mot · GO02A811 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A811av , ()JämställdhetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjepolitiken.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldraledighet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hemarbete och anhörigvård.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om män och jämställdhet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statliga arbetsgivare som förebild för ett jämställt arbetsliv.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett barnvänligt arbetsliv.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhetsmärkning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetstid.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet på universitet och högskolor.210. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnofrid och uppföljning av den nya fridskränkningslagen.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsskadeförsäkringen.412. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om könsspecifik märkning av läkemedel.513. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färdtjänst för kvinnor.514. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvinnor och idrott.615. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet och bistånd.716.1 Yrkande 1 hänvisade till SoU.2 Yrkande 9 hänvisat till UbU.3 Yrkande 10 hänvisat till JuU.4 Yrkande 11 hänvisat till SfU.5 Yrkandena 12 och 13 hänvisade till SoU.6 Yrkande 14 hänvisat till KrU.7 Yrkande 15 hänvisat till UU.InledningJämställdhet måste handla om att ge könen lika livschanser,inte om att retroaktivt skapa statistisk könsrättvisa. Grundenför jämställdhet är för oss kristdemokrater synen på allamänniskors lika värde. Män och kvinnor ska ha likvärdigavillkor, både formellt och informellt, för att kunna utvecklasina liv. Jämställdhet är inte en kvinnofråga utan enmänsklig fråga. Varken kvinnor eller män ska diskrimineraspå grund av sitt kön. De har lika värde och status. Varjedemokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgift attundanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder ochtraditionella föreställningar som försvårar och förhindrarjämställdhet mellan könen. Detta gäller arbetsliv, familjelivoch föreningssammanhang. Då handlar det inte bara omlagstiftning utan även om opinionsbildning ochattitydförändring.Jämställdhetsperspektivet ska genomsyra alla politikområden. Det innebäratt förslag och beslut måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för attklarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män.Förutsättningarna för bra politiska beslut ökar när kvinnor och män finnsrepresenterade i lika delar i alla beslutande församlingar. I kan viglädjas över världens mest jämställda parlament kvinnor.Men är männen i klar majoritet i många beslutande församlingar,även i . Forskningen visar att kön med stor sannolikhet inverkar på depolitiska besluten. Det är alltså en viktig åtgärd att skapa förutsättningar förbättre och bredare beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens,synsätt och prioriteringar.FamiljepolitikJämställdhet börjar i hemmet och barnen lär sig tidigt av sinaföräldrars könsroller. För att jämställdhet ska uppnås är detviktigt, att både mans- och kvinnorollerna förändras ochmöter varandra i gemensamt arbete för hem, familj ochsamhälle. Historiskt sett har det varit kvinnorna som utförtde flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetalt arbete.Samhället har inte värderat hemarbetet med pensionspoängeller sjukförsäkringsförmåner.För att få ett jämställt hemmaliv krävs att arbetet med hem och familjsynliggörs och att mannen och kvinnan delar på ansvaret för det. arbetarde flesta kvinnor utanför hemmet men utför ändå det mesta av hemarbetet. Ihushåll där både mannen och kvinnan förvärvsarbetar, använder kvinnan igenomsnitt mer än mannen till hemarbete. Heltidsarbetandemammor med barn arbetar i genomsnitt per vecka.Åtta av tio svenskar anser att ansvaret för familjens uppehälle bör delaslika mellan makar/sambor. Den faktiska verkligheten är dock att endast idrygt var tionde familj delar paret lika på de tyngsta och mest tidskrävandesysslorna när det första barnet kommer.Vi kristdemokrater menar att jämställdhet är bra för barnen. Bådaföräldrarna har lika stort ansvar för barnens välbefinnande. Båda föräldrarnahar rätt och skyldighet att delta i barnens omvårdnad och fostran. Pappornasbetydelse när det gäller barns uppväxt och fostran har länge undervärderats.Pappor måste uppmuntras till att ta aktiv del i sina barns liv. Barn behöversåväl manliga som kvinnliga förebilder. ser positivt på attkommuner och landsting erbjuder alla föräldrar föräldrautbildning. Särskildvikt ska vid inbjudan läggas på att informera om pappans viktiga roll.Fenomenet med "den frånvarande pappan" utgör ett stort problem i en tidmed omfattande familjesplittring. Familjestabilitet bör vara ett politiskt mål,iförsta hand för barnens skull. Detta innebär att de övergripandeförutsättningarna för familjer skall vara så goda som möjligt. Lagstiftning ochsociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt i attstabila familjerelationer är bra och eftersträvansvärt. Föräldrautbildning ochfamiljerådgivning är exempel på förebyggande insatser där flerasamhällssektorer måste samverka.FöräldraledighetUndersökningar visar att många mammor och pappor skullevilja ägna mer tid åt barnen främst när de är små. Yngre mänuttrycker att de ser framför sig ett liv där det ryms tidför både familj och yrkeskarriär. En jämnare fördelningmellan förvärvsarbete och vård av barn skulle medföramånga positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitetoch inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellanpappor och barn. Statistik visar dock att det är mycket fåpappor som är hemma än den lagstadgadepappamånaden. 1998 tog kvinnorna ut av de360 dagarna i föräldraförsäkringen. Enligt uppgift är detföreträdesvis som männen tar utföräldraledigheten. Andelen män med uttag av dagar hardock ökat sett över ett tioårsperspektiv, från . Männen tog 1999 ut 11,6procent av föräldrapenningen. Andelen som tog ut de tiopappadagarna i samband med födseln har sjunkit från 86procent till . Orsaken till dennedåtgående trenden är inte klarlagd.Kvinnor jobbar ofta deltid när barnen är små. Endast var tjugonde man harnågon gång av familjeskäl arbetat deltid mer än 6 månader i sträck. Mångapappor som vill vara föräldralediga eller arbeta deltid möter fortfarande ennegativ attityd från arbetskamrater och arbetsgivare. Här är det viktigt med ettopinionsbildande arbete för att arbetsgivare ska betrakta föräldraledighet somen kompetenshöjande verksamhet för individen och därmed uppmuntradensamma. Goda förebilder finns inom privata näringslivet. Svenska Statoilhar en småbarnsföräldrapolicy som underlättar för medarbetare att arbetahemma. Många företag har också en föräldraledighetspolicy där man fyller utlönen för de som vill vara barnlediga. Det är glädjande att arbetsgivare servärdet av att medarbetare får möjlighet att umgås med sina barn. Mycket talarför att dessa faktorer blir allt vanligare i takt med att det blir svårare attrekrytera till många yrken.Pappor bör inte bara förväntas ta ut "pappamånaden" iföräldraförsäkringen utan uppmuntras till att dela övrig föräldraledighet medmamman. Som arbetsgivare bör den offentliga sektorn vara gott föredömeoch gå före i arbetet att på olika sätt uppmuntra manliga anställda att taledigtmed sina barn. Det förbättrar också kvinnors ställning påarbetsmarknaden, om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklaraval. Även efter avslutad föräldraledighet måste samhället betrakta det som envinst att anställda lyckas förena arbetsliv och familjeliv på ett bra sätt medt.ex. Fungerar familjelivet bra höjs ocksåprestationsförmågan på jobbet, vilket är en vinst för såväl arbetsgivare somfamilj.Stat och kommun bör tillsammans med de fackliga organisationerna ta sinopinionsbildande roll på allvar för att kraftfullt förändra andelenföräldralediga pappor och synen på föräldraledighet.När barnomsorg utanför hemmet behövs, är det viktigt att föräldrarna harmöjlighet att välja det som passar barnets och familjens behov bäst. En viktigjämställdhetsfråga är därför omfattningen av stöd till barnfamiljerna. Ett stödsom utformas så att det blir ekonomiskt möjligt för såväl kvinnor som män attprioritera barnen är vad många föräldrar önskar. Därförbehövs en familjepolitisk reform som ger mer tid för barnen.Kristdemokraterna delar inte regeringens uppfattning att maxtaxan ledertill ökad jämställdhet och att den ger familjerna större frihet att lägga uppfamiljeliv och arbetsliv efter egna behov. Tvärtom skulle införande av enmaxtaxa i regeringens modell bli en oerhört styrande reform. Maxtaxaninnebär att alla andra val än offentlig barnomsorg starkt diskrimineras urekonomisk synvinkel.Regeringen klargör syftet med maxtaxan när man skriver: "I nuvarandearbetsmarknadsläge, med en stigande efterfrågan på arbetskraft på mångahåll, inte minst inom vård- och omsorgssektorn, skulle maxtaxan kunna bidratill att sysselsättningen kan fortsätta öka och arbetslösheten minska." Barnensoch kvinnornas behov sätts i bakgrunden och arbetsmarknadens behov iförgrunden. Det är uppenbart att regeringen avser att fler kvinnor ska arbetamer inom vården och därmed få mindre tid tillsammans med sina barn.Kristdemokraterna avstyrker förslaget.Hemarbete och anhörigvårdHemarbete måste få ett meritvärde på arbetsmarknaden.Hemarbete ställer stora krav på organisation,simultankapacitet och ekonomisk planering. Hemarbete medbarn måste betraktas som den viktiga samhällsinsats detfaktiskt är. Även vid ansökan om inträde till högskolanmåste hemarbete betraktas som en merit. togHälsohögskolan Väst i in en grupp studentermed sådana meriter, men detta var en försöksintagning ochutgjorde ett undantag. Det måste bli en självklarhet attsamhället betraktar hemarbete som ett arbete jämförbart medandra yrkesinsatser.Ekonomiska beräkningsgrunder och teorier tar inte alltid hänsyn tilloavlönat arbete trots att det utgör en stor samhällsinsats. BNP-måttet omfattarinte hemarbete. Därmed fångar detta mått inte en väsentlig del av det arbetesom utförs. bör ta initiativ till internationella överenskommelser somgör att hemarbete kan ingå i eller komplettera BNP-måttet.En speciell form av arbete i hemmet är anhörigvård. Detta arbete kanockså ske i annans hem. Anhörigvård utförs oftare av kvinnor än män. Inteheller detta, ofta mycket krävande arbete, genererar pensionspoäng ellervärderas som meritgrund. anser att detta måste förändras.Män och jämställdhetDet fokuseras alltmer på männens del i jämställdhetsarbetet.Självklart innebär ett ökat deltagande av män i vård av barnoch hushållsarbete en ökad möjlighet för kvinnortill större satsning i arbetslivet. Det är viktigt med ettopinionsbildande arbete för att arbetsgivare skall betraktaföräldraledighet som en kompetenshöjande verksamhet förindividen och därmed uppmuntra densamma. Godaförebilder finns inom privata näringslivet. Det finns företagsom har en föräldrapolicy som underlättar för medarbetareatt arbeta hemma, andra som fyller ut med lön upp till 100 %för den del som fattas i föräldraförsäkringen. Detta ökaroftast männens vilja att stanna hemma och ta utföräldrapenning under barnens första år.Kristdemokraterna anser att varje blivande pappa ska erbjudas enpappautbildning som en del i en föräldrautbildning oavsett bostadsort.Mammor går i stor utsträckning på föräldrautbildning. Pappor haren mycket viktig roll i sina barns liv. Föräldrautbildningen ska inte enbartomfatta tiden före födelsen och småbarnsåren, utan strävan bör vara attföräldragrupperna består . En förnyad eller förlängdföräldrautbildning där man utbyter tankar och ger stöd åt varandra fyller enviktig funktion också i tonårstid. För blivande pappor och mammor somkänner sig osäkra i sin nya roll kan en personlig i form av en erfarenförälder och tillika mogen vuxen erbjudas som samtalspartner. Såvälföräldrautbildning som mentorskap kan organiseras via ideella organisationer,landsting och/eller kommun.Undersökningar visar att många föräldrar skulle vilja ägna mer tid åt sinabarn när de är små. Yngre män uttrycker att de ser positivt på att livetrymmer tid både för nära relationer med deras barn och ett aktivt arbetsliv.För barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta ut så mycketföräldraledighet som möjligt. Det är dock viktigt att mamman och pappansjälva kan besluta om vem som skall vara barnledig under vilken period.Endast föräldrarna kan bäst avgöra hur de ska fördela föräldraledigheten.Därför avvisar vi regeringens förslag om ytterligare en pappamånad.Kristdemokraternas förslag om barnomsorgskonto/vårdnadsbidrag gerpappor och mammor ökade ekonomiska möjligheter att ta tjänstledighet ellerförkorta arbetstiden under barnets tre första år. Förslaget ökar valfriheten förfamiljer att kunna välja att vistas mer tid tillsammans med barnen.Kristdemokraterna vill ha en väl utbyggd och kostnadsfrifamiljerådgivning. Familjerådgivningen bör ha resurser att erbjudarådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i en krissituation. 1998skilde sig 21 000 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Ännu flersambopar flyttade isär vilket inte syns i statistiken. Vid många separationerfinns också barn i förhållandet. Var tredje 18-åring har föräldrar somseparerat en eller . av barnen har efterskilsmässan/separationen tappat kontakten med sin biologiska pappa. Detta ärmycket olyckligt såväl för barn som för pappor.Den 1 oktober 1998 ändrades bestämmelser om vårdnadm.m. (prop 1997/98:7 bet 1997/98:LU12). Ändringarna syftar till att beredavägen för en ökad omfattning av gemensam vårdnad och betona principen ombarnets bästa. Negativa konsekvenser av den nya lagstiftningen harsynliggjorts, där barnet kommer i kläm. Regeringen bör noga följa frågan omutfallet av gemensam vårdnad utifrån perspektivet om barnets bästa.Detsamma gäller växelvis boende, där studier just nu pågår.Vid vårdnadstvister bör nämndemän av båda könen finnas företrädda vidrättegången. Här kommer ofta olika synsätt till uttryck och den samladekompetensen från såväl manliga som kvinnliga nämndemän ger bästaförutsättning för bra beslutAvgörande för fortsättningen är ofta hur den efter enskilsmässa gestaltar sig och vilka rutiner som då skapas. Vid tillfällen närlivet ställs på kant och kraftigt förändras kan det vara svårt att skapahållbarastrukturer. Ett stödprogram för pappor som stärker dem att bibehållakontakten med sina barn och att praktiskt kunna genomföra detta skulle förmånga vara värdefullt. Programmet kan organiseras via familjecentrum ellersocialtjänst. Regeringen bör initiera en försöksverksamhet i några kommuner.ArbetslivetSvenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta ivärlden. Trots detta har vi en i europeiskt perspektiv mycketkönssegregerad arbetsmarknad. Kommuner och landstinghar i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad. Mångakvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola ochomsorg. Men den offentliga sektorn har blivit enkvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär ochlönestegring har begränsats, eftersom det inte funnits fleraarbetsgivare att välja mellan. Bemanningsföretagens inträdepå arbetsmarknaden samt en ökad privatisering inomoffentlig sektor har möjliggjort för bl a sjuksköterskor attkunna välja mellan flera arbetsgivare och därmed höja sinlön. av bemanningsföretagens anställda ärkvinnor. Vi ser positivt på mångfald, såväl ur brukarens somur arbetstagarens synvinkel.Ökad konkurrensutsättning av verksamheter inom offentlig sektor, t exäldreomsorg och sjukvård skulle möjliggöra för kvinnor att bättre kunnautveckla såväl omsorgen som vården som den traditionellt kvinnligaarbetsmarknaden. Detta försöker regeringen stoppa genom att förbjuda attsjukhus drivs av olika huvudmän. Maktfullkomligheten över kvinnorsarbetsmarknad manifesteras ytterligare genom detta förhållningssätt. Ingentorde väl bättre än kvinnorna inom vården veta att omvårdnad och vård iförsta hand är till för patienten.Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktigaaktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre attintegrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direktanknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt avfackföreningar och ledning.Ett bra exempel på hur man kan få olika aktörer att engagera sig i att gekvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik ochindustri inom energisektorn är det EU-projekt som leds av . Iprojektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter och företag.Man satsar hårt på att ändra attityder och förhållningssätt, föra upp likamöjligheter på styrelsernas dagordning och lägga fram förslag till särskildaåtgärder och upplysningsverksamhet.NUTEK:s rapport 1999 visar attarbetsplatser där ett kön dominerar har lägre lönsamhet. Jämställdhet är alltsålönsamt för företag! Undersökningen är gjord på 14 000 svenska företag. Deförändringar som krävs för att göra företag och organisationer mer jämställdaär oftast åtgärder som ökar hela personalens motivation. Bredkompetensutveckling och decentraliserat beslutsfattande är exempel på detta.Eftersom forskningen visar att jämställdhet lönar sig bör detta i framtidenavspeglas i företagens rekrytering till ledande befattningar.Jämställdhetslagen stadgar att alla företag med över 10 anställda måsteupprätta en jämställdhetsplan där bland annat arbetsgivare ska kartläggaarbetsförhållanden, löneskillnader etc mellan könen. avföretagen med mer än 10 anställda har en jämställdhetsplan.Jämställdhetsplanernas funktion behöver utvärderas. Fyller de en funktion iarbetet för ökad jämställdhet, eller är de bara skrivbordsprodukter? Ansvaretvilar på såväl arbetsgivare som arbetstagarorganisationer att se till attjämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten.Ett barnvänligt arbetslivEn förutsättning för att både kvinnor och män ska hamöjligheten att utvecklas i sin yrkesroll och kunnafungera i den viktiga föräldrarollen är ett barnvänligtarbetsliv, alltså en arbetsmiljö där det ses som enkompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårdaoch fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor.Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är envarningssignal. menar att politiker, arbetsgivare ochfackföreningar tillsammans måste arbeta fram former för ett mer barnvänligtarbetsliv. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på detta område sominledning till ett mer långsiktigt arbete. Arbetet bör ske tillsammans medarbetsmarknadens parter.Kristdemokraterna anser att de ekonomiska villkoren för att ta hand ombarn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring, möjlighet tillföräldraledighet med barnomsorgskonto/vårdnadsbidrag,avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader, tillgång till god barnomsorg avolika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktigainslag för kombinationen föräldraskap/arbetsliv.ArbetstidSverige har en unik uppdelning mellan hushållsarbete ochlönearbete. Vi kristdemokrater vill se båda dessa kategoriersom lika viktiga för att livet ska bli en god helhet. Bådaarbetsmiljöerna tillför människan livserfarenhet, gemenskapoch trygghet. Båda behövs för att livet ska fungera,praktiskt, socialt och ekonomiskt. Sett ur ettlivscykelperspektiv har de båda miljöerna olika stortutrymme under olika tider. För att detta ska fungera på bästasätt måste arbetstiden kunna variera utifrån aktuelllivssituation. Detta kräver attitydförändring hos såvälarbetstagare som arbetsgivare.Kristdemokraterna menar att arbetstiden måste betraktas ur ettlivscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har.Som 25-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning än närman är 40 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder,odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan om enanställning osv. En annan viktig är att skapa möjlighet för ettlångvarigt deltagande i arbetslivet. Det minskande barnafödandet kommer attställa krav på ökat förvärvsdeltagande. Och kommer att hastor betydelse för pensionens storlek i det nya pensionssystemet. Denekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle kortasin arbetstid skulle drabba såväl den enskilde som företagen och nationenSverige.Den enskilda människans olika önskemål under olika tider av livet gör attcentrala kollektivistiska lösningar måste anses högst otidsenliga.Kristdemokraterna menar att arbetstidsfrågan bäst löses när arbetsmarknadensparter själva tar ansvar för avvägningen mellan arbetsgivarens ocharbetstagarens intressen. Det kan ske i form av kollektivavtal eller lokalaavtal. Många tecken tyder på att arbetstidsförkortning såväl somarbetstidsförläggning är, har varit och kommer att vara prioriterade ikommande avtalsförhandlingar. Regeringens och dess stödpartiers agerandenär med tanke på denna utveckling mycket förvånande. När människor självahittar bra lösningar ska inte staten lägga sig i och faktiskt desarmeraavtalssystemets legitimitet. avvisar således en generelllagstadgad arbetstidsförkortning.Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal.En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverkaomfattning och förläggning av arbetstider.Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare ocharbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sinabehov och önskemål. ser positivt på regler som skapargoda förutsättningar för parterna att i kollektivavtal finna väl balanseradelösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav.För arbetstagaren är det positivt att, utifrån verksamhetens behov ocharbetslagets möjligheter, få förlägga arbetstiden på ett sätt som gör detmöjligtatt kombinera den med exempelvis studier, tid med barnen ellerfritidsaktiviteter. Obekväm arbetstid kan exempelvis för småbarnsföräldrarvara tidpunkten för hämtning på daghem, för andra tidig morgon och förytterligare andra kvällar.Även arbetsgivaren gynnas av en friare användning av arbetstiden.Möjlighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen attbehålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång.Då kan den totala arbetslösheten pressas ner och antalet sysselsatta öka.Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang ochansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidensförläggning ökar.Staten och kommunerna bör föregå med positivt exempel när det gäller attlåta personalen på varje arbetsplats att utifrån sina och verksamhetens behovpåverka hur arbetstiden ska förläggas.Ett ökat löneutrymme har under historiens skede till viss del tagits ut iform av förkortad arbetstid. Så kommer att ske även i framtiden.Kristdemokraterna ser positivt på att arbetsmarknadens parter förhandlar omutökad semester. Vi avvisar dock tankarna på att lagstiftningsvägen förlängasemestern med . Semesteravtalen ser redan idagolika ut därför att olika förbund prioriterat olika utifrån sina medlemmarsbehov.Forskning visar att stress kan vara positiv , men vidlångvarig stress ökar risken för utbrändhet. Det är därför nödvändigt med enlängre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver lagen rätttill . Vi föreslår att av den semester somutgår enligt semesterlagen ska regleras enligt nuvarande lag, med uttag avhela dagar och sammanhängande perioder. Betald semesterledighet utöver vill vi ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål ochverksamhetens behov.