ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk601 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk601av de , ()Statligt anställdas lönebeskedFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att statsanställda på sina lönebesked skall få uppgift om sinatotala lönekostnader.MotiveringI , med världens högsta skattetryck, är det särskiltviktigt att synliggöra det totala skattetrycket i olikasammanhang. Många skatter är för de enskilda löntagarnadolda, t.ex. arbetsgivaravgiften. Ett lönebesked medinformation om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifterför såväl arbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sättatt synliggöra det faktiska skattetrycket på arbete ocharbetsinkomster. Staten kan som arbetsgivare föregå medgott exempel genom att som första punkt på lönebeskedetredovisa arbetstagarens bruttolön inklusive avgifter enligtlag och avtal. Därefter redovisas arbetsgivaravgifter,löneskatter och andra avgifter, som dras från denursprungliga totala bruttolönen.Stockholm den 19 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Sk602 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk602av , ()Momssatser på viss kulturFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om momssatserna inom kulturområdet.MotiveringÄr logdans och dansmusik sämre kultur än exempelvis baletteller cirkus?Självklart inte. Men regeringen och delar på något underligt sättupp kulturen i grupper.En medlemsstat i EU har, enligt bilaga H i EG:s sjättemervärdesskattedirektiv, möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats förtillträde till vissa typer av kulturella arrangemang. Flera länder har utnyttjatdenna möjlighet på olika sätt, medan andra länder, , inte utnyttjarmöjligheten.Här i tillämpas en reducerad skattesats för inträde till konserter,cirkus, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt för omsättninghos museer och bibliotek, dock under vissa förutsättningar.Jag har tidigare i en fråga till finansministern tagit upp orättvisan med attha olika momssatser.Svaret innehöll bl a :Vad beträffar de verksamheter inom kultursektorn där redan valtatt tillämpa reducerad skattesats är det klart att EG-reglerna medger detta.När det däremot gäller tillträde till danstillställningar är det inte säkert attden aktuella bestämmelsen i direktivet överhuvudtaget tillåter attanvända reducerad skattesats. En grundläggande förutsättning för attSverige skall kunna överväga att sänka momsen för tillträde tilldanstillställningar är därför att EG-regelns tillämpningsområde utredsnoggrant.Av detta - skrivet av finansministern - kan man utläsa attdet finns en vilja att ha kulturen uppdelad.Jag vill bara peka på vikten av att det sker en rättvis bedömning och attnågon uppdelning av kulturen, som är fallet, inte sker.Momssatserna bör enligt min mening vara lika inom hela kulturområdet.Stockholm den 14 september 2000Rolf ()
mot · GO02Sk603 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk603av , ()En gemensam momssats för kultursektornFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen utreder effekter av och möjligheten till engemensam momsskattesats för hela kultursektorn.MotiveringDet bör inte ankomma på staten att styra vilket val avkulturaktiviteter som medborgarna gör. Genom skildaskattesatser på olika kulturutbud kan man med fog hävdasgöra det. är momspåslaget mycket olika inomkultursektorn. Det finns verksamheter som är heltmomsbefriade medan t.ex. teater-, konsert- ochoperaföreställningar har en moms på ochbokmomsen är . Det senare är den högstasiffran i , där många länder inte har någon bokmomsalls, vilket har uppmärksammats . Ett annat,minst sagt flagrant, exempel är det faktum att om en persondansar till dansbandet får han eller hon i moms vid inträdet, men om har enkonsert och man bara lyssnar är momsen på biljetten bara 6procent!En annan aspekt är att den tekniska utvecklingen och den alltmera smidigaInternethandeln, där just bokförsäljning är den hittills mest framgångsrikabranschen, har lett till ett ständigt ökande konkurrenstryck på den svenskamediebranschen. Liksom på många andra områden skapar det höga svenskaskattetrycket ett konkurrensmässigt underläge för svenska företag.Hur man skall lösa problemen med såväl konkurrensneutralitet mellanolika typer av medier - vilka innehållsligt tillhandahåller samma vara ellertjänst - t.ex. böcker i tryckt form respektive på cd-rom - om mellan olikasegment av kultursektorn är förvisso inte okomplicerat. Det saknas t.o.m.säkra exakta siffror för hur mycket momsen på dessa områden drar in tillstatskassan.Vi ser det som nödvändigt inför ett kommande ställningstagande att dettabelyses i en utredning. Utgångspunkten bör vara att kultursektorn har en endamomssats och att en sådan förändring i avvaktan på en allmän skattesänkninggörs statsfinansiellt neutral. bör begära att regeringen tillsätter ensådan utredning.Stockholm den 19 september 2000Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GO02Sk604 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk604av de , ()Distansarbete och skattereglerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten tillskatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas.Motiven för vårt förslagDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglasbland annat av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet,så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på engemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och avett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförsi arbetstagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av denhittillsvarande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdragförarbetsrum i hemmet som har gällt i princip oförändrad . I våraförvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigidrättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmastparodiska uttryck. Begrepp som "från bostaden avskilt utrymme" har föranlettföretagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måste muraigen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege.Lagen och rättstillämpningen måste enligt min mening anpassas tillrådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningenriskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärdutveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum ibostaden för arbetstagare som regelmässigt och som en del iarbetstagarförhållandet utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel.Stockholm den 20 september 2000Marietta de ()()
mot · GO02Sk605 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk605av , ()Skatteregler och brottFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avskattereglerna vid förmögenhetsbrott.MotiveringSom reglerna ser ut tvingas t ex en butiksägare som blirrånad betala skatt på de stulna pengarna. Därmed drabbasföretagaren dubbelt på ett sätt som är orimligt och somskapar onödig frustration inför skattesystemet. Frågan börställas om det är etiskt att staten tar in skattepengar på stulnaprodukter och om det såväl ur etisk som juridiskutgångspunkt är rimligt med nuvarande regelverk.Regeringen bör få i uppdrag att snabbutreda frågan och med det snarasteåterkomma med förslag om ändring, så att kan ta beslut i sambandmed nästa höstbudget.Stockholm den 4 september 2000Birger ()
mot · GO02Sk606 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk606av , ()Moms på prydnadsväxterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av momssatserna för prydnadsväxter.Fackhandeln missgynnadProblemet med "svarthandel" inom prydnadsväxtbranschenär stort. Ett antal aktörer fullgör inte sina åtaganden motsamhället. Många nya företagare från EU-länder med lågmoms har sökt sig till för att sälja prydnadsväxter.Störningarna på marknaden är omfattande och de seriösasvenska företagen i branschen får allt svårare att hävda sig.Då dessutom fackhandeln i momshänseende är missgynnatgentemot dagligvaruhandeln är det läge att se övermomssatsen för prydnadsväxter och genomföra en sänkningtill mot nuvarande 25 procent.Moms på prydnadsväxter har behandlats vid ett flertal tillfällen inom EU.Det senaste beslutet i frågan är , då det beslutades attmedlemsländerna får tillämpa en reducerad skattesats för tillhandahållande avlevande växter och andra produkter från blomsterodling (inklusive lökar,rötter och liknade produkter, snittblommor och prydnadsväxter) liksom förtillhandahållande av vedbränsle. (Rådets direktiv /42/EG av den 25 juni1996 om ändring av direktiv /3888EEG om ett gemensamt system förmervärdesskatt).Detta innebär således att prydnadsväxtbranschen har ett specialbeslut inomEU som medger för ett medlemsland att reducera momsen på branschensprodukter utan att det skall få effekter för medlemslandets övriga sektorer.Målet med en momssänkning på prydnadsväxter är att- minska den s.k svarthandeln,- förbättra den svenska fackhandelns konkurrenskraft gentemot utländskakonkurrenter som kommer till och vars seriositet är svår attgranska och följa upp,- jämställa konkurrensförhållandena mellan fackhandel ochdagligvaruhandel, då den senare endast har en momssats på 12 procent.Enligt beräkningar som Blomstergrossisternas Riksförbundhar låtit göra skulle en momssänkning på prydnadsväxterresultera i en inkomstförstärkning för statskassan. Det gårinte att utesluta att detta är fallet.Stockholm den 19 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk607 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk607av Strömbom, ()Moms och folkhögskolornaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av likhet inför mervärdesskattelagen.MotiveringFolkhögskolorna fyller en viktig uppgift som ettkomplement till den traditionella utbildningsvägengymnasium/universitet eller högskola. Folkhögskolorna harstor möjlighet att profilera sitt utbud, vilket skapar enmångfald av kompetens och erfarenhet. Konkurrensen ökarmellan skolorna om att få uppdragsutbildning. Men dekonkurrerar under ojämlika villkor.Många folkhögskolor är landstingsägda, med rätt att senare fååterbetalning av moms enligt landstingskontosystemet. Många folkhögskolorär folkrörelse- eller samfundsägda och drivs ofta som allmännyttig, ideellförening vilket innebär att de oftast inte är momspliktiga för någon del av sinverksamhet. De kan därmed inte heller göra avdrag för ingående moms. Dettaförsätter de rörelseägda skolorna i en sämre konkurrenssituation. För att skapamer jämlika villkor måste rörelseägda och landstingsägda folkhögskolor somhar enhetligt statsbidrag behandlas lika i momsfrågan. Mervärdesskattelagenbör därför ses över.Stockholm den 20 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Sk608 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk608av Strömbom, ()Skattereglerna och distansarbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en anpassning av skattereglerna kring distansarbeteså att den nya teknikens möjligheter att skapa nya arbetsvillkor och nyaarbetstillfällen inte hindras.MotiveringSverige intar en tätposition när det gäller att utveckla ochutnyttja den nya informationstekniken. Utbyggnaden av s kbredband går mycket snabbt. Avancerade IT-tjänster kaninom kort utföras oavsett var i landet man befinner sig.Detta skapar nya möjligheter för företag och anställda då tekniken öppnarför distansarbete och flexibilitet. IT kan skapa nya arbetstillfällen, förbättralivskvaliteten, öka produktiviteten och förbättra miljön. Möjligheten förmånga människor att över huvud taget få ett arbete kan ligga i att det ärmöjligt att utföra arbetet i hemmet. Internationaliseringen ger också nyaförutsättningar.Idag är det ingen självklarhet att arbetet måste utföras under vanligkontorstid, 9-17. Det är heller ingen självklarhet att arbetet måste utföras påföretagets kontor. Det går ofta alldeles utmärkt att arbeta i hemmet. För dettakan det ofta räcka med en del av ett rum, ibland krävs större utrymme.Samhället tjänar på att fler ges möjlighet att kunna förlägga sitthuvudsakliga arbete till hemmet. Förutom de uppenbara effekterna för denanställde och för företaget bör de positiva miljöeffekterna vägas in. Dessa ärbl a att behovet av dubbla uppvärmningar av både kontorslokaler ochbostäder minskar liksom antalet resor till och från arbetet under rusningstid.Det är därför viktigt att regelverket anpassas så att IT-utvecklingen ochutvecklingen av arbetssätt och flexibilitet stimuleras, inte bromsas. Tyvärr ärdet fortfarande näst intill omöjligt att få göra avdrag för ett arbetsrum ihemmet. Det skall finnas ett klart behov av ett särskilt arbetsrum och rummetfår enligt skattemyndigheten inte anses ingå i det övriga bostadsutrymmet.Skattereglerna kring distansarbete, och särskilt den begränsademöjligheten att göra avdrag för kostnader för arbetsrum i bostaden, måste sesöver och anpassas till dagens och morgondagens arbetsförhållanden.Stockholm den 19 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Sk609 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk609av Strömbom, ()Skatten på lön till företagares barnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening behovet avförändring i skattelagen avseende beskattning av lön till företagares barnsom är under 16 år.MotiveringEnligt gällande rätt beskattas lön från fåmansföretag tillföretagsledarens barn enligt huvudregeln hosden av makarna som har den högsta inkomsten frånföretaget. Liknande bestämmelse finns för fåmansägthandelsbolag.När regeringen föreslog ändringar i de s.k. stoppreglerna saknades förslagom ändring i reglerna kring beskattning av lön till egna barn. Som det nu ärdiskrimineras företagares barn i förhållande till andra jämnårigaanställda som beskattas på egen inkomst. Signalerna till de unga blir fel: attdet finns ingen jämställdhet i skattelagen och att ett arbete i pappas ellermammas företag är sämre än ett arbete i grannens företag.Stockholm den 19 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Sk610 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk610av , ()Redovisning av skatter och arbetsgivaravgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivaravgifter.Motiven för vårt förslagAlltför många människor i vårt land känner inte till vilkaskatter de betalar och hur höga de är. Kännedomen omarbetsgivaravgifterna är allra sämst. Det beror i första handpå att arbetsgivaravgifterna inte normalt anges pålönebeskedet till den enskilde löntagaren. Okunnigheten ärdärför stor vad gäller hur stor del av arbetsgivaravgifternasom är ren skatt och hur stor del som utgörs av avgifterrelaterade till förmåner. Den anställde har också svårt attveta vilka förmåner han eller hon har rätt till så länge varkenskattedel eller avgiftsdel av arbetsgivaravgifterna redovisas.Arbetsgivaravgifterna fungerar i praktiken som en dold skattpå arbete. Många blir minst sagt förvånade när de får reda påhur stor del av kostnaden för exempelvis en bilreparationsom utgörs av skatter och arbetsgivaravgifter.För att en bilmekaniker skall få behålla netto så får samtidigtsamhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern somreparerat ett enklare fel har i det här fallet skrivit en räkning på 259 kronor.När bilmekanikern har betalat vidare momsbeloppet, betalat sinarbetsgivaravgift, betalat sin inkomstskatt så återstår det bara 100 kronor.Problemet för kunden som skall betala är att hon gör det för redanskattade pengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon skallfå ut netto i lön.Om fler vanliga människor kände till dessa fakta skulle aldrig det högaskattetrycket tillsammans med arbetsgivaravgifterna accepteras. Det är interimligt att en person som utför en tjänst får ett litet belopp netto medansamhället får nästan 4,5 gånger så mycket. Detta förhållande har givetvis iallra högsta grad bidragit till att många jobbar svart.På nästan alla andra områden anses det mycket viktigt att den enskildamänniskan får reda på exempelvis jämförelsepriser och hur stor del av prisetsom utgörs av moms. Självklart skall också den enskilde löntagaren ha rätt attfå alla skatter öppet redovisade på lönebesked och inkomstuppgifter.Stockholm den 21 september 2000Stefan ()()
mot · GO02Sk611 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk611av , ()Socknen som administrativ enhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att socknen även skall utgöra den administrativaenheten för folkbokföring.Socknen ochfolkbokföringenEtt stort antal historiska och topografiska arkiv ärorganiserade efter landskap, län och socken/församling.Enligt uppgift är sockenbegreppet på väg att utmönstras urfolkbokföringen. Även om kyrkan skiljs från staten sååterstår många andra bindningar till justsocknen/församlingen. De svenska socknarna har en långhistoria och har spelat en stor roll för samhällsutvecklingenalltsedan dagar.Att som diskuteras låta kommunerna bli administrativ enhet förfolkbokföringen betyder, om detta genomförs, ett kontinuitetsbrott somförsvårar långtidsmotiverad forskning, där även internationellt setthar ett försteg. Behovet att använda befolkningsstatistik i långa obrutna seriergäller inte enbart historia utan i lika hög grad forskning inom medicin,ekonomi och samhällsvetenskap.Enligt min mening bör slå fast att socknen i även framtiden skautgöra den administrativa enheten för folkbokföring. Det behövs engeografisk administrativ nivå mellan kommun- och fastighetsnivån. Dessutompåverkas inte socknen av kommunala omorganisationer, ändradekommungränser eller förändringar inom den kyrkliga församlingsdelningennär kommuner eller församlingar slås samman. Att ta bort sockenbegreppet äräven ett hot mot kulturarvet eftersom mycket av byggnadstraditioner,dräktbruk, dialekter, musik och seder har en direkt koppling till socknen.Stockholm den 22 september 2000Eskil ()
mot · GO02Sk612 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk612av , ()Miljöanpassning av energibeskattningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en miljöanpassning av energibeskattningen.Motiv för våra förslagEn avgörande uppgift för politiken måste vara att skapasådana villkor att de mest effektiva och miljövänligaproduktionsanläggningarna används maximalt istället föranläggningar som är omoderna och dåliga för miljön. Tyvärruppfyller dagens svenska energi- och skattepolitik inte dettakrav. Därför måste politiken ändras.Polska och danska kolkraftverk producerar el till priset av stora,miljöfarliga och klimatpåverkande utsläpp. säljs bland annat till ,som varit nettoimportör av el. Kolkraftsimporten till Sverigegår bland annat genom den dubbelriktade Polenkabeln, som än så längeenbart använts för import av el.I flera svenska städer, bland annat i , finns modernanaturgasdrivna kraftvärmeanläggningar som skulle kunna användas för attproducera el. kraftvärmeanläggning, som har betydligt bättremiljöprestanda än danska och polska kolkraftverk, skulle kunna bidra till atttränga tillbaka en del av kolkraften från elmarknaden i . Menmedan de polska och danska kolkraftverken eldas flitigt producerasingen naturgasel i kraftvärmeverket i Ängelholm.Att utländska kolkraftverk producerar el till den svenska marknadensamtidigt som miljövänliga naturgasanläggningar i svenska städer ståroanvända är en ständigt pågående miljöskandal. Skandalen blir inte mindre avatt de polska och danska kolkraftverken släpper ut sitt varmvatten i floder ochhav, medan de svenska naturgaseldade kraftvärmeverken är avsedda attanvända värmeöverskottet från elproduktionen till fjärrvärme.Den ovan beskrivna miljötragedin beror på ett otidsenligt energiskatte-system som hårdbeskattar svensk naturgasanvändning i kraftvärmeverksamtidigt som polsk och dansk koleldning inte hindras av motsvarandeskatter. Detta energiskattesystem fungerade hjälpligt när var enavskild elmarknad, men är rent miljöskadligt på dagens öppna,nordeuropeiska elmarknad.Det borde vara en av svensk energipolitiks mest angelägna uppgifter attändra energiskatterna så att ren naturgas går före smutsig kolkraft, iställetförtvärtom. Regeringen bör uppdras att utan dröjsmål miljöanpassaenergiskatterna så att naturgaseldad kraftvärme tillåts tränga tillbaka smutsigkolkraft.Stockholm den 22 september 2000Ingvar ()()
mot · GO02Sk613 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk613av , ()KörjournalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av körjournaler för att i stället införa enschablonbeskattning.Motivering1996/1997 ändrades reglerna för förmånsbeskattning avtjänstebil. Från att ha beskattat tjänstebilar med ettschablonbelopp beslöts att drivmedel inte längre skulle ingåi schablonen. Detta innebär i praktiken atttjänstebilsinnehavare eller brukare av företagsbilar måsteföra körjournal och specificera antal körda mil i tjänsten.Om så inte sker beskattas bensinförmånen som lön.En företagsbokförd bil utnyttjas ofta av många olika anställda för kortatransporter i närområdet. Att få alla användare att pliktskyldigt förakörjournal i en stressad arbetssituation är naturligtvis svårt.Om ifylld körjournal ej kan visas upp vid förfrågan frånskattemyndigheten, bedöms tjänstebilsinnehavaren ha kört allt privat och kanbeskattas för ett förmånsvärde upp till 40 000 kronor.Kontrollen för skattemyndigheten på detta område är naturligtvis nästintillomöjlig att göra. Vissa skattemyndigheter befattar sig därför knappast allsmed frågan. Vid överklagande har också domar utfallit olika. Detta ärotillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt.Körjournalerna utgör ett stort bekymmer för många småföretagare.Körjournalerna utgör ett stort bekymmer för skattemyndigheten.En självklar regelförenkling vore därför att slopa körjournalerna och istället höja schablonbeskattningen på tjänstefordon, i enlighet med det systemsom brukades . Genomförandet av motionens intentioner bör alltsåinte få några budgetkonsekvenser, utan schablonbeskattningen bör inbringasamma inkomster. Ett positivt resultat av motionens genomförande voredäremot att småföretagare och deras anställda skulle frigöras från åtskilligaarbetstimmar.Stockholm den 21 september 2000Maria ()
mot · GO02Sk614 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk614av Tolgfors, ()Avdrag för arbetsrum i hemmetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdragsrätt för den del av bostadsytan som används för arbete.Motiven för vårt förslagAllt fler svenskar jobbar hemma på hel- eller deltid. Det är därtill vanligt attmänniskor startar småföretag i hemmet, företag som sedanväxer och flyttar till nya lokaler.Bilden av vad som är arbete och arbetstid ändras, inte minst i takt med attden nya ekonomin växer fram. kan en dator på bordet i köket vara likaväl fungerande för ett småföretag som ett rum i ett kontorshus. Våra hemkommer sannolikt att förändras än mer för att passa ett liv där fritid ocharbeteblandas på ett sätt som var mindre vanligt.Staten borde inte ha något som helst intresse av att hindra eller försvåra förmänniskor att arbeta eller starta och driva företag i hemmet. Tvärtom bordestaten ha intresse av att underlätta för nya och små företag att växa ochutvecklas.Istället för regler som snävar åt möjligheten till avdrag för den del avbostadsytan som används för arbete borde alla, som kan visa att han eller honutför sitt arbete med hemmet som bas, kunna göra avdrag för arbetsrummet ideklarationen. Skattereglerna bör ändras i konsekvens med detta.Stockholm den 22 september 2000Sten Tolgfors (m)()