ 41 6.1.4 Hyresregleringen/bruksvÃ¤rdessystemetÂ 41 6.1.5 LÃ¤gesfaktorn mÃ¥ste vÃ¤ga tyngreÂ 42 6.1.6 AllmÃ¤nnyttan som fÃ¶rstahandsnormÂ 42 6.1.7 FastighetsskattenÂ 43 6.2 LÃ¶s trafikkaosetÂ 43 7 Viktiga framtidsfrÃ¥gorÂ 44 7.1 Ny och bÃ¤ttre regionalpolitikÂ 44 7.1.1 Fler beslut nÃ¤rmare mÃ¤nniskornaÂ 44 7.1.2 GrundlÃ¤ggande samhÃ¤llsservice en rÃ¤ttighetÂ 44 7.1.3 Tiotusentals nya fÃ¶retag rÃ¤ddar avfolkningsbygdernaÂ 44 7.1.4 Nya ekonomiska prioriteringarÂ 44 7.1.5 Fritt fram fÃ¶r byskolor och glesbygdsdagisÂ 45 7.1.6 Bra statlig service Ã¶ver hela landetÂ 45 7.1.7 Privatiserade verksamheter kan ocksÃ¥ fÃ¶rmÃ¥s ta regionala hÃ¤nsynÂ 45 7.1.8 BÃ¤ttre vÃ¤gar Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndiga fÃ¶r en levande landsbygdÂ 45 7.1.9 ErkÃ¤nn bilen som en nÃ¶dvÃ¤ndighet i glesbygdenÂ 45 7.1.10 Turismen bÃ¶r frÃ¤mjasÂ 46 7.1.11 Levande landsbygd krÃ¤ver att jordbruk kan Ã¶verlevaÂ 46 7.1.12 Kust- och VÃ¤nersjÃ¶farten bÃ¶r frÃ¤mjasÂ 46 7.2 IntegrationspolitikenÂ 46 7.3 Liberal familjepolitikÂ 46 7.4 Liberal skolaÂ 48 7.5 VÃ¥rdenÂ 49 7.5.1 HandikappÂ 49 7.5.2 HuslÃ¤kare fÃ¶r bÃ¤ttre vÃ¥rd och tryggare Ã¤ldreomsorgÂ 50 7.5.3 VÃ¥rdgaranti nuÂ 50 7.5.4 Ãldrepeng fÃ¶r kvalitet och valfrihetÂ 51 7.5.5 ÃldreombudsmanÂ 51 7.5.6 RÃ¤tt till eget rumÂ 52 7.5.7 OmsorgsgarantiÂ 52 7.6 BistÃ¥ndetÂ 53 7.7 KvinnofridÂ 54 8 budgetalternativÂ 54 8.1 Spara meraÂ 54 8.2 budgetfÃ¶rstÃ¤rkningar, skattesÃ¤nkningar och satsningar i tabellformÂ 56 8.3 Motiveringar fÃ¶r budgetfÃ¶rstÃ¤rkningarÂ 59 8.3.1 FÃ¶r mindre vÃ¤xthusgaser och bÃ¤ttre ekonomi: Snabbavveckla inte kÃ¤rnkraftenÂ 59 8.3.2 medie- och IT-politik ger stÃ¶rre inkomster och lÃ¤gre utgifterÂ 60 8.3.3 Ãkad decentralisering och mindre politisering mÃ¶jliggÃ¶r mindre regeringskansli, m.m.Â 61 8.3.4 Avveckling av selektiva inslag i regionalpolitiken och vissa fÃ¶retagsstÃ¶dÂ 62 8.3.5 Neddragning av AMS-Ã¥tgÃ¤rder och det s k och motsvarande besparing pÃ¥ AMS administration â avveckling av ÃstersjÃ¶miljardenÂ 62 8.3.6 Ekonomiska pluseffekter av ett antal regelfÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¶r att motverka fusk i bidrags- och skattesystemenÂ 63 8.3.7 Ekonomiska pluseffekter inom sjukfÃ¶rsÃ¤kringen och fÃ¶rtidspensionssystemet av Ã¶kade satsningar pÃ¥ rehabiliteringÂ 64 8.3.8 Nej till ett antal selektiva bidrag till kommunsektorn, som Kommunakuten, Storstadssatsningen, Kretsloppsmiljarden etc.Â 65 8.3.9 Nytt system fÃ¶r trafikfÃ¶rsÃ¤kringenÂ 66 8.3.10 Studiemedel i stÃ¤llet fÃ¶r bidrag till vuxenstuderandeÂ 66 8.3.11 LÃ¤gre takt i investeringsprogramÂ 67 8.3.12 RÃ¤nteeffekt av fÃ¶rsÃ¤ljning av statliga fÃ¶retagÂ 67 8.3.13 SkattevÃ¤xling fÃ¶r miljÃ¶Â 69 8.3.14 ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens familjepolitik till FolkpartietsÂ 69 8.3.15 ÃverfÃ¶ring frÃ¥n regeringens âhushÃ¥llsÃ¶verfÃ¶ringâ till budgetpolitikÂ 69 8.3.16 ÃverfÃ¶ring frÃ¥n bostadsbidragssystemet till familjepolitikÂ 70 8.3.17 FullfÃ¶ljande av momskompensationssystemet i avvaktan pÃ¥ regelÃ¤ndringarÂ 70 8.4 motivering till vÃ¥ra fÃ¶rslag till skattesÃ¤nkningarÂ 71 8.5 motivering till vÃ¥ra satsningarÂ 71 8.5.1 BistÃ¥ndÂ 71 8.5.2 Utbildning och forskningÂ 71 8.5.3 TillgÃ¤nglighetsreform fÃ¶r handikappadeÂ 71 8.5.4 ÃterstÃ¤llande av handikappreformenÂ 72 8.5.5 ÃtgÃ¤rder fÃ¶r arbetshandikappadeÂ 72 8.5.6 BarnkontoÂ 72 8.5.7 HÃ¶gkostnadsskyddet fÃ¶r lÃ¤kemedelÂ 72 8.5.8 Insatser pÃ¥ rÃ¤ttssÃ¤kerhetsomrÃ¥det, fler poliser m.m.Â 72 8.5.9 FÃ¶rsÃ¤kringskassornaÂ 73 8.5.10 SkattemyndigheternaÂ 73 8.5.11 FÃ¶rsvaretÂ 73 8.5.12 BÃ¤ttre vÃ¤garÂ 73 8.5.13 Statlig tvÃ¥Ã¥rssatsning fÃ¶r att stimulera infrastrukturlÃ¶s- ningar i tillvÃ¤xtregioner, frÃ¤mst och GÃ¶teborgÂ 74 8.5.14 ÃnkepensionernaÂ 74 8.5.15 FÃ¶rbÃ¤ttrad omstÃ¤llningspension m mÂ 74 8.5.16 NÃ¤rstÃ¥endepengÂ 74 8.5.17 HÃ¶jt barnstÃ¶dÂ 74 8.5.18 HÃ¶jd ersÃ¤ttning i befintliga pappa/mammamÃ¥naderÂ 74 8.5.19 Ãkat kulturstÃ¶dÂ 75 8.5.20 Biologisk mÃ¥ngfald och djurskyddÂ 75 8.5.21 KÃ¤rnsÃ¤kerhet i Ã¶stÂ 75 9 Budgetpolitikens inriktningÂ 75 9.1 Utgiftstak fÃ¶r statenÂ 77 9.2 Utgiftstak fÃ¶r den offentliga sektornÂ 79 9.3 Ãverskott i de offentliga finansernaÂ 79 10 HemstÃ¤llanÂ 80 1Â Sammanfattning I denna motion formuleras ett liberalt alternativ till den socialdemokratiska regeringens ekonomiska politik. Grundtanken Ã¤r att det ocksÃ¥ i hÃ¶gkonjunkÂtur finns anledning att vÃ¥rda de vÃ¤lstÃ¥ndsbildande krafterna och vÃ¤rna enskilda mÃ¤nniskors frihet och skaparlust sÃ¥ att de goda tiderna fÃ¶rlÃ¤ngs och kommer flera till del. Vi presenterar en liberal framtidspolitik, som handlar bÃ¥de om att vi som nation ska stÃ¥ bÃ¤ttre rustade nÃ¤r nÃ¤sta lÃ¥gkonjunktur kommer och visa solidaritet med kommande generationer. Lika fel som det var att tappa tron pÃ¥ under de mÃ¥nga krisÃ¥ren frÃ¥n och framÃ¥t Ã¤r det att nu gripas av eufori och tro att hÃ¶gkonjunkturen varar fÃ¶r evigt. Regeringen redovisar fÃ¶redÃ¶mligt ocksÃ¥ hotbilden: Ett Ã¶verhettningsalternativ dÃ¤r hÃ¶gkonjunkturen kraschlandar redan om nÃ¥got Ã¥r. Det scenariot mÃ¥ste undvikas. VÃ¥r motion handlar mycket om hur det kan ske. Metoden Ã¤r fortsatta politiska reformer. Ã¤r erfarenheterna av de som redan gjorts â skattereformen, , avregleringen av teleÂmarknaden, fÃ¶r att nÃ¤mna tre exempel â sÃ¥ goda, att det borde gÃ¥ att fÃ¥ politisk majoritet fÃ¶r fler reformer. fÃ¶reslÃ¥r: En ny skattereform som tar sikte pÃ¥ kvarstÃ¥ende marginaleffekter som just skapar sÃ¥dana flaskhalsar som hotar uppgÃ¥ngen: âLO-puckelnâ och vÃ¤rnskatten ska bort och brytpunkten hÃ¶jas. Av konjunkturpolitiska skÃ¤l finns det anledning att vara fÃ¶rsiktig med skattesÃ¤nkningar som inte har en tydlig âflaskhalsâ-inriktning, men i totala skatteÂsÃ¤nkningsÂpaket, som Ã¤r tÃ¤nkt att genomfÃ¶ras , finns ocksÃ¥ en skattereduktion fÃ¶r alla och sÃ¤rskilda lÃ¤ttnader fÃ¶r barnfamiljerna. SÃ¤nkt skatt pÃ¥ riskkapital (avskaffad dubbelbeskattning) och sÃ¤nkta arbetsgivaravgifter, liksom en rad andra skattefÃ¶rÃ¤ndringar som ska fÃ¶rbÃ¤ttra ekonomins funktionssÃ¤tt, t ex avskaffande av sociala avgifter pÃ¥ vinstandelar och optioner samt skatteavdrag vid uppbyggnaden av individuella utbildningskonton. En infrastruktursatsning pÃ¥ bÃ¤ttre vÃ¤gar, dels i glesbygd, bland annat fÃ¶r att underlÃ¤tta fÃ¶r skogsindustrins exportmÃ¶jligheter, dels i tillvÃ¤xtregionerna fÃ¶r att undvika âtrafikinfarkterâ. SÃ¤nkt fastighetsskatt och avregleringar fÃ¶r att fÃ¥ fart pÃ¥ byggandet â bostadsbristen hotar ocksÃ¥ bli ett flaskhalsproblem fÃ¶r tillvÃ¤xten. En bÃ¤ttre miljÃ¶politik med mindre koldioxidutslÃ¤pp genom en omlÃ¤ggning av energipolitiken och vissa hÃ¶gre avgifter pÃ¥ miljÃ¶stÃ¶rande verksamhet, tÂ ex anvÃ¤ndning av kvÃ¤vegÃ¶dsel och sopfÃ¶rbrÃ¤nning. AngelÃ¤gna rÃ¤ttvisereformer: hÃ¶gre bistÃ¥nd med tydlig demokratiprofil, en tillgÃ¤nglighetsreform fÃ¶r handikappade, Ã¥terstÃ¤llande av Ã¤nkepensionerna m.m. 2Â En liberal framtidspolitik 2.1Â Liberala utmaningar Liberalismen har segrat â historien Ã¤r slut, utropade den japansk-amerikanske filosofen efter fÃ¶r tio Ã¥r sedan. Historien formas av konflikter och ingen kraft pÃ¥ den globala arenan utmanar lÃ¤ngre den liberala modellen med demokrati och marknadsekonomi, menade han. Tesen om liberalismens seger har Ã¥terkommit i mÃ¥nga tappningar. âEuropas vÃ¤nster â de nya liberalernaâ heter journalisten och fÃ¶rfattaren senaste bok, som skildrar ett antal framgÃ¥ngsrika socialdemoÂkratiska partier. Grundtesen ligger nÃ¤ra , Ã¤ven om perspektivet Ã¤r begrÃ¤nsat till : Det Ã¤r de liberala idÃ©erna som gÃ¥r segrande fram. LÃ¤get Ã¤r paradoxalt. Utsagor om liberalismens seger Ã¥terkommer med ungefÃ¤r samma regelbundenhet som pÃ¥stÃ¥enden om dess dÃ¶d. Men teserna lÃ¥ter sig naturligtvis fÃ¶renas: Om liberalismen har segrat kan de liberala partierna dÃ¶, enligt vissa samtidstÃ¤nkare. FÃ¶r oss liberaler, som enskilda individer, har naturligtvis tesen om liberalismens seger sin lockelse. Vi identifierar oss sÃ¤llan, som en del socialister, med den politiska sektorn och dess projekt. Vi Ã¤r individualister och partilivet Ã¤r inte det mest nÃ¤raliggande fÃ¶r vÃ¥r personlighetstyp. Vi har ofta sÃ¶kt oss till den politiska arenan fÃ¶r att ett konkret problem fÃ¶r sin lÃ¶sning tvingat oss till det. Manifesta problem i vÃ¥r omvÃ¤rld har drivit oss att sÃ¶ka lÃ¶sningar med politiska metoder. Att kunna konstatera att de problemen Ã¤r lÃ¶sta skulle inte bara vara djupt tillfredsstÃ¤llande utan ocksÃ¥ ge oss mÃ¶jligheter att Ã¤gna tid Ã¥t annat. Och vem vill i inte tillhÃ¶ra âvinnarnaâ? Vi delar upprymdhet Ã¶ver demokratins och marknadsÂekonomins framgÃ¥ngar. Till det kommer att det som kallas âden nya ekonominâ â globaliseringen, frihandeln, informationsfriheten, entreprenÃ¶rsÂandan â Ã¤r en i grunden mycket liberal fÃ¶reteelse. SÃ¥ visst kÃ¤nner vi att vi i mycket har âtiden pÃ¥ vÃ¥r sidaâ. Men historien inte slut. Gamla konflikter Ã¥teruppstÃ¥r och nya kommer till. Liberalismen har inte segrat i betydelsen att den politiska liberalismen nÃ¥tt sina mÃ¥l. Miljarder mÃ¤nniskor lever Ã¤nnu under diktaturer. Miljarder mÃ¤nniskor lever Ã¤nnu i stor fattigdom. Intolerans och frÃ¤mlingsfientlighet Ã¤r vÃ¤xande problem i land efter land. Liberalismens fiender Ã¤r mÃ¤ktigare Ã¤n nÃ¥got politiskt system, fÃ¶r de finns i varje mÃ¤nniska: tendenser till intolerans, tendenser till att missbruka makt, tendenser till att vilja sko sig pÃ¥ andras bekostnad. Trots att demokratin vunnit stora segrar ifrÃ¥gasÃ¤tts den alltmer. I vÃ¤lfÃ¤rdsdemokratierna hotar nya ofriheter, bÃ¥de frÃ¥n regleringsivriga politiker och andra krafter. Ett gott samhÃ¤lle mÃ¥ste vila pÃ¥ ett fundament av bildning och moraliska vÃ¤rderingar. NÃ¤r det fundamentet eroderar, hotas friheten. Vi, dagens svenska liberaler, arbetar i kÃ¤nslan att det knippe vÃ¤rderingar och den historiska tradition som utgÃ¶r vÃ¥r ideologi i bÃ¶rjan av det nya seklet stÃ¥r infÃ¶r enorma utmaningar. Visst har vi vunnit nÃ¥gra viktiga delsegrar, men det mesta arbetet Ã¥terstÃ¥r. Vi Ã¤r inte i slutet, inte ens i bÃ¶rjan av slutet, vi Ã¤r mÃ¶jligen i slutet av bÃ¶rjan. Liberalismens fiender Ã¤r mÃ¥nga. Vi har visioner fÃ¶r den nya seklet. Att den siste diktatorn stÃ¶rtas. Att vÃ¤rldssvÃ¤lten utrotas. Att intoleransen pressas tillbaka. Att vÃ¥rt eget land Ã¥tervinner spÃ¤nst, vitalitet och framtidstro efter Ã¥r av fÃ¶retagsflykt, hÃ¶g arbetslÃ¶shet och vÃ¤xande segregation. Att humanitet och humansim i hÃ¶gre grad ska fÃ¥ sÃ¤tta sin prÃ¤gel pÃ¥ utvecklingen i vÃ¥rt eget land och i hela vÃ¤rlden. Ã¤r ett parti i den europeiska liberala familjen. Demokratin Ã¤r vÃ¥r frÃ¤msta uppgift och bekÃ¤nnelse. Vi Ã¤r internationalister och proeuropÃ©er. Vi tror pÃ¥ privat fÃ¶retagsamhet och marknadsekonomi. Vi fÃ¶rsvarar vÃ¤lfÃ¤rdsstaten, som instrument att ge frihet till fler. Vi stÃ¥r fÃ¶r jÃ¤mstÃ¤lldhet mellan kÃ¶nen, fungerande rÃ¤ttssamhÃ¤lle, bildning, hÃ¤nsyn till naturens grÃ¤nser och tolerans. iakttagelser frÃ¥n exempelvis Labour och Ã¤r lÃ¥ngt ifrÃ¥n ointressanta. FÃ¶r Ã¤r det oerhÃ¶rt viktigt att socialdemokrater utvecklas till att bli tydligt fÃ¶r fÃ¶retagande och emot socialism. Det skildrar i de avseendena Ã¤r tendenser, som man Ã¶nskar fÃ¥ uppleva i GÃ¶ran svenska socialdemokrati. parti Ã¤r nu mÃ¶jligen VÃ¤steuropas mest vÃ¤nsterorienterade socialdemokratiska parti. (Vilket annat parti skulle Ã¥r 2000 fÃ¶reslÃ¥ ett fÃ¶rbud mot privata sjukhus?) Men i en annan del kÃ¤nns skildring mÃ¤rkvÃ¤rdigt bekant. Det som trÃ¤der fram Ã¤r maktpartier, som Ã¤r redo att gÃ¶ra det som krÃ¤vs fÃ¶r att Ã¥tervinna eller behÃ¥lla makten, oavsett om det som mÃ¥ste offras Ã¤r partiernas sjÃ¤lar. Flera europeiska socialdemokratiska partier har skickligt Ã¶msat skinn frÃ¥n arbetarpartier till medelklasspartier, dÃ¤rfÃ¶r att arbetarklassen inte lÃ¤ngre rÃ¤cker som maktbas. I skinnÃ¶msningen har 10â15 % av befolkningen â de som har det sÃ¤mst â lÃ¤mnats dÃ¤rhÃ¤n, dÃ¤rfÃ¶r att hÃ¤nsyn till deras intressen inte anses gÃ¥ att fÃ¶rena med lÃ¶ftena till medelklassen. Det kanske kan sÃ¤gas vara klasspolitik i modern tappning. Men alltjÃ¤mt en klasspolitik, frÃ¤mmande fÃ¶r ett liberalt idÃ©parti. Det Ã¤r utifrÃ¥n vÃ¥r liberala idÃ©grund och mÃ¤nniskosyn vi i denna motion utvecklar vÃ¥r ekonomiska politik fÃ¶r Ã¥r 2001 och tiden dÃ¤refter. 2.2Â Tid att skÃ¶rda â men ocksÃ¥ tid att sÃ¥ skÃ¶rdar nu frukterna av flera Ã¥rs mÃ¶dosamt reformarbete i den ekonomiska politiken, frÃ¤mst frÃ¥n valet till mitten av . I kombination med en internationell hÃ¶gkonjunktur ser vi nu Ã¤ntligen det fulla resultatet av de mÃ¥nga strukturreformer olika regeringar medverkade till under de Ã¥ren. Vi syftar frÃ¤mst pÃ¥ den stora skattereformen, som bÃ¶rjade fÃ¶rhandlas , EU-medlemskapet, som initierades under andra regering, fÃ¶rhandlades under och fÃ¶rverkligades under tredje, avregleringen av kreditmarknaden, avregleringen av telemarknaden, pensionsreformen, Ã¶kad konkurrens i den offentliga tjÃ¤nsteproduktionen och en rad beslut fÃ¶r att begrÃ¤nsa underskottet i statens budget. Efter att i Ã¥rtionden varit sÃ¤mst i klassen pÃ¥ inflationsbekÃ¤mpning kan vi nu se tillbaka pÃ¥ ett 1990-tal dÃ¤r svensk inflation varit lÃ¥g. av misslyckad ekonomisk politik Ã¤r det nu svenska folket vÃ¤l unt att Ã¤ntligen fÃ¥ njuta av hÃ¶jda reallÃ¶ner, lÃ¥g inflation och lÃ¥g rÃ¤nta. Finansminister har sagt att inte har haft sÃ¥ god ekonomi sedan dagar pÃ¥ , och det ligger mycket i det. Men hÃ¤ri ligger ocksÃ¥ en lÃ¤rdom. Vad var det som hÃ¤nde i skiftet 1960-tal och 1970-tal, ungefÃ¤r nÃ¤r tog Ã¶ver statsministerskapet efter ? Svaret Ã¤r: FÃ¶r mÃ¥nga tog tillvÃ¤xten fÃ¶r given. Efter rekordÃ¥ren blev det âuteâ att mÃ¥na om de vÃ¤lstÃ¥ndsbildande krafterna. De som talade fÃ¶r ânoll-tillvÃ¤xtâ som lÃ¶sning pÃ¥ nÃ¤stan alla samhÃ¤llsproblem blev bÃ¶nhÃ¶rda: under ett lÃ¥ngt skede var tillvÃ¤xten lÃ¥g â vissa Ã¥r obefintlig â och den som Ã¥stadkoms Ã¥ts i sin helhet upp av den offentliga sektorns expansion. Det var naturligtvis flera faktorer som samverkade â inte minst internationella, som de tvÃ¥ oljekriserna â, men att klarade sig sÃ¤mre Ã¤n alla jÃ¤mfÃ¶rbara lÃ¤nder, och sjÃ¶nk frÃ¥n vÃ¤lstÃ¥ndsligans topp till dess artonde plats, kan naturligtvis bara fÃ¶rklaras med inhemska fÃ¶rhÃ¥llanden. Av dessa fÃ¶rhÃ¥llanden anser vi att socialdemokratins ointresse fÃ¶r ett gott fÃ¶retagsklimat och dess allians med , , Ã¤r de med stÃ¶rst fÃ¶rklaringsvÃ¤rde. Slutsatsen av detta resonemang Ã¤r, att vi bÃ¶r betrakta de goda tider som vÃ¥rt land nu Ã¤r inne i, inte bara som en skÃ¶rdetid utan ocksÃ¥ som att sÃ¥. Ãven goda tider stÃ¤ller krav pÃ¥ den ekonomiska politiken. Uppgiften nu Ã¤r att fÃ¶rlÃ¤nga uppgÃ¥ngen, sÃ¥ att fler fÃ¥r del av de goda tiderna. Det finns anledning att pÃ¥minna om att fortfarande har flera stora problem av ekonomisk natur: MÃ¤ngder av fÃ¶retag flyttar nyckelfunktioner ur â den motsvarande inflyttningen Ã¤r lÃ¥ngt, lÃ¥ngt mindre. har en prisnivÃ¥ som ligger Ã¶ver genomsnittet av EU-lÃ¤nderna, dÃ¤rfÃ¶r att svensk politik lÃ¤nge prÃ¤glats av en Ã¶vertro pÃ¥ regleringar. Trots hÃ¶g arbetslÃ¶shet rÃ¥der brist pÃ¥ arbetskraft i mÃ¥nga sektorer. Eftersom den ekonomiska politiken fÃ¥r konsekvenser i hela samhÃ¤llet finns det ocksÃ¥ anledning att pÃ¥minna om nÃ¥gra andra problem: Personalen inom viktiga sektorer av den skattefinansierade servicen, som skola och vÃ¥rd, mÃ¶ter mycket stora â i vissa fall vÃ¤xande â problem. De grÃ¶na nyckeltalen visar en oroande Ã¶kning av koldioxidutslÃ¤ppen â vÃ¥r tids Ã¶desfrÃ¥ga i miljÃ¶politiken. Vissa sÃ¤rskilt utsatta grupper stÃ¥r mer eller mindre helt utanfÃ¶r de goda tiderna. Handikappolitiken har lÃ¤nge setts frÃ¤mst som ett besparingsobjekt. Ãnkor som fÃ¥tt vidkÃ¤nnas dramatiska sÃ¤nkningar av sina pensioner fÃ¥r mycket liten kompensation i budgeten. Den internationella solidariteten skjuts pÃ¥ framtiden. BistÃ¥ndet drabbas â trots âheliga lÃ¶ftenâ om motsatsen â Ã¤n en gÃ¥ng av ett sÃ¥ kallat begrÃ¤nsningsbelopp. anser att den ekonomiska politiken i detta konjunkturlÃ¤ge bÃ¶r ges fÃ¶ljande inriktning: Avbetalningen pÃ¥ statsskulden bÃ¶r vara stÃ¶rre. Det har under flera Ã¥r rÃ¥tt enighet mellan Socialdemokraterna och om statsskuldsÂpolitiken, nÃ¤mligen att avbetalningen bÃ¶r vara i genomsnitt av BNP Ã¶ver en konjunkturcykel. Det Ã¤r sjÃ¤lvklart att den stÃ¥ndpunkten krÃ¤ver att avbetalningen Ã¤r hÃ¶gre i det konjunkturlÃ¤ge som rÃ¥der just . Det Ã¤r anmÃ¤rkningsvÃ¤rt att regeringen inte fÃ¶reslÃ¥r en hÃ¶gre ambitionsnivÃ¥. FÃ¶rutom den lÃ¥ngsiktiga skuldstrategin fÃ¶reslÃ¥r vi en forcerad nivÃ¥sÃ¤nkning genom att statliga aktier i fÃ¶retag sÃ¤ljs ut och vÃ¤xlas mot amorteringar pÃ¥ statsskulden. FÃ¶r Ã¥r 2002 fÃ¶reslÃ¥r vi exempelvis att avbetalningen blir av BNP. SkattesÃ¤nkningar mÃ¥ste ha en tydlig inriktning mot att bekÃ¤mpa âflaskhalsÂproblemâ (brist pÃ¥ riskkapital, brist pÃ¥ arbetskraft etc) och till stÃ¶rsta delen vara finansierade genom besparingar. Genom fortsatta avregleringar och avmonopoliseringar (modernare arbetsrÃ¤tt, konkurrens och valfrihet i offentliga sektorn, fÃ¶rsÃ¤ljning av statliga fÃ¶retag, tydligare âarbetslinjeâ i skatte- och bidragssystemen etc) motverkas tendenser till Ã¶verhettning â vilket innebÃ¤r att fÃ¶rutsÃ¤ttningarna att fÃ¶rlÃ¤nga de goda tiderna Ã¶kar. Bostadsbrist och hotande trafikinfarkter i tillvÃ¤xtomrÃ¥dena mÃ¥ste mÃ¶tas med regelÃ¤ndringar och satsningar som fÃ¥r fart pÃ¥ byggandet â ocksÃ¥ insatser fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra vÃ¤gkvaliteten i landets glesare omrÃ¥den Ã¤r viktiga ur tillvÃ¤xtsynpunkt, inte minst fÃ¶r skogsindustrins exportmÃ¶jligheter. EMU-medlemskap skulle bland annat medverka till att hejda fÃ¶retagsÂflykten och pressa ner den svenska prisnivÃ¥n. âTrimningenâ av statens finanser mÃ¥ste fortsÃ¤tta â det Ã¤r fel att tala om att besparingarnas tid Ã¤r fÃ¶rbi. Vi Ã¤gnar i denna motion betydande utrymme Ã¥t de fÃ¶rstÃ¤rkningar av de offentliga finanserna vi fÃ¶rordar. 3Â Det ekonomiska lÃ¤get 3.1Â Den internationella utvecklingen Den internationella ekonomin befinner sig fÃ¶r nÃ¤rvarande i en positiv fas. IMF rÃ¤knar med att vÃ¤rldsekonomin kommer att vÃ¤xa med bÃ¥de i Ã¥r och nÃ¤sta Ã¥r. Det hot mot den ekonomiska utvecklingen som krisen i befarades kunna bli har klingat av. Dessa lÃ¤nder befinner sig i nu en pÃ¥taglig Ã¥terhÃ¤mtning. har BNP i stigit med Ã¶ver . Men det kraftigaste bidraget till vÃ¤rldsekonomin har den amerikanska utvecklingen givit. Den goda konjunkturen i , som pÃ¥gÃ¥tt i nio Ã¥r, har inte mattats av. uppgick den till mer Ã¤n i Ã¥rstakt. PreliminÃ¤ra siffror fÃ¶r i Ã¥r tyder pÃ¥ en fortsatt hÃ¶g tillvÃ¤xt. Den svÃ¥ra frÃ¥gan Ã¤r om ekonomi kan gÃ¥ Ã¶ver i en lugnare tillvÃ¤xtfas utan en period av tydlig avmattning. Detta hÃ¤nger bl.a. samman med den amerikanska och internationella bÃ¶rsutvecklingen. BÃ¥de i och pÃ¥ andra hÃ¥ll, som i , bygger konsumtionstillvÃ¤xten delvis pÃ¥ den fÃ¶rmÃ¶genhetstillvÃ¤xt som bÃ¶rsuppÂgÃ¥ngen inneburit. Denna fÃ¶rmÃ¶genhetstillvÃ¤xt har medfÃ¶rt att konsumtionen Ã¶kat sÃ¥ att den traditionella sparkvoten sjunkit. Det Ã¤r den (potentiella) aktiefÃ¶rmÃ¶genheten som lett till att hushÃ¥llen anser sig ha utrymme fÃ¶r att Ã¶ka konsumtionen snabbare Ã¤n inkomsterna vÃ¤xer. FrÃ¥gan Ã¤r vilka Ã¥terverkningar pÃ¥ hushÃ¥llens fÃ¶rtroende och konsumtionsÂvilja som en bÃ¶rsavmattning kan leda till. FarhÃ¥gorna om en avmattning i den amerikanska ekonomin har funnits en lÃ¤ngre tid utan att dessa materialiserats. Det troligaste fÃ¶refaller vara att den amerikanska ekonomin kan gÃ¥ in i en lugnare period utan svÃ¥ra konvulsioner. Den bÃ¶rsdÃ¤mpning som sker har bidragit till detta. Den amerikanska utvecklingen representerar vad som brukas kallas âden nya ekonominâ. Denna prÃ¤glas av Ã¶kad produktivitet inom tjÃ¤nstesektorerna, nÃ¤ra kopplad till IT-teknikens utveckling. I grunden ligger en avreglering av de finansiella marknaderna som likstÃ¤ller fÃ¶rutsÃ¤ttningarna och avkastÂningskraven internationellt. Vidare har genombrottet fÃ¶r den nya inforÂmationsÂtekniken fÃ¶rÃ¤ndrat fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r internationellt konkurrerande verksamheter. Det Ã¤r svÃ¥rbedÃ¶mbart i hur hÃ¶g grad detta karaktÃ¤riserar Ã¤ven andra ekonomier som den svenska. Olika internationella jÃ¤mfÃ¶relser tyder pÃ¥ att ligger lÃ¥ngt framme pÃ¥ informationsteknikens omrÃ¥de. Detta kommer sannolikt att innebÃ¤ra betydande omvandlingar fÃ¶r mÃ¥nga fÃ¶retag. Den europeiska ekonomin Ã¤r pÃ¥ vÃ¤g in i en konjunkturuppgÃ¥ng. TillvÃ¤xten vÃ¤ntas enligt uppgÃ¥ till i Ã¥r och nÃ¤sta Ã¥r. De bÃ¥da stÃ¶rsta ekonomierna, och , kommer enligt kommissionen att redovisa BNP-tillvÃ¤xter om 2,9 respektive i Ã¥r och 2,9 respektive Ã¥r 2001. Ett antal av de Ã¶vriga EU-lÃ¤nderna har dock hÃ¶gre tillvÃ¤xt Ã¤n de bÃ¥da stÃ¶rsta lÃ¤nderna. Det gÃ¤ller frÃ¤mst , , och . Den gemensamma valutan har funnits i drygt ett Ã¥r. Debatten om den har mest sysslat med att eurons yttre vÃ¤rde sjunkit mot t.ex. US-dollarn och mot den svenska kronan. Det finns dock inget mÃ¥l fÃ¶r eurons vÃ¤xelkurs utan det som Ã¤r mÃ¥let fÃ¶r den europeiska penningpolitiken Ã¤r att hÃ¥lla en lÃ¥g inflationstakt. I den mÃ¥n t.ex. ECB-representanter uttrycker oro fÃ¶r eurons kurs Ã¤r detta kopplat till att en sjunkande valuta gÃ¶r importvaror dyrare och dÃ¤rmed riskerar att Ã¶ka den inhemska inflationstakten. Det har dock varit mÃ¶jligt att hÃ¥lla den europeiska inflationstakten pÃ¥ en lÃ¥g nivÃ¥, lite drygt 1Â %, utan annat Ã¤n mÃ¥ttliga Ã¥tstramningar genom hÃ¶jd styrrÃ¤nta. FarhÃ¥gorna fÃ¶r att en enhetlig rÃ¤ntenivÃ¥ skulle passa dÃ¥ligt fÃ¶r delar av den monetÃ¤ra unionen som skulle behÃ¶va en stramare politik, och har nÃ¤mnts som exempel, har inte infriats. KonjunkturuppgÃ¥ngen inom EU leder ocksÃ¥ till en bÃ¤ttre sysselÂsÃ¤ttningsutveckling. har 5 miljoner nya jobb tillkommit och under perioden 2000â2001 antas sysselsÃ¤ttningen i unionen Ã¶ka med ytterligare nÃ¤stan 4 miljoner nya jobb. DÃ¤rmed rÃ¤knar man med att arbetslÃ¶sheten kommer att sjunka ner under 8Â %. kommer dock den europeiska arbetslÃ¶sheten att ligga betydligt hÃ¶gre Ã¤n den amerikanska som fÃ¶r nÃ¤rvarande Ã¤r och dÃ¤r nÃ¥gon fÃ¶rsÃ¤mring inte Ã¤r i sikte. Den diskussion som EU-lÃ¤ndernas regeringar fÃ¶rt om den Ã¶nskvÃ¤rda sysselsÃ¤ttningsutvecklingen under Ã¥ren framÃ¶ver har bÃ¥de positiva och negativa sidor. Det kan vara positivt att arbeta med bench-marking, att jÃ¤mfÃ¶ra resultat och metoder mellan lÃ¤nderna. Man kan sÃ¤ga att Maastrichtvillkoren fÃ¶r offentliga underskott och skuldsÃ¤ttning hade positiva effekter genom att de tvingade regeringarna i ett antal lÃ¤nder att kraftigt rikta in politiken pÃ¥ att minska underskott och skuldsÃ¤ttning. Men det rÃ¶r sig om en svÃ¥r balansgÃ¥ng. AlltfÃ¶r mycket av kvantitativa mÃ¥tt kan utgÃ¶ra ett hinder fÃ¶r det enskilda landet att finna sin egen vÃ¤g och sina egna metoder fÃ¶r att Ã¶ka medborgarnas vÃ¤lfÃ¤rd. Att uppfylla vissa uppsatta kvantitativa mÃ¥l kan bli viktigare Ã¤n politikens innehÃ¥ll.