mot · GO02Ub215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub215av Tolgfors, ()Social kompetensFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristerna i förslaget om att göra social kompetens tillkärnämne i gymnasieskolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans primära uppgift som kunskapsförmedlare.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolpolitikens inriktning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjepolitikens inriktning.Sociala problem i skolanDen sociala miljön i skolan har blivit alltmer problematisk. Många lärareupplever att skolmiljön blivit tuffare och att klimatet elever emellan ochmellan elever och lärare hårdnat. Många lärare saknar ett tillräckligtföräldraengagemang i barnens skolgång.Mobbning, skolvåld, hård samtalston, konflikter mellan olika etniskagrupper och brottslighet är vardagliga inslag i skolorna . Respekten förvuxna är ofta låg. Elever far illa och lärare slits ut på grund av detta.Allvarligast är kanske ändå att många elever aldrig får en rimlig chans attutvecklas och tillgodogöra sig tillräckliga kunskaper för framtiden när denomgivande miljön är en sådan stressfaktor.Den bristfälliga sociala skolmiljön har ett pris. Dåliga relationer kostar,både i form av att elever och lärare far illa, men också genom att den hämmarSveriges utveckling som kunskapsnation.Kanske är det därför som förslaget att göra social kompetens till kärnämnepå gymnasiet förts fram av bl.a. skolministern. Men förslaget skullelångsiktigt bara göra ont värre och har betydande integritetskränkande inslag,som gör att det måste avvisas redan på idéstadiet.Skolministerns förslagDet skolminister aktualiserade i radions Efter 12 var att social kompetensskulle göras till ett kärnämne på gymnasiet. "Jag ska se över om det tilloch med kan bli ett kärnämne, eller ingå tydligt och klart i något avkärnämnena", sa hon enligt TT då. Ämnet skulle alltså vara obligatorisktför alla och dessutom betygsättas. Ministern öppnade också för liknandelösningar för . Därmed skulle betyget i social kompetenskomma att påverka ungdomars antagning till gymnasiet.Ministern sökte göra en skillnad mellan betyg i det nya ämnet socialkompetens och det tidigare betyget i ordning och uppförande. Samtidigtpoängterade skolministern att hennes utspel inte var färdigtänkt. Det var nogtur det, eftersom resonemanget har allvarliga brister.Exempel från verklighetenDet är tämligen oklart vad skolministern menar skulle ingå i ämnet socialkompetens, eller vad hon menar att social kompetens egentligen är. Menflera skolor har ämnen som liknar det skolministernskisserade. Hon hämtar inspiration från deras erfarenheter. Vid engranskning av kursplaner för dessa ämnen finner man ytterligare grundför kritik.En skola kallar ämnet för "Människokunskap", med kurstiteln . Målet är att "kursen skall ge eleven ökade kunskaper ommänniskans möjligheter och begränsningar, behov och beteenden samt hurdessa kan påverkas och modifieras i samspelet med andra människor". Detlåter som en klockren beskrivning av den uppfostran som är familjens ansvar.Betygskriterierna är direkt flummiga. För väl godkänt krävs t.ex.: "Elevenskall ha ökat sin självkännedom och lärt sig betydelsen av en god livsstil. "Eleven skall också ha "... lärt sig dra egna slutsatser kring sex och samlevnad...".För mycket väl godkänt krävs: "Eleven skall ... på eget initiativ ha väcktinsiktsfulla frågor och formulerat hypoteser som tyder på eftertanke ...".Skolan anser sig alltså ha till uppgift att betygsätta mänsklig mognad. Fögaverkar man ha funderat på hur i hela friden man rättvist skall kunna veta omelever "ökat sin självkännedom" eller är "insiktsfulla", eller om skolanöverhuvud taget har rätt att betygsätta detta.Uppfostran är föräldrarnas rätt och skyldighetProblemet med den sociala skolmiljön är allvarligt och något måste göras,men en socialisering av barns och ungdomars uppfostran är inte en rimliglösning. I stället skulle förslaget om det genomfördes ytterligare flyttaansvar från landets föräldrar till det offentliga. Ett sådant ansvar varkenkan eller skall skolan ta på sig, varför det nya ämnet snarare än att lösaproblemen skulle bidra till att långsiktigt förvärra dem när enskildaföräldraansvaret ytterligare trängs tillbaka av det offentliga.Den som vill påverka skolmiljön eller ungdomars sociala kompetens böristället tillse att föräldrar kan spendera mer tid med sina barn och betonaföräldrars oavvisliga ansvar för barnens uppfostran och välbefinnande.Föräldrars rätt och skyldighet är att förmedla värderingar och tala med sinabarn om det som är svårt i livet. Skolan kan bara komplettera och stödjaföräldrarnas arbete.Svåra integritetsproblemDet är djupt integritetskränkande för både elever och föräldrar att statenskall tvinga barn och ungdomar att öppna sig, tala om problem ochkänslor i en offentlig verksamhet, inför myndighetspersoner och införandra elever som kan vara både vänner och ovänner, pålitliga ochopålitliga.Ett konkret exempel är att den mobbade eller utstötte skall tvingas attöppna sig inför sina mobbare och berätta om hur han eller hon känner infördetta. Och dessutom skall detta betygsättas!Det är verkligen inte skolan uppgift, eller statens rätt, att betygsättamänskliga egenskaper. Skolan huvuduppgift är att förmedla kunskap till barnoch ungdomar.Skolministern skyndade sig att betona att ämnet social kompetens ochbetygssättningen där är något annat än det tidigare betyget i ordning ochuppförande. Det har hon rätt i. I ordning och uppförande betygsattes ettbeteende. I social kompetens har hon tänkt sig att mänskliga egenskaper skallbetygsättas. I det första fallet är det fråga om ett yttre påvisbart handlande,idet senare om att staten skall ge sig in och betygsätta människors själar, dvs.inre egenskaper.Tala om kränkning om staten går in och underkänner en elevs socialakompetens. Vad har staten för rätt att göra detta? Vad har staten för intresseatt göra det? Hur skall staten kunna bedöma människors själar?Skolans uppgift är inte att betygsätta hur man är, utan vad man kan.Skolans egentliga uppgiftSkolministerns funderande kring social kompetens som ett nytt,obligatoriskt och betygsatt kärnämne visar att regeringen saknar förmågaatt lösa skolans verkliga problem. Sidospåren dominerar skolpolitiken.Skolans primära uppgift är att förmedla kunskap till barn och ungdomar.Den uppgiften klarar skolan inte tillräckligt bra . I samma veva somskolministern lanserade sina tankar om social kompetens som ett nytt kärn-ämne presenterade siffror som visade att av landetselever inte når ett fullständigt avgångsbetyg, att av grundskolanselever inte blir behöriga för de nationella gymnasieprogrammen och att fyraprocent av landets elever inte lär sig läsa och skriva ordentligt. Detta ärhuvudproblemen som skolpolitiken borde inriktas på.Detta kunskapsförmedlande arbete - dvs. skolans vardagliga arbete -måste genomsyras av tydliga värderingar och konsekventa förhållningssätt.Lika lite som det går att komma åt mobbningsproblemen med enstakatemadagar går det att hantera värdefrågor som ett eget ämne.Att sätta gränser och ge tydliga reaktioner på oacceptabla beteenden måstealla skolans vuxna göra, i alla ämnen och alltid. Detta förutsätter ettgemensamt förhållningssätt bland skolans medarbetare och ett väl utbyggtsamarbete med elever och föräldrar. Det förutsätter också att skolan får stödav landets skolpolitiker.Det är föräldrarnas rätt och skyldighet att forma sina barn till godamedmänniskor. Skolan kan komplettera föräldrarna, men aldrig ersätta derasfostran. Det är heller inte önskvärt.Tydliga reaktioner är dock någonting helt annat än att ge sig in i och sökaforma och betygsätta elevernas själar och egenskaper. Skolan kan reagera påbeteenden, men inte betygsätta mänskliga egenskaper.En ny familjepolitikMånga föräldrars möjlighet till närvaro i barnens liv är alltför liten.Fundamenten för familjebildning gungar i . Orsaken är att deflesta föräldrar måste jobba så mycket för att kunna försörja familjen ihögskattesamhället . Orsaken är att barnomsorgen ses somnågot kommunen och det offentliga skall sköta.Regeringen borde i stället koncentrera sig på att söka stärka föräldrarsmöjligheter att vara delaktiga i sina barns liv genom att öka valfriheten inombarnomsorg och skola samt sänka inkomstbeskattningen så att familjer har rådatt anpassa arbetstiden efter familjesituationen.Skolan måste dessutom förbättra sitt arbete mot mobbning och skolvåld.Det krävs både politiska beslut och att skolan bättre lever upp till redanfattade beslut om t.ex. arbetsplaner mot våld och mobbning. Detta utvecklas ien särskild motion.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)