mot · GO02N303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N303av , ()Regionala energikontorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de regionala energikontorens långsiktiga finansiering.MotiveringSveriges regionala energikontor, 13 till antalet, är enetablerad kraft i det internationella och nationella energi- ochmiljöarbetet. Kontaktnäten är världsomspännande. Deviktigaste uppgifterna är att vara katalysator och motor i dennationella omställningen för en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling. Främsta ansvaret är den egna regionen(omfattande ett eller två län) och det lokala arbetet blandkommuninvånare, företagare, myndigheter ochorganisationer. Energikontorens mål är att öka de lokala ochregionala inkomsterna, samt sysselsättningen, viamiljöbefrämjande projekt och en medveten satsning påförnybara energikällor och energieffektivisering.De regionala energikontorens verksamhet kännetecknas av:- Kompetens- Oberoende- SamarbeteÄven om energikontoren besitter viss specialkompetens inomenergi- och miljöområdet är det förmågan att överföra, spridaoch omsätta redan befintlig kunskap som utgör det viktigastekompetensområdet. En annan viktig uppgift är att fylla utglappet mellan dagens energiförsörjning och ,forskning och användare, politik och medborgare samttillverkare och konsument. Och vi eftersträvar en dialog somgår i bägge riktningarna.De svenska energikontoren drivs i enlighet med för regionalaenergikontor vilket innebär att de verkar på administrativ och lokalpolitisknivå, har politiskt stöd från de regionala och/eller lokala myndigheterna inomde respektive regionerna samt att de har status som oberoende energiorganmed egen budget och styrelse.Samtliga 13 energikontor i ingår i för regionalaenergikontor, vilket rymmer över 200 energikontor utspridda från isöder till i norr samt från i väster till östra nätverk och samarbetet sinsemellan har de svenska energikontoren egnanätverk och samarbetspartners på det internationella, nationella och lokalaplanet.De första regionala energikontoren bildades i för 20 år sedan.Genom att skapa regionala energikontor vill EU försäkra sig om attregionerna inte går miste om de möjligheter till företagande, sysselsättning,inflytande, miljövinster, komfortförbättringar och stärkt ekonomi som enlångsiktig satsning på energieffektivisering och förnybara energikällorerbjuder.Via de olika nätverken har energikontoren tillgång till flera olikafinansieringsfonder och program för specifika projekt. Det finns ett flertalexempel där de regionala energikontoren initierat projekt med finansieringfrån olika EU-program med effektivare energianvändning och förnybar energipå programmet. Det visar att energikontoren utgör en attraktiv grupp vidfördelning av EU-medel.Signalen från EU och är tydlig. Miljöproblem och fossilbaseradenergianvändning hänger ihop. Allra tydligast märks det i klimatfrågan därhotet om en förstärkt växthuseffekt betraktas som ett av de potentiellt settallvarligaste globala miljöproblemen. Allt fler kommer till insikt om att vägentill en säkrare, miljövänligare och mer solidarisk resursanvändning går via ettökat utnyttjande av energieffektivisering och förnybara energikällor.Med beslut om att ska ställa om sinenergianvändning gjorde landet ett viktigt vägval. Användningen av fossilabränslen och elslukande energisystem ska undan för undan ersättas av enlångsiktigt hållbar energiförsörjning baserad på förnybara energikällor ochenergieffektiv teknik.I förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23) sägsatt "de regionala energikontoren kan bli väsentliga för den framtidaklimatpolitiken i syfte att främja åtgärder mot energihushållning ocheffektivisering och introduktion till alternativa energikällor".De regionala energikontoren har startats med hjälp av delfinansiering viaEU-medel från DG XVII, SAVE-programmet. När det treåriga slut är det meningen att energikontoren ska ha hittat en regional och lokalfinansiering för fortsatt verksamhet i enlighet med EU:s riktlinjer. Om dettainte lyckas händer det som hänt Energikontoret Väst i , vilket ladesner under våren 2000.Svårigheterna med att fortsätta driften av de regionala energikontoren ienlighet med EU:s riktlinjer efter projekttidens utgång kan sammanfattas iföljande punkter.- Avsaknad av en nationell strategi för energikontorens fortsatta verksamhet.- anvisningar, vilka omöjliggör generella och/ellerlångsiktiga stödinsatser till energikontoren. (harEnergimyndighetens stöd begränsats till mindre bidrag på maximalt100.000-150.000 kronor per energikontor och år för utbildnings- ochsamordningsinsatser kopplade till den kommunala energirådgivningen - ettstöd som inte ger utrymme för någon långsiktighet i de regionalaenergikontorens planering. )- Otydlig ansvarsfördelning mellan departement, myndigheter och övrigaenergiaktörer i energi- och miljöarbetet.- Brist på finansiärer med uttalat intresse för medvetandegörande ochnätverksbyggande inom energi- och miljöområdet.FSEK (Föreningen energikontor) är enfrån myndigheter fristående och partipolitiskt obundenförening som har till uppgift att vara en nationell ochinternationell pådrivare i omställningsarbetet. Föreningenhåller även ett vakande öga på det aktuella utbudet avinformation, utbildningar och åtgärder inom energi- ochmiljöområdet.Klimatkommittén, , föreslår att en ny kommitté inrättas för varjemandatperiod samt att strategi- och handlingsprogram ska utvärderas,revideras och förlängas . FSEK anser att detta är braförslag, vilka för en kontinuitet i klimatarbetet och gesmöjligheter att införa nya åtgärder och omprioritera pågående verksamhet isamband med föreslagna tidpunkter för utvärdering och revidering. Arbetetmed klimatfrågor är långsiktigt och en stark grund förarbetet är därför nödvändig.I sitt förslag trycker KK starkt på en samverkan mellan olika myndigheteroch instanser. Detta är viktigt, eftersom klimatfrågorna i högsta grad ärtvärsektoriella och förslaget uppvisar här stora likheter med en avgrundprinciperna för , vilket FSEK anser vara bra.EU prioriterar etableringen av och arbetet kring de regionalaenergikontoren vid implementeringen av EU:s gemensamma åtaganden enligtKyoto-protokollet. Energikontoren ska vara de organisationer - aktörer - somsamordnar aktiviteterna på lokal och regional nivå. För detta uppdrag bidrarEU i viss utsträckning med ekonomiskt stöd för såväl projekt somadministration. och enligt tidigare svenska energibeslut, harenergikontoren inte givits någon formell nationell roll för den svenskaenergiomställningen. FSEK anser att bl.a bör gessådana möjligheter och ekonomiska medel att energikontorens långsiktigaverksamhet kan säkerställas i enlighet med EU:s intentioner.Ett mål som KK kvantifierat är att utsläppen av växthusgaser skaligga på samma nivå som 1999 och som ett medelvärde för vara lägre än 1990. föreslår i sitt betänkandefrämst administrativa styrmedel för perioden och att man i ettsenare skede bör ta ställning till behoven av ytterligare ekonomiskastyrmedel, t.ex. koldioxidskatter. Väl medvetna om att skattesystemet kräveren internationell samordning främst bland EU-länderna, bör ändå framhållasatt en kombination av såväl administrativa som ekonomiska styrmedelsannolikt kommer att vara nödvändigt för att miljömålen i Kyoto-protokolletska kunna uppfyllas. Vår förhoppning är att kan vara en internationellaktör och föregångare i dessa frågor.FSEK har fått till uppgift att driva frågan om de svenska energikontorensfortlevnad som oberoende energiorgan i enlighet med EU:s direktiv för desvenska energikontorens räkning. Vi vet exempelvis att , efterkontakter med FSEK:s irländska motsvarighet AIEA (Association of ), förbundit sig att utbetala ett årligt bidrag till landets tolvregionala energikontor. Där stöttas de regionala energikontoren av tvåministrar, motsvarande näringsminister och miljöminister.En motsvarande uppbackning av de regionala energikontoren i innebära en förstärkning av det pågående arbetet med att ställa omSveriges energisystem samt en försäkran om att staten tycker att regionernahar en viktig roll i det arbetet. Det skulle även minska risken för ytterligarekontorsnedläggningar som staten skulle markera sitt stöd för detannars så svårfinansierade, men viktiga, arbetet med medvetandegörandeinom energi- och miljöområdet.Stockholm den 4 oktober 2000Eskil ()()