mot · GO02So547 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So547av , ()Satsning mot det växande missbruket bland unga1 SammanfattningMissbruket av alkohol och narkotika breder ut sig bland unga.Larmklockorna har ringt . Skolfolk och socialarbetare på mångaorter kan berätta om en alltmer oroande situation. Problemen håller på attväxa samhället över huvudet. Några mycket oroande tecken är:Alkoholkonsumtionen bland barn och ungdomar i grundskoleålder nu är inivå med 1970-talets höga siffror (CAN:s drogvaneundersökningar).Andelen skolelever som prövat narkotika har mer än fördubblats (CAN:s drogvaneundersökningar).Stockholms stads drogvaneundersökning som visar att av pojkarnaoch av flickorna i årskurs 2 på gymnasiet provat narkotika(Drogvaneundersökning 2000, ).En tilltagande smuggling av narkotika från och EU:s krav pågenerösare införselregler har ställt svensk alkohol- och narkotikapolitik införsvåra utmaningar. krävs nya grepp eftersom gamla metoder i form avprisinstrumentet - som varit ett av de starkaste vapnen i arsenalen - bliralltmer oanvändbara.I motionen presenteras ett förslag till ett samlat åtgärdsprogram mot detväxande missbruket av alkohol och narkotika. Genom en försäljning avstatligt ägda V & S Vin och frigörs nödvändiga resurser för attfinansiera åtgärdsprogrammets genomförande.Vi ser i huvudsak fyra användningsområden för statliga insatser:- Informationskampanj till unga om alkoholens och narkotikansskadeverkningar.- Ökade resurser till tullen för att motverka smuggling.- Ökade resurser till polisen för att motverka langning m m.- Ökade resurser till vård av unga alkohol- och narkotikamissbrukare.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett samlat nationellt åtgärdsprogram mot detväxande alkohol- och drogmissbruket bland unga.2. begär att regeringen tillsätter en utredning för att skyndsamtåterkomma med förslag till ett sådant nationellt åtgärdsprogram.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en massiv informationskampanj till unga om alkoholens ochnarkotikans skadeverkningar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser till tullen för att motverka smuggling.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser till polisen för att motverka langning m.m.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade resurser till vård av unga alkohol- ochnarkotikamissbrukare.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sälja statliga Vin och Sprit AB.38.1 Yrkande 4 hänvisat till SkU.2 Yrkande 5 hänvisat till JuU.3 Yrkande 7 hänvisat till NU.5 Larmsignaler om ökat missbruk av alkoholoch narkotikaUnder minskade andelen ungdomar i årskurs 9 som prövadenarkotika från 1979 för att minska med . Under 1980-taletminskade också antalet ungdomar som misstänks förnarkotikabrott enligt narkotikastrafflagen och varusmugglingslagen.Men första hälft skedde ett trendbrott. 1989 uppgavdrygt av pojkarna i årskurs 9 att de prövat narkotika. 1995 hade 6procent av dem prövat narkotika. Alltså nästan en ökning med 100 procent.Eller för att tala klarspråk: ungefär 1500 fler unga svenska pojkar gjorde imitten av 90-talet sin knarkdebut jämfört med bara . Blandflickor är utvecklingen nästan lika oroande. Pojkar och flickor är nästan"jämställda" när det gäller andelen som prövar narkotika.Den negativa trenden fortsätter. ochnarkotikaupplysning, CAN, har presenterat en färsk undersökning"Drogutvecklingen i - rapport " som visar att 1999 uppgav 9 %av pojkarna och av flickorna att de prövat narkotika.Enligt CAN är utvecklingen bland mönstrande förhållandevis likartad somden bland skoleleverna. Andelen som prövat narkotika låg underåren 1971-1982 , därefter sjönk den successivt ochuppgick . har dock andelen mönstrandesom prövat narkotika ökat, från 6 till 17 %.Tabell 1: (Andel som prövat narkotika i åk 9 Pojkar Flickor )Andel elever i åk 9 som uppger sig ha prövat narkotika. Uppdelat på flickor ochpojkar.CAN:s drogvaneundersökningar.Det är inte bara narkotikabruket som ökar. Alkoholkonsumtionen är ocksåpå väg upp bland våra unga. Enligt CAN visar en samlad bedömning avgrundskoleungdomens alkoholvanor att de ökat i omfattning.I rapporten "Drogutvecklingen i - rapport " skriver CAN:Pojkarnas beräknade totalkonsumtion är i nivå med den som gälldeunder slutet av 1970-talet.Berusningskonsumtionen är något högre än . Deungdomsundersökningar som genomfört från slutet av 1970-taletvisar på en ökad alkoholkonsumtion bland ungdomar i . Efter en viss stabilisering i börjanav ökade den genomsnittliga årskonsumtionen blandungdomar åter enligt . TEMOsundersökningar tyder på en fortsatt ökning avalkoholkonsumtionen. undersökning visar att alkoholstarkcider/alkoläsk, framför allt bland flickor, utgör en betydande del avkonsumtionen ().Det råder knappast några tvivel: Drickandet och knarkandet blandungdomar ökar. Skolfolk och socialarbetare på många orter kan berättaom en alltmer alarmerande situation. Problemen håller på att växasamhället över huvudet. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras:Alkoholkonsumtionen bland barn och ungdomar i grundskoleålder är nu inivå med 1970-talets höga siffror (CAN:s drogvaneundersökningar).Andelen skolelever som prövat narkotika har mer än fördubblats (CAN:s drogvaneundersökningar).Stockholms stads drogvaneundersökning visar att av pojkarna och22 % av flickorna i årskurs 2 på gymnasiet provat narkotika(Drogvaneundersökning 2000, ).6 Åtgärdsprogram mot det växandemissbruketEn ny internationell situation har ställt svensk alkohol-och narkotikapolitik inför mycket svåra utmaningar. EU:s krav pågenerösare införselregler och tilltagande narkotikasmuggling från blandannat har inneburit mycket stora svårigheter.Det sägs ofta i debatten att de nya förutsättningarna för alkoholpolitikenkräver att vi hittar nya verktyg. När exempelvis prisinstrumentet - som varitett av de starkaste vapnen i arsenalen - blir oanvändbart måste nya vägarhittas. Eftersom alkohol- och drogmissbruk är vårt största sociala problembland unga delar helt uppfattningen att nya grepp måste till.Regeringen har aviserat insatser på alkoholområdet och nya grepp inarkotikapolitiken. Det är naturligtvis lovvärt, men uppfattning äratt insatserna måste bli avsevärt större än vad som förutsatts.Om delar vår syn på dessa frågor föreslår vi att en utredning får iuppgift att snabbt utforma ett aktionsprogram. Bland de åtgärder som dåkommer att komma fram räknar vi med att följande kommer att finnas med:- Informationskampanj till unga om alkoholens och narkotikansskadeverkningar.- Tullen måste få resurser för att motverka smuggling.- Polisen måste få resurser för att bl a motverka langning.- Alla unga med drogproblem skall kunna få en plats på ettbehandlingshem.6.1 Informationskampanj till ungaTvå av tre unga får ingen eller otillräcklig information om droger i skolan.Enligt CAN:s undersökningar uppger av alla mellanstadieelever attde inte fått någon information. En fjärdedel uppger att de fått mycket liteinformation om droger. "Före detta missbrukare har besökt skolan, och deras vittnesbörd har gjortstarkt intryck. Själv tänker han aldrig testa.- Varför skulle jag det? Droger förstör hjärnan. Går på nerverna. Jag vet blir dum. Det brukar komma hit någon snubbe och föreläsa omsådant. "i uppehållsrummet på Gymnasium i Stockholm.Två av tre barn i årskurs 6, som står vid tröskeln till att bli tonåringar ochbörja högstadiet, har inte fått någon undervisning alls om droger, eller enbartnågon enstaka timme. Detta enligt färska uppgifter från CAN. Det ärbesparingspolitik när den är som mest kortsiktig. Konsekvenserna kan blifarliga.För även om de som fick lyssna till droginformation i skolan ibland kanskeupplevde den som påfrestande, lite väl "fotriktig", välanpassad och korrekt sålyssnade ändå de allra flesta - trots allt. Precis som på Tenstagymnasium.Före detta missbrukare som berättar om knarkarlivet. En rak och begripliginformation om vilka konsekvenser knarkandet kan få som går rakt in i vårtmedvetande. För hur rebelliska vi än vill vara när vi är tretton eller femton,sånog etsar sig berättelserna fast. Resultatet är att vi blir mindre mottagligaförknarkets profitörer.Droginformation är viktig. Men för att lyckas måste den förstås anpassasig till tiden, kännas aktuell och realistisk för dem som skall lyssna. Kanskeräcker det inte längre med att visa upp en före detta pundare som levt halvasitt liv på "plattan" i . Hellre då en berättelse om en ung kille sombörjade dopa sig för att få mer muskler. En tjej som drack mycket för attimponera på grabbarna.Droginformation ger effekt. Det är förebyggande. Det är dessutom billigt.Därför är det oroväckande när allt fler barn inte längre får någon information.CAN:s drogvaneundersökning bland elever i årskurs 6 visar att fyra av tiointe fått någon undervisning alls och att en fjärdedel fått väldigt liteinformation.Det är oroväckande lite med tanke på att den här åldersgruppen ärmottaglig för hälsoupplysning som den är på väg in i en känsligålder då den dels är svårare att nå, dels utsätts för många drogrelateraderisker.Det råder ingen tvekan om att föräldrar, fritidsledare ochkommunalpolitiker måste ta knarkproblemen på större allvar. Vi vet attdrogundervisning byggd både på fakta och exempel från verklighetenfungerar förebyggande. Det är ett gigantiskt slöseri att dra in på dennainformation. Den som tror sig spara skattepengar genom att dra in påförebyggande drogundervisning lurar sig själv och sätter barns ochungdomars hälsa i riskzonen.Den här utvecklingen måste vändas. anser att samtliga elever imellanstadiet måste få droginformation. CAN:s undersökningar visar attandelen elever som får information om droger i skolan sjunkit kraftigt sedanbörjan av 80-talet. Men också andra ålderskategorier bör komma i fråga förinformationsinsatser.6.2 Ökade resurser till tullväsendetSkall narkotikatrafiken över gränserna stoppas är de viktigaste åtgärdernaett förstärkt överstatligt polissamarbete med gemensamma brottsregisteroch gemensamma insatsstyrkor mot vissa brottstyper. Det innebäremellertid inte att tullens uppgift att förhindra narkotikasmuggling ärmindre angelägen.Den svenska tullens arbete vid gränsen mot EU-länder förändrades eftermedlemskapet. kanske omställningen vid vissagränsstationer upplevdes som besvärlig. Men i praktiken skall inteförändringen i och med EU-medlemskapet behöva inskränka tullensmöjligheter att ingripa mot narkotikasmuggling. Tullen får fortfarande utförakontroller om tullpersonal misstänker att en resenär försöker föra in tillexempel narkotika eller en otillåten mängd alkohol. Den oro som framfördesinför EU-omröstningen mot att stickprovskontrollerna inte skulle kunna varaeffektiva efter ett medlemskap avvisades också av Tullverketsgeneraldirektör.Med hjälp av internationellt informationsutbyte och narkotikahundar hartullen bevisligen kunnat ingripa effektivt. EU-medlemskapet ledde till atttullens totala arbetsvolym - alltså den del som inte handlar om exempelvisnarkotikabekämpning - minskades kraftigt. Men anser ändå attbesparingarna, som den socialdemokratiska regeringen och Miljöpartietenades om efter det svenska EU-inträdet, blev allt för långtgående.Tullen behöver förstärkas dels för att narkotikasituationen är allvarlig iflera västeuropeiska länder, dels för att narkotikasmugglingen från Östeuropaunder har ökat väsentligt. Tullpersonalen vittnar ombetydligt fler ingripanden mot smugglingsförsök från östeuropeiska länder.Det är viktigt att tullen kan slå tillbaka.6.3 Ökade resurser till polisen för att bl a motverkalangningDet är knappast någon nyhet att polisens resursläge är ansträngt. Det ärallvarligt eftersom vi behöver ha en dubbel strategi för att lyckas ikampen mot det växande missbruket bland unga - vi ska bekämpamissbrukets sociala orsaker som vi med kraft bekämpar de brottsom främjar missbruk eller följer i missbrukets spår.Folkpartiets hållning är tydlig. Vi måste först och främst förhindra att brottbegås. Brottslighetens orsaker kan sökas i otrygga uppväxtförhållanden, oklarnormbildning från vuxensamhället, dåliga skolor och för dåliga resurser tillbarn med problem.Brottsligheten måste förebyggas genom bättre social samhällsomsorg,skola med hög kvalitet och att man tidigare uppmärksammar ungdomar iriskzonen.Men det räcker inte. Brottsligheten måste också bekämpas genom ett polis-arbete som leder till att långt fler brott upp än . Mot dennabakgrund är situationen i rättsväsendet oroande. Antalet poliser har minskat.Det faktum att många civilanställda inom polisen fått sluta har lett till attfleraav de poliser som finns kvar har tvingats till kontorsarbete. Det harytterligareminskat antalet "synliga" poliser.Folkpartiet vill satsa på fler poliser "på gatorna". Detta bl a för attförebygga langning och annan missbruksfrämjande brottslighet. Fler synligapoliser får vi bl a genom en resursförstärkning, som inledningsvis kan leda tillfler civilanställda och en ny, tredje polishögskola, förlagd till södra någon sikt innebär detta att antalet poliser kan öka. Jämfört med det lägesom rådde 1998 är mål 2 500 fler poliser i yttre tjänst.6.4 Ökade resurser till vård av unga alkohol- ochnarkotikamissbrukareNarkotikapolitiken är en del av vår socialpolitik som syftar till att ge allamänniskor en trygghet genom ett generellt system. Den svenskanarkotikapolitikens restriktiva hållning är en del av detta generellatänkande. Alla människor har rätt till ett värdigt liv och inga grupper fårlämnas utanför den samhälleliga gemenskapen. Denna hållning framstårsom mer humanitär och förenlig med de mänskliga rättigheterna än enhållning där narkotikaproblemet reduceras till ett individuellt ansvar.Ett beroende av narkotika, alldeles oavsett om beroendet är medicinskt,socialt eller både och, skapar ofrihet. Den enskilde människans frihet haralltid begränsningar. Människan skall inte, anser liberaler, kunna upphäva sinegen frihet eller skada andra människors frihet. Narkotikan innebär attmissbrukaren upphäver sin egen frihet som han/hon i de flesta falläven skadar andra människor, sin familj eller andra anhöriga. Liberalismen,humanismen och flera andra idériktningar bygger också på en människosynoch en moral som säger att människor har ett ansvar, inte bara för sig själva,utan även för varandra. Ur detta grundläggande etiska ställningstagande växerett socialt patos fram som innebär att människor genom vardagshandlingareller genom olika välfärdsinrättningar och lagstiftning strävar efter att hjälpavarandra.En strategi för att rehabilitera missbrukare bör ha som självklarutgångspunkt att ingripa tidigt i "missbrukarkarriären" Vårdkedjan måstekunna fungera smidigt, sekretessen får inte lägga onödiga hinder mellan olikasamhällsfunktioner som behöver samverka. Antalet vårdplatser är begränsat,men bör prioriteras för yngre.Föräldrar, föreningsliv, polis, socialtjänst - alla kan var för sig göravärdefulla insatser för att mota alkohol och narkotikamissbruk. Men skallman nå verkliga resultat är det nödvändigt att samarbeta och hålla ihop.Många ungdomar med en missbrukarkarriär bakom sig brukar berätta hur delyckades dupera sin omgivning genom att berätta en sak för föräldrarna enannan för lärarna och en tredje till socialsekreteraren. Därför är det såoerhörtviktigt att hitta samarbetsformer som gör att de vuxna kan skaffa sig det"övertag" som unga människor faktiskt har rätt att möta. Det måste finnastydliga gränser som inte går att manipulera bort.Trycket på behandlingshemmen för barn och ungdomar medmissbruksproblem har ökat. Det är viktigt att tillräckligt med platser skapas såatt framförallt unga med drogproblem kan få hjälp. Kommunerna måste köpadet antal platser som krävs. Det är en kortsiktig och oklok politik att snåla påkostnaderna om de pengar som används kan hindra att unga fastnar i enlivslång drog- och brottskarriär.Ett problem för kommunerna är dock att resultaten av missbrukarvården ärså dåligt utvärderade. Det finns få undersökningar som visar om individen blirfri från missbruk och det är inte alltid så att ett projekts kostnader har ettövertygande samband med den behandlingseffekt som uppnås.Det krävs med andra ord kommunalt samarbete i syfte att bättre utvärderaoch mäta resultaten i ungdomsvården. Detta både för att få kontroll överkostnaderna som vårdkvaliteten kan förbättras. Med ökad visshetom vilka resultat som uppnås blir förutsättningarna också större attkommunpolitikerna är villiga att satsa de resurser som krävs för attmissbrukare skall få den behandling de behöver. Då kan trenden attkommunerna köper allt färre vårdplatser som antalet missbrukareökar brytas.7 Statens dubbla budskap - hög tid att säljaVin och Sprit ABAtt sälja vodka kan rimligen inte vara en angelägen uppgift för staten. har inte tagit något socialpolitiskt ansvar.Folkpartiet föreslår därför att staten säljer företaget vilket beräknas tillförastatskassan runt . En del av pengarna bör användastill en storsatsning på att minska alkoholmissbruk ochnarkotikaanvändning bland unga.Vi bedömer att ett samlat åtgärdsprogram mot det växandeungdomsfylleriet och narkotikamissbruket framåt kan behövakosta , utöver de resurser som redan finns. En försäljningav Vin och kan ge de resurser som krävs.Att sälja AB Vin och Sprit innebär ingen alkolpolitisk nackdel. Statsmakterna förlorar i trovärdighet när man å ena sidanargumenterar för en restriktiv alkoholpolitik och å andra sidan samtidigttjänar grova pengar på spritförsäljning och därtill nu är spekulant på en storutländsk spritproducent.En värdering av AB Vin och Sprit från landade på 20 miljarderkronor. uppges bara varumärket vara värt mellan 25 och 35miljarder kronor. Vi har i vår kalkyl beräknat hela företagets värde till 30miljarder kronor. Om den summan används till att avbetala statsskuldenuppstår en räntevinst. Med gällande ränta och med företagets inleveranser avvinstmedel fråndragna kan den årliga vinsten för staten beräknas till cirka enmiljard kronor. Det är alltså en del av den vinsten vi vill använda till enstorsatsning på att minska alkohol- och narkotikabruket, i första hand blandunga.Stockholm den 5 oktober 2000Lars ()()()()()