mot · GO02MJ762 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ762av Ruwaida, ()Gröna EU-finanserFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att skärpa EU:s åtaganden på lång sikt för att minskautsläppen av växthusgaser till år 2030.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inom EU ta initiativ till miniminivå för skatten påicke förnyelsebara energikällor.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inom EU verka för en total översyn av detoffentliga stödet inom EU samt huruvida detta bidrar till att nå uppsattaklimatmål.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inom EU verka för att utvidga de existerandeprojekten , Joule, Save och Thermie.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inom EU verka för att alla EU:s medlemsstatersnarast ratificerar Kyotoprotkollet.36.1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till NU.3 Yrkande 5 hänvisat till UU.Inledningen gradvis minskning av eller succesivt avlägsnande av brister imarknaden, fiskala incitament, skatte- och avgiftsbefrielse samtsubventioner i alla sektorer som släpper ut växthusgaser och som därmedmotverkar konventionens syfte och tillämpningen av styrmedel förmarknadenKyotoprotokollets andra artikelDen allvarligaste och mest akuta frågan kommer utantvekan att vara hur mänskligheten väljer att tackla frågan om den globalauppvärmningen. Forskarsamhället är ense om problemets existens samtatt orsaken till problemet står att finna i förbränningen av fossila bränslenoch de så kallade växthusgaser som blir resultatet. Konsekvenserna avmänsklighetens överutnyttjande är svåröverskådliga, men tendenserna ärklara. Gör vi inte som politiker och konsumenter något för att hejdautvecklingen så riskerar vi den ekologiska balansen för kommandegenerationer. Speciellt hårt kommer framtida generationer ilåginkomstländer att drabbas eftersom klimatstörningarna får störreeffekter där, detta trots att det är vi i höginkomstländerna som står för deflesta utsläppen. Detta gör klimatfrågan till den kanske störstasolidaritetsfrågan inför framtiden.Det är dags för världens politiker att se framåt och långsiktigt när det gällerklimatfrågan. Strategier måste byggas såväl inom länder som internationellaorganisationer och unioner. Detta gäller även inom EU. Tyvärr harhandlingskraften inom EU pekat åt fel håll. I denna motion lägger vi fram ettförslag till en grön och hållbar klimatpolitik på EU-nivå. Klimatfrågan äralltför viktig för att skjutas , det är dags att ta ställning nu.Växthusgaser i världenVäxthusgaser är en naturlig del av det ekologiska systemet, men detintressanta är koncentrationen i atmosfären. Anledningen till problemenär den onaturligt höga mängden växthusgaser som skapats av vissmänsklig verksamhet, i synnerhet förbrännandet av fossila bränslen.Denna förbränning är ett relativt nytt fenomen i mänsklighetens historia,men konsekvenserna kan påverka mänsklighetens framtid ett bra tagframöver.Till det som kallas växthusgaser räknas framför allt koldioxid, metan ochdikväveoxid. Allt detta finns i naturliga mängder och fyller då en funktionsom en garant för att klimatet på jorden håller sig i balans. Vid onaturligamängder bildas det som kallas för växthuseffekten, dvs att växthusgasernastänger inne en för stor mängd värme i atmosfären och därmed stör denekologiska klimatbalansen. Konsekvenserna av detta är många och skiljer sigåt på olika delar av planeten. Den kanske tydligaste effekten är förhöjdavattennivåer med kraftiga översvämningar som följd. Vissa länder eller delarav länder kommer helt enkelt att försvinna. Det är därför som lågliggandeländer eller önationer kämpar så starkt för en minskning av växthusgaserna,det handlar helt enkelt om deras egen existens över vattenytan. Ett myckettydligt exempel på vad som kan väntas är att det upptäcktes öppetvatten på , något som inte observerats på tiotusentals år. Minskadeismassor är en kosekvens av växthuseffekten, andra är mer oregelbundnaregn- och torkperioder och mer extrem väderlek, t.ex. orkaner ochöversvämningar. Allt detta kommer att få ödesdigra konsekvenserför ekonomierna världen över och även för den biologiska mångfaldeneftersom många djurarter inte tål ett förändrat klimat.Enligt FN:s klimatpanel IPCC, kommer de globala utsläppen av koldioxidatt fördubblas och tredubblas (räknat medutgångspunkt ) om ingenting radikalt görs. Konsekvensen på klimatetberäknas bli en ökning av medeltemperaturen med . Vissaforskare menar att den kommer att öka med det dubbla. Ett par grader kanverka lite, men konsekvenserna på den ekologiska balansen är enorma. För attvi ska kunna stabilisera nivåerna behövs en reduktion avkoldioxidutsläppen med 50-70%.EU och klimatetEn anledning till att många röstade ja till att gå med i EU var att man villese gemensamma lösningar på miljöproblemen. har vi inte settmycket av de löften som gavs inför folkomröstningen. Tyvärr gäller dettaframför allt regeringens vilja till handling på klimatområdet. Tanken varju att skulle gå in och påverka EU i en riktning mot radikalaåtgärder på bland annat klimatområdet eftersom detta är ett så tydligtgränsöverskridande problem. är det så att EU:s parlament har blivitden drivande kraften i klimatarbetet med viss hjälp av EG-kommissionen.Ett aktivt arbete från medlemsstaterna är extra viktigt i klimatfråganeftersom man i de globala klimatförhandlingarna ska tala med en röst, dvskommissionen är den instans som förhandlar för alla medlemsstaternasräkning.EU:s åtaganden på var en minskning av utsläppen fram till 2008-2012 med utgångspunkt års nivåer. Detglobala åtagandet var en minskning bland industriländerna. AvEU:s totala utsläpp av växthusgaser består av koldioxidutsläppföljt av metan () och dikväveoxider (). På grund av denekonomiska lågkonjunkturen sjönk utsläppen avväxthusgaser för att nu återigen öka. Vi kan alltså se en tydlig korrelationmellan den ökade ekonomiska tillväxten och utsläppen av växthusgaser. Framtill 2010 beräknar EU:s egen miljöbyrå att utsläppen ska komma att öka (4420 millioner ton) istället för den i Kyoto åtagna minskningenmed . Detta är beräknat på ett scenario där dagens åtgärder består,med andra ord om ingenting nytt händer.Kyotoprotokollet är underskrivet av 84 stater, däribland samtliga EU-stater. Därefter är steget att samtliga länders parlament ska ratificeraavtalet.För att bli bindande internationell lag måste 55 parter ha ratificerat avtaletsamtidigt som en samling industriländer som står för av detotala utsläppen måste ratificera. Än har bara 16 stater ratificeratKyotoprotokollet, samtliga utvecklingsländer. Detta lägger ett speciellt ansvarpå EU-länderna, som skulle kunna bidra med en stor del av de 55 procenten.Om man analyserar utsläppen sektorsvis så kan man se att energisektornstår för den största delen av utsläppen () följt av transporter (22procent) samt industrin (). Övriga utsläpp står hushållen ochlantbruket för. Av dessa sektorer kommer transportsektorn att stå för denstörsta ökningen, transporterna beräknas öka till 2010.Industrirelaterade utsläpp av växthusgaser beräknas minska . Iljuset av dessa fakta framstår protester bland åkare i EU-länderna som märklig. Transportnäringen är i själva verket en bransch somökar i omfattning, och detta på bekostnad av mer ekologiskt hållbaratransportsätt, exempelvis tåg.Utveckling i några EU-länderMellan sig har EU-länderna valt att fördela ansvaret för att minskautsläppen av växthusgaser med ett system som kallas Burden Sharing, attfördela bördan. Som man kan se i tabellen nedan innebär detta förSveriges del att man kan öka sina utsläpp , något somregeringen dock lovat i att inte göra.Tabell 1Den interna fördelningen mellan EU-länderna vad gäller minskning avutsläppen av växthusgaserTabell 1: (-)Inom EU som helhet står skatterna på energi och miljö för ca 3procent av BNP. Utvecklingen och användandet av ekonomiska styrmedelför att minska utsläppen av växthusgaser ser olika ut i de olika EU-länderna. Exempel från några EU-länder:- I introducerade man en koldioxidskatt 1996, en skatt som höjtsnågot . Skatten på diesel har även den ökat något. Det mesta avutvecklingen har varit beroende av den gröna skatteväxlingen i Tyskland.- 1999 beslutade sig den rödgröna regeringen i för att successivthöja dieselskatten med ca . Det har även fattatsprincipbeslut om att jämställa bensin- och dieselskatten då dieselskattenidag är lägre trots att detta inte kan motiveras ur miljöperspektiv. Enallmän skatt på energi kommer att introduceras under 2000 och 2001.- I beslutade sig den rödgröna regeringen för att, inom ramen fören grön skatteväxling, höja skatterna på bensin, diesel, eldningsolja, gasoch elektricitet. har man initierat en hård satsning påenergieffektivitet, bl.a. stora stöd till kraftvärmeverk.- I har man satsat hårt på att höja de miljörelaterade skatterna.Under en femårsperiod, , kommer skatterna på bensin,diesel, kol och mineralolja att höjas för att kunna nå mål att minskautsläppen . blev med detta steg det första landet iSydeuropa att använda sig av skattesystemet för att styra utsläppen.- I finns det en skatt på konsumtionen av energi.- I har vi nu inlett en grön skatteväxling som ska omfatta 30miljarder kronor. har beskattningen av fossilbränslen ökat någotoch framtiden kommer visa på hur den fortsatta ökningen kommer attpåverka utsläppen av växthusgaser.Den trend som man kan se är att de progressivare länderna har tagitintryck av de länder som har gått före och visat på den förändringskraftsom finns i genomförandet av högre miljöskatter som andraskatter sänks. Detta har inte minst gällt i fallet som tack vareden rödgröna regeringen påverkar länderna runt omkring sig. Enintroduktion av miniminivåer för skatt på fossilbränslen skulle därförframför allt ha den effekten att medlemsstaterna inte skulle behöva oroasig för att företag skulle flytta eller att människor skulle ta sig övergränsen och köpa billigare bränsle.Dags för åtgärderI presenterade sitt förslag till direktiv förbeskattning av energiprodukter inom EU. Detta har sedan blivit en riktiglångkörare inom ministerrådet, framför allt på grund av bristande politiskvilja från såväl de som är positiva till förslaget som de som motsätter sigdet. De länder som framför allt bromsar är och som harhar totalvägrat. Skattefrågor av denna karaktär kräver enhällighet mellanländerna, något som varit ett effektivt sätt för ett fåtal länder att stoppa allprogressivitet i energibeskattningen. Ytterligare ett problem är att EU:sparlament endast har en konsultativ roll, vilket omöjliggjort ettförhandlande och en kompromisslösning mellan parlamentet ochministerrådet.EU har vissa regler vad gäller beskattning av råolja, men de har ingenpraktisk effekt . Det förslag som lade framomfattar flera ytterligare områden för beskattning, närmare bestämt kol,naturgas och elektricitet. Förslaget innefattar även en differentiering ibeskattningen mellan motorbränsle, motorbränsle för kommersiella ändamålsamt energiskatt för uppvärmning. Miniminivåerna var tänkta att öka underåren 1998, 2000 och 2002. Tabellerna visar hur ökningen var tänkt att ske påvissa bränslen:Tabell 2Tabell 2: (För motorbränslen min skatt 1/1/skatt 1/1/2000 målför skatt 1/1/2002 )Hur detta skulle påverka medlemsstaternas skatter är olika. Vissa länderskulle med års föreslagna nivåer tvingas justera endast tvåskattenivåer, däribland . Andra länder skulle behöva förändra ellerinföra ca 10 skattesatser.Bristen på vilja att agera i denna kanske viktigaste skattefråga blev särskilttydlig då EU skulle komma överens om ett skattepaket. Frågan om energi-skatter kom dock inte ens med eftersom man på ett tidigt stadium gav uppdenna fråga. Den nya kommissionen har inte heller varit en pådrivande kraftför att genomföra sitt eget förslag, något som gjort att frågan är i stortsett begraven.Nu är det att skaka liv i frågan, och har en utmärktmöjlighet till detta då man är ordförandeland inom EU.Den potential som finns i omställningen till ett nytt energisystem är enormoch kommer att ge EU stora finansiella vinster somgröna jobb skapas.Förslag till åtgärder- Regeringen bör ta initiativ till att skärpa EU:s åtaganden på lång sikt föratt minska utsläppen av växthusgaser till år 2030.- Regeringen bör inom EU ta initiativ till miniminivå för skatten på ickeförnyelsebara energikällor. Nivån bör höjas till per MWh år 2010för att senare successivt höjas enligt en framtagen plan. Detta ska omfattakol, olja och gas. Det är viktigt med en långsiktig plan för hurenergiskatterna ska höjas eftersom detta ger de ekonomiska aktörerna enmöjlighet att planera och investera i ny, energisnålare teknik.- Regeringen bör inom EU ta initiativ till miniminivå för skatten på 19euro per ton koldioxid år 2010.- Regeringen bör verka för en total översyn av det offentliga stödet inomEU och huruvida detta bidrar till att nå uppsatta klimatmål. Detta ärspeciellt viktigt inom EU:s egna institutioner, i synnerhet för Europeiskainvesteringsbanken och Europeiska . Dessa är storakreditgivare vars medel motverkar de av EU uppsatta miljömålen.Offentliga subventioner till ekologiskt ohållbara projekt ärkontraproduktivt och bör därför avskaffas.- Regeringen bör verka för att utvidga de existerande projekten ,Joule, Save och Thermie som ger bidrag till introduceringen av nyaenergislag.- Regeringen bör verka för att alla EU:s medlemsstater ratificerarKyotoprotokollet. På så vis skulle EU kunna vara en pådrivande kraftgentemot andra industriländer att göra detsamma. En ratificering skulleäven kunna ge klimatarbetet inom EU en injektion eftersom man då kankoncentrera sig helt på hur minskningen skulle kunna ske.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne Ruwaida (mp)()Per ()()()