mot · GO02N389 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N389av Saarinen, ()Näringslivs- och regionalpolitisk utveckling1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en hållbar strategi för näringspolitisk ochregionalpolitisk utveckling.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att komplettera de 15 miljömålen med 4systemvillkor.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att ålägga varje kommun och län att undersöka hurmaterial- och energibalansen ser ut i just deras område.4. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en nyregionalpolitisk strategi i enlighet med de fyra punkterna i motionen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att stimulera de kommuner som upprättar en hållbarstrategi.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av fullskalemodeller.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om kompetensuppbyggnad.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om regionala och lokala kunskapscentrum.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om kompetensnätverk kring hållbar utveckling.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om statliga riktlinjer och ekonomiskt stöd till kommuneroch länsorgan.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att påbörja utvecklingen i full skala med början iSveriges glesbygdskommuner.12.1 Yrkande 2 hänvisat till MJU.2 MotiveringArbetet med att kretsloppsanpassa nationen visar sig gå alldeles förlångsamt. Det är allvarligt, inte bara för nationen utan också med hänsyntill den globala utvecklingen. Alla ekonomisk-politiska insatser i landetbör i grunden vila på en långsiktig hållbar strategi, som inte barabefrämjar en ekologiskt hållbar utveckling i den egna regionen eller detegna landet utan också i resten av världen.3 Tillväxtavtalens bristerIdag har vi den paradoxala situationen att de regioner och orter somkunde ha möjlighet att snabbast förverkliga regeringens vision omSverige som den första kretsloppsanpassade nationen, för en svår kampför sin egen överlevnad. Av mångmiljardsatsningen för att ställa omSverige i hållbar riktning når endast små rännilar utvecklingsprojekt iglesbygden. Tillväxtavtalen lever inte upp till de vackra orden om hållbarutveckling, enligt Nordregio. Inga av tillväxtavtalen föreslår någrahållbara strategier för en sådan omställning. Ur rapporten:Det är besvärande att så få avtal inte definierat vad de menar medekologiskt hållbar utveckling och att det är svårt att få en samlad bild avvad man faktiskt vill åstadkomma inom detta fält. Den tydligabehovsanalysen saknas i de flesta fall. Kombinationen av att inte veta vadman menar med ekologiskt hållbar utveckling, en dålig behovsanalys ochatt man inte vet vilka aktörer som deltagit för att bidra med kunskap omekologiskt hållbar utveckling är inte övertygande helt enkelt....Det finns mer att vinna ofta bara genom en större precisering avinriktningen på åtgärderna....Strategiska miljöbedömningar (SMB) ellermiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) har inte tillämpats i ett enda fall.De finns varken nämnda eller refererade som en möjlighet i arbetet medtillväxtavtalen.4 Dagens miljömål ger otillräcklig ledningDe femton nationella miljökvalitetsmål som antagit ger enotillräcklig ledning i det miljöpolitiska och näringslivspolitiska arbetet.Debatten, såväl i som internationellt, präglas i hög grad av ettutsläppsperspektiv där fokus riktas mot de symtom vi ser i form avexempelvis försurning, tilltagande växthuseffekt, ozonskiktsförtunning,övergödning m.m. Även de 15 nationella miljökvalitetsmål som antagitsav har sitt ursprung i detta perspektiv.För att kunna tillämpa miljömålen hamnar man i en olyckliggränsdragningsdiskussion. Vad menas med frisk luft eller grundvatten av godkvalitet? Vad betyder uttrycket levande sjöar och vattendrag?Gränsdragningen görs utifrån dagens kända kunskap om miljöproblemen ochde ämnen som förorsakar dessa. I takt med att ny forskning upptäcker okändaskador och nya miljöfarliga ämnen sänks gränsvärdena successivt och flerämnen listas bland dem som samhället bör avveckla.Ett annat problem med utsläppsperspektivet är att reaktionen alltidkommer efter det att skadan redan skett. Komplexiteten i att härledasambanden mellan konstaterade miljöproblem och orsakerna till dessa är oftaså stora att det i praktiken blir svårt att avgöra vilket eller vilka utsläppsomger de mest betydande bidragen till olika typer av miljöproblem. Med sådanastrategier kan inte motåtgärder sättas in förrän miljöproblemen kunnat påvisasoch effekterna blivit allvarliga. Detta är särskilt allvarligt närfördröjningseffekterna mellan utsläpp och konstaterad effekt är mycket lång.Med sådana fördröjningar kommer miljöarbetet alltid att handla om attåterställa och reparera, mer än att förebygga skador. Ska man på allvar kunnaprata om en ekologiskt hållbar utveckling måste därför arbetet vara av merförebyggande karaktär.5 Fyra grundstenar i en ny systemsynMiljöorganisationen Det naturliga steget har via en konsensusprocess medframstående svenska forskare låtit utveckla ett koncept där man blandannat identifierar vilka villkor som måste uppfyllas för ekologiskt hållbarutveckling. Dagens femton miljökvalitetsmål bör kompletteras med fyrasystemvillkor för att åstadkomma en sådan utveckling.Naturen ska inte utsättas för systematiskkoncentrationsökning av ämnen från berggrunden.Naturen ska inte utsättas för systematiskkoncentrationsökning av ämnen från samhälletsproduktion.Naturen ska inte utsättas för systematisk undanträngninggenom överuttag eller manipulation.Hushållningen med resurser ska vara så effektiv och rättvisatt de mänskliga behoven kan tillgodoses överallt.De allra flesta miljöproblem har sitt ursprung i en kränkning av någoteller några av dessa systemvillkor. Med utgångspunkt från ovan nämndavillkor kan varje kommun och varje län bygga upp hållbara strategier. Defyrasystemvillkoren tillämpas redan i många svenska företag och kommuner.Sveriges s k ekokommuner, 59 st, säger sig vilja arbeta i enlighetmed denna målsättning. Med systemvillkoren som utgångspunkt kankommuner och aktörer på länsnivå göra sig en bild av hur material- ochenergiflödena ser ut såväl lokalt som regionalt. Utifrån en sådanundersökning kan de sedan upprätta hållbara näringslivsstrategier.6 Att anpassa samhället i enlighet medsystemvillkorenMed systemvillkoren som utgångspunkt för samhällsplaneringen på denregionala och kommunala nivån går det att fastställa hur material- ochenergiflöden rör sig. Varje kommun och län bör åläggas att undersöka hurmaterial- och energibalansen ser ut i just deras område. För attåstadkomma en hållbar utveckling krävs fyra åtgärder:6.1 Slut kretsloppenFör att sluta kretsloppen måste utsläpps- och avfallsnivåer registreras ihela produktionskedjan. Grundtanken är att all upparbetning och alltomhändertagande av avfall ska ske så lokalt som möjligt. Det man kangöra på den lokala och regionala nivån är exempelvis att försöka kopplaihop ett företags avfall med en annan verksamhet som kan användaavfallet som råvara i sin produktion. har arbetat på detta sätt medvisionen "noll-avfall" som slutmål. Det visade sig till exempel att avfalletfrån det lokala skulle kunna ge underlag för 27 nyaverksamheter. Bl a har ett bageri kommit igång som baserar en stor del avsin råvara på restprodukter från . Det som betraktats som enkostnad och ett problem kan göras till en resurs och intäkt.6.2 Den lokala och regionala produktion är viktig urmiljösynpunktFrån kartläggningen i steg ett kan man se var i produktionskedjan somprodukttransporterna till det befintliga lokala näringslivet är för stora, vardet är önskvärt att en verksamhet etableras (lokalt eller regionalt) för attminska mängden transporter.I en vision för ett hållbart samhälle måste ligga att produktionsprocessernakan förläggas så lokalt som möjligt. Det ska inte vara nödvändigt attexempelvis bär i vidareförädlas i för att sedan återtransporteras upp till . Självklart går det inte att i en kommun varahelt självförsörjande. Det är inte heller önskvärt. Viss produktion kräver såpass stora enheter att en enskild kommun är för liten, men man kan på detregionala planet åtminstone sträva efter att så stor del av produktionskedjansom möjligt, inklusive upparbetningen av restprodukterna, sker inomregionen. Det lokala näringslivet måste få den hjälp och utbildning som krävsför att ställa om.6.3 Företagsutbildningar och nätverkEtt samarbete mellan lokala företag, exempelvis i nätverksform eller iföretagscentra, är att rekommendera för att processen ska komma igång.Det finns ett antal goda exempel på hur detta kan gå till, jfrHackeforsmodellen från . Sådant företagssamarbete kan fåföretag att hjälpa varandra, även på andra områden.Ett sätt att stimulera utvecklingen är att bygga upp ett rikstäckandekompetensnätverk kring hållbar lokal utveckling, där viktiga noder blir lokalaoch regionala kompetenscentra, ett eller flera i varje län. Kompetensnätverkenbör kunna erbjuda det befintliga näringslivet i kommunen lämpligamiljöutbildningar genom att samarbeta med den lokala folkbildningen. Det ärviktigt att avsätta pengar till det. Utbyggnaden avmiljöentreprenörsutbildningar med särskild inriktning mot praktisktillämpning och helhetssyn, kan ge uppslag till nya affärsidéer och på så visbidra till regionens ekonomiska utveckling. I förlängningen kan ett eller fleraav dessa kompetenscentra bli nationella och internationella förebilder ochmodeller för hållbar lokal utveckling, med betoning på praktisk tillämpningoch helhetssyn. Att först stärka kompetensen i landets glesbefolkade delar kanbli en viktig del i politiken för att stärka dessa regioner. Den kunskap som deackumulerat kan med tiden bli en exportprodukt.6.4 Komplettera med nya branscher och verksamheterDe frågor som kommunen först bör utreda är om det finns lokala ellerregionala råvaror i tillräcklig utsträckning för en lokal produktion, och omproduktionen i övrigt passar in i den lokala näringslivsstrukturen. Kan detlokala näringslivet utvecklas eller behövs det nya företag ? Omkommunen bestämmer sig för att locka nya företag till regionen bör detgivetvis ske utifrån tanken om en bärkraftig helhetsstrategi förkommunen.7 Staten som motorMiljöpartiet föreslår att ovanstående modell används för att upprättabärkraftiga näringslivsstrategier i kommuner och län.Genomförandestrategin bygger på att staten lägger riktlinjer och direktivtill länsstyrelserna och att man sedan stöttar lokala initiativ. För att lockakommunerna att ta initiativ bör vissa fördelar erbjudas. Här kan mantänka sig att ett regional- och glesbygdspolitiskt stödpaket byggs upp därde kommuner som upprättar egna bärkraftiga näringslivsstrategier ocksåfår förfoga över en viss mängd statliga medel för att genomföra deåtgärdsprogram som man föreslår. För detta ändamål bör särskilda lokalanäringslivsfonder inrättas. Det viktiga är att man kan stimulera dekommuner som i samråd med det lokala näringslivet lyckas utveckladenna typ av program.8 Kretsloppsanpassa landets små samhällenförstDen pågående Agenda 21-processen är visserligen viktig för utvecklingenmot ett mer hållbart samhälle, men där saknas konkreta samhälleligahelhetslösningar. Ett annat problem är att de statliga omställningsmedlen iförsta hand går till fysiska investeringar, exempelvis tekniskaombyggnationsprojekt i förorterna till storstäder. Vi vill attnäringspolitikens inriktning ska generera större förändringar än så isamhällsstruktur, ekonomi och livsstil. Omställningen av samhället kräverinte bara tekniska lösningar utan också en förändring avsamhällsorganisation, ekonomi, livsstil med mera. Genom att genomföraomställningen i full skala kan vi också se vad hållbarhet är. De storahållbarhetsproblemen finns i de större städerna. Mindre samhällen,integrerade med naturen och med en mestadels stark socio-kulturellstruktur och social ekonomi, kan förverkliga denna vision fortare änandra.Glesbygdens universitet har tagit fram en rad konkreta metoder för attställa om byar i hållbar riktning, såväl ekologiskt som socialt och ekonomiskt.Sådana fullskalemodeller av hållbara samhällen skulle kunna förverkligasmycket snabbt. Det har redan satsats en del miljarder för att ställa om ,men allt för lite pengar kommer landsbygden till del. Stödet för omställningenmot ett uthålligt samhälle bör ta sin början på landsbygden. Glesbygdenskulle nämligen kunna utnyttja detta som en komparativ fördel i konkurrensengentemot det övriga landet genom att bli attraktivare för företag och boende.Stockholm den 5 oktober 2000Ingegerd Saarinen (mp)()()()