mot · GO02A300 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A300av Vallius, ()ArbetshandikappadeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de handläggande myndigheterna presenterades en undersökning som genomförts av SCB isamarbete med AMS och Rådet för arbetslivsforskning.Undersökningen visar att arbetskraftsdeltagandet har ökat förfunktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga medan detminskat för personer utan funktionshinder. Det betyder attarbetslösheten har minskat för de arbetshandikappade vilketär mycket positivt.Trots detta är de arbetshandikappades situation besvärlig påarbetsmarknaden. Många av dessa har en låg utbildning eller ingenyrkesutbildning alls, och många saknar språkkunskaper i svenska och är imedelåldern eller äldre. Med tanke på de krav som ställs på de anställda i daghar många av de arbetshandikappade en omöjlig tröskel att komma över föratt ta sig in på den moderna arbetsmarknaden. Det är därför glädjande attkonstatera att staten trots detta har prioriterat de arbetshandikappade somgrupp med olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Många av dem som fått chansen att arbeta med lönebidrag har uttryckt sinbesvikelse över att man så fort flyttas från en myndighet till en annan ellerattdet är två myndigheter som man måste samsas med. Det anses attförsäkringskassan borde ha hand om utbetalning av lönebidraget en längre tid,t.ex. , innan man flyttas över till AMS. Allra helst borde handläggningav arbetshandikappade skötas av en och samma myndighet, eftersom det oftaförekommer att man inte klarar av arbetsmarknadens krav trots bara arbetar t.ex. på halvtid. Som det är kan t.ex. en "halvtidare" fåhälften av sina ersättningar från och hälften från AMS. Detbetyder ofta besvärliga ekonomiska situationer för den enskilde när inkoms-terna kommer från två håll.Det finns fall då arbetshandikappade med halvtidspension tvingas hållasamma takt under hälften av dagen som de övriga på arbetsplatsen. Efterhalva dagen är de så trötta att kroppen värker. Man kan tänka sig hur snabbtdessa människor är tillbaka i regi utan att egentligen hafått en chans att komma tillbaka till arbetslivet.Det finns fall då arbetshandikappade med bristfälliga språkkunskaperutnyttjas av arbetsgivaren. De som är lågutbildade och varit långtidsarbetslösavill så gärna ha kvar sin arbetsplats och är till lags för arbetsgivaren utanattens ta vara på de lagstadgade rättigheterna på arbetsplatsen, t.ex. pauser ochlunch. Någon facklig verksamhet är det inte ens tal om. Ingen vågar uttryckasitt missnöje i fruktan att förlora den länge efterlängtade anställningen. Alltdetta bidrar till att man är tillbaka där man började - antingensjukbidrag eller arbetslöshet, i allra värsta fall ännu sjukare.Därför anser vi att ersättningen till de arbetshandikappade organiseras såatt en och samma myndighet har hand om den enskilde så länge demedicinska skälen för den anställde styr anställningsformen. Dessutom är detviktigt att den ansvariga myndigheten noga följer upp utvecklingen påarbetsplatser där de arbetshandikappade gör sitt dagsverke för att undvikarisker för att den anställdes situation ytterligare försämras påarbetsmarknaden på grund av rådande arbetsvillkor.Stockholm den 4 oktober 2000Paavo Vallius (s)()()()