mot · GO02Ub474 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub474av , ()En ny yrkeshögskolaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att den skallbesluta om att starta en yrkeshögskola i enlighet med vad som i motionenanförs.InledningDen tekniska utvecklingen tillsammans med regeringens alltför ensidigasatsning på teoretiska utbildningar har inneburit att det har uppstått bristpå yrkesutbildad arbetskraft inom praktiska yrken. Försöksverksamhetenmed eftergymnasial yrkesutbildning har visat på ett behov som finns påarbetsmarknaden. Alltför många elever som slutar gymnasiet utan viljaeller intresse för vidare studier på är också ett uttryck för ettuppdämt behov av utbildningsvägar för dem som har en mer praktiskbegåvning och intresse. finns en begåvningsreserv bland deungdomar som aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Det saknas dockutbildningsvägar med klar praktisk inriktning som är anpassade till derasframtidsdrömmar om utbildning och arbete. har underflera år arbetat för att dels uppvärdera den praktiska kunskapensbetydelse, dels starta en yrkeshögskola för att möta de behov som finns.Redan 1993 konstaterades, i en statligt finansierad utredning, behovet aven postgymnasial yrkesutbildning. startade en försöksverksamhetmed kvalificerad yrkesutbildning. Målet med försöksverksamheten var attpröva nya eftergymnasiala yrkesutbildningar och nya pedagogiska formersamt nya utbildningsanordnare. En tredjedel av utbildningstiden genomförssom lärande i arbete och finansieras av arbetslivet. Försöksverksamheten harvisat sig vara mycket framgångsrik och regeringen föreslår att verksamhetennu ska permanentas.Det har dock funnits vissa problem med huvudmannaskap och hurstudierna i den kvalificerade yrkesutbildningen ska räknas vid antagning tillandra utbildningar. Därför anser att en yrkeshögskola börstartas med en tydlig identitet och tydliga förutsättningar till fortsattastudieroch forskning. Vi vill därmed ta vara på de goda erfarenheter som finns iförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning och genom vissaförändringar i organisationen problem som finns.FörnyelseDet finns en rad anledningar till att vi på allvar måste ta oss an rekryteringav arbetskraft till de praktiska yrkena:- Det finns många yrken som kräver kompetent arbetskraft. Bara inomhantverket finns 300 olika yrkeskategorier.- Eftersom vi inte har yrkeshögskolor anslås inte heller någraforskningsmedel till utveckling och dokumentation av dessa yrken.- Generationsväxlingen inom hantverksyrkena innebär att det kommer attbehöva utbildas 100.000 nya hantverkare . För attlocka dagens unga människor att välja ett kvalificerat praktiskt yrke måstedet finnas utvecklingsmöjligheter som sträcker sig längre än tillgesällbrevet.- De praktiska yrkenas vidareutbildning måste formas utifrån dessa yrkenssärart och behov och inte utifrån en allmän teoretisk högskolebehörighet.En efterlängtad utbildningFör såväl samhällets som människors utveckling framstår det således somnödvändigt att den eftergymnasiala yrkesinriktade utbildningen får en klaregen identitet. lämnar många gymnasieelever sin utbildning utanbehörighet till högskoleutbildning. En del är sannolikt sådana som redantidigare i sin skolgång hade önskat mer praktiska inslag. Det finns ingennaturlig utbildningsväg för dem som önskar kompetens för mer praktiskayrken. Därtill saknas det välutbildad arbetskraft för många yrkesuppgiftertill bekymmer för både företag och samhället i stort. Avsikten med en nyyrkeshögskola är att möta de behov som finns för praktisk postgymnasialutbildning. Den kan utan tvekan ses som en efterlängtad utbildning.Viktiga förutsättningarViktiga kriterier för utbildningar bör vara att den- bedriver postgymnasial utbildning som svarar mot uttalade förväntningaroch behov i arbetslivet- leder till specifik yrkesprofession i arbetslivet- kräver grundläggande behörighet för högskolestudier. Behörigheten kangrunda sig på olika typer av prövning beroende på den valda inriktningenav studierna t.ex. ett gesällprov från ett karaktärsämne- vid sidan av grundläggande behörighet har sin egen kompetens ochbehörighetsvalidering som medger tillträde till utbildningarna på ickeformella meriter- genomförs och utformas i nära samverkan med arbetslivet- leds av branschorganisationer, utbildningsanordnare och arbetsgivare isamverkan- har egen myndighet skild från högskolan.En person med examen från måste kunna bygga vidare påsina studier inom högskolan, utan att nödvändigtvis börja från början. studerande120 poäng från måste det finnas bryggorsom möjliggör att t.ex. tillgodogöra sig ett forskningsperspektiv inomområdet som den studerande saknar, för att kunna söka in på lämpligsvensk eller europeisk masterutbildning.De kvalificerade yrkesutbildningarna, vilka fortfarande bedrivs inom enförsöksverksamhet, har vuxit kraftigt men haft problem medidentitet och egenvärde. Även om förhållandet till näringslivet ocharbetsmarknaden kan vara det viktigaste för de flesta så vill studenterna ävenveta vilka möjligheter de har till vidare studier och internationell mobilitet.Hela den utvecklade världen bygger på ett livslångt lärande, som vi inte vethur det kommer att se ut.Yrkeshögskolan skall vara en egen utbildningsform med egen myndighet,skild från högskolan vad avser den grundläggande utbildningen upp till 120poäng, som avslutas med en yrkeshögskoleexamen. Utbildningen skaorganiseras i samverkan med arbetsmarknaden och vara upplagd så attteoretiska moment varvas med praktisk erfarenhet. Utbildningen måsteanpassas till den rytm och rörlighet som gäller i arbetslivet; därför ska denkunna startas vid olika tillfällen under året.I dagsläget finns en rad problem för mer praktiskt inriktade yrken. För denarbetssökande gäller att den önskade utbildningen ofta är svårtillgänglig. Omman finner en utbildning så måste studiefinansiering lösas; alla utbildningarlyder inte under allmän studiefinansiering. I många fall måste den studerandesjälv söka praktikplats vilket innebär att det inte är givet att praktikenstämmer överens med det framtida yrket. Ovissheten om att få en anställningefter genomförd utbildning finns hos de flesta kvar . För arbetsgivare gäller att det saknas arbetssökande medadekvat yrkesutbildning. Många små och medelstora företag saknar idagmöjligheter att påverka utbildning av anställningsbara sökande. I dettaavseende saknas också förutsättning för långsiktig produktionsplanering. Förolika utbildningsanordnare gäller att de delvis saknar möjligheter att avgörautbildningsinnehållets anpassning till företagens behov. Nuvarandeyrkesutbildningar saknar motsvarande högskolestatus. En tydlig legitimationför olika yrkesutbildningar saknas i många fall. Dessa problem kan lösas iKristdemokraternas förslag om en ny yrkeshögskola genom samverkanmellan de inblandade parterna. Denna nya yrkeshögskola riktar sig till degymnasieelever som av olika skäl inte vill studera vidare inom andrahögskolor eller universitet. Den riktar sig också till dem som gått den långavägen och vill förkovra sig yrkeserfarenhet.Yrkeshögskolans målUtbildningen kan förslagsvis innehålla följande mål:- Målinriktad, individuell studieplan, vilket innebär att utbildningen inteskall vara tidsstyrd utan målstyrd. Därmed visas respekt för att olikamänniskor kräver olika för inlärning.- Utbildningen skall läggas upp och målen formuleras tillsammans medbranschorganisationer, vilket innebär att berörda organisationer ocksåmåste utforma prövningen/examinationen. Varje utbildning skall resulterai ett godkänt gesällprov och godkända teoretiska kunskaper.- Utbildningen skall vara av så god kvalitet och så anpassad till yrkets kravatt av dem som klarar utbildningen skall ha anställning i branscheninom tre månader.- Genom utbildningens uppläggning ges möjligheter och förutsättningar förföretagen att få arbetskraft och för den enskilde att få jobb.- Arbetsgivaren får möjlighet att påverka utbildningens innehåll så att denpassar företagets behov av yrkeskompetens.- Den studerande får möjlighet att tidigt stifta bekantskap med företag ochkomma överens om kommande anställningsvillkor.- Avtal ska kunna upprättas om praktikanställning, finansiering och innehållmellan arbetsgivare, studerande och utbildningsanordnare så att det gynnaralla parter.Vi utgår ifrån att en yrkeshögskola ska kunna ha olika innehåll, form ochexamina beroende på den bransch och den inriktning utbildningen skagälla. Gemensamt ska vara att den ger en yrkesexamen med ett certifikatsom anger en kvalitetsnivå på den kompetens som finns i professionen.Stockholm den 4 oktober 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()