ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K282 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K282av , ()Kryssning vid personvalFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk markering vid personval.Motiv för mitt förslagPersonvalet vid riksdag, landsting och kommunfullmäktigeval sominfördes vid senaste valet fick knappast det intresse som förväntats.Dessutom visade det sig uppkomma problem vilka måste åtgärdasframöver.Många väljare blev missledda av där detpåstods "att om inte markering görs på valsedeln gäller partiernasrangordning". Detta uppfattades av många som att gjordes ingen markeringpå valsedeln till blev det i praktiken en markering på första namnet.Det var inte korrekt, utan i stället räknades enbart de markeringar somgjordes. I några valkretsar blev det säkert förändringar på valsedlarna dåförstanamn på grund av nämnd missuppfattning blev nedflyttade. Det påstås,vilket är förvånansvärt om det är korrekt, att partierna godkäntRiksskatteverkets broschyr.För att komma till rätta med ovan nämnt problem bör tvång att markera påvalsedel införas.Stockholm den 2 oktober 2000Sten ()
mot · GO02K286 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K286av , ()Nationaldagen som helgdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra nationaldagen till helgdag.Motiv till mitt förslagI de flesta europeiska länder firas nationaldagen och den är ialmanackan. bör också ta tillfället i akt och fira sin egen dag tillnationens ära. Denna dag skulle bli mycket mer av glädjande karaktär omfolk inte behövde arbeta den dagen, utan kunde vara lediga och fira på detsätt man finner bäst.För att inte utöka antalet röda dagar i almanackan, kan man lämpligtvisändra någon nu befintlig helgdag.Stockholm den 1 oktober 2000Henrik ()
mot · GO02K287 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K287av , ()Myndigheter och ideologisk produktionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att myndigheterinte skall ägna sig åt ideologisk produktion i enlighet med vad somanförs i motionen.Myndigheter skall inte ägna sig åt ideologiskproduktionI regeringsformen 1 kap. 9 § stipuleras att domstolar ochförvaltningsmyndighet i sin verksamhet skall "iakttaga saklighet ochopartiskhet". Opartiskhet lämnar inte något utrymme för myndigheter attsyssla med egen ideologisk produktion vid sidan av de politiska partierna.Likväl sker detta. Till exempel agerar lobbyorganisationför glesbygdens särintressen. Ett annat exempel är somförsöker påverka regeringen med kontroversiella kravlistor, förment medungdomars bästa för ögonen. Ett tredje exempel är ochdess generaldirektör , som tagit sig för att rangordnahögskolor och universitet utifrån kriterier som inte kan sägas varaoomtvistade.Motionärerna är inte omedvetna om att myndigheter i största allmänhetagerar med medborgarnas bästa för ögonen, och kan till viss del instämma ivad som emellanåt framförs av de ovan uppräknade myndigheterna. Menregeringsformen och motionärerna torde vara överens om att den ovanrefererade paragrafen inte medger något utrymme för skönsmässigbedömning huruvida en myndighet agerar på godan grund eller ej.Motionärerna vänder sig inte mot att myndigheter ägnar sig åt att förmedlaregeringens budskap i enlighet med vad regleringsbreven anger. Däremotvänder sig motionärerna mot att myndigheter sysslar med opinionsbildningoch ideologisk produktion i syfte att påverka regeringen.Ytterst utgår all makt från folket enligt regeringsformen. Dennademokratiska princip för politiskt beslutsfattande innebär att de folkvaldaskall kunna avkrävas ansvar. Om myndigheter tillåts syssla med ideologiskproduktion och opinionsbildning uppstår ett utrymme där medborgarna intekan utkräva ansvar. Därför måste regeringen på ett otvetydigt sätt klargöra förmyndigheter att agera med saklighet och opartiskhet i sinmyndighetsutövning. I de fall berörda myndigheter anser att de agerar ienlighet med, och försöker tolka, de intentioner regeringen gett uttryck för iandra lagar bör denna invändning avvisas med hänvisning till att grundlagensformulering har tolkningsföreträde framför andra eventuella lagutrymmen.Stockholm den 2 oktober 2000Cecilia ()()
mot · GO02K288 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K288av Husmark , ()Ersättare i utskottenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att tillse att lika regler gäller i samtligautskott vad gäller ersättares tjänstgöring enligt vad som anförs imotionen.Ersättare i utskottenI vilken ordning ersättare skall tjänstgöra om någon ordinarie ledamotfrån annat parti är frånvarande, beslutas olika i utskott.Grundlagsberedningen sade sig inte syfta "till ändring i praxis i t.ex.utskotten enligt vilken suppleanter underlåter att besätta platser vid bordet,fastän suppleant från den ordinarie ledamotens eget parti inte är närvarande".Den praxisen, d.v.s att man har tomma stolar vid bordet om ett parti inte kanfylla sina platser, tillämpas i flertalet av utskott.Samstämda regler borde gälla i samtliga utskott.Stockholm den 28 september 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02K290 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K290av , ()miljöarbete1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att påskynda och förstärka internamiljöarbete genom att bl.a. införa ett miljöledningssystem, enligt vad imotionen anförs.2 MotiveringMiljöarbetet inom och fastigheter har ett nationelltoch internationellt värde. Det är önskvärt av flera skäl att kan visaupp riksdagsfastigheter och en riksdagsorganisation som är modern,effektiv, demokratisk och miljöanpassad. har på fleramiljöområden och inom flera samhällssektorer varit föregångsland. Det ärviktigt att vi kan fortsätta vara det och visa upp nya exempel på hur detframtida samhället ska organiseras. har som ett rikt, demokratisktoch tekniskt välutvecklat land möjligheter att vara en spjutspetsnationinom bl a miljöområdet. Dessa möjligheter och detta ansvar ska Sverigeta. Det är också angeläget ur ett nationellt perspektiv att är ettföredöme på miljöområdet.Det finns framgångsrika företag som tar ett helhetsgrepp över sinorganisation och interna process där målet är att företaget ska vara en del avdet framtida kretsloppssamhället. Utsläppen ska vara försumbara ochkonsumtionen av jungfruliga råvaror nära noll. Man strävar efter att förändraall verksamhet som påverkar miljön negativt - med hjälp av återvinning,minskad energiförbrukning, val av förnyelsebara energislag, få transporter,närproducerade ekologiska livsmedel, etc.Riksdagens förvaltning har ett ansvar för att göra riksdagsorganisationentill en del av det framtida kretsloppssamhället. har verksamheten varitframgångsrik, t ex är praktiskt taget all el förbrukar grön el. Detharäven skett positiva förändringar inom t ex återvinning. Förändrade städrutineroch villkor för rökning har gjort inomhusklimatet bättre ur miljö- ochhälsosynpunkt.Dock återstår en del att göra. har inte gamla energislösandefönster bytts, belysningsarmatur och lokaluppvärmning är inteenergioptimerad, fordon drivs inte med hjälp av förnyelsebaradrivmedel, papperskonsumtionen är fortfarande hög (per person ochår), en mängd apparatur förbrukar energi när de inte används, riktlinjer förmiljövänliga transporter finns men följs ej fullt ut, etc. Det finns till ochmedverksamheter inom där miljöomställningen stagnerat, t ex ärkonsumtionen av ekologiska livsmedel fortfarande på en låg nivå.För att bidra till att bibehålla goda internationella renommé imiljöarbete är det angeläget att miljöarbete förstärks ochpåskyndas. Inte minst viktigt inför period som ordförandeland i EU.En metod för detta är att införa ett miljöledningssystem.Ett modernt miljöledningssystem effektiviserar och tydliggör miljöarbetet.Miljökonsekvenserna av de olika delarna i verksamhet undersökssystematiskt. Mål sätts upp i syfte att nå erforderliga förbättringar ochkopplastill åtgärdsprogram. En tydlig ansvarsfördelning och regelbunden utvärderingsamt uppföljning är andra element i ett sedvanligt miljöledningssystem. Idetta ledningssystem kan också t ex en mer strikt miljöanpassad resepolicyför ledamöter och anställda ingå. Detta bör ge regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02K292 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K292av Linderborg, ()Grundläggande information om meddelarfriheten1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla anställda inom offentlig verksamhet skall fågrundläggande information om meddelarfriheten som tillkommer demenligt yttrande- och tryckfrihetsgrundlagarna.2 Skälen för mitt förslagFör anställda inom offentlig verksamhet råder enligt sekretesslagen(1980:100) förbud att yppa uppgifter med hänsyn till enskilds ekonomiskaoch personliga förhållanden. Detta förbud är viktigt för enskildas tilltrotill offentlig verksamhet. Alla anställda inom berörda verksamheterinformeras om detta förhållande och ofta undertecknas kontrakt omtystnadsplikt.Samtidigt omfattas alla anställda inom offentlig verksamhet, liksom allaandra svenska medborgare, av meddelarfriheten som framgår av såvältryckfrihetsförordningen som yttrandefrihetsgrundlagen. Dessa regler ger rättatt meddela uppgifter med syfte att sprida dessa i tryckt skrift eller ietermedia. Det finns också ett förbud för myndigheter och andra offentligaorgan att efterforska källan till ett sådant meddelande.Vid missförhållanden på arbetsplatsen eller liknande har således varjeenskild anställd rätt att offentliggöra uppgifter om detta. Detta till trotskommer rapporter om ansvarigas försök att sätta munkavle på anställdagenom att hänvisa såväl till sekretesslagen som till lojalitetskrav. Personalundviker, av rädsla för att förlora sin anställning, att rapportera om probleminom den verksamhet där de är anställda.För att främja ett fritt meningsutbyte och för att tillförsäkra alla sinagrundlagsskyddade rättigheter bör därför personal inom offentlig verksamhetges information om de rättigheter som tillkommer dem i enlighet medgrundlagarna.Stockholm den 1 oktober 2000Tanja Linderborg (v)
mot · GO02K293 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K293av , ()Alkoholpolicy under ordförandeskap i EU1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen fastställer en policy för konferens- ochmötesverksamhet under det svenska ordförandeskapet enligt vad imotionen anförs om att alkohol inte skall serveras vid arbetsluncher.2 Alkoholfria luncherUnder ordförandeskap i EU kommer ett stort antal möten ochkonferenser att hållas på olika platser i . Detta tycker vi är braeftersom det är ett utmärkt tillfälle att visa upp det som är unikt för vårtland.Sverige har en del traditioner som blivit till oskrivna regler. En sådan är attalkohol och arbete inte är förenligt. Detta har till följd att det inte serverasalkohol i samband med arbetsluncher, vilket konferenser är att betrakta som.Vi menar att denna regel bör gälla även under det svenska ordförandeskapetoch därför bör en policy om detta utarbetas.En sådan policy kan naturligt knyta an till strävan att i deteuropeiska samarbetet få ett bättre genomslag för en mer restriktivalkoholpolitik. Det ligger också helt i linje med ansträngningar attinom EU värdera folkhälsoarbetet, där alkoholpolitiken rätteligen hör hemma,mycket högre än . I diskuterar vi nu hur vi skall nå längre iansträngningarna att göra arbetsplatserna till alkoholfria zoner. En policy somfastslår att luncherna under ordförandeskapet hålls alkoholfria ligger mycketväl i linje med denna strävan.Ett argument för alkoholrepresentation som ofta framhålls är att utländskagäster, inte minst de från , förväntar sig det. Faktum är dock att iflera av dessa länder har det skett en betydande sänkning avalkoholkonsumtionen , de har uppnått WHO:s mål att sänkaalkoholkonsumtionen . Faktorer som bidragit till dettaär en växande medvetenhet om skadeverkningarna och en skärpt lagstiftning.Alkohol under arbetstid och luncher är föremål för diskussion också iandra EU- länder.Stockholm den 29 september 2000Rolf ()()
mot · GO02K294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K294av Wisberg, Carlinge (v)Riksdagsledamöternas läkemedelsförmåner1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar enligt vad i motionen anförs om att avskaffaledamöternas läkemedelsförmån.2 InledningÅr 1994 antog regler för riksdagsledamöternas aktuellaersättningar, bl.a. om läkemedelsersättning. Det beslut som då fattadesinnebar att riksdagsledamöterna vad gäller läkemedelsersättning skullejämställas med personal. personal har dessaförmåner reglerade i ett kollektivavtal, 7 kap. RALF.Innebörden i dessa läkemedelsförmåner är att receptbelagda läkemedelsom omfattas av högkostnadsskydd ersätts helt.3 Riksdagsledamöternas läkemedelsförmånerVänsterpartiet anser att det inte finns ett naturligt samband mellanriksdagens ledamöter och dess anställda, när det gällerläkemedelsförmånerna. Det finns framför allt två skäl till detta.Riksdagens ledamöter är satta att stifta lagar om t.ex. högkostnadsskyddetför medicin. Genom de läkemedelsförmåner riksdagsledamöterna nu harundantas dessa från att vidkännas effekterna av de egna besluten inomdetta område.Riksdagens ledamöter är förtroendevalda och inte anställda. Det är därförinte sannolikt att riksdagsledamöterna avstått något löneutrymme förläkemedelsförmånen.På arbetsmarknaden finns avtalssystem där eventuellaläkemedelskostnader täcks. Det finns också system där anställda inom företagoch koncerner går samman och bildar fonder som täcker de kostnader som detallmänna inte täcker.Dessa lösningar är till stor nytta för många. I det förstnämnda fallet kanman utgå ifrån att löneutrymme har avståtts för att finansierakostnadstäckningen och i det andra fallet att kostnadstäckningen sker genomsolidarisk betalning.Om det trots allt skulle visa sig att det finns ett behov av kollektiv lösningav ledamöternas läkemedelskostnader kan man bilda en medicinfond.Utifrån ovanstående anförda motiv anser vi att riksdagsledamöternasläkemedelsförmån bör avskaffas.Stockholm den 29 september 2000Carlinge Wisberg (v)()()()()()
mot · GO02K295 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K295av , ()Allmänna valFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring sommöjliggör allmänna val under våren/försommaren.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att årliga session liksom tidigare skall avhållasunder perioden februari/mars.MotiveringDet har blivit alltmer uppenbart att de allmänna valen har en i tidenolämplig placering. Att mitt ha dessa val till riksdagensamtidigt som parlamentet ska behandla ett stort budgetförslag har visatsig bli olyckligt för alla parter. Utskotten - framförallt det samordnandefinansutskottet - känner sig otillfredsställda med att tvingas till storaavgöranden under ett fåtal dagar.Problemet är å ena sidan allmängiltigt men skulle ju accentueras till nästintill en omöjlig situation vid valet det aktuella året då en "nygammal"regering, eller ännu svårare en helt ny regering, skall presentera kommandeårs riksbudget med bara några dagars arbetsutrymme. Det finns all anledningatt ånyo pröva frågan om de allmänna valens tidsmässiga förläggning. Enligtmin mening är det hög tid att ha dessa val /försommaren.Parlamentariska mötenNordiska rådet har haft sina möten undervintermånaderna februari/mars. är detta möte förlagt (november) och trängs med hög aktivitet i praktiskt taget alla parlament iNorden. Den svenska höstriksdagens arbetsperiod försnävas därmedytterligare.Jag har tidigare påpekat att det finns skäl att återgå /vårsessionerför . Detta bör uttala och regeringen medverka till.För övrigt kan erinras om att talmän begärt en sådan förändring.Dessutom äger andra tunga politiska möten rum såsom t.ex.FN:s årliga generalförsamling. Den engagerar ju också ett antalparlamentariker, och inom EU är ett stort antal möten förlagda underhöstperioden som också kräver svenska riksdagsmäns insatser.Till detta kommer att höstriksdagen är i princip bara hälften så lång somvårriksdagen och därför är en förändring av nöden. Regeringen bör omgåendeta initiativ att förelägga sådana ändringsförslag.Stockholm den 3 oktober 2000Elver ()
mot · GO02K297 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K297av , ()Barnperspektivet i utskottFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att samtliga utskott får i uppdrag att ägna minst ettutskottssammanträde per riksdagsår åt barn och ungdomsfrågor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utarbeta konkreta lagförslag som förbarnkonventionens frågor framåt i samhällsarbetet.MotiveringBarndom pågår - så heter en rapport från barnens myndighet,2000. Den som läst rapporten och tagit den till siginser snart att mycket återstår att göra innan syfte attsätta barnens rättigheter i fokus genomförts. Färdigt kan det aldrig blieftersom just barndom pågår . Nya generationer kommer till.Vad kan vi göra, vi riksdagsledamöter som just har säte iriksdagen och som har förmånen att vara med och forma morgondagenssamhälle? Vi formar ju det samhälle som blir våra barns framtid.Vi står inför en utmaning - en utmaning att se till så att barnkonventionengenomförs i attityder, lagstiftning och praxis. En utmaning som vi måste anta.På nivå har enligt rapporten endast 58 kommuner antagit enkommunal handlingsplan för . Bara nio har beslutat att göraen kartläggning om barns och ungas behov och uppväxtvillkor. De svåra ochkritiska frågorna om vad som är barnens bästa ställs ännu inte enligt BO.Barnkonventionen ställer krav på medvetna prioriteringar. Det gör att vivuxna måste lära oss mer om barnens liv. Vi måste på allvar ställa våraintressen åt sidan och släppa fram barnens åsikter och tankar.Sveriges riksdag måste vara med och driva barnens frågor framåt. Ut-skottsarbetet i måste ta utmaningen och på allvar släppa in barnensintresseområden inom varje utskottsområde. Minst ett utskottssammanträdeper riksdagsår bör ägnas uteslutande åt barn och ungdomsfrågor, ochlagförslag bör utarbetas som för frågor in isamhällsarbetet.Stockholm den 28 september 2000Rigmor ()
mot · GO02K298 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K298av , ()Tidsbegränsning för förtroendevaldas uppdragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avförtroendevaldas uppdrag att begränsas till max tre mandatperioder peruppdrag.Max tre mandatperioder per uppdragDemokrati betyder bokstavligen folkmakt eller folkstyre. Däremot kan åsikterna bryta sig om hur man skall definiera detstyrande folket och om vilka förutsättningar som måste uppfyllas för attfolket skall kunna förverkliga sin rätt att styra. ( NE )En av förutsättningarna för ett folkstyre är att de folkvalda verkligenuppträder som företrädare för folket, för sitt parti och för sina väljare. måste tydligt se sin roll och ge tydlighet åt uppgiften.I en demokrati är detta synnerligen viktigt. Om folkstyret skall bestå fårdet inte tendera till att vridas mot ett tjänstemannastyre som det idagtyvärr inte sällan talas om. Gapet mellan folket/väljarna och deförtroendevalda upplevs som alltför stort. Detta är inte tillfredsställande.Som förtroendevald önskar jag en nära kontakt med mina väljare .Den politiska demokratin måste anpassas till de nya villkoren som sker ivärlden. Maktförskjutningen är påtaglig från den nationella nivån till deteuropeiska planet som beslutsnivån även flyttas till de lokala ochregionala nivåerna. Alla förtroendevalda, oavsett beslutsnivå, måste varavitala i detta förändringsarbete och känna en arbetsglädje för att kunna fattabra beslut.Det finns en stor risk i att förtroendevalda har samma uppdrag ochuppgift alltför . Detta bidrar inte till en skärpning och vitalisering avdetaktiva folkstyret. Förändring och nya uppgifter förändrar även enskildapersoners uppträdande och kan ge nytt liv och intresse för det politiskauppdraget.Många medborgare får heller aldrig en chans att vara med och direktpåverka samhällsutvecklingen om förtroendeuppdragen inte roterar.Stockholm den 27 september 2000Rigmor ()
mot · GO02K299 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K299av Vänerlöv, ()Illegitima riddarordnarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder mot utbredningen av illegitimariddarordnar.2. beslutar att uppdra åt Kungl. att fastställa enofficiell lista över vilka riddarordnar som i skall betraktas somlegitima respektive illegitima.MotiveringReglerna för vad som är en äkta riddarorden är hårt begränsade. Enlegitim andlig riddarorden kan i princip bara stiftas eller återupplivas aven religiös ledare (som påven). En legitim världslig riddarorden kan barastiftas eller återupplivas av en statschef. Kapaciteten att instiftariddarordnar kallas fons honorum (ung. "hederns och ärans källa").Det finns många samfund med välgörenhet på programmet som utger sigför att vara en äkta riddarorden men hänvisar till en historieskrivning som intekan styrkas med samtida dokument. Därför har dessa status som illegitimriddarorden. Bland de illegitima riddarordnarna finns alla ytterligheter, bådede som ligger väldigt nära en legitim riddarorden och de som flagrant brytermot bevislig historia och fons honorum (orden är stiftad av annan än statschefeller religiös ledare). En orden kan vara helt laglig men ändå vara illegitim:det förra hänvisar till föreningslagstiftning m.m. och det senare till ickestyrkta anspråk på ursprung.Dessa ""ordnar kan utföra ett stort välgörenhetsarbete medvällovliga syften, men det ändrar inte grundfakta. De är inga äktariddarordnar och deras ordenstecken bör därför inte bäras offentligt. Möjligenskulle de kunna klassificeras som ridderliga ordenssällskap och som sådanabära ordenstecknen internt, i likhet med , Frimurarorden,Par Bricole m.fl.Internationellt bevakar bl.a. "" medrepresentanter från legitima riddarordnar (bl.a. Johanniterorden i )detta fenomen, men kommittén har ingen formell makt att åtgärda problemet.Två stater har lagstiftning kring riddarordnar (och ) meduttalade förbud mot att bära illegitima ordnar offentligt. Vatikanstatenutfärdar dekret mot illegitima riddarordnar.Problemet kan till viss del tillskrivas det faktum att de svenskariddarordnarna inte längre förlänas, vilket lämnat fältet fritt för tvivelaktigariddarordnar. Kunskapen om vad som är en riktigt riddarorden finns intelängre, och de illegitima riddarordnarna utgör därför en stark frestelse. Sombevis på detta har enligt uppgift minst fyra illegitima riddarordnar fått fästehär i . I Uniformsreglemente för försvarsmakten - Utmärkelser(M7756-780081) kan man läsa att två av dessa otroligt nog har fått generellttillstånd att bäras till svensk uniform, trots att dessa omnämns av ,och som exempel på illegitima ordnar!Regeringen bör agera mot utbredningen av illegitima ordnar och bärandetav hederstecken av tvivelaktig karaktär. Vårt förslag är att uppdra åt , som besitter den största sakkunskapen i landet vad gäller rid-darordnar, att fastställa en lista som ges officiell status över vilkariddarordnarsom i skall betraktas som legitima respektive illegitima.Stockholm den 27 september 2000Ingemar Vänerlöv (kd)()