mot · GO02Ju913 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju913av , ()Rättsväsendet1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att anställa fler poliser och civilanställda inompolisen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att höja statusen på och utveckla närpolisverksamheten.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utbildning och fortbildning för de grupper som isitt dagliga liv kommer i kontakt med brottsoffer.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utsatta och hotade kvinnor skall få hjälpmedel och allnödvändig utrustning för att kunna skydda sig mot förövaren.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om drogförebyggande åtgärder.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utökad kompetensutveckling samt utbildning föråklagare och annan personal inom åklagarorganisationen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Ekobrottsmyndigheten.9. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen så att tillåts skapa ett egetspaningsregister.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall utreda citesbrott och allvarligamiljöbrott.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av utökade resurser till tingsrätterna.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att slå ihop de allmänna domstolarna medförvaltningsdomstolarna.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utformningen av domstolarnas lokaler.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att nämndemännens arvoden, inklusive barnomsorgskostnaderför hemarbetande, ses över.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av individuella handlingsplaner inom kriminalvården.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utveckla brotts- och missbruksrelaterade påverkansprogramsamt tillskapa resurser och säkerställa tillgången på personal sommöjliggör genomförandet av rehabiliteringen.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förstärka instrumenten för att uppnå målet drogfriaanstalter.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anpassa kriminalvården så att barn inte ofrivilligt fråntasrätten att hålla en kontinuerlig kontakt och gemenskap med sina föräldrardå dessa vistas på anstalt.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgång till psykologisk expertis för föräldrar som sitter påanstalt och deras barn.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om farmakologisk och motivationsbehandling försexualbrottsdömda.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att anställa sociologer, terapeuter, psykologer ochannan kompetent personal i kriminalvården.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en kontaktperson i samband med och efterfrigivningen.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utslussningsboende för långtidsdömda för att uppmuntrasjälvständighet och ansvarstagande.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetssituation.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kampanjen genomförs.26. begär att regeringen ger i uppdrag att utarbetatydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott samt ansvaraför en introduktion av europeiska standardiseringsdokument ute ikommunerna.127. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det brottsförebyggande arbetet ute i kommunerna.28. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning:29.Tabell 1: (Anslag (tusental kronor) Regeringens förslag Anslagsförändring )1 Yrkande 26 hänvisat till BoU.4 Inledning4.1 En fungerande rättsstat i ett internationaliseratsamhälleEn fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle.Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behovoch påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ettinternationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiskavärdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessakommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet.Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människasunika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift äratt ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnadmed trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också tillatt upprätthålla samhällets grundvärden.Regeringen skriver i sin budgetproposition: "Medborgarperspektivet lyftsnu fram i målformuleringen för politikområde rättsväsendet. Detta görs för atttydligare visa att medborgarnas behov och intressen ska vara styrande förrättsväsendets verksamhet". Vi välkomnar denna inställning hos regeringen.Vi kristdemokrater har hävdat i våra budgetmotioner atträttstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivträttsväsende som präglas av ett medborgarperspektiv.Regeringen skriver vidare i budgetpropositionen: "PolitikområdeRättsväsendets ekonomi har liksom varit stabil. "är förvånade över denna bild av verkligheten. Dagligakrisrapporter om ökad våldsbrottslighet, alltför få poliser, stängdapolislokaler, outredda brott, nedlagda tingsrätter och tingsrätter med hot omnedläggning, ökad våldsbrottslighet, inhuman kriminalvård, bristanderesurser, utbränd personal och underskott inom så gott som samtligamyndigheter.Nedskärningarna inom rättsväsendet har gått så långt att många ställer sigfrågan: "Kan man lita på rättsväsendet, lagstiftningen och myndigheterna. "Regeringen konstaterar också i propositionen att brottsligheten har blivitalltmer våldsam. Kostnader för insatser mot våldsbrottslighet ökade år 1999med och uppgick till nästan . Dettamotsvarar av de totala kostnaderna. Totalt inkom 61 217våldsbrottsärenden och misshandelsbrotten ökar märkbart.Det finns en rad faktorer som bidrar till en oroväckande utveckling: ettstort antal avskrivna ärenden hos polisen, långa handläggningstider,undermåliga utredningar och färre fällande domar i kombination med alltgrövre brott. 9 300 personer dömdes till fängelse varav 14personer dömdes till livstidsstraff. Detta visar att det är angeläget med ettfungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunnagarantera samhällsmedborgaren säkerhet, trygghet och ett väl fungeranderättsväsende.4.2 vill prioriteraVi menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måstebekämpas. När anmälningar av detta slag kommer in till polisen skrivs enanmälan för försäkringsbolagets räkning; sedan avskrivs ärendet om detinte finns klara bevis. Detta är mycket olyckligt och på så sätt förlorarallmänheten sitt förtroende för polis och rättsväsende. Vi kristdemokratervill att alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot,bilstölder, klotter och skadegörelse, snabbt ska utredas. Även den grovagränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, denmc-relaterade brottsligheten, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten,brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpaskraftfullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpabarnpornografi- och narkotikabrott.Den ökade brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga ochlångsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genomnärpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gällerunga människor mellan skola, föräldrar och väl fungerande ungdomsrotlar.Då det gäller unga lagöverträdare vill vi även utveckla möjligheterna tillmedling och familjegruppskonferenser.Det viktigaste är det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggandeinsatser; om internalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer.Regeringen skriver i budgetpropositionen att den "ämnar återkomma tillriksdagen med en lägesbeskrivning gällande detbrottsförebyggande arbetet som tar sin utgångspunkt i det av regeringen år1996 beslutade nationella brottsförebyggande programmet". Vi ställer osstveksamma till att det brottsförebyggande programmet, Allas vårt ansvar, skaräcka som brottsförebyggande plattform då det helt saknar strategi för attinvolvera familjen i det förebyggande arbetet. I programmet nämnsexempelvis familjens grundläggande roll enbart i förbigående.Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga attavstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar förbarnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjenoch i skolan som ska ge ungdomarna den sociala tryggheten och inte, som imånga förorter till storstäderna, gängmedlemmarna. Vi måste också kunnastötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv.Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i dettapreventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en radpositiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande.Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål församhället och även som en brottsförebyggande resurs.5 Polisorganisationen5.1 Polisens arbete5.1.1 PersonalsituationenAntalet anställda inom polisen uppgick till 22 009. Avdessa anställda var 16 201 poliser och 5 808 civilanställda. EnligtRikspolisstyrelsens prognos över personallägets utveckling till år 2003beräknas antalet poliser minska med ytterligare 500 om inte intagningenav elever till ökar väsentligt. Regeringen skriver i sinbudgetproposition att med de resurser som tillförs polisväsendet kanutbildningskapaciteten ökas så att det blir möjligt att antaomkring 660 polisstuderanden och åren därefter mellan 600 och 900polisstuderande . Vi välkomnar denna åtgärd som vi under flera århävdat varit nödvändig. Vi beklagar dock att insatsen kommer så sent ochatt det med beaktande av de avgångar som kan förutses endast innebär140 nya poliser , 2002 och 2003. Detta kommer inteatt räcka. Därtill kommer alltfler och allt längre sjukskrivningar inompoliskåren. Den förhållandevis höga medelåldern och pensionsavgångarframöver bidrar till att behovet av nyrekrytering trots nuvarande insatserär väsentligt större. Vi kristdemokrater vill därför satsa ytterligare pengarutöver vad regeringen anslår till att omgående starta en tredjepolishögskola.I det budgetunderlag som lämnade till regeringen införvårbudgeten angav man att antalet poliser behöver öka från 16 200 till 19 000för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. Problemet framöver är att fåbehålla de nyanställda poliserna. Alltfler unga poliser slutar. Låg lön, stressoch en känsla av otillräcklighet driver dem att söka andra jobb. Enligt viceordförande i är det oftast relativt unga polisermellan 35 och som är mest benägna att lämna yrket. Avhoppen sker tillandra mindre slitsamma yrken med högre lön. Kvar blir en grånad poliskårmed en allt högre medelålder. Långtidssjukskrivningarna blir allt fler. Dettamärks bland annat genom att många äldre polismän får läkarintyg på att deinte orkar arbeta nattjänstgöring. I har långtidssjukskrivningarnaökat . Andelen sjukskrivna på grund av psykiska besvär ökademest bland läkarna, därefter följer polisen. Bland polisen har antaletsjukskrivna med psykiska besvär ökat från 1998 till 28 procent1999. menar att arbetsmiljön måste förbättras avsevärt förpolisen.5.1.2 NärpolisreformenNärpolisreformen infördes efter ett riksdagsbeslut.Närpolisreformen hade goda intentioner och väldigt många gick in i dennya organisationen med glädje och förväntan. har många tappat dengnistan.Antalet närpolisområden i landet har minskat med en fjärdedel mellan åren1966-1999. Enligt BRÅ, , har antaletnärpolisområden skurits ned från 480 till 360 . gårdet 1 närpolis på 1 400 invånare. Detta innebär att det är cirka 1 400 invånareper närpolis. anser att ett rimligt mål borde vara att det skafinnas en närpolis per 1 000 innevånare.Enligt har det varit nödvändigt att minska närpolisensverksamhet för att klara av det som brukar betecknas som "måsteverksam-het", nämligen i huvudsak ingripandeverksamheten. I budgetpropositionen2001 skriver regeringen att "mycket tyder på att polisen i närpolisområdena,där det problemorienterade arbetet först introducerades, kommit att arbetaalltmer händelsestyrt. Det innebär att utvecklingen går i fel riktning. Det ärinte heller tillfredsställande att ingripandeverksamheten i betydandeutsträckning förblivit opåverkad av de åtgärder som vidtagits för attproblemorientera verksamheten". har påpekat attresursbristen lett till att införandet av det problemorienterade arbetssättetintefått tillräckligt genomslag. Det vill vi ändra på.Alla beslutsfattare som studerat närpolisverksamhet i andra länder måsteinse att i inledningsfasen kostar närpolisverksamheterna mycket pengar,vinsterna kommer . Detta har helt och hållit förbisetts. Vikristdemokrater anser att statusen på närpolisarbetet måste höjas. Ambitionenmåste vara att få en fungerande polisverksamhet som har tillräckliga resursertill sitt förfogande så att den kan arbeta med det som är polisenshuvuduppgifter: att förebygga brott, upprätthålla ordning samt utreda ochbeivra brott i närområdet.Regeringen skriver i propositionen: "Närpolisreformen ska fullföljas ochvidareutvecklas." Det ställer vi oss bakom. Regeringen skrev ibudgetpropositionen att "arbetet med att anpassa polisensarbetstider till verksamhetens behov är viktig för det problemorienteradearbetet. Ett instrument för en sådan anpassning är sk. Periodplanering".Samtidigt konstaterade man att det enbart var av närpoliserna somperiodplanerade arbetstiden. En pressad arbetssituation leder till att poliseninte hinner periodplanera. I årets budgetproposition står det attperiodplaneringen ökat till och att RPS menar att"periodplanering, rätt använd erbjuder en för alla parter förmånlig flexibilitetoch är ett nödvändigt inslag i det problemorienterade arbetet". Vi instämmermen hävdar att detta är omöjligt utan bättre styrning av den genomsnittsligaveckoarbetsstiden, förbättrade instrument för verksamhetsbedömningar samtytterligare ekonomiska resurser. Vi menar att med utökade resurser och merpersonal kommer arbetsförhållandena för polis och civilanställda att förbättrasmen också effektiviseras.Inom närpolisen ska olika verksamheter och resurser integreras.Brottsförebyggande strategier som ska ligga till grund för det förebyggandearbetet är nödvändiga. Det är av strategisk betydelse att utvecklingsarbetetfortsätter och intensifieras så att närpolisreformen inte stannar av.5.1.3 Polisens ansvarsområde och arbetstiderKristdemokraterna har tidigare ställt krav på att polisens ansvarsområdeoch arbetstider bör belysas i ett samhällsekonomiskt perspektiv, dvs vadpolisen ska arbeta med och på vilka tider detta ska ske. Vi krävde hösten1998 och 1999 en total översyn av vilken verksamhet polisen enligt lagska vara skyldig att utföra. Detta har vi fått gehör för. Riksdagenbeslutade i betänkande 1999/2000:JuU6 att skulle geregeringen tillkänna att en utredning ska tillsättas med uppdrag att se överfrågan om vilken verksamhet polisen enligt lag bör arbeta med.Kristdemokraterna följer med stort intresse det fortsatta arbetet på dettaområde.5.1.4 Stöd och hjälp till brottsofferSedan juli 1994 har polisen utökad skyldighet att hålla målsägandeinformerade om vad som händer i deras ärende. Detta sker fortfarandemycket sporadiskt. Mycket tyder på att brottsoffrens situation inte är enprioriterad fråga ute på polisstationerna. Det är glädjande attRikspolisstyrelsen har uttalat en ambitionen att höja statusen förbrottsoffren. Här behövs mer kunskap och utbildning kring brottsoffrenssituation.Människor som drabbats av brott har rätt att erhålla all den kvalitativa ochkvantitativa hjälp de behöver för att kunna återgå till ett normalt liv. Sättetattmöta och stödja människor som utsatts för brott måste utvecklas. Utbildningoch fortbildning ska genomföras för de grupper som i sitt dagliga arbetekommer i kontakt med brottsoffer. Bekämpningen av våldsbrott som begås ihemmet mot framför allt kvinnor och barn måste fortsätta. Förbättrade rutinervid ärenden om besöksförbud måste utarbetas. Utsatta och hotade kvinnormåste få hjälpmedel och all nödvändig utrustning för att kunna skydda sigmot förövaren.5.1.5 Nationella insatsstyrkanDebatten om Nationella insatstyrkan och resurser till densamma harpågått . I budgetpropositionen för ägnade regeringenett helt kapitel åt där regeringen fastslog att detäven fortsättningsvis ska finnas en polisiär styrka med uppgift attbekämpa terroraktioner och att styrkans verksamhetsområde bör utvidgas.I årets budgetproposition väljer regeringen att inte ens nämna Nationellainsatsstyrkan, trots färska rapporter från RPS internutredning attverksamheten fortfarande inte har tillräckligt med resurser för att bedrivaett effektivt arbete med träning, förberedelse och att fungera somförstärkningsenhet.Kristdemokraterna vill betona vikten av och attdess hemvist klargörs. Vi anser att styrkan ska läggas underRikspolisstyrelsen och att ytterligare resurser ska tillföras styrkan.5.1.6 Dagens situationRegeringen skriver i budgetproposition att utvecklingen av den anmäldavåldsbrottsligheten är oroande. skriver man: "Det är möjligt attden statistiska ökningen inte motsvaras av någon faktisk ökning avvåldsbrottsligheten." Detta är ett motsägelsefullt resonemang. Vi menaratt bristfälliga polisutredningar och ett ökat antal avskrivningar lett till attallt fler avstår från att över huvud taget anmäla brott. Man anser att detinte är någon idé. finns en stark kritik mot långa handläggningstider,låg uppklaringsprocent, oklar ansvarsfördelning mellan polis ochåklagare. Åtgärder måste vidtas för att förbättra utredningsarbetet inompolisen.Regeringen anslog i budgetpropositionen 2000 somskulle täcka kostnaderna för den nya samt användas vidbekämpning av miljöbrott. påpekade att pengarnaknappast skulle räcka till både start av ny polishögskola och en nymiljöorganisation. Vi uttryckte oro för att den nya miljöorganisationen skullehamna i en polisiär svacka då det gäller bekämpandet av miljöbrott. Dettablev också fallet.Anmälningarna om brott mot har fördubblats. finnsdet inte ens hälften så många miljöpoliser som skulle behövas. Risken finnsatt miljöbrotten inte beivras. Brotten hinner bli så gamla att de preskriberasinnan polisen hinner ta itu med dem.Regeringen menar att det är en svår och omfattande uppgift för åklagar-och polisorganisationen att utveckla och effektiviseramiljöbrottsbekämpningen. I budgetpropositionen står: "Därför är dettillfredsställande att myndigheterna har nått en god bit på väg när det gälleratt säkra kompetens, kapacitet och kontinuitet i kampen mot miljöbrott." Vimenar att verksamheten hade kommit mycket längre om polisen haft resurseroch personal att möta organisationen från åklagarsidan. Riksåklagarenframhåller i sin rapport för den nya miljöbrottsorganisationen att det är avviktatt polisen organiserar och prioriterar sin verksamhet så att man effektivt skakunna utreda brott mot miljön. Detta har varit omöjligt med denpersonalsituation som funnits inom polisen. Det vill vi åtgärda genomytterligare resurser till polisen.I budgetpropositionen skriver regeringen också att "trots storaansträngningar för att anpassa polisens verksamhet till deekonomiska förutsättningarna, är polisens ekonomiska situation alltjämtbekymmersam". avsätts ochdet tillsammans med en större satsning på det problemorienterade arbetssättetoch en periodplanering ska enligt regeringen påverka polisens arbetssituation.Kristdemokraterna välkomnar satsningen på polisen men menar att antaletpoliser måste öka och arbetsmiljön avsevärt förbättras för att vända dennegativa trenden. anslår utöverregeringen till polisväsendet för år 2001.5.2 Den internationella och den organiseradebrottslighetenDen internationella brottsligheten är modernt utrustad, förfogar övermycket stora resurser och opererar gränslöst. Trots detta är våramyndigheter hänvisade att bedriva sitt arbete nationellt. Vi menar attkampen mot den organiserade brottsligheten både inom och utom landetsgränser måste beivras kraftfullt. Därför behövs samarbete ochgemensamma insatser över myndighetsgränser såväl som nationsgränser.Kristdemokraterna vill verka för att tullen får möjlighet att anskaffa denmoderna utrustning som behövs för att bedriva en effektiv gränskontroll.5.2.1 Förbjud deltagande i rasistiska och kriminellaorganisationerEn successiv, långsam ökning av våldsbrotten bekräftar att samhälletunder avsevärd tid misslyckats med normöverföringen till den nyagenerationen. De rasistiska yttringarna och andra grova organiserade brottsom drabbat samhället måste bemötas med eneffektiv lagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande i ochstöd till rasistiska och kriminella organisationer ska förbjudas. Det är ennödvändig åtgärd för att komma tillrätta med den grova kriminalitetenoch bevara ett fritt demokratiskt samhälle.5.3 NarkotikabrottMissbruket av narkotika ökar framför allt bland ungdomar. I enundersökning som gjort tillfrågades 10 000 elever iårskurs nio om sina rök- och drogvanor. Det visade sig att var fjärde 17-åring har prövat narkotika. I årskurs nio är det av pojkarna av flickorna som säger att de använt narkotika . Iårskurs 2 i gymnasiet är det av flickorna och en tredjedel avpojkarna som säger att de prövat narkotika.År 1999 anmäldes drygt 22 000 narkotikabrott. Av dessa utgjorde 11 000ringa narkotikabrott. av dessa var begångna av ungdomarunder . Antalet beslag av narkotika har ökat kraftigt. Från 13 1998till 14 235 . Andelen ungdomar som misstänks förnarkotikabrott har också ökat.Vi anser att bekämpningen av narkotika måste fortsätta på bred front.Förebyggande insatser i skolan har stor betydelse. Det lokalaBrottsförebyggande rådet i samarbete med skola, polis, socialtjänst ochdomstolarna spelar en viktig roll i det arbetet. Kroppsbesiktning, dvs urin-eller blodprovtagning för att kunna genomföra en droganalys, får inteanvändas som tvångsmedel på en person . Ett narkotikamissbruksom inte stoppas får tragiska konsekvenser både för den som missbrukaroch för omgivningen. Den personliga integriteten ska värnas men inte påbekostnad av mänskligt lidande. Att avslöja ett begynnandenarkotikamissbruk kan vara den åtgärd som innebär den största vändpunkten ien ung människas liv. Vi menar också att det måste bli möjligt att genomföraprovtagning på ungdomar vid allvarlig misstanke omnarkotikamissbruk.6 ÅklagarväsendetAntalet redovisade ärenden till åklagaren har minskat kraftigt de senasteåren. överlämnas av polisens ärenden till åklagaren jämförtmed , allt enligt den sk somJustitiedepartementet presenterade . Den lågalagföringsprocenten samt de allt längre handläggningstiderna inompolisen är oacceptabla. Till detta kommer ett ökat missnöje bland åklagarevad gäller kvaliteten på polisutredningarna. Kompletteringar måste oftagöras och de krav som bör ställas på en utredning åsidosätts. Denbristande kapaciteten inom polisen påverkar därmed åklagarnasarbetssituation. Tid som borde ägnas åt att t.ex driva brottmålsprocessenläggs på polisiärt utredningsarbete. har tidigare pekatpå att personalsituationen inom polisen måste förbättras. Flercivilanställda ger polisen ett förbättrat utrymme för utredningsarbete bådevad gäller kvalitet och kvantitet. Åklagarväsendet måste också bygga uppen beredskap för att kunna ta emot ett ökat antal redovisade ärenden frånpolisen.