mot · GO02Sk712 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk712av , ()Sparandets betydelse för välfärden1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om motiven för att uppmuntra privat sparande i Sverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en förändrad skattepolitik för att sluta missgynnasvenskt enskilt ägande av företag i . begär hos regeringen förslag till lagändring i syfte attmöjliggöra uppskjuten reavinstskatt vid byte av aktier och aktiefonder ivissa fall i enlighet med vad som anförs i motionen.2 InledningDet privata sparandet lägger grund för självständighet och trygghet. Attuppmuntra sparande berikar välfärdssamhället.Sparandets idé har uråldriga rötter. Att inte förbruka allt du för tillfällethartillgängligt utan att lägga undan en del av det för sämre dagar har genomvärldshistorien varit en av de basala insikter som fört mänskligheten framåt.Sparandet har skapat trygghet och oberoende.I modern tid har sparandet både fungerat som en trygghet för den enskildemen också som en viktig finansieringskälla för såväl nyföretagande somriskkapital till växande företag och börsnoterade företag. Få av våra svenskastorföretag hade varit vad de är om inte småsparare direkt eller indirektvia banker bistått entreprenörer med riskvilligt kapital.I den politiska världen har synen på sparandet alltid utgjort en vattendelaremellan vänster och höger i politiken. För Moderata samlingspartiet ochborgerligheten har det privata sparandet utgjort ett av fundamenten för attlägga grunden för mänsklig frihet. Rätten att själv få bestämma över sina egnapengar är helt nödvändigt för att individen skall vara fri. Sparande och ägandehänger samman. Ägande uppmuntrar ansvarstagande. Ett spritt ägande läggerdärför grunden för ett rikt välfärdssamhälle.För socialdemokrater och kommunister har privat sparande oftast setts somgrund för klyftor i samhället och därför något som skapar orättvisa. Derasföreställningsvärld har utgått från en delning av samhället mellan dem medkapital och dem utan. De tycks ta för givet att det alltid skall vara en mindredel av befolkningen som skall förvalta ett eget sparande. För dem har i ställetsparandet i samhället setts som ytterligare en uppgift som bör ligga på detoffentliga i form av stat och kommuner.Sparande betraktas av socialdemokraterna främst som innehållenkonsumtion. Det leder till att den inhemska efterfrågan försvagas. En alltförsvag inhemsk efterfrågan är i Socialdemokraternas och LO:s ögon det störstahotet mot den ekonomiska utvecklingen. Socialdemokraterna har därför aldrigtvekat att föra en politik som försvårar för medborgarna att bygga upp ett egetsparkapital. Undantaget har möjligtvis utgjorts av HSB:s bosparande. Där hardock Socialdemokraterna velat se bosparandet som grund för en insats i engemensamägd fastighet. Det insatta kapitalet har betraktats som vilande, storskepsis har uttryckts mot värdetillväxten och reavinstskatter har införts förattbekämpa en möjlig värdetillväxt i det egna boendet.Sparandet har förlagts till det offentliga. Regeringens överskottsmål om 2procent över en konjunkturcykel är ett uttryck för den politiken.Medborgarnas svårigheter att klara sina utgifter en tung månad skall enligtsamma synsätt inte med egna sparade pengar utan med tillskott avbidrag som den politiska sektorn styr över. Det har i praktiken blivituttrycksformen för vänsterns variant på frihet. En frihet som bygger påbidrag. Den som på det viset blir beroende av politiska nycker elleradministrativt krångel för att klara av att ställa mat på bordet är enligtvänsterns synsätt att vara fri.2.1 Sparandet och fördelningspolitikenSocialdemokraterna lägger stor vikt vid fördelningspolitiska analyser.Mer sällan diskuteras hur välstånd skapas. I årets budgetproposition finnsånyo en fördelningspolitisk analys som enbart utgår från begreppetdisponibel inkomst. Vad medborgarna har eller inte har ses enbart som eneffekt av inkomst efter skatt och bidrag. Regeringen missar då helt dendynamik som det breda svenska sparandet leder till. Den som trots lågainkomster och omfattande beroende av bidrag lyckats lägga undan pengari sparande i aktier eller aktiefonder har kunnat dra nytta av den kraftigavärdehöjning som skett på världens börser.Det brukar leda till en diskussion om vem som egentligen har råd att köpaaktier eller aktiefonder. Det bör då konstateras att över halva svenskabefolkningen äger aktier direkt eller indirekt. De genomfördaprivatiseringarna under den borgerliga leddetill ett breddat ägande. Svenskar boende i glesbygd och kvinnor varöverrepresenterade av dem som köpte aktier i de privatiserade statligaföretagen.Sparande i aktier har visat sig vara en god affär. Generalindex på densvenska Börsen är satt till 100 med start . har siffranstigittill drygt 5.600. En insatt hundralapp i en aktie som följt den normalavärdeutvecklingen är alltså värd nära 5.600 kronor.Småspararnas aktieinnehav skapar intresse för företagandet som idé ochför hur enskilda företag utvecklas. Kunskapen om hur välstånd skapas och hurden svenska samhällsekonomin fungerar fördjupas. Småspararna har genomåren visat sig vara de mest långsiktiga ägarna, i kontrast till institutionellaägare som gör snabbare positionsförflyttningar. Ett stort individuellt ägandeav aktier anses därför bidra till stabilitet på börsen.Ibland sprids en föreställning att det är dyrt och svårt att köpa aktier. Köpav enstaka aktier, eller ett månatligt litet sparande i en aktiefond kostar intemer än några paket cigaretter, eller fyra Bingolotter eller motsvarandefredagens inhandling från Systembolaget. sagt varje svensk har råd. Dethar allt fler svenskar också upptäckt. Det har blivit en viktig källa till egenökad självständighet för många svenskar.Dessa förhållanden utmanar invanda fördelningspolitiska föreställningar.Hur mycket och på vilket sätt vi sparar spelar en avgörande roll för hurmycket svenskarna får över till konsumtion.2.2 Uppskjuten reavinstskatt vid byte av aktier ochaktiefonder i vissa fallEn stor skillnad mellan sparande i enskilda aktier i jämförelse medsparande i en aktiefond är den tidpunkt när reavinstskatt utlöses. Varjegång en försäljning av aktier sker och även när försäljningsintäkten i sinhelhet används till placering i ett annat aktieslag utlöses enrealisationsvinst om . I en aktiefond däremot, vilken ju utgörsav placeringar i ett stort antal aktier, drabbas varken ägaren avfondandelar eller fondbolaget av realisationsvinstbeskattning näromplacering sker. Däremot utlöses beskattning om/när en enskildandelsägare byter fond.Effekten är att institutionellt ägande gynnas och att framförallt enskiltdirektägande av aktier missgynnas. Det förstärker den snedvridande effektsom kapitalbeskattningen ger upphov till. Det ansiktslösa mer kortsiktigtagerande institutionsägandet gynnas på bekostnad av det mer långsiktiga ochansvarstagande direktägandet av företag. Det leder dessutom till en minskadrörlighet och likviditet på marknaden eftersom skattereglerna på ett onaturligtsätt uppmuntrar till längre innehav av olika aktier och aktiefonder än vad denenskilde spararen själv önskat.En skatteförändring skulle syfta till att både utjämna förhållandena fördirektägande av företag och förbättra rörligheten och därmed likviditeten påaktiebörserna. En möjlighet att skjuta upp reavinstskattebetalningen skulleockså kunna sägas verka konsumtionsdämpande eftersom viljan tillvinsthemtagningar utlöser reavinstskatt och därmed verkardämpande på viljan att återinsätta kapitalet i nytt långsiktigt sparande.Under hösten inleds premiepensionsvalet för dem i det nyapensionsytemet. De kommer att få välja att placera sin premiepension i högstfem fonder med full rätt att byta mellan olika fonder utan någrareavinstskatteeffekter. Detta med hänvisning till att pengarna stannar inomsystemet och inte kan tagas ut för konsumtion. Detta kommer att sätta presspå möjligheterna att också få flytta om mellan sina andra aktiefonder utan attnågon reavinstskatteeffekt uppstår, under förutsättning att vinsterna överförs iandra aktiefonder.Vi förordar en möjlighet att få skjuta upp reavinstskatten vid byte avaktiefonder. En sådan möjlighet skulle uppmuntra det stora intresset att sparai aktiefonder som syns bland svenska folket och som i grunden är en mycketvärdefull utveckling för svensk ekonomi. Dagens regler leder till önskadelåsningar vid vissa fonder för enskilda och utgör därmed en negativ stimulansatt sälja av fonder när kurserna gjort en kortsiktig uppgång. En möjlighet attbyta mellan olika aktiefonder så som här skisserats bör följas av enmotsvarande möjlighet vad avser enskilda aktieinnehav för att inte skapasnedvridande konkurrensförhållanden mellan fondsparande ochdirektsparande i aktier.Vi förordar därför att en inregistrerad aktiedepå i beskattningshänseendeska få fungera som en aktiefond, varvid vinstskatt/förlustavdrag ej skulleutlösas så länge förändringar av depåinnehavet ej sker genom uttag. Viföreslår att regeringen återkommer med lagförslag i denna del i enlighet medvad som anförs i motionen.3 Tre viktiga sparandereformerInnan lanserade idén om skattegynnat fondsparande varaktieägandet inte särskilt spritt i . Allemansfondernas tillväxtunder öppnade för en ny syn på aktieägande. Många kundetack vare det enkla sättet att spara lära sig att det fanns mycket att vinnapå att investera i aktier. Dagens sparande i aktiefonder och andra typer avfonder har utvecklats till ett folknöje. Kvällstidningarna överträffarvarandra i beskrivningar av vilka fonder som finns och hur de klarar sig irelation till varandra. Mycket av detta har med rätta kritiserats för attalltför mycket jämställa aktieägande med olika former av spel. Trots dettaär dock den ökade uppmärksamheten för aktier och aktiefonder i grundennågot mycket positivt.Det borgerliga privatiseringsprogrammet gjorde enkvarts miljon nya svenskar till aktieägare. Privatiseringen av ,och ledde till att dessa aktier blev några av börsensmest ägarspridda aktier.Det nya pensionssystemet som skall ersätta ATP är också mersparandetillvänt. Av pensionsavgiften på får den blivandepensionären själv placera i en så kallad premiereserv. Underhösten påbörjas nu premievalet för enskilda. Det kommer att medföra ett storttillskott av kapital till aktiemarknaden. Erfarenheter från andra länder visarattfondbaserade pensioner har en mycket bättre värdetillväxt för den enskilde änavgiftsbaserade likt vårt tidigare ATP-system. Till detta kommer att ocksåavtalspensioner i olika former möjliggör för den enskilde att placera ävendessa pensionsmedel i aktiefonder bland annat.De utökade möjligheterna att mer aktivt placera sina egna framtidapensionspengar har lett till ett helt nytt pensionstänkande. Det är vad du självbetalar in och hur du själv väljer att placera dina pengar som avgör dinpension. Detta betyder mycket för medborgarnas möjlighet att förstå ochintressera sig för sin egen och samhällets ekonomi.3.1 Kapitalet lämnar landetDe tre ovan nämnda sparkonforma reformerna till trots är sparandet totaltsett satt på undantag i . Svensken som sparar i aktier i av en dubbelt så hög beskattning jämfört med andra aktiesparareinom EU och . Det är mer skattegynnat för utländska placerare ochinstitutioner att äga svenska företag än det är för svenskarna själva. Detskapar förutsättningar som driver stora delar av det svenska folketssparande utanför landets gränser liksom ägandet av svenska företagutomlands.Den svenska dubbelbeskattningen, förmögenhetsskatten, kapitalskattenoch den internationellt sett höga reavinstskatten, framförallt på längreaktieinnehav, skapar tillsammans ovan nämnda förhållanden. Det är ett utslagav att Socialdemokraterna endast velat medverka till skatteförändringar somunderlättar för kapitalet att stanna i bolagen. Skarpa skattegränser har dockskapats gentemot ägarna av bolagen. Det följer av en politik som gärna serföretag men som ogillar företagare. Det kan leda till en situation därföretag finns kvar i med viss form av produktion, men där ägandetoch därmed de långsiktiga besluten befinner sig utanför landets gränser. Denprocessen är redan i full gång. ABB, , Stora, och för attbara nämna några.Internationella exempel och inte minst egna svenska erfarenheter visar påde stegrade svårigheterna av att försöka föra en skatte- och regelpolitik förkapital som avviker från viktiga konkurrens- och grannländer. Den nyaekonomins främsta kännetecken är kapitalets gränslöshet och lättrörlighet.Den som inte förstår att anpassa sig till detta eller försöka dra fördel av dennya situationen riskerar förlora stora kapitalsummor ur landet och samtidigtförlora skatteintäkter beroende på att skattebaserna eroderar.4 En politik för sparandeDen globala kapitalmarknaden och det allt rörligare kapitalet till följd avde avregleringar som ett antal högerregeringar i olika länder inleddeunder har skapat en god tillgång på riskvilligt kapital i världen.Det traditionella skälet för att uppmuntra inhemskt hushållssparande hardärför delvis förändrats. För många små företag och entreprenörer somfunderar på att starta eget betyder dock fortfarande eget sparkapital ellermöjligheten att låna av släkt och vänner väldigt mycket. Det är en typ avriskvilliga insatser som inte kan mötas genom banksystemetslånefinansiering.Vikten av ett gott sparandeklimat blir dock allt viktigare också av ett annatskäl. Den svenska välfärdsstaten, uppbyggd i syfte att ta hand om oss alla ivarje skede av livet, visar allt allvarligare revor. Ersättningssystemen är såanpassade till LO-kollektivets medlemmar att det för många inte passar in påderas verklighet. Ersättningsnivåerna kommer inte i närheten av attkompensera för verkliga lönebortfall vid sjukdom eller föräldraledighet.Det faktum att svenskarna blir allt äldre är i grunden någonting positivt.Det blir dock mer problematiskt när välfärdssystemen är uppbyggda enligtstafettloppsprincipen, nu yrkesverksamma försörjer unga och gamla som intesjälva kan förvärvsarbeta. Utvecklingen går mot att allt färre skall försörjaalltfler. Demografiska studier visar att hela västvärlden är inne i en liknandeprocess där vi lever och barnafödandet går ner. Effekterna har docksynts först i och andra utredningar har pekat på stegrade problemför svensk ekonomi till följd av demografiska förändringar. Det har till sistockså fått regeringen att peka på ökade problem för möjligheterna attfinansiera dagens välfärdsåtaganden . Nödvändigheten av attkoncentrera offentliga insatser till verkligt behövande kommer att bli allt mertydligt. Detta behöver inte vara någonting negativt. Tvärtom finns siffror somredan i dag visar att våra yngsta pensionärer med ofta full ATP och stort egetsparkapital tillhör vår mest välmående del av befolkningen. Det kommerdärför att falla sig naturligt att allt fler inför sin ålderdom sparar allt mersjälva för att avlasta pressade offentliga system, men också för att få njutastörre egen frihet.Liknande resonemang kan föras för studenter som söker sig till högreutbildning. De som har längst utbildning är oftast attraktivast påarbetsmarknaden. Möjligheten att själv tjäna goda framtida inkomster är stor.Det bör öppna för möjligheter för studenterna att själva i någon form av egnakonton, ibland kallade kompetenskonton, blanda egensparade medel,avsättningar från eventuella arbetsgivare med skattesubventionerade lån.Konstruktioner där arbetsgivare bidrar med del av beloppen förvidareutbildning, föräldraförsäkring och tilläggsförsäkringar av olika slagfinns redan och kommer säkert att växa enormt i omfattning. Det bör ocksåuppmuntras.Våra förslag om att avskaffa dubbelbeskattningen ochförmögenhetsskatten samt att kraftigt sänka inkomstskatterna lägger grundenför en god sparandemiljö i . Ett spritt ägande i den privata sektornskapar riskvilligt kapital och bidrar till att lätta bördan frånpressadeoffentliga system. behöver en politik som aktivt uppmuntrar privatförmögenhetsbildning och ett spritt ägande.Regeringens budget leder till en konjunkturförstärkande politik.Köpkraften späs på och riskerar att bli inflationsdrivande. Sparandet har enviktig funktion i högkonjunkturer för att suga upp en del av köpkraften ochlänka denna över till utbudsstimulerande investeringar. Detta resonemangverkar regeringen helt begränsa till de offentliga finanserna men det är minstlika angeläget vad avser det privata sparandet.En politik för att uppmuntra sparande i enlighet med de förslag vi väckt idenna motion är därför särskilt lämpliga som ett sätt att motverkainflationstendenser i ekonomin i den nu rådande samhällsekonomiskasituationen.Stockholm den 3 oktober 2000Gunnar ()()()()()()Per ()()()()