mot · GO02K233 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K233av Attefall, ()MedborgarbokFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av en medborgarbok.MedborgarskapAtt viljan till och upplevelsen av delaktighet i samhället minskar finns detflera indikationer på. Det generella valdeltagandet sjunker, misstron motpolitiker växer och en polariserande "vi och dom"-känsla riskerar attbreda ut sig i samhället där politiker upplevs som åtskilda från "vanligtfolk". Medborgarskapets innehåll behöver därför aktualiseras ochtydliggöras, eftersom demokratin och samhällets grundläggande värden såintimt är förknippat med de ideal som medborgarskapet representerar.I det svenska välfärdsbygget har stundom de delar av medborgarskap sominnefattar skyldigheter hamnat i skymundan. Vi måste se upp så att inte denoffentliga sektorn kväver de frivilliga insatserna i ett samhälle. Hänsyn måstetas både till att samhället utgörs av de enskilda medborgarna, men också inseberoendet av varandra - ett beroende som också ger insikter om hur vi skallförhålla oss till varandra i fråga om ansvar och skyldigheter. Det är deenskilda människornas medmänsklighet och ansvarstagande som äravgörande för framtiden.Deltagande och ansvarSverige har stora möjligheter när det gäller att fördjupa medborgarnasdeltagande och inflytande på samhällsutvecklingen. Vår demokratiskatradition och infrastruktur är stark. Våra folkrörelser ochfackföreningsrörelsen är bra exempel pånaturliga gemenskaper, som betytt oerhört mycket för solidaritet ochsamhällsgemenskap. När det gemensamma bästa stått i fokus, och intesärintressen eller klasskamp, har såväl fackföreningar somintresseorganisationer fört en rättfärdig kamp mot förtryck och för detgemensamma bästa. En stark demokrati utmärks inte av en stark stat, utanav en stark medborgaranda hos självständiga medborgare och avfungerande naturliga gemenskaper. Detta ger positiva förutsättningar försjälvstyrelse och solidaritet - för enskilda, familjer, föreningar,kommuner och så vidare.Vi kristdemokrater menar att varje människa i och med sin rationella natur,att kunna träffa moraliska val, har ett unikt och oändligt värde som gerrättigheter men också ett ansvar för samhälle och medmänniska somgenererar skyldigheter som inte kan övertas av institutioner. Däremot kan statoch andra institutioner stödja medborgaren i dennes strävanden efter attfullgöra sina skyldigheter. Staten får då en subsidiär roll i förhållande tillmedborgaren.Det är därför viktigt att när nu fokus flyttas från den kollektivistiska synenoch det statliga totalansvaret för varje människa så får inte tomrummet fyllasav individualism och ensidigt betonande av rättigheter. Som politiker ochsamhällsföreträdare måste vi våga prata om, tydliggöra och föra en diskussionkring våra medborgerliga skyldigheter.Medborgerliga dygderI medborgarskapet ingår något som jag, liksom isitt slutbetänkande (SOU 2000:1), kallar medborgerliga dygder. Dedygder som lyfter fram är kritisk rationalism,laglydighet och solidaritet. I den kritiska rationalismen ingår en vilja attsätta sig in i olika frågor, ifrågasätta, engagera sig, ta ansvar, ta initiativoch försöka förstå också hur andra resonerar. Laglydigheten innebärskyldigheten att följa de demokratiska spelreglerna och att exempelvisbetala skatt. Solidariteten, slutligen, innefattar en oegennyttig hållning tillmedmänniskorna samt att behandla människor rättvist och se tillsamhälls- och naturvärden oberoende av egennyttan.Varför är det då så viktigt att som politiker betona dygder - det är väl ändåinget vi skall lagstifta kring? Det är dock så att vi människor behöver idéeroch ideal att sträva emot - även om vi knappast någonsin kan leva i fullenlighet med dem. Men också för att kunna luta sig mot något när nyttoetiskavindar sveper genom samhället. Ett vitalt och solidariskt samhälle kräver attvi alla odlar några viktiga dygder som egenskaper. Dygder är inget man fårsig givet, utan de förvärvas och odlas under livet.De medborgerliga dygder som jag vill lyfta fram som betydelsefulla förmedborgarandan går tillbaka till den klassiska och den kristna kulturen ivästerlandet och betecknas som de klassiska fyra kardinaldygderna - rättvisa,måttfullhet, mod och praktisk klokskap. Rättvisan rör relationer människoremellan. Var och en har rätt att försvara sina egna rättigheter, men också enskyldighet att respektera andras rättigheter. Måttfullheten innebär attförnuftetbör råda över alltför vidlyftiga önskningar. Mod betyder en moralisk styrkaatt våga möta faror och stå upp mot oförrätter. Den viktigaste av de fyrakardinaldygderna är dock den praktiska klokskapen. Med den avses en kritiskurskiljningsförmåga att avgöra vad som är rätt och fel i olika valsituationer.Praktisk klokskap är överordnad de andra tre, eftersom vare sig rättvisa,måttfullhet eller mod kan praktiseras utan klok urskiljning. Dennakardinaldygd stämmer väl överens med vad i sittslutbetänkande kallar för kritisk rationalism, vilket sägs vara en vilja attsättasig in i frågor, ifrågasätta, engagera sig, ta ansvar, ta initiativ och försökaförstå också hur andra resonerar. Utredningens dygder om laglydighet ochsolidaritet motsvarar i viss utsträckning rättvisa. Solidariteten förklaras t ex iutredningen med oegennyttig och rättvis hållning till medmänniskor.MedborgarbokFör att betona medborgarskapets rättigheter, men också dess skyldigheterföreslår jag att alla nya medborgare skall få en medborgarbok därmedborgarskapets innebörd tydliggörs och samhällets grundvärderingarformuleras. Jag anser det vara av stor vikt att värna, stärkaoch förmedla de grundläggande värden utan vilka ett samhälle präglat avömsesidig respekt, tillit och gemenskap inte kan existera. Dessa värdenutgör den etiska grunden för ett fritt, jämställt, pluralistiskt och solidarisktsamhälle. En medborgarbok kan vara ett led i det arbetet.Varje svensk medborgare som uppnår myndighetsåldern bör få enmedborgarbok av den svenska staten där de medborgerliga skyldig- ochrättigheterna diskuteras. Denna bok skall också ges alla som kommer tillSverige och erhåller svenskt medborgarskap. Boken bör förmedla denvärdegrund som beskrivs i skolplanen:Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samtsolidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestaltaoch förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristentradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostrantill rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.Denna värdegrund härleds alltså från den etik som förvaltats i kristenidétradition och i västerländsk humanism. För en levande demokrati krävsatt medborgardygder såsom den kritiska rationalismen, laglydigheten ochsolidariteten framhävs. Boken bör även innehålla en kort historik överSveriges demokratiska utveckling, information om hur det politiskasystemet i och Europasamarbetet fungerar.Högtidligt överlämnande av medborgarbokenÖverlämnandet av medborgarboken bör ske i samband med en ceremoni,i hemkommunen, där man välkomnar och uppmärksammar de nyasvenskarna och de som blivit myndiga. Genom att boken både betonarrättigheter och skyldigheter kan man höja statusen på och markera detansvar som vilar i medborgarskapet.Medborgarboken skall dock inte primärt ge färdiga svar för enskildavalsituationer eller fungera som "praktisk handbok i samhällsliv", även omockså medborgarskapets praktiska konsekvenser bör diskuteras. Boken skallistället vara ett verktyg för utmejslandet av ett förhållningssätt där insiktenom rättigheter och skyldigheter gentemot samhälle och medmänniskakommer till uttryck. En demokrati är beroende av att det finns en moraliskövertygelse som baseras på grundläggande värden, som ständigt måstediskuteras, men också försvaras. Utan en medborgaranda, som präglas avfrihet och ansvar upphör demokratin. Ingen konstitutionell ingenjörskonst ivärlden kan säkra demokratins fortbestånd. Bara genom att vinna varjegeneration för etiska grundvärden och i ord och handling tillämpa dem kanmedborgarna själva skapa sin folkstyrelse. En medborgarbok kan medverkatill en sådan medborgaranda.Stockholm den 22 september 2000Stefan Attefall (kd)