ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub275 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub275av Söderdahl, ()Handledning av skolpersonalFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att enförsöksverksamhet bör startas som innebär att skolpersonal får tillgångtill handledning av psykolog eller psykoterapeut.BakgrundDen svenska skolan och barnomsorgen är i ständig utvecklingoch kraven på verksamheten förändras hela tiden.Kommunerna försöker hålla jämna steg med förändringarnagenom fortbildning av personalen. Ett annat sätt att möta nyabehov är att utnyttja kunskapen hos andra personalgrupper änden rent pedagogiska.Skolan och barnomsorgen är de som får ta emot barnsångest och frustration när hemmet inte orkar med. Jag har som lärare självmött barn som brottats med ångest och skuldkänslor efter föräldrarsseparation. De bor ibland på två ställen och har två olika regelsystem för vadsom förväntas av dem. Barnomsorg och skola möter dem med ett tredjeregelsystem.Jag har också mött barn som själva upplevt krig och barn som bor ifamiljer där delar av familjen finns kvar i krigsområden. Andra barn har varithotade av utvisning från Sverige.Samtidigt som skolan och barnomsorgen möter allt fler barn med sådanaupplevelser bakom sig, har antalet barn per lärare ökat. Att sombarnomsorgspersonal eller skolpersonal ge den tid som dessa barn behöver ärnäst intill omöjligt. Ändå är det denna personal som ska orka tadiskussionerna och konflikterna, eller tystnaden från dem som sluter sig.Avhoppade lärare vittnar ofta om att de tyckte om sitt lärarjobb men att deinte orkade med att behöva ta med sig alla svåra upplevelser hem.De kände att de aldrig var lediga.Ett sätt att stötta personalen skulle kunna vara att ge dem regelbundenhandledning av en psykolog eller psykoterapeut.Regeringen bör ta initiativ till en försöksverksamhet som innebär attskolpersonal får tillgång till handledning av psykolog eller psykoterapeut.Försöksverksamheten bör utformas som ett erbjudande till kommunerna, ochkommunerna bör själva kunna vara med om att utforma de konkretaåtgärderna på lokal nivå.Stockholm den 2 oktober 2000Willy Söderdahl (v)
mot · GO02Ub285 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub285av , ()Fristående skolor och elever med särskilda behovFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skollagens begränsning gällande elever med behov av särskiltstöd i fristående skolor.Fristående skolorsskyldighet och stöd till elevermed särskilda behovEnligt skollagen (1985:1100) ska en fristående skola varaöppen för alla. I motsats till vad som gäller för en kommunalgrundskola är dock en fristående skola inte skyldig att taemot en elev, om mottagandet medför betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan.Antalet fristående skolor har ökat markant . Det finns nudrygt 370 fristående grundskolor i och en fjärdedel av dessa ärkoncentrerade till , och . avSveriges grundskoleelever går i privata fristående skolor. I vissa kommuner ärdenna andel ännu större, såsom där närmare en av fem elever går ifristående skola. I dessa kommuner finns således enbart ett begränsat val förden enskilde eleven att välja en grundskola. Detta har särskildbetydelse för de elever som är i omfattande behov av stöd.Under våren har media rapporterat att barn med funktionsnedsättningarinte godtas som elever i fristående skolor. Att fristående skolor ska varaöppna för alla elever är än så länge en illusion eftersom de med hänsyn tillovan refererade begränsning kan vägra att ta emot en elev som behöveromfattande stöd för att genomföra sin skolgång.Huvudsyftet med fristående skola är att öka valfriheten för individen. Förde elever som är i behov av stöd har ökningen av antalet fristående skolorsnarare inskränkt valmöjligheten då dessa elever inte har tillgång tillfristående skolor och då ökningen lett till en motsvarande minskning avantalet kommunala skolor. Detta är allvarligt också med tanke på att vissafristående skolor tillämpar en pedagogik som är särskilt lämplig för barn medfunktionshinder.Att alla barn inte får gå i fristående skola innebär en diskriminering somstår i strid med de grundsatser om full delaktighet och jämlikhet som svenskhandikappolitik vilar på och som formulerats av regeringen och (rskr. 1996/97:120). Begränsningarna gentemot elever i behov av stöd ifristående skolor står även i motsättning till de principer om integrering ochnormalisering som ska styra behandlingen av funktionshindrade personer.Dessa målsättningar uttrycks även i . I konventionen ombarnets rättigheter finns ett uttryckligt förbud mot diskriminering på grund avfunktionshinder (Resolution 45/158, annex).Riksdagen bör uttala att även fristående skolor skall vara öppna för elever ibehov av särskilt stöd. Fristående skolor skall, på samma sätt som dekommunala skolorna, vara skyldiga att ta emot en elev, även om mottagandetmedför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan.Det måste skapas förutsättningar på lika villkor för valfrihet när det gällerskolform även för barn med funktionshinder. bör ta uppdessa frågor i översynen av skollagen.Stockholm den 2 oktober 2000Lena ()()()
mot · GO02Ub286 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub286av Beiming, ()Frivillig körkortsutbildning i gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en förberedande teoretisk körkortsutbildning somett frivilligt tillval i gymnasieskolan.MotiveringMöjligheten att ta körkort får inte bli en klassfråga. Allaungdomar ska ha möjligheten att, oberoende av egen ellerföräldrars ekonomi, ta körkort till ett överkomligt pris. Att hakörkort är en förutsättning för såväl arbetesom ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det nödvändigtatt ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. På siktkan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en faraför samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Idagär det bara var fjärde 18-åring i som har körkort. Istorstäderna pekar statistiken på att bara var tionde harkörkort. Inget annat europeiskt land ligger lägre. För tio årsedan tog hälften av varje årskull körkort. Femton till tjugo årtillbaka hörde det till undantagen att ungdomar inte hadekörkort. Detta är ingen entydig internationell trend. Igrannlandet tog t ex av 18-åringarnakörkort 1999. I och ligger andelen påliknande nivåer.En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkorthar minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga.Sedan den första januari 1997 tillkommer exempelvis 25 procents moms påden redan höga kostnaden. Det finns en uppenbar risk för att Vägverketssenaste förslag till stegvist förarutbildningssystem innebär att kostnaderna föratt skaffa körkort kommer att öka ytterligare. egna beräkningarvisar att kostnaderna kommer att öka med jämfört medidag.Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhördefinitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedandeteoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval igymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövatdetta med goda resultat.Stockholm den 2 oktober 2000Cinnika Beiming (s)()
mot · GO02Ub288 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub288av , ()Sanktioner vid utebliven kvalitetsredovisningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sanktioner mot skolor och kommuner som inte lämnarkvalitetsredovisningar.Motiv för mitt förslagSkollagen föreskriver att varje skola skall inlämna enkvalitetsredovisning över sin verksamhet.Kvalitetsredovisningen är obligatorisk, det vill säga det finnsingen frivillighet att avstå från densamma.Kvalitetsredovisningen är tänkt att vara ett av mångainstrument att genom utvärdering och uppföljning kunna höjaden enskilda skolans kvalitet.Trots denna obligatoriska lagregel så avstår nästan hälften av landetskommuner från att redovisa till på vilket sätt skolans mål uppnåseller på vilket sätt man tänker arbeta för att nå de uppsatta målen.Det är anmärkningsvärt att så många av landets kommuner direkt brytermot lagen, utan att något påpekande sker. Ett rimligt förfarande måste vara attfastställa ett sanktionssystem mot kommuner och enskilda skolor som kananvändas när lagen om kvalitetsredovisning av skolorna inte efterlevs.Stockholm den 4 oktober 2000Anders ()
mot · GO02Ub289 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub289av Narti, ()Rätt till god undervisning i modersmålet för den finska minoritetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den finländska minoritetens rätt till en god undervisning imodersmålet på alla nivåer i förskola, grundskola och gymnasieskola.MotiveringSverige har av tveksamhet erkäntsverigefinnarna och andra etniska grupper som nationellaminoriteter. Finländarna utgör landets största minoritet,dessutom har de en särartad position på grund avparallellismen med finlandssvenskarnas starka ställning igrannlandet.Trots det kvarstår stora svårigheter när det gäller sverigefinländarnaspraktiska möjligheter att utöva sina rättigheter. Försöken att starta ochutveckla förskolor och skolor för minoritetsbarnen möts på många ställen medmisstänksamhet till och med eller stöter på öppet motstånd. Läroplaner,skollag och olika förordningar om förskola, grundskola och gymnasieskolager inte tillräckligt stöd till denna stora minoritet.Det är dags att ändra läroplaner, lagar och förordningar så att den finskaminoritetens rätt till undervisning i modersmålet garanteras.Stockholm den 4 oktober 2000Ana ()
mot · GO02Ub290 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub290av , ()Rätt att välja skolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring iskollagen 9 kap. 2 § att alla barn får lika rätt att välja skola.MotiveringI sjätte paragrafen i om utbildning stårdet: "Barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättningska ha lika möjligheter till utbildning på grundskole-,gymnasie- och högskolenivå. "Det betyder att vi skall kunna erbjuda utbildning inom alla dessa nivåer,men också att studerande barn med funktionshinder liksom alla andra skallkunna välja var man vill gå i skolan.Vi har öppnat upp för fristående skolor i vårt land. I vissa kommuner blirdet allt vanligare. Barn och föräldrar kan välja om man vill gå i denkommunala skolan på orten eller i grannkommunen eller på en friståendeskola.För vissa barn med funktionshinder finns det dock inget val. I skollagens9 kap. "Fristående skolor," under 2 § står det: "Skolan står öppen för alla barnsom enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i detoffentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagandeskulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår för skolan. "Det betyder att barn som har stora fysiska funktionshinder eller barn somär utvecklingsstörda inte har samma möjlighet att välja skola som andra barnhar.Detta anser jag vara diskriminerande och inte förenligt med begreppet enskola för alla.Stockholm den 3 oktober 2000Sonja ()
mot · GO02Ub291 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub291av Husmark , ()Bioteknik/genteknik i läroplanenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ger i uppdrag att revideraläroplanen för grund- och gymnasieskola i enlighet med vad som imotionen anförs.Från mjölk till filmjölkBegreppet bioteknik, speciellt genteknik, bordeavdramatiseras och göras tillgängligt utifrån ettvardagsperspektiv. För att få ett naturligt förhållningssätt tilldenna för många nya, både tillgängliga och svåråtkomligavärld, krävs att skolan redan på ett tidigt stadium och på ettlevande och sakligt sätt kan införliva denna kunskap iundervisningen med början redan i tidigare delen av denobligatoriska skolan. ligger undervisningen - i den månden överhuvudtaget förekommer - inom ämnet biologi, menämnesområdet är tvärvetenskapligt och detta borde även gällaundervisningen. Ämnen som religionskunskap, filosofi,teknik och kemi borde också behandla gentekniken med sinametoder.Det kan inte vara acceptabelt med tanke på alla de möjligheter som dennanya vetenskap tillför vad gäller utvecklingen inom medicin, kost, functionalfood m.m. att inte ge elever i den obligatoriska skolan en god kunskapsbas.Sverige har inte råd att avstå från att ge eleverna en väl genomtänkt ochmodern utbildning som tar upp och tar vara på "contemporary science".Inte minst viktigt är det att det är en del av naturvetenskap och teknik somkan ta till vara flickors intresse och på så sätt integrera kvinnors erfarenhetoch synsätt på en del av forskning och vardagstillämpning.Eftersom lärarutbildningen inom detta område är klart bristfällig ochfortbildningen mer tillgodoses genom enskilda lärares egna initiativ ochprivata satsningar måste lärarhögskolornas ansvar ses över. För att möta detstora och växande behovet av fortbildning för att hålla kunskapsnivån hög hosmånga grupper av lärare kan det anses befogat att överväga en särskildsatsning på detta område . Skolan måste kunna ge elevernaen fördjupad kunskap som tar upp och kompletterar det stora medialainformationsflödet.Stockholm den 4 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02Ub292 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub292av , ()Jämställdhet i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdheten i skolan.MotiveringSkolverket har i regleringsbrevet för fått i uppdrag attredovisa sina erfarenheter av hur det övergripandekunskapsområdet jämställdhet förs in i undervisningen samtvilka åtgärder som vidtas för att undervisningen skalltillgodose både flickors och pojkars likvärdiga möjligheter tillutveckling och lärande. Av utvärdering Skolanoch värdegrunden och det s.k. framgåratt många lärare inte uppfattar jämställdhet som angeläget attarbeta med på något särskilt sätt. Påpekas bör attjämställdhetsarbetet i skolan inte är frivilligt. Skolan skallenligt skollagen främja jämställdhet mellan könen och enligtde reviderade kursplanerna för skall tidavsättas för att diskutera och reflektera över begrepp somidentitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Många tycker attskolan redan är jämställd eller att det allmänna arbetet medvärdefrågor automatiskt inbegriper jämställdhet och att mandärför inte behöver lägga ned extra resurser på det. Mansaknar också konkreta metoder för att arbeta medjämställdhet. visar att arbetet med jämställdhet harkommit helt i skymundan.Det är därför viktigt att regeringen genom följer upp attkommunerna uppmärksammar jämställdhetsarbetet i sin uppföljning ochutvärdering och att frågorna tas upp i samband med annat värdegrundsarbete.Jämställdhet är både en pedagogisk fråga och en fråga om kunskap. Därförbehöver varje lärare kunskap om flickors och pojkars olika förutsättningar.Barn och ungdomar formar sin könsidentitet och därmed sina uppfattningarom manligt och kvinnligt i skolan, föreställningar som eventuelltsätter gränser för barnens utveckling, t.ex. vilka yrkesval som sedan framstårsom möjliga. Det handlar om undervisningen, om hur flickor och pojkarbemöts och bedöms och hur lärarna agerar.Jämställdhet är en viktig värdegrundsfråga som handlar omförhållningssätt.Endast genom insikt och erkännande av att könsskillnader existerar, attlärandet inte är en könsneutral process och att kunskapsinnehållet inte kanbetraktas som könsneutralt kan läraren motverka diskriminering iundervisningen.Regeringen bör därför ta ansvar för att detta kunskapsområde har en platsbåde i lärarnas grundutbildning, i deras fortbildning och kompetensutbildning.Det är viktigt att regeringen fortsätter att stödja och stimulera det lokalaarbetet med värdegrunden i förskola, skola och vuxenutbildning och spriderde goda exemplen genom referenslitteratur och fortbildning. Regeringen böruppmärksammas på att läroböcker fortfarande ofta är bärare av traditionellakvinnliga och manliga mönster, och speglar då inte den aktuella forskningenoch jämställdhetsdebatten. Detta kan också bli ett ökat problem när flerintressenter kommer in i skolans värld, bl. a. genom att sponsraundervisningsmaterial. Därför skulle läromedlen utforskas utifrån ettjämställdhetsperspektiv.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02Ub294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub294av , ()KonfliktlösningspedagogikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en upplevelsebaserad pedagogik vid utbildning ifreds- och icke-våldskultur.MotiveringDemokrati är inte ärftligt utan måste läras av varje ny generation. Mankan läsa sig till mycken kunskap inom området och lära sig av detomgivande vuxensamhället. behövs det kompletterande insatserför att stärka en freds- och icke-våldskultur. Frågan om utbildning förfreds- och icke-våldskultur har både fått en ökad uppmärksamhet undersenare år och även givits redskap. Men vi ser att det finns behovav fler åtgärder.FN:s generalförsamling har deklarerat till "Det internationella åretför en fredskultur" och 2001-2010 till "Årtiondet för en freds- och icke-våldskultur för världens barn". , mitt under det internationella året för enfredskultur, är det att något både blicka tillbaka och se framåt.På det sociala toppmötet i gjorde världens statschefer,inklusive , en rad viktiga åtaganden, varav flera gällerkonflikthantering och fred. Ett av dessa åtaganden gäller att utveckla bredautbildningsprogram i fredlig konflikthantering. Jag har redan tidigaremotionerat om det angelägna i att utvecklar etthandlingsprogram för arbetet med freds- och icke-våldskulturer inomgrundskolan och att man, inom ramen för pedagogiskt utvecklingsarbete,beaktar de behov som finns vad gäller satsning på utbildning för utvecklingav en fredskultur inom alla nivåer. Det handlar om värderingar,attityder och förhållningssätt som grundas på frihet, rättvisa och demokrati,mänskliga rättigheter, tolerans och solidaritet. Det handlar om att lära hurman avvisar våld och istället kan lösa konflikter genom att bearbeta dessorsaker och att lösa dem genom dialog och förhandling.Folk och Försvar har utarbetat en säkerhetspolitisk introduktionsutbildningsom är upplevelsebaserad, det vill säga att de som utbildas själva deltar i sittkunskapsinhämtande. När man som här själv får ta en aktiv, och en förresultatet avgörande roll, blir det ett effektivt lärande. Men när själva spelet ärslut är det för en genomgång och utvärdering. Utvärderingen är speletsviktigaste del. Där dras paralleller mellan deltagarnas handlande ochomvärlden. Spelledaren leder utvärderingen tillsammans med deltagarna. Idenna utvärdering kommer olika frågor in såsom hur fungerar FN:ssäkerhetsråd, Natos roll, svårigheter att få länder att samarbeta vid exempelviskrav på konsensus, vetorätt, demokrati kontra diktatur med mera.Parallellerna till de konflikter man kan ställas inför i den dagliga skolvärldenär många. Och de konkreta erfarenheterna ger vägledning i vardagen när manmöter t.ex. rasism, nazism och sexism men också för de konflikter av meromfattande slag vi ser i omvärlden.Stockholm den 29 september 2000Carina ()
mot · GO02Ub296 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub296av , ()KunskapslyftetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiefinansieringen med har ställt vuxenutbildningen i fokus. ISveriges kommuner pågår ett intensivt utvecklingsarbete. Många är devuxna som vågat sig tillbaka till skolan, en skola som man lämnade förmånga år sedan och då ofta med en negativ känsla i bagaget. Med enmassiv marknadsföring, med satsning på uppsökande verksamhet ochförstärkning i kommunerna på vägledning för vuxna har individer växt,sett framtidsmöjligheter, vågat tänka vidare på nya chanser påarbetsmarknaden eller på högskolestudier.För att dessa vuxenstuderande skall våga planera vidare behövs en brastudiefinansiering.I samband med att många utbildningar nu startar igen ser kommunernakonsekvenserna. Människor tackar nej till utbildningsplatser och det mananger som skäl är alltför ofta problem med studiefinansieringen. Det särskildautbildningsbidraget räcker till alltför få och på orter med lågutbildningstradition och för många långtidsarbetslösa upplevs UBS som detenda alternativet. Det blir dessutom svårt för kommunerna att planerautbildningar med tanke på detta. Därför bör studiefinansieringssystemetgällande ses över för att motverka dessa effekter.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()()()()
mot · GO02Ub297 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub297av , ()SärskoleplaceringFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att en utredningbör tillsättas med uppgift att föreslå nationella riktlinjer för på vilkagrunder beslut om mottagning till särskolan skall ske samt för hurutredning inför sådana beslut skall gå till.BakgrundRapporten särskild får man vara? En analys av elevökningen isärskolan är svar på ett regeringsuppdrag och innehåller fleraalarmerande uppgifter:- Antalet elever i särskolan har ökat med från /93 till1999/00. ökade antalet elever i med 18 %.- Spridningen mellan kommuner och län är stor, både beträffande ökningenoch andelen elever i särskolan.- Rutiner för utredning och beslut om mottagande varierar, både beträffandevilka som deltar och i förfaringssätt.- Elevgruppen i särskolan har förändrats. Tendensen är att elever medautism eller autismliknande tillstånd i särskolan har ökat liksom elevermed "nya" handikapp som damp/ADHD och elever medkoncentrationssvårigheter. Elever med invandrarbakgrund är ocksåöverrepresenterade.- Fallstudier visar att det förekommer att elever som inte ärutvecklingsstörda enligt gällande bedömningspraxis ändå återfinns isärskolan.- Storleken på gruppen elever som skall placeras i särskola är i en delkommuner situationsrelaterad och konjunkturberoende.- Brist på kompetens och resurser i har haft stor betydelse förökningen av antalet särskoleelever.- Det nya betygssystemet, med krav på att alla elever skall nå målen, harockså bidragit till ökningen.- En ökad iver att testa och diagnostisera elever har skapat ett ökat tryck påsärskolan.Mottagandet i särskolan skall enbart baseras på elevers förmåga ochförutsättningar. Att, som det framgår i rapporten, beslut omsärskoleplacering fattas utifrån resurstillgång är inteacceptabelt. Elever med behov av stöd tenderar att bli brickor i ettkommunalekonomiskt spel. Det är orimligt att särskolans elevkrets ärsituationsrelaterad och konjunkturberoende.Det nuvarande regelverket stadgar endast att den som är utvecklingsstördoch därför inte kan gå i skall tas emot i särskolan. Samma sakgäller barn med autism eller autismliknande tillstånd. Det är särskolansstyrelse som skall göra utredningen inför ett beslut om mottagande isärskolan, men det finns inga närmare bestämmelser om hur denna utredningskall gå till, eller på vilka grunder beslut skall fattas. Mot bakgrund avSkolverkets rapport är det uppenbart att detta är otillräckligt. Regeringen börsnarast tillsätta en utredning med uppgift att föreslå nationella riktlinjer för påvilka grunder beslut om mottagning till särskolan skall ske, samt för hurutredning inför sådana beslut ska gå till. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Lennart ()