mot · GO02N268 · 2000-10-05 00:00:00 — Därmed ges även desom av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor,goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- ochuniversitetsstudier.Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. Deallmänna linjernas fjärde år utgör ett värdefullt komplement för dem som villha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar.Folkhögskolorna är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen och derasspeciella sammanhållning och gemenskap, ofta med en ideologisk grund,utgör något mycket positivt för många av dess elever. En folkhögskolabelägen i lands- eller glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få någraelever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier.Studieförbunden fyller en stor roll på landsbygden. Speciellt när det gällerspråkkurser och IT-utbildning. Det är därför viktigt att studieförbunden får deresurser som krävs för att deras verksamhet skall kunna fortsätta.8.3 Prova möjligheten med studieskuldsavskrivning iglesbygdenFrågan om att låta de som flyttar och tar jobb i glesbygden få sinastudieskulder avskrivna har diskuterats . I finns ettsådant system. Som ett ytterligare förslag för att få akademiker att flyttatill glesbygden föreslår vi att ett system med avskrivning av studieskulderprövas i . Systemet måste utformas på ettsådant sätt att det uppmuntrar till kvarboende även efter det att lånetavskrivits.9 Fler jobb på landsbygdenDen bästa förutsättningen för att skapa fler jobb i hela är attpolitiken läggs om i en riktning som skapar fler jobb genom företag.Folkpartiet har en hel rad förslag för att förbättra för företagen ochföretagsamheten. Det handlar främst om sänkta skatter på arbete och attför företagsamheten skadliga skatter såsom t ex dubbelbeskattningen tasbort.Det är dock viktigt att peka på att det inte är enbart en gynnsammarebeskattning som medverkar till fler jobb. Det måste också bli mindrekrångligt att starta och driva företag. Befintlig basindustri får inte drabbasavpålagor så att dess överlevnad äventyras. har lagt fram ett s.k.startpaket som på ett tydligt sätt visar hur mycket enklare det kan göras förattstarta och driva företag. Sammantaget har föreslagit följande:- Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med ca femprocentenheter. Detta skulle vara av stor betydelse inte minst förturistbranschen.- Arbetsgivaravgifterna för tjänster riktade mot hushållen reduceraskraftigt i enlighet med det förslag som presenterat.- Småföretagardelegationens förslag genomförs i sin helhet.- Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopaddubbelbeskattning. Möjligheterna för kvinnor och invandrare att kunna fåtillgång till riskkapital måste förbättras.- Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en tillsätts - med hög politisk prioritet.- Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med blandannat ändrade turordningsregler och slopad facklig vetorätt motentreprenader.- Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor.- De direkta företagsstöden minskar och etableringshinder undanröjs.- Flertalet kommunala bolag bör avvecklas.- Förmögenhetsskatten bör slopas på sikt.På många mindre orter har småföretagen en stor betydelse för att skapalivskraft i bygden. Ofta är företagen knutna till den särskilda känsla somkan finnas på olika orter: "företagarandan" utgör en del av den lokalakulturen.Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orterdomineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning tillbygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig föratt klara det s.k. medföljarproblemet: Att båda makar behöver arbete inärheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i landsbygden. Inomjordbrukssektorn är dessutom många företag en kombination mellan jordbrukoch annan verksamhet, vilket ökar deras betydelse. Lantbruksföretagensvillkor styrs till stor del av EU:s jordbrukspolitik. Lantbruksföretagen harstorbetydelse för landsbygdens utveckling, både företagen som sådana och denviktiga miljöskapande funktion som lantbruket utgör. Men för attjordbrukssektorn skall kunna överleva får dess villkor inte bli sämre än iövriga EU-länder. Ett exempel är bränsle till jordbrukets maskiner som ärdyrare i än i andra EU-länder.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig ocksåför småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har godamöjligheter och väljer att investera i . I många fall är landsbygdensmindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvis EU-medlemskapet, en skattepolitik som befrämjar tillväxt och satsningar påutbildning och infrastruktur viktiga.Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftningsom är illa anpassad till deras verksamhetsformer. Här måste också vikten avett svenskt EMU-medlemskap vägas in som en positiv faktor.9.1 Statliga myndigheters lokaliseringUnder en lång rad av år har statliga myndigheter flyttats frånStockholmsregionen till övriga landet. Vi är positiva till en fortsattutlokalisering av statliga myndigheter. Speciellt gäller det nya organ därjobben inte finns "någonannanstans" tidigare. Här bör huvudregeln så långtdet är möjligt vara lokalisering utanför storstadsregionerna.9.2 TurismTuristsektorn är av avsevärd betydelse för stora delar av lands- ochglesbygden. Denna bransch bör få möjlighet att stödjas och utvecklas så att enbygd kan överleva. är momsen på rumsuthyrning i hotellrörelseeller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser ochmotsvarande campingverksamhet. Vidare på personbefordran utom sådanbefordran där resemomentet är av underordnad betydelse samt på skidliftar.De möjligheter som finns inom att sänka momssatserna påolika delar av turismen bör utnyttjas.10 Reformera de regionala tillväxtavtalenDe lokala tillväxtavtalen infördes i samband med beslut omregionalpolitiken . linje när det gäller dessa avtalär att visst kan de vara värda att prövas, men tror vi inte somregeringen att avtalen är kungsvägen för att lösa regionalpolitiskaproblem. Positivt är att det runt om i landet har upplevts att avtalen harinneburit att många olika parter har kunnat träffas under nya former ochdiskutera problemen. Liknande avtal finns i andra länder. I Frankrikefinns det tillväxtavtal av en annan modell med statlig garanti omtillväxtmedel som kan vara värd att pröva även i , så att inte statenslår undan benen på avtalen när de precis börjat fungera. Avtalen måsteutvärderas och statens roll i avtalen måste förtydligas.Även här vill vi påpeka att för att avtalen skall fungera så är det viktigt anlägger ett underifrånperspektiv så att de enskilda är med i processenhela tiden.11 Kultur och fritidTillgång till kultur och bra fritidsaktiviteter är en mycket viktigförutsättning för att skapa utvecklingskraft och en anda av kreativitet ilandsbygderna. Kultur är i sig en kreativ verksamhet, och skapande ochutvecklingskraft inom detta område föder lätt samma tendenser på andra.Vidare utgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändigomprövning - ett exempel är de bygdespel som inte sällan samlatmedborgarna till gemenskap och nytänkande. Tillgång till kultur är ocksåen viktig förutsättning för att kunna attrahera och behålla nyalandsbygdsinnevånare. Kultur är därför ingen lyx, som kan ges lägreprioritet än andra ansträngningar att utveckla landsbygden. Dekommunala musik- och kulturskolorna samt biblioteken utgör oftagrundbulten inom kulturen och måste värnas.Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturella insatser ilandsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inom länsanslagets ram förprojektverksamhet. Vi vill dessutom lyfta problemet med den starkakoncentrationen av de statliga kulturanslagen till . Det är angelägetatt kulturkonsumtion kan spridas över hela landet och därför börkulturanslagen riktas på ett annat sätt än idag.Bra fritidsaktiviteter är av stor betydelse för livet i landsbygden. I regionerdär natur- och vildmarksliv samt turism är dominerande inslag i den dagligaverksamheten finns en rik uppsjö av aktiviteter även för de fastboende.Vettiga fritidsaktiviter för ungdomar är av mycket stor betydelse. Inteminst för ungdomars vilja att bo kvar i bygden. Här har kommunen ett stortansvar att uppfylla genom att ordna bra fritidsaktiviteter som attraherarungdomarna. Det får inte bli så att det enda som erbjuds i ett mindre samhälleär att hyra en videofilm på macken tillsammans med chips och coca-cola.12 Stödområden och EU:s regionalpolitiskastödVi vill minska de direkta stöden till regionalpolitiken och Folkpartietslinje för de stöd som trots allt måste finnas kvar utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till regional nivå och förenklingoch schablonisering av de regionalpolitiska stödformerna. Denna strategivar också huvudinriktningen i beslut om regionalpolitikenvåren 1994 under den borgerliga regeringstiden.Folkpartiet röstade nej till beslutet om att jordbruk, skogsbruk,trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet intelängre skulle få sänkta socialavgifter i stödområdet. Beslutet drevs tyvärrigenom i av en majoritet bestående av socialdemokrater ochmoderater. Sänkta arbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för attöka antalet jobb. De branscher som drabbas utgör dessutom en betydande delför att få människor att bo kvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta ikombination med annan näringsverksamhet och de lämnar, inte minst inomjord- och skogsbruket, ett betydande bidrag till att hålla landsbygden öppenoch levande. Den borttagna sänkningen av dessa socialavgifter bör återinföraspå ett sätt så att de inte bryter mot eller på annat sättkompenseras.EU:s översyn av målområdena måste innebära att den "lilla"regionalpolitiken anpassas så att inte effektiva satsningar i de mest utsattadelarna av landet motverkas. ser med oro på utspädningen av deregionalpolitiska stöden till allt större områden i landet.För att EU:s regionalpolitiska stöd skall kunna utnyttjas effektivt krävs detatt staten tar sitt ansvar och ställer upp som medfinansiär.Ett underifrånperspektiv måste också anläggas vad gällerstödområdesfrågor. Länen måste få mer att säga till om. Det gäller inte minstden administrativa indelningen när det gäller EU-stöd där regeringen motlänens vilja gjort indelningen. Denna indelning måste vara lokalt förankrad.13 Besluten skall fattas i regionernaMer lokalt beslutsfattande är en nyckelfaktor för att åstadkomma lokalmobilisering. Det gäller inte minst makten över regionalpolitiken. Denkommunala självstyrelsen bör ges ett starkare skydd i grundlagen.Medborgarnas inflytande på den regionala nivån bör stärkas genom nyadirektvalda regionfullmäktige. De skall ersätta landstingen och dessutomöverta betydande delar av länsstyrelsernas och andra statliga organsuppgifter. Beslut om t.ex. strandskydd och snöskoterleder bör fattas påden regionala nivån. Regionerna bör också ha makten över de medel somkommer från EU:s strukturfonder.14 EU:s regionalpolitiska stödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar som öppnats genommedlemskapet i Europeiska unionen har inneburit att regionalpolitiken isnäv mening tillförs ytterligare medel. Dessa resurstillskott skall påeffektivaste och mest ändamålsenliga sätt utnyttjas för att bidra till att deregionalpolitiska målen nås. Inom strukturfondernas olika målområdenkommer nya former för lokalt och regionalt inflytande att byggas upp. Vianser att detta kan leda till att spännande samarbetsmönster utvecklas.Men detta får inte innebära att byråkrati och målområden utvecklas så attdet hämmar eller förhindrar en naturlig utveckling av småföretagandet.Den byråkrati som utvecklats i administrationen av målområdena,framförallt inom , måste med all kraft motverkas så att EU-stödenkan utnyttjas på ett effektivt sätt.15 Använd arbetsmarknadspolitiska medelfriareNågra län i - , , , ochJämtlands län - har fått använda de arbetsmarknadspolitiska medlenfriare. tycker att detta var bra och bör fortsätta i hela landet.Det är dock viktigt att poängtera att arbetsmarknadspolitiken är ochförblir en statlig angelägenhet och en delegering av besluten endast skallavse delegering till statliga organ på lokal nivå, dvs den lokalaarbetsförmedlingen, och inte till kommunen. Problemen påarbetsmarknaden är inte enbart knutna till skogslänen utan finns även påandra håll i . Det finns många andra län som visar en mycketdyster långsiktig utveckling.16 Inrätta en glesbygdsombudsmanFolkpartiet anser att en särskild glesbygdsombudsman inrättas. finnsdet pressombudsman, jämställdhetsombudsman m.fl. Deras verksamhetfyller en demokratisk rättighetsfunktion. Samma arbetssätt som för deövriga ombudsmännen bör ligga till grund för inrättandet av englesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna funktion tillglesbygdsverket bör undersökas. material förbedömning av glesbygd/landsbygd bör utgöra ombudsmannens rättesnörevid bedömningar. Anmälare till glesbygdsombudsmannen borde kunnavara enskild person, ett företag (t.ex. en åkare eller en småbrukare), enkommun eller ett landsting, som anser att statens skyldigheter inte följseller kan bedömas som orimliga sett ur anmälarens synpunkter pårättigheter till grundservice från samhället.Regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheten att inrätta englesbygdsombudsman. Det bör också utredas möjligheten att koppla dennaglesbygdsombudsman till Glesbygdsverket.17 AnslagsfrågorSom vi nämnt i motionen så anser att de direktaregionalpolitiska stöden bör minskas. Vi föreslår att dessa reduceras med500 . Dessutom är vi motståndare till den statligabredbandssatsningen och föreslår här en besparing på 450 miljonerkronor.Stockholm den 3 oktober 2000Yvonne ()()()