mot · GO02Ju914 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju914av Marcelind, ()EU och kampen mot den internationella brottsligheten1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Europol skall byggas ut under demokratisk kontroll.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den omfattande smugglingen måste stoppas och att arbetetvid EU:s yttre gränser måste fungera väl.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en gemensam europeisk straffrätt för vissa grova brott.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en gemensam europeisk narkotikabekämpning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det nationella brottsofferskyddet måste kompletteras medinternationella åtgärder.6.1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.4 MotiveringEuropa och omvärlden utmanas av historiens mest välorganiseradekriminalitet. Denna har utvecklats på internationell nivå i en högstoroande takt, både i omfattning och i komplexitet, och utgör ett allvarligthot både mot samhälle och individer. som en radbrottssyndikat, från sina baser i tredje land, bygger upp verksamhet inomEU ökar det gränsöverskridande samarbetet mellan dessa grupper ochnationellt baserade kriminella grupper i medlemsländerna.Den internationella brottsligheten är modernt utrustad, förfogar övermycket stora resurser och opererar gränslöst, men våra brottsbekämpandemyndigheter är hänvisade till att bedriva sitt arbete nationalstatligt. Yttersthotar den organiserade brottsligheten den ekonomiska stabiliteten ochdemokratin i våra samhällen. Det är därför oacceptabelt om ett överdrivethävdande av nationell suveränitet i brottsbekämpningen får hindra framväxtenav ett effektivt fungerande internationellt samarbete inom och utomEuropeiska unionen, på detta område.Människornas säkerhet och välfärd är direkt beroende av att vi lyckas ikampen mot kriminaliteten. För att EU-samarbetet ska kunna ge ökadtrygghet, krävs därför krafttag mot gränsöverskridande organiseradbrottslighet, illegal droghandel, terrorism, sexhandel med kvinnor och barn,barnpornografi och människosmuggling.Kampen mot den organiserade brottsligheten växer nu fram som en avEU:s verkligt stora utmaningar. Detta viktiga arbete är av central betydelseför att vi ska kunna förverkliga det nya mål: ett område avfrihet, säkerhet och rättvisa.Kristdemokraterna för här fram förslag till åtgärder i kampen mot en ökadkriminalitet. Bara genom ett utvecklat och effektivt rättsligt samarbeteinternationellt kan vi skapa ett tryggt samhälle att leva i - kriminalitetenkänner inga gränser.5 Bygg ut Europol under demokratiskkontrollFör att kunna hejda den internationella brottsligheten är det nödvändigtmed ett väl fungerande polissamarbete. Ett viktigt tillskott till detta är deneuropeiska polisbyrån, Europol. Uppbyggnaden av denna har emellertidgått långsamt, först kunde Europolkonventionen träda ikraft sedan den godkänts av samtliga medlemsländers parlament. Det ärviktigt att Europol nu byggs ut utan vidare fördröjningar och utvecklas effektiv enhet för gemensam europeisk bekämpning av grovinternationell kriminalitet. Detta utbyggnadsarbete måste ske med väldefinierade befogenheter och under god demokratisk kontroll.5.1 BefogenheterDet bör framhållas att Europols befogenheter är väldefinierade och, isynnerhet när det gäller de operationella befogenheterna, tydligtavgränsade. Det finns inget fog för talet om en "EU-polis" som agerar påegen hand i nationella polisers ställe. Europols främsta uppgift är attsamla och analysera information samt fungera som bas förinformationsutbyte beträffande särskilt allvarliga brott. Det rör sig omgrova och gränsöverskridande brott: narkotikahandel, olaglig handel mednukleära och radioaktiva ämnen, illegala nätverk för invandring,människohandel, penningtvätt, handel med stulna fordon samt terrorism.Enligt ett förslag som behandlas i rådet, på initiativ från , skaEuropol få utökade befogenheter att handskas med miljöbrott. För attlistan ska förlängas krävs att samtliga medlemsländer är överens.5.2 Samarbete med länder innanför och utanför EUFör att Europol ska fungera väl krävs ett samarbete med länder både inomoch utom EU. Det är angeläget att Europol väl anpassar ochsamordnar sitt arbete med den internationella kriminalpolisorganisationenInterpol, inte minst med verksamhet i . Bådaorganisationerna behövs i den internationella brottsbekämpningen.Genom att noga tillse att de kompletterar, inte dubblerar, varandra kan detillsammans optimera sin viktiga verksamhet. Det kan göra bättreska inte Europol satsa resurser på, och vice versa.Europol kan få stor hjälp i sitt arbete mot den gränsöverskridandebrottsligheten av de enskilda medlemsländerna. Här är Europols fördel främstden centrala positionen och möjligheten att sammanställa uppgifter från fleraländer. kan de enskilda medlemsländerna i sitt eget interna arbetedra nytta av den specifika expertis som finns inom Europol.Europol ska också kunna stimulera ett medlemsland eller fleramedlemsländer att starta utredningar. Tillsammans kan man medgemensamma handlingsplaner, strategiska analyser, teknisk och taktisksupport, juridisk handledning, tillhandahållande av tekniska faciliteter,utarbetande av gemensamma manualer och tillhandahållande av specifikinformation förbättra oddsen i kampen mot den välorganiseradegränsöverskridande brottsligheten.Så som den internationella brottsligheten fortsätter att utvecklas bör detövervägas om Europol ska ges utvidgade befogenheter och resurser attoperera i samarbete med medlemsländernas myndigheter.5.3 Europols kriminalregisterRegelverket för Europols kriminalregister är strikt och riktlinjernautformade med största möjliga respekt för den enskildes integritet.Reglerna bygger på konvention om skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter och även dessrekommendation om användningen av personuppgifter inom polissektorn.Registreringar är i de allra flesta fall tidsbegränsade till . Den person-information som inhämtas och bearbetas får inte vara av annan art än den somenligt nationella bestämmelser får inhämtas. Personuppgifter av mycketkänslig karaktär får dessutom endast användas då det är absolut nödvändigtför en pågående undersökning, och då endast som komplettering till redanbefintliga uppgifter, aldrig i en separat sökning eller i ett separat register.Sverige preciserar genom nationell lagstiftning vilken information som fårregistreras i vårt land. Inga andra typer av uppgifter får överföras från svenskpolis till Europols register.6 Ge tullen mer resurserI budgetförslag har, , tullen,och polisen fått utökade resurser.Kristdemokraterna ser positivt på , som harinkorporerats i EU. Men en avveckling av de inre gränserna kräver enförstärkt tull lika väl som en förstärkt polis för att hejda den illegalahandelnmed narkotika, alkohol och tobak. Tullen har med anledning av Sverigesmedlemskap i ställts inför omfattande förändringar av sin verksamhet.Arbetsvolymerna har visserligen minskat avsevärt vad gäller klarering, mensamtidigt har viktiga nya arbetsuppgifter tillkommit.Enligt statistik har smugglingen av bland annat sprit ochcigaretter ökat mycket kraftigt . Allt större kvantiteter åtgången smugglas in över gränsen. Det gäller även narkotika. År 1998beslagtogs sammanlagt över heroin med ett värde "på gatan" av cirka186 . Det ska jämföras med år 1997.De enskilda beslagen är ofta stora, cirka fem till åt gången. Riskenatt ertappas uppfattas som minimal.Konsekvensen blir ett ökat missbruk som går allt längre ned i åldrarna.Enligt en rapport från och narkotikaupplysning har andelen elever i årskurs 9 som prövat narkotikamer än fördubblats . 1998 uppgav avpojkarna och av flickorna att de provat narkotika. I centralaStockholm är siffrorna än mer skrämmande. Där uppger avpojkarna att de provat narkotika.I betänkandet 1999/2000:SkU1 står det att tullens kontrollverksamhet vidsåväl yttre som inre gräns är effektiv. delar inte denuppfattningen. Större insatser för att effektivisera bevakningen kräver utökaderesurser. Vi är angelägna om att utveckla arbetsmetoder och samarbetsformerför bekämpning av den gränsöverskridande brottsligheten.6.1 UtrustningKristdemokraterna menar att måste få tillgång till adekvatutrustning för att komma tillrätta med smugglingen. Denröntgenutrustning som används i de större hamnstäderna är främstavsedd för bagage och lämpar sig inte för kontroll av lastbilar, tankbilaroch containrar. Modern och ändamålsenlig utrustning finns redan påmarknaden. Tullen i köpte in en röntgenanläggningför , det vill säga . Enligtuppgift tjänades dessa pengar in , tack vare att man genombeslag kunde ta in avgifter som annars gått myndigheterna förbi.Liknande utrustning har också de franska myndigheterna i . Den aktuella röntgenutrustningen är tillräckligt stor för attgenomlysa en hel långtradare och anses vara tullens framtida vapen mototillåten införsel av bland annat tobak och alkohol. Röntgenutrustningenkan kontrollera upp till tjugo lastbilar och ökar väsentligt tullensmöjligheter att vinna kampen mot smugglarna.Den svenska tullens policy är att det är bättre att anskaffa flera mindremobila enheter och därigenom öka träffsäkerheten. Smugglarna lär sig annarssnart vilka hamnar de ska undvika.Tullen behöver också bärbar utrustning. Rätt anpassad kan denna användasför att genomlysa bildäck. På så sätt slipper man ta av däcken för att kunna seom narkotika gömts i dessa. Med en bärbar utrustning skulle kontrollen kunnagöras både snabbare och effektivare.Kristdemokraterna vill verka för att tullen får möjlighet att anskaffa denmoderna utrustning som behövs för att bedriva en effektiv gränskontroll. Detär också viktigt att personalen/operatörerna får den utbildning som krävs.7 behövs konkreta åtgärder för att skapa"ett område av frihet, säkerhet och rättvisa"inom EUAmsterdamfördraget, det nya som trädde i kraft den 1 maj1999, anger som mål att inom EU "skapa och utveckla ett område avfrihet, säkerhet och rättvisa". En central utgångspunkt för dettareformarbete måste vara att det inte ska finnas någon motsättning mellanå ena sidan strävan efter ökad frihet och å den andra människorspersonliga trygghet och rättsliga säkerhet. Frihet ska också innebära, attmänniskor slipper missbruk, bedrägerier, diskriminering och våld,inbegripet den moderna slavhandeln med kvinnor och barn i Europa.Frihet måste även betyda rätten att leva i ett samhälle som effektivt tar itumed individer och grupper som begår brott.Kampen mot den organiserade brottsligheten har central betydelse förmöjligheterna att inom EU förverkliga "ett område av frihet, säkerhet ochrättvisa". För att vi ska kunna fördjupa den europeiska integrationen måstemedlemsstaterna ha förtroende för varandras kapacitet att hantera allvarligabrott och grova brottslingar.Visionen måste ges ett konkret och tydligt innehåll för att kunna engageramänniskorna och förverkligas. bör aktivt bidra till detta.8 Åklagare och domstolar måste kunnasamarbeta direktNär man talar om brottsbekämpningen får man inte glömma den roll somdet rättsliga samarbetet spelar. När polisens och tullens arbete är klart skaåklagarna, advokaterna och domarna ta vid. Även deras arbete påverkasoch försvåras av att brottsligheten blir alltmer gränsöverskridande. Ävende behöver moderna och effektiva verktyg för att kunna samarbeta medkollegerna i andra medlemsländer. läggs många internationellabrottsutredningar ned, helt enkelt därför att det visar sig alltför svårt attdriva dem framåt.Det är också så att de rättsliga definitionerna varierar inom EU. Dettaorsakar problem, inte minst i kampen mot fusk och bedrägerier. En kriminellhandling i ett medlemsland betraktas på sin höjd som en "förseelse" i ettannat. Dessutom varierar straffsatserna kraftigt. Det är lätt att inse, attdessaförhållanden skapar näst intill perfekta förutsättningar för organiseradbrottslighet.För en effektivare rättshjälp medlemsländerna emellan måste dessutom deberörda rättsliga instanserna kunna kommunicera direkt med varandra ochinte, som , tvingas gå den tidsödande vägen via respektive medlemslandsbeskickningar och utrikesdepartement.Det är glädjande att krav på effektivare rättsligtsamarbete nu hörsammas. EU har beslutat inrätta Eurojust, ett nyttsamarbetsorgan mellan nationella åklagare, för att samordnagränsöverskridande brottsutredningar. Detta kommer att bli ett mellanstatligtsamarbete som följer den nationella rätten för respektive medlemsstat. Detnya organet blir en kontaktpunkt både för nationella rättsliga myndigheter ochför internationella organisationer och kan också förmedla information mellandessa. Eurojust blir en välkommen förstärkning av det europeiska rättsligasamarbetet. Ett samarbete som även omfattar Europol, bedrägeribyrån OLAFsamt det europeiska rättsliga nätverket.9 Gemensamma straffrättsregler för grovabrottDet straffrättsliga samarbetet måste vidareutvecklas så att det når upp tillsamma nivå som polissamarbetet. Även med ett effektivt straffrättsligtsamarbete är det svårt att hantera sådana komplexa problem som denorganiserade brottsligheten om det inte sker en tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning på området och en förenkling av deprocedurer som tillämpas. Detta innebär konkret att brottsliga handlingarbör bemötas på samma sätt inom hela unionen.En femårig handlingsplan för att uppnå gemensamma straffrättsliga reglerhar godkänts av EU:s samtliga 15 medlemsländer. Handlingsplaneninnehåller förslag på enhetliga minimistraff och gemensamma definitioner avvad som är brottsligt. Minimistraffen ska till exempel gälla för brott somknarklangning, maffiaverksamhet och sexhandel med barn. bestraffasbrott som rasism, rattfylleri, pedofili och skattesmitning olika i de olikamedlemsländerna. Handlingsplanen syftar också till att göra det möjligt attkomma åt dem som smugglar in människor över gränserna.Kristdemokraterna stöder förslaget att införa gemensamma straffrättsligaregler för vissa grova brott. Inga länder ska vara "frihandelsområden" förbrottslingar. Det är viktigt att EU står enat i kampen mot brott. ärdet viktigt att de straffrättsliga reglerna utformas som just minimiregler.Varjeland måste sedan självt bestämma om de egna straffrättsliga reglerna ska varasträngare.10 Handlingsplaner för särskilt svåra brottEU-samarbetet rymmer både möjligheter och svårigheter, även ommöjligheterna överväger. Man behöver inte vara särskilt skarpsynt för attse att det också finns mörka sidor i den europeiska utvecklingen. Denorganiserade brottsligheten breder ut sig, inte minst efter de gamlasystemens sammanbrott i öst.Kristdemokraterna anser att EU-samarbetet inte får bortse från de mångapå vår kontinent som far mycket illa av kriminalitetens framfart: barn,kvinnor, invandrare och andra som utsätts för våld och diskriminering.Sårbara medmänniskor, som i värsta fall blir lättköpta offer förknarkhandlare, människosmugglare, hallickar, pedofiler och andra kriminellapersoner. Det fria, säkra och rättvisa som vi vill skapa förblir vackraord på papperet, om vi inte aktivt tar itu med den viktiga uppgiften att bättreskydda dessa offer för den organiserade brottsligheten.De tre centrala EU-institutionerna - kommissionen, parlamentet ochministerrådet - bör kontinuerligt driva på i kampen mot den organiseradebrottsligheten och säkerställa en fortsatt prioritering av dessa frågor. Det kanförslagsvis ske genom att ansvaret för brottsbekämpning och polissamarbetemarkeras tydligare i kommissionens arbete, genom att parlamentetorganiserar särskilda och regelbundet återkommande debatter om dessa frågoroch genom att ministerrådet till sig knyter en permanent arbetsgrupp för dessafrågor. Rådets handlingsplan, vad gäller gränsöverskridande organiseradbrottslighet, som antogs 1997, är ett steg i rätt riktning. Kristdemokraternavillpeka på vikten av att särskilt studera följande tre brottsfenomen: sexhandelmed kvinnor och barn, högteknologisk brottslighet samt storstadsbrottslighet.10.1 Sexhandeln med kvinnor och barn i dagensEuropaDen snabbt accelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, ofta frånÖsteuropa, som av brottssyndikaten luras in i prostitution i Västeuropasstorstäder är inget annat en slavhandel i modern tid. Den internationella sexhandelnär lika välorganiserad som knarkhandeln, men billigare och mindreriskfylld för de brottslingar som organiserar och driver den. Medan enknarkhandlare riskerar fängelsestraff , döms den somhandlar med kvinnor och barn till ett eller kanske två år.Kristdemokraterna anser att det arbete som redan kommit igång inom EUmåste utvecklas och förstärkas. Det handlar om att ge kvinnorna och barnenskydd, medicin, psykiatrisk hjälp, tillfälliga uppehållstillstånd. Men detgällerockså att på olika sätt förbättra EU-samarbetet mot brottsligorna, bland annatgenom att skapa ett juridiskt ramverk som kan fungera för de olikanationernas samarbete över gränserna.10.2 Högteknologisk brottslighetJust , i denna stund, surfar pedofiler runt på Internet. De använder nätetför att knyta kontakter med varann, och med barn. Det handlar omljusskygga nätverk, väl dolda i utkanterna av de digitala motorvägarna.Pedofilerna byter och handlar också med barnpornografi. Affärerna skerblixtsnabbt och anonymt, trots att distribution av barnpornografi ärförbjudet i så gott som alla länder. Oskyldiga barn förnedras på detta sättom och om igen, och pedofilerna vet att risken att åka fast är liten.Detta är ett av många exempel på att den nya informationsteknologin kanmissbrukas för grova brottsliga intressen. Det handlar också om "recept" föratt tillverka narkotika och bomber, rasistisk verksamhet, terrorism, penning-tvätt, med mera.10.3 StorstadsbrottslighetDe moderna storstäderna drar till sig alltfler människor och utgörsamtidigt en grogrund för växande kriminalitet bland individer ochgrupper som kan utnyttja storstadens anonymitet. Faran är särskiltpåtaglig för de unga som via knark- och alkoholmissbruk ochgängtillhörighet kan lockas in i allt grövre brottslighet.Alltfler européer växer upp och lever sina liv i de stora städerna.Kristdemokraterna anser därför att EU i kampen mot den organiseradebrottsligheten särskilt måste uppmärksamma de problem som sammanhängermed storstadsbrottsligheten.11 Nej till narkotika inom EUDe allra flesta människor är djupt oroade över narkotikamissbruketssvåra följder i våra samhällen, inte minst bland de unga. Rapporter frånbland annat EU:s drogobservatorium i visar, att användningenav framförallt de nya syntetiska drogerna tränger allt längre ned iåldrarna. säger ett klart och bestämt nej till all form avdrogliberalisering och kommer nationellt och i attaktivt motarbeta alla nya sådana försök.Slutdokumentet från i 1998 om världensdrogproblem bekräftar, att en kombination av restriktiv politik och socialtansvarstagande är den enda framkomliga vägen. stöderhelt denna linje.Målet måste förbli ett narkotikafritt samhälle. Det europeiska samarbetetför att nå detta mål måste - på ett sammanhållet och konsekvent sätt - omfattabåde förebyggande åtgärder, kontroller av polis och tull, rehabiliterandeverksamhet och internationellt samarbete mellan producent- ochkonsumentländer.12 Kriminalisera deltagande i och stöd tillrasistiska och kriminella organisationerKristdemokraterna anser att enskilt deltagande i och stöd till rasistiskaoch kriminella organisationer måste förbjudas eftersom det utgör enverklig fara såväl mot enskilda personer och grupper som mot detdemokratiska samhället. Kriminella MC-gäng ägnar sig åt välorganiseradgangsterverksamhet, utpressning och beskyddarverksamhet. De för ocksåett narkotikakrig där kampen handlar om makten över distributionen.Det är de rasistiska och kriminella organisationerna som utgör grunden förden organiserade gränsöverskridande brottsligheten. Organisationerna är näraförknippade med varandra. I kan ett medlemskap i det s.k.Brödraskapet automatiskt innebära medlemskap i en rasistisk organisation.Målet för all organiserad brottslighet är att erhålla så stor förmögenhet, såstort inflytande och så mycket makt som möjligt till så liten risk som möjligt.Transnationella brottsliga organisationer har tillgång till kapital ochkontakter som gör det möjligt för dem att bedriva helt legitima verksamhetersom hotellrörelser, restauranger, nattklubbar, barer och egna företag ibyggbranschen. Med hjälp av "tvättade pengar" kan de sedan underminera enmarknad och försätta konkurrenter i konkurs.Enligt kriminalinspektör på "får manlätt en känsla av att Hells försöker komma in i etablerade branscher.Om de gör det utan att betala skatt och avgifter, på samma sätt som de ser utatt ha gjort i det bolag vi utreder, så kommer det att betyda problem för allaseriösa företag i byggbranschen". Enligt polisen har Hells blivit alltskickligare på administration och ekonomi. Eliten bland svenska ekonomiskabrottslingar har kontaktats av organisationerna och knutits till dessa.Det enda sättet att komma åt denna grova kriminella verksamhet och dessgrogrunder är att förbjuda deltagande i och stöd till rasistiska och kriminellaorganisationer. Här måste EU:s medlemsländer samarbeta och ta framgemensamma regler. Demokratin måste kunna försvara sig. Den måste sättaupp gränser för vad som kan accepteras. Den demokrati som inte gör detupphör annars snart att vara demokrati.13 Europeiskt samarbete för bättre brotts-offerskyddVarje år drabbas närmare en fjärdedel av EU:s medborgare av ettbrottsligt övergrepp. I de flesta fall får brotten inte några allvarligaföljder. Egendomsskadan eller den fysiska skadan är begränsad ellerobefintlig. Gärningsmannen går ofta fri. Det handlar då oftast ombostadsinbrott, bilstölder eller fall av ringa misshandel. Men för den somblir utsatt för ett övergrepp är situationen en annan.Alla som råkat ut för ett inbrott vet hur detta kan ödelägga detdagliga livet i månader, ja till och med år framöver. För den som drabbats ärdet då av liten betydelse om brottet klassas som grovt eller ringa. Traumatefter ett övergrepp eller ett intrång i privatlivet finns där likafullt och likasmärtsamt. Det får därför inte vara omgivningen som ska avgöra om ettövergrepp ska betraktas som allvarligt eller bagatellartat. Istället skabrottsoffrets egna upplevelser vara styrande. Brottsoffret ska sättas i centrum.Kristdemokraterna anser att detta perspektiv måste prägla utformningen avsamhällets insatser har brottsoffrens situation uppmärksammats i ökad grad imånga länder. Men nationella insatser räcker . För att vi med kraftska kunna förbättra stödet till brottsoffren måste de nationella insatsernakompletteras med internationellt samarbete. Det finns flera skäl för detta:För det första är det alltfler som arbetar, turistar eller av andra skälreser utanför sitt hemland för längre eller . En del av dem kommeratt utsättas för brott under sin vistelse i utlandet. För det andra ärbrottsoffrensrätt i samhället en internationellt giltig rättighet, en norm som detinternationella samfundet har en skyldighet att göra gällande långt utanför detenskilda landets gränser. uttrycks klart och entydigt i FN-resolutionen om grundläggande rättsprinciper för brottsoffer. Idenna "brottsoffrens " anges fyra huvudlinjer:- rätten till ersättning från gärningsmannen,- rätten till ersättning från staten,- rätten till medicinsk, social och psykisk hjälp,- rätten att få tillgång till den egna processen.Kristdemokraterna anser att vi gemensamt måste verka för att dessaviktiga principer får ett verkligt genomslag. De måste bli verklighet förmånga, många fler - inom och utom EU - än vad som är fallet i dag.Stockholm den 29 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()