mot · GO02N381 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N381av , Per (-m)Färre och enklare regler1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbättrat svenskt näringsklimat.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändrade attityder till småföretagare.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra samtliga Småföretagsdelegationens förslag.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge regelförenklingsarbetet högsta politiska prioritet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydliga mätbara mål för regelförenklingsarbetet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatoriska konsekvensanalyser vad avser reglernasekonomiska effekter på företagen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet med tidsbegränsade regler.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka simplexenhetens resurser till bevakning av attkonsekvensanalyser sker enligt simplexförordningen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att konkurrensen bör stärkas genom att statligt ägande inomkonkurrensutsatt verksamhet avvecklas.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka ställning.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utifrån gällande kommunallag förtydliga vad som är tillåtenrespektive otillåten verksamhet.112. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skärpta krav på konkurrensneutralitet för att undvikasnedvriden konkurrens. beslutar att anmäler sitt intresse för attOECD genomför en oberoende granskning avSveriges regelförenklingsarbete i enlighet med vad som anförs imotionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en skattereduktion på hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade 3:12-regler. 316.1 Yrkande 11 hänvisat till KU.2 Yrkande 12 hänvisat till FiU.3 Yrkandena 14 och 15 hänvisade till SkU.4 Inledning4.1 behöver en större och mer dynamisksmåföretagsamhetEtt framgångsrikt företagande är den absolut viktigaste förutsättningen förvälstånd. Globalisering, liberalisering och informationsteknikens snabbautveckling öppnar enorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationellt konkurrenskraftigt klimat förarbete och företagande. Inte bara de svenska företagen utan i högsta gradSverige som land befinner sig därmed i en knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så att klarar av atttävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om godavillkor för företagande och investeringar. Omvärldsförståelse ochförändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande att klamra sig fast vid stelamodeller, rigida arbetsmarknadsregler och världens högsta skattetryck.Tillkomsten av jobb på lång sikt bygger på en tillväxt bland de små ochmedelstora företagen.Negativa attityder till småföretagande har i vårt land under lång tidpåverkat företagsstrukturen. Villkoren för företagande har helt anpassats tillstorföretagen vilket i förlängningen lett till en bristande mångfald avmedelstora växande företag, jämfört med vad som finns i många andra länder.Av cirka en halv miljon företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag och har fler än 20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har effektivthindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävt världens högsta skatter, vilketytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Den arbetsintensivaprivata tjänstesektorn som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisUSA har utvecklats betydligt långsammare i Sverige.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilket omfattar en mängdförändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad, konkurrens,regelförenkling och Europaengagemang. Framför allt är det viktigt attförändra attityderna till företagande och entreprenörskap. Det måste i Sverigeskapas ett gott företagarklimat så att fler kvinnor och män vill och vågarstartaoch driva företag och anställa medarbetare. För att skall få enväxande företagsamhet måste entreprenörskap och företagande löna sig bättreän det gör i dag.4.2 Misslyckad regeringspolitikAlltsedan 1970 har det funnits beslut och uttalanden av svenskaregeringar att motverka byråkrati och krångliga regler.Avregleringsgrupper har efterträtt varandra, men resultaten har varitotillräckliga.I synnerhet socialdemokratiska regeringar har av tradition inte varitspeciellt intresserade av företagarfrågor. Därför var det extra glädjande attföredragande statsråd presenterade Simplexgruppen, meduppgiften att ur de mindre företagens perspektiv göra en konsekvensanalys avalla regleringar som olika myndigheter planerar att införa. Men den somhoppades att detta skulle innebära en genomgripande förbättring för landetsföretagsklimat blev mycket besviken. Då chefen för avgick kunde han som en i raden av vittnen berätta vad som är det största hotetmot minskat regelkrångel i - regeringen själv.Intern byråkrati och motstånd inom förlamadeSimplex arbete. Formerna gjordes till huvudsak, och arbetet inom Simplexblev en trög sidogående rörelse. Att diskutera och förankra de övergripandemålen, strategierna och de därav följande organisatoriska strukturerna har intevarit att tänka på. Simplex hamnade i verkställighetens ingenmansland mellanden beslutande politiska makten och operativ verksamhet.Det svenska regelverket är omfattande. Det finns ungefär 1 000 lagar somstiftats av , ca 2 000 förordningar som utfärdats av regeringen samtca 7 000 föreskrifter och allmänna råd som utfärdats av myndigheter. Ungefärhälften av alla dessa regler har direkt betydelse för företagen. Dessaföretagsregler uppgår till mer än 20 000 sidor och antalet ökar.Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpadem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla och kundanpassaprodukter samt att snabbt reagera på olika marknadsförändringar.Regelkomplexiteten är direkt småföretagarfientlig.Regelverket är därmed en viktig strukturfaktor med betydelse förnäringslivets utveckling och ekonomiska tillväxt. Det är därförviktigt med färre, enklare och mera stabila regler.Det senaste regeringen producerade på området var skrivelsen1999/2000:148, i vilken regeringen lämnar en redogörelse för hurmyndigheter tillämpat förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalysav reglers effekter för små företags villkor . Tyvärr är det intemycket av positiv art som hänt inom området , vilket leder till attskrivelsen är påfallande tunn.Det är bra att kommittéförordningen finns, men den måste också följas.Det bör nu ställas krav på att myndigheterna skall sända in sinakonsekvensanalyser till Simplex kontinuerligt, så att därmed en starkkontrollfunktion skapas. Simplex bör ges ett tydligt mandat avseendedepartementens organisation och rutiner och måste komma in i ett tidigt skedeav processerna.Många myndigheter anser sig enligt skrivelsen ha mycket begränsatutrymme för regelförenklingar då de måste implementera EG-direktiv ochförordningar samt andra internationella avtal. Det är viktigt att detta intebliren blockering som stillatigande accepteras av regering och berördamyndigheter. Vid implementeringen av EG-direktiven och förordningarnasom går att påverka skall konsekvensanalys enligt simplexförordningen göras.Det är bra att regeringen nu påbörjat utbildningen av de så kalladeförändringsagenterna. Det är beklagligt att det regerings- ochdepartementsinterna debaclet medfört att detta inte kunnat ske långt tidigareså som var planerat av dåvarande chefen för mäta omfånget och inflationen av regelmängden är viktiga men intetillräckliga mål. Det är alltför luddigt att som regeringen föreslår "inom entreårsperiod tydligt minska regelverkens administrativa börda". Konkreta,mätbara mål måste anges.Poängteras bör också att det inte bara är små företag som behöver,utan även mellanstora och stora. Lika viktigt är att även dessa större företagges villkor som är internationellt konkurrenskraftiga. Därtill saknas det iskrivelsen en riktig definition av "småföretag". En sådan bör tillföras,exempelvis med EU-gränsen 250 anställda.Det är nu hög tid att regeringen visar att fagra löften om regelförenkling ärmer än vackra ord. Simplexhaveriet har redan försenat förenklingsarbetet medminst , varför interna störningsmoment måste tas bort ocharbetet föras upp på högsta politiska nivå.5 behöver färre och enklare regler förföretagen5.1 Framgångsrikt avregleringsarbete under denborgerliga mandatperiodenUnder tog den borgerliga regeringen initiativ till ochgenomförde avregleringar som berörde i stort sett alla områden isamhället.- Telekommunikationer, postbefordran, radio och television öppnades förkonkurrens, vilket bland annat har betydelse för utvecklingen i detkunskapsintensiva näringslivet.- Inrikesflyget, landsvägstransporter, och järnvägenavreglerades. På de två sista punkterna återställde dock densocialdemokratiska regeringen besluten innan de trädde i kraft.- Arbetsförmedlingsmonopolet avskaffades.- Genom ett referensprissystem för läkemedel där patienten själv fickbetala mellanskillnaden för dyrare preparat än referenspreparatenpressades prisnivån inom systemet ned med 17 procent.- Ett förslag (som stoppades av den socialdemokratiska regeringen) ladesfram om att avveckla Apoteksbolagets monopol.- Såväl byggnormerna som planreglerna förenklades väsentligt i syfte attöka konkurrensen, begränsa kostnaderna, stimulera nytänkande och ökavalfriheten.- beslutade om avregleringen av elmarknaden, vilken senarehar lett till stora effektiviseringar. Reformen sköts tillfälligt upp av densocialdemokratiska regeringen innan den genomfördes.- Ett stort antal reformer genomfördes som utsatte statliga myndighetersproduktion av varor och tjänster för konkurrens, t.ex. bolagiseringarna avmyndigheten för den statliga arbetsmarknadsutbildningen (AMU), statensgodkännande- och certifieringsverksamhet inom byggsektorn, Vägverketsproduktionsverksamhet samt privatiseringarna av ,statens produktion av skogsfrön och skogsplantor, Försvarets datacentraleroch Försvarsmedia.- Flera statliga bolag privatiserades i syfte att bl.a. stärka konkurrensen ochminska sammanblandningen mellan ägare och lagstiftare.- Viktiga reformer var också den nya lagen om offentlig upphandling ochlagen om ingripande mot otillbörligt beteende vid offentlig upphandling,som riktar sig mot konkurrenssnedvridande beteenden från beställare inomstat, kommun och landsting.- En helt ny konkurrenslag infördes.- Möjligheterna att starta alternativ till den kommunala barnomsorgenökade, vilket ledde till en kraftig ökning av barnomsorg i privat regi.Föräldrar och elever fick möjlighet att välja skola genom friskolereformen.- Genomförande av fri etableringsrätt för utlänningar och utländska företagi , enhetliga skatteregler för egenföretagare och aktiebolag, enklareregistrering av aktiebolag och en mer flexibel arbetsrättslig lagstiftning.- En särskild avregleringsdelegation tillkallades, med uppgift att driva påavregleringsarbetet och ta lämpliga initiativ till förändringar som stärkerkonkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Densocialdemokratiska regeringen lade ned Avregleringsdelegationen eftervalet 1994.5.2 Avregleringar för ekonomisk tillväxtDet fortsatta arbetet med avregleringar bör ges en vid innebörd ochomfatta olika åtgärder som leder till en bättre fungerandemarknadsekonomi.En nyckelfråga för möjligheterna att driva företag är förhållandena påarbetsmarknaden. "Återställarna" på arbetsmarknaden har ställt till problemför i synnerhet de mindre företagen. De regler som styr den svenskaarbetsmarknaden måste moderniseras och anpassas till de mindre företagensverklighet. Småföretag ställs ofta inför svårigheter i mötet med fackligbyråkrati och facklig förhandlingsvana.En av de åtgärder som bidrar till en positiv utveckling är att omvandlaoffentligt ägda företag till privata och medvetet sträva efter att hitta privataalternativ till tjänster och varor som produceras i offentlig regi . Ökadkonkurrens bidrar till produktivitetstillväxt och innovationsförmåga. "", som stoppades av socialdemokrater på riks-,landstings- och nivå, måste drivas vidare och politiken inriktas påökad konkurrensutsättning av offentligt producerade varor och tjänster.Vägledande principer för fortsatta avregleringar skall vara att dessa:- underlättar för nya företag att etablera sig och för små och medelstoraföretag att växa,- minskar arbetsbördan för små och medelstora företag med bl.a.uppgiftslämnande,- begränsar offentliga monopol,- minskar offentligt ägande i näringsverksamhet,- vidgar sektorn för privat näringsverksamhet,- ökar den konkurrensutsatta sektorn,- medför lägre priser och taxor,- främjar konkurrens på lika villkor.6 Förslag6.1 Genomför Småföretagsdelegationens förslagDen av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationens rapport innehålleren lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlättaför småföretagen utan att det skulle ge upphov till statsfinansiellakostnader. presenterade den s.k.Småföretagsdelegationen 81 konkreta förslag tillregelförenklingsåtgärder. har bara 28 av förslagen helt eller delvisgenomförts. 53 av förslagen, d.v.s. närmare två tredjedelar, är fortfarandeinte genomförda.I väntan på att regeringen genomför delegationens förslag är samhälletskostnader för tillväxthämmande regler betydande. Detta ökar betydelsen avomedelbar handling. Priset för väntan betalar medborgarna, främst i form avfärre arbetstillfällen, sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet.Regeringen bör, för att stärka sin trovärdighet i småföretagarfrågor, förvarje enskilt förslag som man ej avser att genomföra ange skälen till varfördetta inte sker.6.1.1 Hög politisk prioritetErfarenheterna från länder som tar avregleringsarbetet på allvar, somStorbritannien och , visar att det krävs politiskt stöd från allrahögsta nivå. Statsministern bör därför leda och politiskt ansvara förarbetet. Detta bör ske genom att en gemensam grupp bildas iStatsrådsberedningen, som initierar och följer avregleringsarbetet idepartement och i myndigheter. Gruppen bör föreslå modeller för hurarbetet skall bedrivas, bistå med kompetens samt lyfta fram goda exempelpå avregleringar. Gruppen bör också rapportera om hur arbetet fortlöper.Varje år skall en redogörelse över avregleringsarbetet presenteras förriksdagen. Varje departement är ansvarigt och varje myndighet äransvarig för rapporteringen till statsministerns avregleringsgrupp.6.1.2 Tydliga, mätbara mål för avregleringenAvregleringsgruppen skall ansvara för de kvalitativa och kvantitativamålen för arbetet. Ett lägsta kvantitativt mål skall vara att allaföretagsregler skall ha granskats . Målet förregelförenklingsarbetet måste anges tydligt - skallregelmängden minska , såsom med gott resultatgenomförts i . Gruppen bör vidare se till att arbetet framföralltsyftar till att avskaffa eller minska sådana regler och regelsystem sombedöms minska konkurrenstrycket. Arbetet skall ske med beaktande av attsamhället måste ha effektiva regelsystem för skydd av människors liv ochhälsa, miljöskydd och säkerhet.6.1.3 Obligatorisk konsekvensanalysAlla nya regler bör föregås av konsekvensbeskrivningar vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen. Sådanakonsekvensbeskrivningar skall lämnas av såväl departement som avmyndigheter och kommuner. I konsekvensbeskrivningen skall det ävenanalyseras om problemet hade kunnat lösas på annat sätt än genom en nyreglering. Vidare bör alla utredningar få specialdestinerade medel för attgenomföra denna typ av konsekvensanalyser.Simplexenheten kan enligt dagens förordning inte kräva inkonsekvensanalyser från myndigheter och kommittéer, och dessa har inteheller någon skyldighet att sända in dessa till Simplex. Simplexförordningenbör kompletteras så att Simplex får denna möjlighet och så attmyndigheter och kommittéer åläggs att sända in sina konsekvensanalyser tillSimplex.6.1.4 Tidsbegränsade reglerEn försöksverksamhet som bör prövas är att medvetet arbeta medtidsbegränsade regler. Regler där det redan från början anges att de har enbegränsad livstid, så att en regel för att fortleva efter sitt "slutdatum"måste ha stöd av ett nytt aktivt beslut. Det kan ju vara så att manöverskattat behovet av en reglering eller att regeln inte lett till avsettresultat.6.1.5 Stärk SimplexSimplexenhetens resurser att bevaka att myndigheter, utredningar ochRegeringskansliet genomför konsekvensanalyser enligtsimplexförordningen av nya förslag som rör småföretag måste kraftigtförstärkas.Regeringen har i skrivelse till lovat att inom entreårsperiod tydligt minska företagens administrativa kostnader.6.2 Privatisera meraHela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Konkurrensenbör stärkas genom att statligt ägande inom konkurrensutsatt verksamhetavvecklas. En privatisering av de statliga företagen tydliggör statens rollsom lagstiftare och normgivare, ökar statskassans inkomster, breddarriskkapitalmarknaden till nya grupper och stärker företagen. Regeringenbör omgående presentera en plan som redogör för planeradeprivatiseringar av statliga bolag. Stat, kommun och landsting skall inriktasig på kärnverksamheterna. I princip skall all kommunalförvaltningsverksamhet som inte är myndighetsutövning utsättas förkonkurrens.6.3 Starkare konkurrensverkKonkurrensverket bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripamed hjälp av konkurrenslagen måste förbättras.6.4 Översyn av kommunallagenKommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåtenrespektive otillåten verksamhet preciseras, varmed rättsligaprövningar underlättas. Möjligheterna att överklaga offentlignäringsverksamhet bör förbättras.6.5 Skärpt krav på konkurrensneutralitetKravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpasgenom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisasskild från annan verksamhet och att priset skall baseras på ensjälvkostnadskalkyl på likvärdig grund som enskilda företag. Lagen omoffentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlignäringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommuneller landsting.6.6 OECD-granskning av SverigeRegeringen anger sig, i skrivelse 1999/2000:148, vara intresserad av attOECD genomför en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete. Detta är positivt, men det är oroande attden vaga tidsangivelsen för anmälan lyder "". Vianser att , mot bakgrund av arbetsbelastningen under det svenskaordförandeskapet i EU, genast bör anmäla sitt intresse till för enoberoende granskning som skall ske efter ordförandeskapet. Detta innebärhösten 2001. Medel för detta måste avsättas i budgeten , medananmälan måste göras genast för att få en önskad plats i kön.6.7 Beskattning av hushållstjänsterDet har, bland annat genom Humlan i , visats att detfinns en stor potentiell arbetsmarknad vad gäller hushållstjänster. har även dragits slutsatserna att kostnaden för tjänsten äravgörande för hur stor efterfrågan är. En skattereduktion på förprivatpersoners betalning av arbetskostnaden, i enlighet med tidigarepresenterat borgerligt förslag, bör införas.6.8 Gynna aktivt ägandeDe krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del avsin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmedaktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samtmissgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån förlågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bredsamstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravtfrågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund avregeringens senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga årinnan reglerna ändras. Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientligaregler avskaffas.6.9 Småföretagsdelegationens ännu ej genomfördaförslagSnabbare patent. Främjandet av innovationer är självfallet en viktig delav en politik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ettbegränsat antal unika innovationer. är av stor betydelse föratt skydda den unika innovationen som den utvecklastekniskt och kommersiellt. Detta har delvis tillgodosetts genom detsamarbetsprojekt genomfört, men ytterligare, konkretaåtgärder behövs.Patentskydd för enklare uppfinningar. Livscykeln för nya produkterblir allt kortare. I tolv av EU:s femton medlemsländer har man valt attmöta behovet av ett snabbare, enklare och billigare skydd för kortlivadeprodukter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Det är, förutom ,och som valt att avstå från denna lösning. Ettenklare skydd för uppfinningar efter den modell som förordas i (Com (95) 370 final, on theProtection of Utility Models in the Single Market) bör utredas i Sverige.Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna i de allmännaförsäkringarna. Det finns ett beräkningsunderlag för sjukförsäkringenoch ett annat för arbetsskadeförsäkringen. Om ett sjukfall klassas om tillarbetsskada måste göra om beräkningen, vilket oftamedför att företagen belastas med frågor om t.ex. vilkakostnadsersättningar som utgivits. Reglerna bör ändras så att sammaberäkningsunderlag används i båda försäkringarna.Klargör arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. Arbetsgivarna har givitsett långtgående åtgärds- och kostnadsansvar för rehabilitering avanställda. Självfallet har arbetsgivaren större förutsättningar änförsäkringskassan att upptäcka tecken på ohälsa hos de anställda.Arbetsgivaren kan också enklare se vilka förändringar som kangenomföras på arbetsplatsen för att underlätta den anställdes situation.Kompetensen i rehabiliteringsfrågor, som i hög grad dessutom är enresursfråga, är emellertid mycket ojämnt spridd bland arbetsgivarna. Detär framför allt de mindre företagen som har svårt att upprätthålla underlagför särskilda tjänster inom företaget som handhar dessa frågor. De mindreföretagens begränsade möjligheter att hålla sig med särskild kompetens irehabiliteringsfrågor måste beaktas. Rehabiliteringsansvaret bördefinieras på ett sådant sätt att det upplevs som rättvist och skaparincitament, snarare än ger ett godtyckligt utfall.Förenklad självdeklaration för egenföretagare. Nästan ingen avlandets 700.000 egenföretagare klarar deklarationen själv, utan tar hjälp.Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställspå bokföring och bokslut. Reglerna för småföretagarnas redovisning,bokslut och deklaration bör göras så enkla att de flesta företagare kanklara sitt bokslut och sin deklaration utan kostsam hjälp utifrån. Fråganhar bollats runt inom olika utredningar, men detta hjälper föga alla deföretagare som tyngs av förlegade regler.Slopa skattetilläggen för fel i momsredovisningen. Den skattskyldigepåförs skattetillägg vid fel i momsredovisningen, även i de fall där stateninte förlorat pengar eller förlusten varit försumbar. Detta är mycketstötande och strider mot det allmänna rättsmedvetandet. Skattetilläggmåste stå i rimlig proportion till statens förlust. Skattetillägg bör slopashelt i de fall periodiseringsfelen inte varit till statens nackdel eller är avförsumbart belopp. Att en mildring skett utav de höga avgifterna är ettsteg i rätt riktning, men är inte nog.Slopa avgifter och byråkrati kring den obligatoriskaventilationskontrollen. Ventilationskontroller kan utföras av flera olikasorters småföretag, bl.a. ventilationsföretag, som tillhandahåller tjänstersåsom kontroll, justering/trimning och rensning av ventilationssysteminklusive imkanaler.