ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02A273 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A273av , ()StimulansbidragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överväga ett stimulansbidrag vid av arbetsförmedlingenanvisad aktivitet.MotiveringArbetslösheten sjunker snabbt och det beror delvis på enframgångsrik ekonomisk politik och delvis på en godinternationell konjunktur. Det synes nu som om regeringensmål om att halvera den öppna arbetslösheten till kanuppnås.Allt detta är naturligtvis glädjande. Det innebär en bättre ekonomi församhället och ökad livskvalitet för de människor som kan gå från arbetslöshettill arbete.Slutmålet att sträva efter är att uppnå den fulla sysselsättningen och attkunna tillgodose den ökande efterfrågan på arbetskraft. Redan nu ser visvårigheter att rekrytera till vissa yrken. Den nya situationen påarbetsmarknaden rymmer nya utmaningar, inte minst med tanke på dedemografiska förändringar vi har framför oss och där vi kan riskera brister iarbetskraftsutbudet.En av dessa utmaningar är att som vi har en stor efterfrågan inomvissa yrken så har vi en stor grupp långtidsarbetslösa som har fortsatt storasvårigheter att komma ut på arbetsmarknaden. Den aktivitetsgaranti somriksdagen beslutat om är en viktig insats för att ge fler chansen attkomma tillbaka till arbetslivet. All tillgänglig forskning visar att aktivitetärbättre än passivitet för att bryta arbetslösheten. Aktiviteten har som syfte attge bättre kompetens i form av utbildning och arbetslivs-erfarenhet och kan påså sätt bryta utanförskap och uppgivenhet.Problem kan dock uppstå när det gäller att motivera de som länge varit fasti arbetslöshet. Steget från arbetslöshet kan verka väldigt långt och inte sällankan ökade kostnader i form av resor, mat och andra arbetsplatsrelateradeomkostnader utgöra hinder för att ta anvisad aktivitet. En längre tidsarbetslöshet har självklart drabbat den arbetslöse personens ekonomi negativt.För den enskilde kan exempelvis en sådan stimulans som gäller för desom är i OTA göra det mer gynnsamt att delta i en arbetsmarknadsaktivitet.Från flera arbetsförmedlingar kommer signaler om att det är svårt attbryta långtidsarbetslösheten när det ter sig olönsamt att gå från passivitettillaktivitet.Det finns därför anledning att överväga vilka incitament som kan behövasför att motivera till aktivitet framför passivitet.Stockholm den 1 oktober 2000Margareta ()
mot · GO02A274 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A274av , Hans (s)Rehabiliterade och arbetsmarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om arbetsmarknadspolitiken med fokus påhögkvalitativa insatser och ökade möjligheter för rehabiliterade attåtervända till arbetsmarknaden.MotiveringVarje människas förmåga och vilja till arbete ska tas tillvara.Människans kraft och vilja att utvecklas och arbeta ärsamhällets viktigaste tillgång. Därför kan vi socialdemokrateraldrig acceptera arbetslöshet. Vi ska gå från denmassarbetslöshet som den moderatledda regeringen lämnaefter sig 1994 till full sysselsättning. Arbetet med att nå fyraprocents arbetslöshet under innevarande år och isysselsättning är bara delmål på vägen.När sysselsättningen nu ökar kraftigt och arbetslösheten minskar är detännu viktigare att extra fokus sätts på dem som varit borta från den reguljäraarbetsmarknaden . Det kan exempelvis gällalångtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och förtidspensionärer.Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om från att hantera stora volymerarbetslösa till en mer av högkvalitativa insatser. Ökade insatser bör göras föratt ge även de som av annan anledning än arbetslöshet ej stått tillarbetsmarknaden förfogande. Olika myndigheters resurser bör samlas för attfå bästa resultat. Myndigheterna ska kraftsamla kring den enskildemänniskans behov av insatser för att komma in på arbetsmarknaden oavsettbakgrund till att personen varit ifrån arbetsmarknaden.Långtidssjukskrivna och förtidspensionärer som genom vård ochrehabilitering åter står till arbetsmarknadens förfogande ska ha rätt tillåtgärder som är reserverade för långtidsarbetslösa, exempelvisanställningsstöd. Detta först och främst för att den enskilde ska få en chansattkomma tillbaka och få ta del av den gemenskap som ett arbete innebär, menockså för att det är ett bra sätt för samhället att ta vara på den resurs somvarjemänniska utgör.Stockholm den 3 oktober 2000Hans Hoff ()()()()
mot · GO02A275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A275av Björnemalm, ()FöretagshälsovårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagfästa en samverkan mellan företagshälsovård ochförsäkringskassor.MotiveringFöretagshälsovården har i genomgått många förändringar under desenaste åren. Den senaste lagändringen som skett från betonarföretagshälsovårdens roll i det förebyggandet arbetet. betonas attarbetsgivarens ansvar för att tillhandahålla företagshälsovård vidgats genomatt rehabiliteringsaspekterna utgör en viktig faktor.Sedan statsbidraget togs bort och SAF sade upp det centrala avtalet 1993har företagshälsovården krympt med . finns i landet ca 700företagshälsovårdsenheter och ca 700 anställda. Antalet har varit stabilt underde senare åren och den geografiska täckningen är fortfarande god. avalla anställda har tillgång till företagshälsovård.Den lägsta anslutningen finns i företag med få anställda, av deanställda i företag med 4 eller färre anställda har tillgång tillföretagshälsovård. har föreslagit att man börlagstifta om alla arbetsgivares skyldighet att ordna företagshälsovård.Avtal finns huvudsakligen på den offentliga sidan d.v.s. inom stat,kommun och landsting. På den privata sidan finns avtal inom vissaförbundsområden. Avtalen är i de allra flesta fall av rekommenderande slagoch inte styrande som . De traditionella ägandeförhållandenadominerar fortfarande, d.v.s. kommunen och näringslivet ägerföretagshälsovården via en ideell förening, även om det privata ägandet avolika slag blivit allt vanligare på senare tid.Vi anser att det är viktigt att företagshälsovårdens uppgifter görs tydliga.Företagshälsovårdens kärnuppgifter bör enligt vår uppfattning i första handfokuseras på det förebyggande arbetsmiljöarbetet och den arbetslivsinriktaderehabiliteringen utan att för den skull helt avskilja sjukvård frånföretagshälsovården.För andra året i rad ökade de anmälda arbetsskadorna 1999. Det är framförallt arbetssjukdomarna som ökade jämfört med och med50 % jämfört med . Allra mest ökade arbetssjukdomar orsakade avsociala och organisatoriska faktorer t.ex. stress och andra psykiskapåfrestningar.I dag finns utifrån propositionen om samverkan ett utvecklat samarbetemellan försäkringskassorna, , arbetsförmedlingen ochprimärvården.Vi anser att en ökad samverkan mellan företagshälsovården ochförsäkringskassorna skulle underlätta försäkringskassornassamordningsansvar och effektivisera processen vid arbetslivsinriktadrehabilitering. En sådan samverkan måste dock alltid ske med beaktande avarbetsgivarens fulla ansvar enligt arbetsmiljöbalken.Med en systematisk samverkan mellan berörda aktörer ökarförutsättningarna för både återgång till arbete och ett förebyggande av ohälsarent generellt. En sådan samverkan bör lagfästas. Koppling tillYrkesinspektionen är också nödvändig.Viktigt är också att företagshälsovården arbetar med att utveckla enkvalitetssäkrad verksamhet.Stockholm den 3 oktober 2000Maud Björnemalm (s)()()()
mot · GO02A276 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A276av , ()Frivillig ideell arbetsinsatsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av reglerna för användandet av a-kasse-medel.MotiveringArbetslösheten förorsakar psykosociala skador hos många avvåra äldre arbetssökande. av dem som är äldre än 58 årbedöms inte ha några möjligheter att komma ut påarbetsmarknaden. Det motsvarar närmare 15 000 personer.Vi vill fästa uppmärksamheten på situationen för denna äldre arbetskraftsom - trots att inga hinder i form av bristande yrkeskvalifikationer,otillräcklig utbildning eller fysiskt handikapp föreligger - diskriminerasenbart på grund av sin ålder.Denna grupp människor har gått igenom både utbildningaroch arbetspraktik. Söka jobbkurserna är också avverkade. Dessutom är riskenför utförsäkring ett överhängande hot. Majoriteten i denna grupp villemellertid inget hellre än att deras erfarenheter och kunskaper skall kommasamhället till nytta. Vi har alla behov av delaktighet i samhället, att kännaansvar och ha inflytande över våra egna liv.I har några arbetslösa tillhörande denna grupp under regelbundnaträffar sökt finna en lösning på sin egen sysslolöshet, sin önskan om att varaen viktig del av samhället samt frågan om hur detta skall lösas utanekonomiska utgifter för samhället.Inte en söka-jobb-kurs till - är något av deras måtto som de kanse nyttan av dylika för dem som är på väg ut i arbetslivet. Själva vill de kännaatt de åtminstone finns kvar som något "nyttigt" i samhället.Frivillig Ideell ArbetsinsatsDe kallar sin modell , Frivillig Ideell Arbetsinsats. Denarbetslöse (som vill ta del av systemet) tar själv, av egetintresse, kontakt med "arbetsgivaren". Denne är en ideellorganisation som till exempel arbetar med stöd till äldre,handikappade, barn eller ungdomar. Den arbetslösetillhandahåller sedan tjänster som inte kan tillhandahållas påarbetsmarknaden.Dessa tjänster/insatser skall motsvara kravet för uppfyllt arbetsvillkor föratt ge a-kassa.Genom kan många arbetslösa ges möjlighet att bryta sin passivitet,öka sitt samhällsengagemang samt känna sig nyttiga och må bättre. Samtidigtär det av största vikt att de står kvar som arbetssökande och finns kvar i a-kassesystemet.Ett erbjudande om skall ges till personer som fyllt (i likhet medTAE) och som varit utan fast eller tillfälligt arbete . EnFIA-överenskommelse med en ideell organisation skall löpa . "Arbetstiden" bör omfatta minst /vecka, för att motsvara dagens"åtgärdstid/år".Arbetsförmedlingsnämnden i har och1999 ansökt hos regeringen om att få använda a-kassemedel på ettotraditionellt sätt, men fått avslag. Ett bifall på en sådan ansökan skulleskapamöjligheter att ge också dessa människor ett meningsfullt vardagsliv.Stockholm den 3 oktober 2000Margareta ()()()()
mot · GO02A281 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A281av , ()Natur- och kulturvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om gröna jobb och reglerna inomarbetsmarknadspolitiken.MotiveringI landet avsätts allt fler områden som naturvårdsobjekt. Storaresurser avsätts för detta ändamål som ett led för att skapa enhållbar utveckling.Det finns också en mängd kulturlämningar och fornminnen i vårt landskapsom är skyddade. Gemensamt för dessa områden är att de är i stort behov avskötsel och underhåll och detta har till stor del genomförts medarbetsmarknadsmedel. Verksamheten, har förutom en nödvändig miljöinsats,sysselsatt många personer som haft svårt att komma ut på den ordinariearbetsmarknaden. Dessa gröna jobb kan vara ett inslag i verksamheten med enövergångsarbetsmarknad.Eftersom vi får allt fler skyddade områden ökar behovet kraftigt avskötselåtgärder. Det handlar om röjningar, anläggande av vandringsleder,uppmärkningar, återskapande av ursprungliga naturmiljöer och mycket mera.Arbetsuppgifterna ligger helt utanför den ordinarie arbetsmarknaden ochsaknar helt undanträngningseffekter.Länsstyrelserna får ett anslag för skötselverksamheten och det sker på deflesta håll i landet ett samarbete mellan länsstyrelserna ochskogsvårdsstyrelserna och länsarbetsnämnderna. Detta har fungerat mycketbra. Omfattningen av de gröna jobben inom natur- ochkulturmiljövårdssektorn har minskat kraftigt till följd av ändrade regler.Risken är uppenbar att det blir ännu färre om intearbetsmarknadsmedel kan användas. Detta medför mycket negativakonsekvenser när det gäller möjligheten att säkerställa natur- ochkulturmiljövärden samt motverkar strävan att integrera miljöfrågorna iarbetsmarknadspolitiken. Det är för naturvården särskilt allvarligt motbakgrund av den satsning på säkerställande av mark för naturvårdsändamålsom nu sker och som, om den skall vara meningsfull, måste följas upp medskötselåtgärder. Den minskade omfattningen innebär också att inventeringarav natur- och kulturmiljövärden inte kan fullföljas. Huvuddelen av demiljöprojekt som skogsvårdsstyrelserna bedriver inom ramen förarbetsmarknadspolitiken riskerar att upphöra.Därför är det nödvändigt att reglerna i arbetsmarknadspolitiken utformasså att de gröna jobben även i fortsättningen kan bedrivas i samarbete mellanlänsstyrelserna, skogsvårdsstyrelserna och länsarbetsnämnderna.Stockholm den 3 oktober 2000Alf ()()()
mot · GO02A282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A282av Holma, ()Omvandling av sjukbidrag till lönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen kommer med förslag till förändringar ienlighet med vad i motionen anförs om att omvandla sjukbidrag tilllönebidrag inklusive annan ersättning när man arbetar.InledningFör många människor med funktionshinder ter sigmöjligheten att gå till ett dagligt arbete alltför ofta som endröm som aldrig kan bli verklighet. Att känna att man uträttarnågot meningsfullt för andra människor eller för samhället ärkanske t.o.m. ett större behov hos människor medfunktionshinder än för dem som är utan. Arbetet är symbolenför att vara lika behövd som "alla andra" och att man därmedhar, i den bemärkelsen, ett likvärdigt liv som majoriteten avbefolkningen. Det vanligaste alternativet är dock för dennagrupp av människor att de får sin försörjning tillgodoseddgenom förtidspension/sjukbidrag ellerrehabiliteringsersättning.När denna grupp av människor erbjuds möjlighet att arbeta hel- eller deltidfortsätter de att bibehålla, under längre eller ,förtidspensionen/sjukbidraget alternativt rehabiliteringsersättning. Mångaupplever, trots att de utför meningsfullt arbete, att de fortsätter att fåsjukbidrag istället för lön. Detta upplevs som en nedvärdering av derasarbetsinsatser.Förslag om att omvandlasjukbidrag till lönebidraginklusive annan ersättningnär man arbetarVi anser att det är möjligt att med små administrativaförändringar omvandla sjukbidrag till lönebidrag ochsamtidigt utöka detta med en stimulansersättning närindividen går från passivt bidragsmottagande till aktivverksamhet. Kostnadsansvaret för stimulansersättningen börden arbetsplats som den funktionshindrade är på ha.Förändringen har en viktig social dimension. Genom denföreslagna förändringen får den funktionshindrade störreförutsättningar att, på jämlika villkor med andra, varadelaktig i samhället. Funktionshindrade upplever att de, på ettbättre sätt, aktivt kan bidra till samhället med sinaarbetsinsatser och få en ersättning som de kan uppleva sommer rimlig än de bidrag som finns i dag.Stockholm den 4 oktober 2000Siv Holma (v)()
mot · GO02A283 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A283av , ()Deltidstjänster i offentlig sektorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att deltidstjänster i offentlig sektor skall bli heltidstjänster.MotiveringTrots goda insatser från kommuner och landsting är det alltför många i offentlig sektor som endast har deltidstjänst.Oftast är det kvinnor som utsätts för dettaanställningsproblem.Många av dessa människor väljer att säga upp sin anställning på grund avatt möjligheten till att stämpla upp har begränsats. Vikarier avhåller sigrättentill en fast anställning på grund av att erbjuden tjänst oftast ärdeltidoch därmed ger för låg inkomst. som detta är ettanställningsproblem inkräktar det också på jämställdheten då det oftast ärkvinnor som utsätts.Stockholm den 5 oktober 2000Ann-Marie ()()()
mot · GO02A285 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A285av , ()Utvärdering av inträdesreglerna till a-kassanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvärdering av reglerna för inträde i a-kassan.MotiveringI ett väl fungerande samhälle behövs det en jämn rekryteringav personal till olika yrkesområden. finns det vissabranscher som har svårt att rekrytera ungdomar tillyrkesutbildning på grund av att dessa saknar denanställningstrygghet som unga önskar sig. Framför allt vissasäsongsbetonade arbeten, exempelvis inom turism, skogs-,jordbruks- och trädgårdsnäringar samt byggbranschen, kanbefaras bli drabbade av brist på utbildad personal om desaknar grundläggande trygghet i arbetet.Den förändring, som infördes beträffande inträdet i a-kassan, har försvårat för nya sökande att bli fullvärdiga medlemmar. Förinträdet krävs att man har arbetat minst i fyra av . Förfullvärdigt medlemskap krävs därtill medlemskap och ordinarie arbete . Detta är ofta mycket svårt attuppnå för unga personer som inte har hunnit få erfarenhet av yrket.Denna omständighet leder inte bara till att det kommer att finnas brist påutbildad personal i vissa yrken, utan även att ungdomars situation påarbetsmarknaden ytterligare försämras. Av den anledningen är det rimligt attregler för inträde i a-kassan även beaktar det faktum att utformningen faktisktkan påverka framtida utveckling av vissa näringsgrenar. Det är därförangeläget att en ordentlig utvärdering av de nuvarande reglerna för inträde i a-kassa görs.Stockholm den 4 oktober 2000Susanne ()()()()()
mot · GO02A286 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A286av , ()Utrikesfödda som prioritet inom arbetsmarknadspolitikenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att ändra benämningen utomnordiska medborgaretill utrikesfödda som prioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken.MotiveringEn prioriterad uppgift inom arbetsmarknadspolitiken har varitatt minska den öppna arbetslösheten bland "utomnordiskamedborgare". Utomnordiska medborgare utgör endast av samtliga utrikesfödda. Exempelvis har 65procent av alla födda i numera svensktmedborgarskap. För födda i är andelen ochbland födda i är 60 procentnaturaliserade. "Utrikesfödda" snarare än "utomnordiskamedborgare" bör vara en prioriterad grupp iarbetsmarknadspolitiken.Den både opreciserade och snäva prioriteringen av "utomnordiskamedborgare" har lett till snedprioriteringar inom arbetsmarknadspolitiken.Utomnordiska medborgare har prioriterats i den meningen att deras andel avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna varit större än deras andel av dearbetslösa. Däremot har utomnordiska medborgare från t ex , sombott länge i och tillhör arbetskraftsinvandrarna, inte prioriterats.Dettagäller också medborgare från som invandrade redan under70- eller 80-talen.Arbetsförmedlingarna har prioriterat sent anlända invandrare på bekostnadav dem som kom . Arbetslösa invandrare från ,, och som invandrade har haftmindre chans än infödda svenska arbetslösa att delta i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Naturaliserade invandrare har däremot fått delav arbetsmarknadspolitiska åtgärder i mindre utsträckning än vad sommotsvarar deras andel av de arbetslösa. Likaså har nordiska invandrare fått enlägre andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna än infödda svenskar.Utomnordisk medborgare utgör dock bara en tredjedel av de utrikesfödda.Stockholm den 4 oktober 2000Lena ()()()()
mot · GO02A289 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A289av , ()ArbetsmarknadsutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs arbetsmarknadsutbildning.MotiveringEn fungerande bristyrkesutbildning är av fundamental betydelse för att fåned arbetslösheten och förebygga flaskhalsar på arbetsmarknaden samtför att ta tillvara arbetskraftsreserven.Invandrare är en prioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadsutbildning spelar en viktig roll för att antingen gestudieförberedande utbildning eller en kompletterande yrkesutbildning.Arbetsmarknadsutbildningen borde också vara ett instrument för att brytayrkessegregationen. Ds 2000:38 "En effektivare arbetsmarknadsutbildning"visar dock att invandrare är överrepresenterade i utbildningar somfastighetsskötsel, detaljhandel, hotel och restaurang, dvs traditionella"invandraryrken" och underrepresenterade i data, teknik och naturvetenskap.En starkt bidragande orsak till att arbetsmarknadsutbildningen inte är ettinstrument för att bryta yrkessegrationen är dagens höga målsättning att 70%av dem som går ut en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall ha jobbinom . Detta leder till att de som bäst behöver yrkesutbildningenhar minst chans att få den. Denna höga målsättning leder dessutom till attvolymen på arbetsmarknadsutbildning minskar i en situation då det riskeraratt uppstå flaskhalsar p g a brist på yrkesutbildad arbetskraft.Denna målsättning bör därför avskaffas och ersättas av kvalitetsnormerfastslagna i samarbete med berörda branscher.Stockholm den 4 oktober 2000Lena ()()()()
mot · GO02A292 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A292av Klockare, ()PendlingsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av regelverket för att en arbetskraftspendling skallkomma till stånd.MotiveringVi vill att hela ska leva och utvecklas. Av den orsaken är detviktigt att politiken inriktas på att överbrygga de klyftor som ännu skiljermänniskor åt i vårt land. Där är den så kallade arbetspendlingen enintressant lösning, men en sådan möjlighet kräver att reglerna förarbetskraftspendling ses över.Trots att ekonomin nu går på högvarv i är kostnaderna förarbetslösheten fortfarande höga på många ställen i landet. För samhället är detmer lönsamt att de arbetslösa bidrar till samhällets uppbyggnad i stället förattuppbära a-kassa. I norra går tusentals yrkeskunniga byggnadsarbetareöppet arbetslösa eller deltar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Att dåge en person med viss utbildning eller visst yrkeskunnande möjlighet attfortsätta med denna typ av arbete i en annan region genom veckopendlingmåste vara mer rationellt. Det är inte rimligt att hela familjer kan tvingasflytta, därför att det är det enda alternativet som återstår. En utflyttningpåverkar även underlaget för förskolor, skolor etc., en minskning som kan fåytterligare konsekvenser på redan utsatta orter. Arbetar dessutommakan/maken inom exempelvis vården, där vi har hög arbetskraftsbrist,åstadkommer det ännu en negativ effekt. Därför är det viktigt att ha ettpendlingsstöd som gäller alla.Situationen på arbetsmarknaden förändras i snabb takt. går vi motarbetskraftsunderskott inom vissa yrkeskategorier och detta medför ocksåproblem för samhället. Ett pendlingsstöd kan på så sätt göra att flaskhalsaroch inflationstryck i tillväxtregionerna kan undvikas. Genom flexiblalösningar kan vi maximera samhälls- och medborgarnyttan.Det ligger både i samhällets och arbetgivarnas intresse att styraarbetskraften dit den bäst behövs, varför man borde kunna hitta ett system därbåda parter bidrar. Det kan t.ex. ske genom skattejämkning och med ettekonomiskt stöd från arbetsgivarna. Det är dock inte självklart att ett sådantstöd ska vara generellt. Det kan begränsas till att endast omfatta vissabranscher.Pendlingsstöd handlar inte bara om att arbetslösa byggnadsarbetare iNorrland ska få möjlighet till sysselsättning i storstäderna. Det handlar ävenom kompetensförsörjningen. Ungdomarna rör mer på sig än tidigare.Det kan vara för att se sig om i världen, flytta till arbete eller studera påannanort. Alldeles för få av dessa ungdomar väljer att återvända till sin hembygdsenare i livet, vilket är allvarligt. Det resulterar i att de människor som ärkvari utflyttningslänen har svårt att räcka till för att möta behovet av arbetskraft isektorer med stora pensionsavgångar. Normalt ökar behovet avvälfärdstjänster med stigande ålder. I takt med att de äldre blir allt fler ärdetytterst angeläget att vi har tillgång till högre utbildning i närområdet ochfungerande lokala arbetsmarknader.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()