mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — I tabell 8.1 sammanfattas vad dessa skattefÃ¶rslag, samt ytterligare nÃ¥gra, berÃ¤knas fÃ¥ fÃ¶r kassamÃ¤ssiga effekter fÃ¶r statsbudgeten, tillsammans med effekten av de utfÃ¶rsÃ¤ljningar vi vill gÃ¶ra . TABELL 8.1 SAMMANFATTNING AV INKOMSTFÃRÃNDRINGAR FÃR STATEN 2001â2003 En skattepolitik dÃ¤r alla fÃ¥r behÃ¥lla mer av sin egen lÃ¶n Inkomsttitel HÃ¶jt grundavdrag, statlig skattereduktion 1111 -20,00 -20,00 -23,00 Statlig skattereduktion mot kommunalskatt pÃ¥ lÃ¶neinkomster -5,00 -11,00 -20,00 Nej till regeringens pensionsavgiftsrabatt (KOS-effekt) 1111 9,13 10,27 10,58 Nej till tillfÃ¤llig skattereduktion 1111 2,90 3,20 3,30 SÃ¤nkt skatt fÃ¶r barnfamiljer 1111 -1,00 -2,00 -4,00 SÃ¤nkt skatt pÃ¥ hushÃ¥llstjÃ¤nster (inkl ROT-tjÃ¤nster) 1111, 1121 -1,75 -1,91 -1,91 Avskaffad vÃ¤rnskatt 1111 -2,53 -2,76 -2,76 Lika skatt fÃ¶r utlÃ¤ndska och inhemska experter 1111 0,04 0,04 0,04 Royaltyinkomster frÃ¥n pat. uppfinningar befrias frÃ¥n skatt 1111 -0,02 -0,02 -0,02 Yrkesfiskeavdrag fÃ¶r konkurrensneutralitet -0,02 -0,02 -0,02 AvdragsrÃ¤tt fÃ¶r individuella utbildningskonton, eget billigare fÃ¶rslag 1111 1,15 0,75 0,55 SÃ¤nkt grÃ¤ns fÃ¶r reseavdrag fr. 7000 till 1111 -0,12 -0,13 -0,13 Fryst fastighetsskatteuttag 0,00 -7,30 -7,30 SÃ¤nkt fastighetsskatt: Hyreshus frÃ¥n 2001 1312 0,00 -0,88 -0,92 SÃ¤nkt fastighetsskatt: Egnahem 1,2002, 1,2003 1312 0,00 -0,52 -1,56 Fastighetsskatten tas bara ut pÃ¥ 1/3 av markvÃ¤rdet Ã¶ver 150tkr 1312 -0,14 -0,31 -0,32 HÃ¶jd avdragsrÃ¤tt fÃ¶r pensionssparande (1bb) 1111 -0,09 -0,15 -0,19 Delsumma skattesÃ¤nkningar -17,45 -32,74 -47,66 TillvÃ¤xtpolitik 2001 2002 2003 SÃ¤nkta arbetsgivaravg. 10 pe, lÃ¶neunderl 900tkr/250tkr 1254 0,00 -7,21 -5,63 InfÃ¶rande av riskkapitalavdrag (Tak 100') 1111 0,00 -0,20 -0,41 Slopad dubbelbesk. pÃ¥ utdelning (-2000, -2001) 1111,1121 -0,20 -1,60 -3,61 Nej till skattesÃ¤nkning vid Ã¥terkÃ¶p av egna aktier 1111,1121 0,72 0,50 0,55 Avvecklad fÃ¶rmÃ¶genhetsskatt 1321 -0,50 -2,50 -4,70 Ingen sÃ¤rskild lÃ¶neskatt pÃ¥ vinstandelar 0,00 -0,10 -0,10 Lindring i beskattningen av personaloptioner 1111 -0,1 -0,2 -0,3 Bolagsskatt 1121 0,00 3,76 8,00 BibehÃ¥llna regler fÃ¶r anstÃ¤llningsstÃ¶d (3 Ã¥r) 1200 0,75 0,84 0,84 Generell kulturmoms () inklusive bÃ¶cker (ej tidskrifter) 1411 0,00 -0,64 -0,66 SÃ¤nkt fordonsskatt 1461 -2,30 -2,30 -2,30 SÃ¤nkt skatt pÃ¥ diesel 1428 -0,64 -0,58 -0,54 SÃ¤nkta skatter fÃ¶r jordbruket: FullstÃ¤ndig el- och eldningsoljeskattesÃ¤nkning 1428 -0,10 -0,11 -0,11 SÃ¤nkning av dieselskatten till 53 Ã¶re/liter 1428 -1,10 -1,20 -1,20 KvÃ¤veskatt pÃ¥ handelsgÃ¶dsel 1420 -0,32 -0,35 -0,35 Slopad avgift till djurdatabas 2556 -0,01 -0,01 -0,01 Delsumma skattesÃ¤nkningar -3,80 -11,90 -10,53 Ãvriga inkomstfÃ¶rÃ¤ndringar 2001 2002 2003 Ãkad inleverans frÃ¥n tfa nej till BarsebÃ¤cksstÃ¤ngning 2411 0,66 0,66 0,66 Ãkad intÃ¤kt av punktskatt tfa nej till BarsebÃ¤cksstÃ¤ngning 1431 0,12 0,12 0,12 Ãkad bolagsskatteinkomst tfa nej till BarsebÃ¤cksstÃ¤ngning 1121 0,09 0,09 0,09 Effektivare skatteindrivning 1111,1121,1410 0,21 0,42 0,42 Reglering tfa minskat sjuklÃ¶neansvar: hÃ¶jd arbetsgivaravg m 0,18 p.e. 1200 1,77 1,77 1,77 ÃterstÃ¤llande av berÃ¤kningsteknisk Ã¶verfÃ¶ring 27,30 35,90 58,90 Summa totala inkomstfÃ¶rÃ¤ndringar efter Ã¥terstÃ¤llt Ã¶verfÃ¶ringsbelopp 8,90 -5,68 3,77 UtfÃ¶rsÃ¤ljninginkomster 3000 45,00 45,00 45,00 Summa totala inkomstfÃ¶rÃ¤ndringar 53,90 39,32 48,77 9Â Statens utgifter och utgiftstak 9.1Â PreliminÃ¤r fÃ¶rdelning pÃ¥ utgiftsomrÃ¥den fÃ¶r 2001â2003 I fÃ¶ljande avsnitt presenteras Ã¶versiktligt preliminÃ¤ra fÃ¶rslag till fÃ¶rÃ¤ndringar av ramarna fÃ¶r statsbudgetens utgiftsomrÃ¥den i fÃ¶rhÃ¥llande till regeringens preliminÃ¤ra fÃ¶rslag till utgiftsramar fÃ¶r Ã¥r 2001â2003. De fÃ¶reslagna rambeloppen sammanfattas i tabell 9.1 i slutet av avsnittet. bÃ¶r godkÃ¤nna dessa ramar som inriktning fÃ¶r regeringens fortsatta budgetarbete. UtgiftsomrÃ¥de 1: UtgiftsomrÃ¥det omfattar verksamheterna statschefen, och dess myndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrÃ¥gor. PÃ¥ sikt kommer strukturrationaliseringar inom pressen, t ex av det slag som skett i Ãngermanland, att leda till att behovet av presstÃ¶d minskar. I budgeten fÃ¶r Ã¥r 2000 anvisades en Ã¶kning av driftsstÃ¶det med . Den hÃ¶jningen bÃ¶r Ã¥tertas, vilket fÃ¶r de tre kommande Ã¥ren medfÃ¶r en Ã¥rlig besparing pÃ¥ . Utveckling och anpassning av kan ske genom organisationsfÃ¶rÃ¤ndringar och rationaliseringar. Anslaget till RegeringsÂkansliet bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r minskas med fÃ¶r Ã¥r 2001, med fÃ¶r 2002 och med 200 miljoner fÃ¶r 2003. Genom effektiviseringar och avgiftsfinansierad verksamhet kan beÂsparingar med fÃ¶r Ã¥r 2001 gÃ¶ras inom Datainspektionen. Sammantaget kan ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det minskas med fÃ¶r Ã¥r 2001, fÃ¶r 2002 och fÃ¶r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 2: SamhÃ¤llsekonomi och finansfÃ¶rvaltning UtgiftsomrÃ¥det omfattar ett flertal myndigheter som , StatsÂkontoret, Statistiska centralbyrÃ¥n, , m fl. anser att ramen kan minskas genom besparingar och sammanslagningar av vissa myndighetsfunktioner under utgiftsomrÃ¥det som Ã¶verlappar varandra. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r vara lÃ¤gre Ã¤n vad regeringen fÃ¶reslÃ¥r fÃ¶r 2001, lÃ¤gre Ã¥r 2002 och lÃ¤gre Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 3: SkattefÃ¶rvaltning och uppbÃ¶rd UtgiftsomrÃ¥det omfattar , skattemyndigheterna och . gÃ¶r bedÃ¶mningen att dessa omrÃ¥den bÃ¶r tilldelas stÃ¶rre resurser Ã¤n regeringens budgetfÃ¶rslag. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekrÃ¤ftar detta. Den svarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan fÃ¶retag och fÃ¶rÃ¤ndrar affÃ¤rsmoralen pÃ¥ ett negativt sÃ¤tt. I syfte att hÃ¥lla tillbaka den svarta sektorn mÃ¥ste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. DÃ¤rfÃ¶r vill vi anslÃ¥ mer per Ã¥r Ã¤n regeringen fÃ¶r Ã¶kad skattekontroll. Det handlar dels om att Ã¶ka beskattningens effektivitet, dvs fÃ¶rhÃ¥llandet mellan debiterad skatt och rÃ¤tt skatt, dels uppbÃ¶rdseffektiviteten, dvs fÃ¶rhÃ¥llandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenÂheter (bl.a. av revisorer) visar att satsningar pÃ¥ detta omrÃ¥de ger minst sex gÃ¥nger pengarna tillbaka kassamÃ¤ssigt. inom tullens omrÃ¥de Ã¤r i huvudsak genomfÃ¶rt. Ett Ã¶kat samarbete mellan medlemslÃ¤nderna fÃ¶r att minska smuggling och annan ekonomisk brottslighet krÃ¤ver Ã¶kade resurser. anser att anslaget till skall Ã¶kas med per Ã¥r, utÃ¶ver vad regeringen fÃ¶reslagit, fÃ¶r att fÃ¶rstÃ¤rka kontroll och spaning av illegal infÃ¶rsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol, tobak och Ã¶vriga skattepliktiga varor. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r sammantaget utÃ¶kas med Ã¥ren 2001 till 2003. UtgiftsomrÃ¥de 4: RÃ¤ttsvÃ¤sendet UtgiftsomrÃ¥det omfattar polisen, Ã¥klagarvÃ¤sendet, domstolsvÃ¤sendet, rÃ¤ttshjÃ¤lp, kriminalvÃ¥rden, exekutionsvÃ¤sendet, BrottsfÃ¶rebyggande rÃ¥det, , och GentekniknÃ¤mnden. har motsatt sig de nedskÃ¤rningar som tidigare skett inom utgiftsomrÃ¥det. VÃ¥r rÃ¤ttsstat beroende av att de rÃ¤ttsvÃ¥rdande myndigheterna kan verka i praktiken. Det Ã¤r glÃ¤djande att regeringen i Ã¥rets vÃ¥rbudget tillfÃ¶r medel till rÃ¤ttsvÃ¤sendet. SÃ¤rskilt polisens svÃ¥ra situation har uppmÃ¤rksammats. vÃ¤lkomnar denna utveckling. FÃ¶r att den uniformerade personalen ska kunna finnas ute pÃ¥ fÃ¤ltet mÃ¥ste administrativ personal anstÃ¤llas fÃ¶r att avlasta polisen. Antalet platser pÃ¥ PolishÃ¶gskolan mÃ¥ste utÃ¶kas kraftigt. NÃ¤rpoliskontoren ska hÃ¥llas Ã¶ppna i betydligt stÃ¶rre utstrÃ¤ckning Ã¤n och arbetsmetoderna med ett problemorienterat arbetssÃ¤tt inom polisen ska utvecklas. Det nationella sambandskontoret som har till uppgift att driva polisens Interpol-, Europol-, Schengen- och ÃstersjÃ¶samarbete mÃ¥ste ges tillrÃ¤ckliga resurser. Till detta kommer behovet av personal fÃ¶r att klara grÃ¤nsbevakning och passkontroll. SchengenÂsamÂarbetet mÃ¥ste rÃ¤knas till en av de stÃ¶rsta extra uppgifter som polisen fÃ¶rvÃ¤ntas klara av. Den , vars uppgift Ã¤r att bekÃ¤mpa terrorism, bÃ¶r ligga under och tillfÃ¶rsÃ¤kras nÃ¶dvÃ¤ndiga resurser. ÃklagarvÃ¤sendet bÃ¶r stÃ¤rkas sÃ¥ att beredskap finns fÃ¶r ett Ã¶kat antal Ã¤renden till fÃ¶ljd av att fler poliser kommer i tjÃ¤nst. Antalet platser fÃ¶r utbildning av nya Ã¥klagare mÃ¥ste Ã¶ka. LÃ¤get Ã¤r allvarligt inom domstolsvÃ¤sendet. De mindre tingsrÃ¤tterna Ã¤r hotade och fÃ¶r hovrÃ¤tterna, lÃ¤ns- och kammarrÃ¤tterna mÃ¥ste Ã¥ldersstrukturen i balanserna fÃ¶rbÃ¤ttras. FÃ¶r att tillfÃ¶rsÃ¤kra en snabbare hantering av bl.a. ungdomsbrott mÃ¥ste ungdoms- och jourdomstolar Ã¶ppnas. Inom kriminalvÃ¥rden mÃ¥ste resurser avsÃ¤ttas fÃ¶r pÃ¥verkansprogram och fÃ¶rberedelser fÃ¶r utslussning av de intagna efter avtjÃ¤nad strafftid. Antalet platser fÃ¶r sluten ungdomsvÃ¥rd mÃ¥ste Ã¶ka. vill Ã¤ven uppmÃ¤rksamma det lokala brottsfÃ¶rebyggande arbetet. FÃ¶r att lÃ¥ngsiktigt lyckas med mÃ¥let att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet fÃ¶r kommuninnevÃ¥nare och fÃ¶retag behÃ¶vs resurser till kommunala insatser. Sammantaget bÃ¶r ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det utÃ¶kas med fÃ¶r Ã¥r 2001, 2002 och 2003. UtgiftsomrÃ¥de 5: UtrikesfÃ¶rvaltning och internationell samverkan Inom utgiftsomrÃ¥det ingÃ¥r fÃ¶rutom utrikesfÃ¶rvaltningen verksamhetsÂomrÃ¥dena internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och sÃ¤kerhetspolitiska frÃ¥gor samt Ã¶vriga utrikespolitiska frÃ¥gor. Vad gÃ¤ller utrikesfÃ¶rvaltningen och utlandsmyndigheter finns det en brist i vÃ¥r nÃ¤rvaro i ett flertal lÃ¤nder i Ãst- och . vill att har diplomatisk nÃ¤rvaro i alla ansÃ¶karlÃ¤nderna till EU. Dessutom Ã¤r nÃ¤rvaron i i av stÃ¶rsta nÃ¶dvÃ¤ndighet. Den Ã¶kade globaliseringen stÃ¤ller hÃ¶gre och annorlunda krav pÃ¥ utrikesfÃ¶rvaltningen. I linje med utrikespolitiska linje dÃ¤r Ã¤ven handelspolitiska frÃ¥gor, miljÃ¶- och mÃ¤nskorÃ¤ttsfrÃ¥gor fullt ut genomÂsyrar den svenska utrikespolitiken, fÃ¶resprÃ¥kar vi en Ã¶kad integrering av ovan nÃ¤mnda politikomrÃ¥den in i den svenska utrikespolitiken samt att utrikesfÃ¶rvaltningens kompetensomrÃ¥den fÃ¶rdjupas i enlighet med denna breddade utrikespolitisk linje. PÃ¥ samma sÃ¤tt som utvecklingssamarbetet i viss mÃ¥n integrerades med UD under fyrklÃ¶verregeringen och bl a bistÃ¥ndsambassader upprÃ¤ttades, sÃ¥ bÃ¶r en samordning Ã¤ven ske med handels-, miljÃ¶- och MR-omrÃ¥det. En Ã¶kad samordning bÃ¶r Ã¤ven ske med lÃ¤mpliga svenska myndigheter och organisationer. fÃ¶reslÃ¥r ingen fÃ¶rÃ¤ndring pÃ¥ detta utgiftsomrÃ¥de som sammantaget pÃ¥verkar den totala utgiftsramen. OvanstÃ¥ende fÃ¶rslag med budgetkonsekvenser Ã¤mnar vi finansiera inom utgiftsramen. UtgiftsomrÃ¥de 6: TotalfÃ¶rsvar UtgiftsomrÃ¥det omfattar fÃ¶rutom totalfÃ¶rsvaret den verksamhet som bedrivs av , , , vissa nÃ¤mnder samt stÃ¶dverksamhet till totalfÃ¶rsvaret. HÃ¤r ingÃ¥r Ã¤ven fredsÂfrÃ¤mjande verksamhet med svensk trupp utomlands. yrkade i motion 99/00:FÃ¶32 avslag pÃ¥ de omfattande nedskÃ¤rningar av FÃ¶rsvarsmaktens fredsorganisation som den socialÂdemoÂkratiska regeringen och fÃ¶reslog i prop. 99/00:30 Det nya fÃ¶rsvaret. beslutade i huvudsak enligt propositionen. Internationell verksamhet Ã¤r ett medel fÃ¶r att Ã¤ven utveckla och stÃ¤rka vÃ¥r nationella fÃ¶rsvarsfÃ¶rmÃ¥ga. Av Partnerskap-FÃ¶r-Fred-samarbetet (PFF) fÃ¶ljer att den av Nato med partnerlÃ¤nderna utvecklade standarden fÃ¶r samverkan utgÃ¶r grunden fÃ¶r utvecklingen av fÃ¶rmÃ¥ga. PÃ¥ sikt bÃ¶r sÃ¥dan samverkansfÃ¶rmÃ¥ga nÃ¥s att alla svenska insatsfÃ¶rband kan ingÃ¥ i Natoledda krishanteringsinsatser. FÃ¶r att stÃ¤rka fÃ¶rmÃ¥ga att bidra till fred och sÃ¤kerhet i och dess nÃ¤rhet genom att delta i internationell fredsfrÃ¤mjande och humanitÃ¤r verksamhet avsÃ¤tter per Ã¥r under anslag A1 fÃ¶r Ã¥ren 2001â2003. FÃ¶r att lÃ¥ngsiktigt kunna mÃ¶ta utÃ¶kade krav pÃ¥ internationell verksamhet, grÃ¤nskontroll och miljÃ¶skydd till sjÃ¶ss bÃ¶r resurser fÃ¶rstÃ¤rkas. avsÃ¤tter under anslag C1 fÃ¶r detta Ã¤ndamÃ¥l. Mot bakgrund av dessa fÃ¶rslag bÃ¶r ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det justeras upp med totalt under Ã¥ren 2001 till 2003, eller fÃ¶r vart och ett av Ã¥ren 2001, 2002 och 2003. UtgiftsomrÃ¥de 7: Internationellt bistÃ¥nd Inom utgiftsomrÃ¥det omfattas verksamheterna internationellt utvecklingsÂsamarbete samt samarbete med . I vÃ¥rpropositionen fÃ¶reslÃ¥r regeringen ambitioner fÃ¶r bistÃ¥ndet, men trots detta motsvarar de inte behoven som stÃ¤lls pÃ¥ det internationella bistÃ¥ndet i dagens globaliserade vÃ¤rld. Utvecklingssamarbetet mÃ¥ste effektiveras, samordnas och Ã¶kas. Vi kristdemokrater anser att flera omrÃ¥den inom det svenska bistÃ¥ndet karaktÃ¤riseras av alltfÃ¶r knapphÃ¤ndiga och bristfÃ¤lliga insatser. Drastiskt Ã¶kade ambitioner Ã¤r nÃ¶dvÃ¤ndigt bl a inom det humanitÃ¤ra bistÃ¥ndet (som bl.a. omfattar katastrofinsatser), globala miljÃ¶projekt som fÃ¶rbÃ¤ttrar den ekologiska hÃ¥llbarheten, arbetet fÃ¶r att stÃ¤rka respekten fÃ¶r mÃ¤nskliga rÃ¤ttigheter och en demokratisk samhÃ¤llstradition, det sÃ¤kerhetsfrÃ¤mjande omrÃ¥det, fattigdomsbekÃ¤mpningen (skuldavskrivningar m.m.) samt hÃ¤lsoÂforskningen och fÃ¶r att hindra spridningen av sjukdomar som AIDS, tuberkulos och malaria i sÃ¥vÃ¤l utvecklingslÃ¤nder som delvis i vÃ¥rt eget nÃ¤romrÃ¥de kring ÃstersjÃ¶n. Regeringens budgetpolitik inom bistÃ¥ndet Ã¤r anmÃ¤rkningsvÃ¤rd. FÃ¶r att uppnÃ¥ mÃ¥let om ett bistÃ¥ndsutfall pÃ¥ av BNI fÃ¶r Ã¥r 1999 sÃ¥ betalade man ut 0,4 miljarder i sista stund mÃ¥nad. FramfÃ¶rhÃ¥llningen Ã¤r minimal och politiken ogenomtÃ¤nkt. som man nu Ã¥terfÃ¶r tidigare reservationer fÃ¶reslÃ¥r man nya utgiftstak som drabbar bistÃ¥ndet orimligt hÃ¥rt. Man ger med den ena handen och tar tillbaka med den andra. Regeringen sÃ¤ger att enprocentsmÃ¥let bÃ¶r uppnÃ¥s dÃ¥ de statsfinansiella fÃ¶rutsÃ¤ttningarna fÃ¶r detta fÃ¶religger. Vi kristdemokrater anser att det nu om nÃ¥gonsin finns ett gyllene lÃ¤ge fÃ¶r en ytterligare Ã¶kad bistÃ¥ndsnivÃ¥. Vi anslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r 3,4 miljarder mer Ã¤n regeringen , som en del av en 5-Ã¥rsplan att Ã¥ter avsÃ¤tta av BNI till bistÃ¥ndet. LÃ¤ngs vÃ¤gen dit nÃ¥r vi Ã¥r 2003. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r utÃ¶kas med fÃ¶r Ã¥r 2001, 800 miljoner Ã¥r fÃ¶r 2002 och 2000 miljoner fÃ¶r Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 8: Invandrare och flyktingar UtgiftsomrÃ¥det omfattar migrationspolitik med frÃ¥gor rÃ¶rande flyktingÂpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsÃ¶kande, utlÃ¤nningars rÃ¤tt att vistas i samt internationellt samarbete pÃ¥ det migrationsÂpolitiska omrÃ¥det. UtgiftsomrÃ¥det omfattar vidare integrationspolitik med frÃ¥gor rÃ¶rande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, Ã¥tgÃ¤rder mot etnisk diskriminering, frÃ¤mlingsfientlighet och rasism samt ersÃ¤ttning till kommunerna fÃ¶r mottagandet av flyktingar. Statsbidrag har fr.o.m. budgetÃ¥ret 1995/96 lÃ¤mnats till vissa kommuner i framfÃ¶rallt storstadsregionerna fÃ¶r att stimulera till insatser i utsatta bostadsomrÃ¥den. Vi stÃ¤llde oss bakom anslaget fÃ¶r 1999 och den fÃ¶reslagna hÃ¶jningen Ã¥r 2000, men avvisar den kraftiga hÃ¶jningen om Ã¥r 2001 och Ã¤ven projektets fÃ¶rlÃ¤ngning som skulle innebÃ¤ra ett anslag om Ã¥r 2003. Anslaget integrationsÃ¥tgÃ¤rder om fÃ¶r Ã¥ren 2001, 2002, 2003 avser insatser fÃ¶r sysselsÃ¤ttning och bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r ligga inom ramen fÃ¶r arbetsmarknadsÃ¥tgÃ¤rder, varfÃ¶r anslaget Ã¶verfÃ¶rs till utgiftsomrÃ¥de 14. motsatte sig regeringens fÃ¶rslag att inrÃ¤tta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som lÃ¥g till grund fÃ¶r fÃ¶rslaget understrÃ¶k vikten av âen bred politisk fÃ¶rankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stÃ¶d frÃ¥n regering och riksdagâ. Trots ett kompakt motstÃ¥nd frÃ¥n fem av partier genomdrev socialdemokraterna beslutet att inrÃ¤tta frÃ¥n . Integrationspolitiken bÃ¶r bedrivas pÃ¥ precis samma sÃ¤tt som jÃ¤mÂstÃ¤lldhetspolitiken, dvs det Ã¤r main streaming som ska gÃ¤lla. Det Ã¶verÂgripande ansvaret bÃ¶r ligga pÃ¥ med de olika departementen. Regeringens bedÃ¶mning , att det Ã¶vergripande ansvaret fÃ¶r integrationsfrÃ¥gorna bÃ¶r ligga pÃ¥ , Ã¤r en missÂbeÂdÃ¶mning. De viktigaste frÃ¥gorna rÃ¶r arbetsmarknad, sysselsÃ¤ttning, nÃ¤ringsÂpolitik, egenfÃ¶retagande, tillvÃ¤xt etc. Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r inte rÃ¤tt miljÃ¶ fÃ¶r integrationsenheten. Propositionen om den nya integrationsÂpolitiken slog ocksÃ¥ fast att det inte lÃ¤ngre handlade om kulturfrÃ¥gor. Alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar inom sina omrÃ¥den. LÃ¤nsstyrelserna och kommunerna ska ta det regionala och lokala ansvaret â redan nu har vissa lÃ¤nsstyrelser integrationsexperter. DO-Ã¤mbetet bÃ¶r fÃ¶rstÃ¤rkas och fÃ¥ uppdrag att samarbeta med JÃ¤mO. De nyanlÃ¤nda bÃ¶r inte heller placeras utan fritt fÃ¥ vÃ¤lja bostadsort. Vi fÃ¶reslÃ¥r att systemet med fÃ¶rhandlingar och avtal med kommunerna avskaffas. StÃ¶det till den nyanlÃ¤nde bÃ¶r fÃ¶lja individen i form av en utvecklingspeng som kan betalas ut av AMS eller fÃ¶rsÃ¤kringskassan. Individen och den lokala nivÃ¥n bÃ¶r ges ett stÃ¶rre ansvar. kommer i samband med hÃ¶stens budgetproposition att fÃ¶reslÃ¥ en nedlÃ¤ggning av frÃ¥n . Den utÃ¶kade utgiftsomrÃ¥desramen avvisas. I fÃ¶rhÃ¥llande till regeringen innebÃ¤r det att ramen minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 9: HÃ¤lsovÃ¥rd, sjukvÃ¥rd och social omsorg UtgiftsomrÃ¥det omfattar merparten av statens utgifter fÃ¶r vÃ¥rd och omsorg inklusive utgifter fÃ¶r de flesta av myndigheter, bidrag till organisationer inom det sociala omrÃ¥det samt stimulans- och utÂvecklingsbidrag fÃ¶r skilda Ã¤ndamÃ¥l. anser att funktionshindrade skall kunna delta i samhÃ¤llet pÃ¥ lika villkor och accepterar dÃ¤rfÃ¶r inga nedskÃ¤rningar pÃ¥ handikappomrÃ¥det. Vi anser att det Ã¤r bra att regeringen nu fÃ¶reslÃ¥r en avveckling av 65-Ã¥rsgrÃ¤nsen i assistansersÃ¤ttningen, ett krav som vi kristdemokrater har drivit lÃ¤nge. Det Ã¥terstÃ¥r dock att vidtaga fÃ¶rÃ¤ndringar vad gÃ¤ller schablonersÃ¤ttningen som slÃ¥r mot de allra svagaste. Sjuk- och tandvÃ¥rdsfÃ¶rsÃ¤kring bÃ¶r pÃ¥ sikt samordnas. FÃ¶r detta Ã¤ndamÃ¥l bÃ¶r en utredning skyndsamt tillsÃ¤ttas. DÃ¥ bÃ¶r ocksÃ¥ frÃ¥gan om kostnader fÃ¶r hjÃ¤lpmedel tas med. Under de senaste Ã¥ren har den enskildes tandvÃ¥rdskostnader stigit dramatiskt. kÃ¤nner oro fÃ¶r att mÃ¥nga tvingas avstÃ¥ nÃ¶dvÃ¤ndig tandvÃ¥rd, pÃ¥ grund av de hÃ¶ga kostnaderna. I avvaktan pÃ¥ en utredning om att slÃ¥ samman sjuk- och tandvÃ¥rdsfÃ¶rsÃ¤kringen tillfÃ¶r vi Ã¥r 2001 och Ã¥r 2002 utÃ¶ver regeringens fÃ¶rslag. Vi vill Ã¤ven genomfÃ¶ra en strukturell fÃ¶rÃ¤ndring inom folkhÃ¤lsoarbetet, dÃ¤r man mer knyter samman hÃ¤lso- och sjukvÃ¥rden i arbetet fÃ¶r folkhÃ¤lsan kombinerat med en utveckling av det lokala och regionala folkhÃ¤lsoarbetet. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det bÃ¶r utÃ¶kas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 samt minskas med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UtgiftsomrÃ¥det omfattar tvÃ¥ verksamhetsomrÃ¥den, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialfÃ¶rsÃ¤kringens administration. De socialÂfÃ¶rsÃ¤kringsfÃ¶rmÃ¥ner som ingÃ¥r Ã¤r dagersÃ¤ttningar sÃ¥som sjukpenning, rehabiliteringspenning och nÃ¤rstÃ¥endepenning och vissa bidrag till rehabiliÂtering, arbetsskadeersÃ¤ttningar, handikappersÃ¤ttning samt folkpension i form av fÃ¶rtidspension. Till omrÃ¥det fÃ¶rdes 1999 utgifter fÃ¶r allmÃ¤n tillÃ¤ggspension (ATP) i form av fÃ¶rtidspension samt arbetsskadefÃ¶rÂsÃ¤kringen. Tillkom gjorde ocksÃ¥ kostnader fÃ¶r sysselsÃ¤ttning fÃ¶r vissa fÃ¶rÂtidspensionÃ¤rer samt ersÃ¤ttning fÃ¶r kroppsskada. Regeringen har tidigare under nÃ¥gra Ã¥r minskat anslaget till rehabilitering. Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mÃ¥ngdubbelt. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona pÃ¥ rehabilitering tillbaka. anslÃ¥r dÃ¤rfÃ¶r ytterligare utÃ¶ver regeringen och rÃ¤knar med minskade kostnader fÃ¶r sjukpenning och fÃ¶rtidspensioner. LÃ¤gre kostnader fÃ¶r fÃ¶rtidspension innebÃ¤r vidare en besparing pÃ¥ anslaget fÃ¶r statlig Ã¥lderspensionsavgift. Inom socialfÃ¶rsÃ¤kringens administration Ã¤r det viktigt att tillgodose behovet av personella resurser samt ett Ã¶kande behov av kompetensÂutÂveckling. Administrationen tillfÃ¶rs dÃ¤rfÃ¶r utÃ¶ver regeringen. Genom kvalitetshÃ¶jning i besluten och fÃ¶rbÃ¤ttrad kontroll gÃ¥r det att rÃ¤kna med besparingar inom bl.a. sjukpenningen. Vi fÃ¶reslÃ¥r att sjukfÃ¶rsÃ¤kringen skall innehÃ¥lla tvÃ¥ karensdagar med ett hÃ¶griskskydd pÃ¥ per Ã¥r. FÃ¶r att fÃ¥ en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell hÃ¶jning av arbetsgivaravgifterna. Den ersÃ¤ttningsgrundande inkomsten (SGI) skall berÃ¤knas pÃ¥ snittÂinÂkomsten under de tvÃ¥ senaste Ã¥ren. Skattepliktiga fÃ¶rmÃ¥ner samt semesterÂersÃ¤ttning skall vara SGI-grundande. fÃ¶resprÃ¥kar en ny modell fÃ¶r trafikfÃ¶rsÃ¤kringen, enligt finsk modell, dÃ¤r samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor fÃ¶rs Ã¶ver till trafikfÃ¶rsÃ¤kringen. Enligt detta alternativ avlyfts det offentliga kostnader pÃ¥ ca . Den besparing som uppstÃ¥r Ã¥terfÃ¶rs delvis till trafikanterna genom sÃ¤nkt fordonsskatt. Sammantaget kan utgiftsomrÃ¥desramen minskas med Ã¥r 2001, Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 11: Ekonomisk trygghet vid Ã¥lderdom UtgiftsomrÃ¥det omfattar folkpension och pensionstillskott i form av Ã¥lderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillÃ¤gg till pensionÃ¤rer samt sÃ¤rskilt pensionstillÃ¤gg. har tidigare pÃ¥pekat att regeringen har genomfÃ¶rt en rad orimliga fÃ¶rsÃ¤mringar inom utgiftsomrÃ¥det. Vi anser att inkomstprÃ¶vningen i Ã¤nkepensionen skall tas bort. Vidare skall inte fritidsfastighet ingÃ¥ i inkomstprÃ¶vningen fÃ¶r bostadstillÃ¤gg. Regeringen fÃ¶reslÃ¥r i prop. 1999/2000:91, Efterlevandepensioner och efterlevandestÃ¶d till barn, att en fÃ¶rlÃ¤ngning av omstÃ¤llningspensionen frÃ¥n sex till tio mÃ¥nader skall ske Ã¥r 2003. aviseras en fÃ¶rlÃ¤ngning till tolv mÃ¥nader 2005. Vi vidhÃ¥ller vÃ¥rt krav om att omstÃ¤llningspensionen istÃ¤llet skall Ã¥terstÃ¤llas till tolv mÃ¥nader i ett steg och det redan frÃ¥n Ã¥r 2001. FÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra fÃ¶r de sÃ¤mst stÃ¤llda pensionÃ¤rerna fÃ¶reslÃ¥r ett hÃ¶jt pensionstillskott med per mÃ¥nad Ã¥ren 2001 och 2002. Ramen fÃ¶r utgiftsomrÃ¥det utÃ¶kas med Ã¥r 2001, med Ã¥r 2002 och med Ã¥r 2003. UtgiftsomrÃ¥de 12: Ekonomisk trygghet fÃ¶r familjer och barn UtgiftsomrÃ¥det omfattar statens ekonomiska stÃ¶d till barnfamiljer bland annat i form av allmÃ¤nna barnbidrag, fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kring, underhÃ¥llsstÃ¶d samt vÃ¥rdbidrag till handikappade barn. hÃ¤vdar familjens rÃ¤tt att avgÃ¶ra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. Ett vÃ¥rdnadsbidrag om per mÃ¥nad skall dÃ¤rfÃ¶r infÃ¶ras. Bruttokostnaden fÃ¶r denna reform berÃ¤knas till . FrÃ¥n och med Ã¥r 2003 infÃ¶rs Ã¤ven ett 12 mÃ¥naders vÃ¥rdnadsbidrag som fÃ¶rÃ¤ldrar till barn frÃ¥n tre Ã¥r och under hela fÃ¶rskoleÃ¥ldern skall kunna disponera pÃ¥ det sÃ¤tt som Ã¶nskas. Vi sÃ¤ger dÃ¤rfÃ¶r nej till maxtaxan eftersom vÃ¥ra fÃ¶rslag pÃ¥ ett bÃ¤ttre sÃ¤tt fyller familjernas behov och Ã¶nskemÃ¥l (se UO 16). Reformen finansieras bl.a. genom slopande av garantidagarna i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen samt en reglering enligt finanÂsieringsÂprincipen av statsbidraget till kommunerna som erhÃ¥ller skatte- och avgiftsintÃ¤kter samt avlastas vissa kostnader genom reformen. Vi hÃ¶jer dessutom garantinivÃ¥n i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen frÃ¥n dagens per dag till per dag. Kontaktdagarna i fÃ¶rÃ¤ldrafÃ¶rsÃ¤kringen Ã¥terinfÃ¶rs. Barnfamiljerna tillhÃ¶r dem som drabbats hÃ¥rdast av regeringens politik . fÃ¶rordar en modell med ett allmÃ¤nt barnbidrag pÃ¥ per mÃ¥nad Ã¥r 2001 och per mÃ¥nad 2002 och 2003, som medel Ã¶verfÃ¶rs till den barnrelaterade delen i bostadsbidraget inom utgiftsomrÃ¥de 18. Det innebÃ¤r i praktiken att de som bÃ¤st behÃ¶ver det fÃ¥r ett hÃ¶gre barnrelaterat bostadsbidrag. FÃ¶r de barnfamiljer som berÃ¶rs betyder det ca mer i mÃ¥naden. fÃ¶reslÃ¥r vidare ett fÃ¶rbÃ¤ttrat adoptionsbidrag fÃ¶r internationella adoptioner. DÃ¤rfÃ¶r fÃ¶rordnar vi i adoptionsbidrag istÃ¤llet fÃ¶r dagens .