ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T315av , ()Dalslands- och VärmlandsvägarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att anslå ökade medel till bärighetsåtgärder påvägarna i och Värmland.Bärighetspengar måste fram nuMänskligheten har gått in i ett nytt årtusende. Vägstandarden i Värmlandoch är dock med snabba steg tillbaka till en nivå som förefallermer värdig . Efter att vägunderhållet under ett flertalår eftersatts och inga nya pengar, trots otaliga påstötningar, avsatts för attmöjliggöra nödvändiga reparations- och underhållsarbeten är läget nuvärre . Man kan säga att botten är nådd, både bokstavligt ochbildligt.Våren 2000 var det av olika anledningar värre . Det faktum attvägarna efter många års brist på underhåll har vare sig ordentlig överbyggnadeller underbyggnad gjorde dem särskilt känsliga för det milda och regnigavädret. pengar för vägunderhåll tog slut och de panikgrusningarsom skedde, hade ungefär samma effekt som om pengarna kastats i sjön.Ungefär 50 procent av det statliga vägnätet i har varit avstängt. IVärmland stängs en tredjedel av vägnätet. Vilket motsvarar ungefär150 mil.Detta drabbar hårt det näringsliv som verkar i och i Värmlandoch som är så viktigt för hela välfärd. Aktiva inom skogsnäringenoch dess livsviktiga transportdel lider mången sömnlös natt av den rådandesituationen, och frågan är hur länge de skall orka med. För att virket skallkunna tas tillvara bör tallen vara ute ur skogen senast och granensenasti maj. Stora direkta inkomstförluster hotar eljest, liksom stora kommandeinkomstförluster på grund av skadeverkningar från insekter.För åkerierna är situationen om möjligt än värre. Bilar som är stående ochchaufförer som skall ha sin lön utan att de producerar något kostar enormapengar för den enskilde åkaren. Att år tvingas stå inför sammaeländiga situation tar givetvis ut sin tribut. Många åkeriägarelägger ner verksamheten eller går i konkurs.Som riksdagspolitiker från de drabbade skogslänen känner man sig i dettaläge onekligen frustrerad. Inte undra på att folk flyttar ut från dessa bygder!I motioner, frågor och interpellationer har vi gång på gång påpekat att detmåste anslås mer pengar till dessa vägar, som är så viktiga för näringslivetsoch hela regionens överlevnad. Dessutom har näringsministern vid besök iregionen understrukit vikten av satsningar på bärighetshöjande åtgärder.Riksdagen väntar fortfarande på infrastrukturplanen för åren 2002-2011.Bärighetsmedel till vägarna i och måste dock framomedelbart. Dalslänningarna och värmlänningarna har inte råd att väntalängre!Stockholm den 29 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02T316 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T316av Skårvik, ()vägnätFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vägarna i där E 6 utbyggnad, E 20 och RV 40förbättring samt RV 45 uppgradering till åtgärdas.2. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av att ensamordnad plan för vägupprustning i och norra så att en snabbare start kan ske i den befintliga vägplanen.MotiveringInom det nya finns enorma behov av satsning på ettutbyggt vägnät och en högre standard på många av de befintliga vägarnai området och då kanske framförallt i och norra därvägarna måste få en betydligt bättre bärighet. Detta är en nödvändighetifall regionen skall utvecklas och blomstra.Utbyggnad och förbättringar måste också komma till stånd på en rad av destora riks- och Europavägar som finns i regionen. De vägar som det gäller ärföljande:- E6 måste byggs ut till motorväg genom hela . Denna utbyggnadär inte minst viktig i ett trafiksäkerhetsperspektiv. Frågan har stötts ochblötts i men en utbyggnad måste komma igång . skulle kunna vara ett lämpligt objekt att bygga som ett s.k. PPP-projekt (Public - Private Partnership)- E20 och RV40 genom måste förbättras. Gällande RV40 såmåste den byggas om till motorväg hela vägen till . På såsätt får man motorvägsstandard mellan och . Mendetta utesluter inte att E20 måste få en kraftig standardhöjning genom helasin väg genom och då kanske speciellt i det gamlaSkaraborgs län.- RV45 som i dagligt tal kallas för är en viktig pulsåder genomhela inland från till . Vägen har storbetydelse både för näringslivet och för turismen. Vägen har en godstandard på vissa sträckor men betydligt sämre på andra. I behovet av en upprustning störst mellan ochTrollhättan/. kräver dessutom att vägen uppgraderastill Europaväg.- En riksväg av särskild vikt och betydelse är som förbinderTvåstad (och ) med . Vägen tar upp storatrafikströmmar österifrån i landet i riktning mot och Europaväg6. Det gäller också betydande fordonstal från och norrut . Som ser ut blir omdömet att den håller enundermålig standard. Framförallt som vägen också utnyttjas avsjuktransporter mellan och /. och berörda kommuner är införstådda med problemet mensaknar pengar för snabb om- och utbyggnad av nämnda väg till fullständigmotorväg.Stockholm den 27 september 2000Kenth Skårvik (fp)()
mot · GO02T317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T317av Högmark, ()SkyltningspolicyFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nationell skyltningspolicy.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyltning för turistföretag på landsbygden.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om högsta instans för överklagande av skyltärenden.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnaden för skyltar.Skyltar - ett måste förturismenI ett antal riksdagsmotioner har frågan omskyltning efter våra vägar varit aktuell. har iallmänhet förstått problematiken och behandlat dessamotioner tämligen välvilligt. Trots detta finns det fortfarandemånga förbättringar kvar att genomföra.När det exempelvis gäller skyltning till olika slag av turistiskt intressantamål, främst småskaligt näringsidkande, tillämpas reglerna olika avVägverkets olika regioner. En nationell policy vore således på sin plats. Denskulle kunna innebära en differentierad syn på skyltning i glesbygderrespektive tätorter, men en likartad syn inom respektive landskapstyp.Det är bra om försöken med lokaliseringsmärken för turistiskt intressantamål permanentas. Detta bör givetvis även innefatta skyltning till olika slag avturistföretag, en viktig del i landsbygdens näringsliv. Det är naturligt att itrakter där en resande normalt inte vistas är behovet av skyltar som störst.Likaså behovet av att från en huvudväg kunna hänvisa till intressanta mål vidavtagsvägar från denna.Trots att , på och regeringens uppmaning, settöver vägmärkesförordningen finns det anledning att tro att näringsidkare somansöker om skyltning i vissa fall kommer att vara missnöjda över Vägverketsbeslut. I stället för att överklaganden slutligen kan avgöras på Vägverketshuvudkontor i , bör länsrätterna vara sista instans.När det gäller kostnaden för skyltning, bestäms den av utankonkurrens. Den uttagna kostnaden är ofta, enligt sökandes uppfattning,alltför hög. Om en oskälig kostnad tas ut har inte de små företagen råd meddenna mycket viktiga marknadsföringskanal. Det kan i förlängningenmedföra en minskad näringsverksamhet och en ökad utflyttning från gles- ochlandsbygden. bör därför, förutom det egna priserbjudandet, erbjudakunden en lista på minst tre konkurrenter som kan offerera samma produkt.Stockholm den 27 september 2000Anders G Högmark (m)()
mot · GO02T318 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T318av , ()Vägnätet i ÖstergötlandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ytterligare resurser till vägnätet i Östergötland.Motiv för mitt förslagDet myckna regnandet har medfört att vårt slitnavägnät här i har blivit ännu sämre. Stora gropar iasfalten har blivit så vanliga att bilisterna får kryssa fram ochtillbaka för att försöka undgå de värsta hålen.Ännu värre är det på våra grusvägar. Jag har själv åkt mycket på vägarna iÖstergötland och det är en minst sagt skakig upplevelse. Det är enmängd länsvägar som måste rustas upp. Självklart borde också mångagrusvägar asfalteras när de har fått en riktig underbyggnad. Vad som inte harkommit fram i debatten är att de vägar som får förfalla kostar flera gångermer att åtgärda än om man gör insatserna . Gårförfallet för långt så förstörs även underbyggnaden av vägen, vilket betyderatt kostnaderna stiger dramatiskt. Helt klart är det många vägar som måsterustas upp i på grund av eftersatt underhåll.Regeringspartiet, Socialdemokraterna, har verkligen utmanat bilisterna närman sänkt anslaget till vägunderhåll. Eftersom vägnätet påflera ställen håller på att falla samman, så vill vi moderater satsa ytterligare 14miljarder kronor . Åren därefter ytterligare 16miljarder kronor.Det behövs också nyinvesteringar i . Utan någon inbördesrangordning vill jag lyfta fram fyra olika objekt.E 22:an måste få en bra förbindelse med i . Därförbehövs det investeringspengar till Österleden, en väg som förbinder E 22:anmed med dragning över Händelö. Det måste också investeras i en nyförbifart . Väg 51 mellan och måste snarastrustas upp. Mest angeläget är förmodligen ändå en ny förbifart Söderköpingför E 22:an. Här måste snabba åtgärder sättas in för att lösa de trafikpropparsom inträffar vid speciellt på fredagar och söndagar.Över huvud taget så måste E 22:an rustas upp i hela sin sträckning inte minstur trafiksäkerhetssynpunkt. Det är minst sagt märkligt att inte enshar kostat på viltstängsel kring denna mycket trafikerade genomÖstergötland. Följden har blivit en mängd svåra olyckor med dödlig utgång.Det är ingen tvekan om att måste tilldelas större resurser tillbåde vägunderhåll och nyinvesteringar, så att de största bristerna kanåtgärdas.Stockholm den 27 september 2000Stefan ()
mot · GO02T319 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T319av , ()vid och ÖrkeljungaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att E 4:ans vägsträckning mellan och Örkelljungalyfts in i den nationella vägplanen och prioriteras för omedelbar ochsamtidig utbyggnad till motorväg.MotiveringUnder riksmötena /99 och 1999/2000 har jag i motioneryrkat på bifall till högsta prioritet för omedelbarombyggnad av E 4:ans förbifart vid till trafiksäkermotorvägsstandard. Det är just argumentet trafiksäkerhet somför alltfler människor väger allt tyngre ju går ochdärmed fler och fler lemlästas och dödas i olyckor.De argument som gäller för är också giltiga för E 4 vidförbifarten . När dessa två dödsfällor är ombyggda tillmotorvägsstandard har de två svåraste avsnitten av sträckan äntligen fått en trafiksäkerhetsmässigt acceptabel lösning.Under hösten 2000 förses motortrafikleden på vid förbifart Ljungbymed trefältsindelning och mittenräcke. Även om det måste betraktas som ennödlösning torde det innebära en väsentlig förbättring av trafiksäkerheten påvägsträckan.Men E 4 vid och ligger kvar, väntande i regeringensekonomiska malpåse. Arbetsplanen för projektet är godkänd, detsom fattas är pengar för byggstart.Under hösten skall fastställa arbetsplanen för projektet vidMarkaryd. Det är man tvingad att göra om projektet skall ha chans tillgenomförande med den nuvarande miljökonsekvensbeskrivningen (MKB).Den är giltig intill /2001. Finns det inte någon fastställdarbetsplan måste en ny MKB tas fram och kopplas till enny arbetsplan. Orsaken är att från 1999-01-01 gäller den nya ochden godkända MKB måste kopplas till en arbetsplan inomtvå för att äga giltighet. Om inte så sker skall en ny MKB tas fram enligtmiljöbalken vilken förutsätter ett betydligt mera omfattande analysarbete ände gamla lagarna.Det har uppskattats att den kapitalförlust därvid drabbas av är istorleksordningen samt en tidsförlust på flera år.Samma markägare måste kontaktas, samma frågeställningarfördjupas och belysas m.m.Övriga förlorare är kommun och de fastighetsägare somfortfarande inte kan få mark- och tomtförhållanden reglerade.Viktig är den förlust detta medför eftersom byggstart i så fall torde bliförskjuten bortemot framåt i tiden.Den verkligt stora förlusten är emellertid ett stort antal döda och svårtskadade människor för vilka resonemang om lönsamhetskriterier,flödeskriterier eller trafiksäkerhetskriterier och annat finlir inte längre harnågon betydelse.Stockholm den 26 september 2000Harald ()
mot · GO02T320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T320av , ()E 22:anFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnaden av E 22:an.Motiv för mitt förslagE 22:an är en som har många brister.Satsningarna påE 22:an har varit mycket små , vilket har fått tillföljd att trafiksäkerheten har minskat. E 22:an hör till landetsmest olycksdrabbade vägar. Samtliga olyckor kan inte byggasbort men man kan konstatera att på fyrfiliga vägar medmitträcke inträffar oftast inga allvarliga olyckor. har E22 långa sträckor med dålig sikt och begränsad vägbredd.Viltstängsel saknas på långa vägsträckor, vilket har fört medsig att många olyckor med älg har inträffat.Sydöstra ligger i direkt anslutning till två av mestintressanta ekonomiska tillväxtregioner - och Östersjön.Genom att dra nytta av dessa tillväxtzoner kan vi skapa en positiv utveckling,både inom och i som helhet.Nya tider kräver nya perspektiv. Den framtida utvecklingen iÖresundsregionen, och östra skapar nya flöden av trafik ochhandel runt . Förändringar där sydöstra och E 22 kan få ennyckelroll. För att ta vara på möjligheterna behövs en prioriterad satsning påinfrastrukturen.Det behövs utökade resurser till väginvesteringar, inte minst mot bakgrundav att tilldelningen varit mycket låg . Vi moderater vill satsaytterligare mer än regeringen på detta område under dekommande tre åren. Åren därefter ytterligare 16 miljarder kronor.För att få en snabb utbyggnad av kan en alternativ finansiering iform av PPP-projekt framstå som en samhällsekonomisk lösning. Det kaninnebära nyckeln till en offensiv infrastrukturpolitik, där investeringargenomförs för att de är lönsamma och inte skjuts på grund avbristande likviditet. Principerna ökar dessutom chanserna att nå etappmålen itrafiksäkerhet, som tillgängligheten ökar tack vare att viktigainvesteringar tidigareläggs.I anslutning till E 22 ligger några av landets mest välbesökta turistmål.Örlogsstaden , glasriket//, är alla upplevelseområden av mycket hög kvalitet.Besöksnäringen inom dessa områden ger en ekonomisk injektion påflera miljarder kronor. Den fasta förbindelsen över gör ocksåsydöstra mer lättillgängligt för danskar och tyskar.Min förhoppning är att hela E 22:an har byggts ut . Genom attsatsa på fyrfilig väg med mitträcke så är det lämpligt att efter utbyggnadentillåta på hela vägen.Avslutningsvis vill jag framhålla att en av de första etapperna måste bli enförbifart . De trafikproppar som uppstår på E 22:anförbi är inte acceptabla. Mycket högt prioriterad måste ocksåsatsningen på viltstängsel längs genom hela vara. Det ärhelt oacceptabelt ur trafiksäkerhetssynpunkt att denna satsning ännu inte hargjorts.Stockholm den 28 september 2000Stefan ()
mot · GO02T321 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T321av , ()och E 6Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att väg 44 skall byggas ut.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbyggnaden av påskyndas genom att vägen blir ettförsöksprojekt för PPP.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vägarna i ges en ökad prioritet inom ramen förväganslagen.Vägarna i måste fåen större prioritetRegeringen talar positivt om nollvisionen men har under fleraår minskat anslagen till vägar. I finns ett stortantal vägar som är under all kritik och som måsteåtgärdas. Det gäller bland annat väg E 6 i norra ,väg 172 och 45 genom samt väg 44 mellanUddevalla och Trollhättan.Den tidigare majoriteten i , bestående av socialdemokrater ochcenterpolitiker slog ihop i och ochcentraliserade sjukvården i och norra . Centraliseringenverkar ha skett utan någon som helst fundering på hur trafiken på 44:an skullepåverkas. Resultatet har blivit en tungt trafikerad väg som bokstavligt ärlivsviktig för fyrbodalsregionen och som därför måste byggas ut.När det gäller väg 172 är det ett faktum att vägen är underdimensionerad.De väganslag och planer som gäller tillgodoser inte tillnärmelsevisbehovet. På samma sätt är det med väg 45 i som måste rustas uppom vägen skall kunna fortsätta att vara den viktiga pulsåder som vägeni dag är. Förutom förbättringar på genom så måste ävenvägsträckningen mot förbättras.E 6:an är en huvudpulsåder som går rätt igenom . Detta är en avSveriges tyngst trafikerade vägar vad gäller långväga kommunikationer.Varje sommar mångdubblas norra befolkning vilket medför atttrafiktrycket fördelas ojämnt över året. Höst och vinter fungerar trafikenhjälpligt men när sommaren kommer sker den ena olyckan efter den andra.Milslånga köer ger onödig miljöpåverkan. Framkomligheten förutryckningsfordon är mer eller mindre obefintlig. Vägplanen som innebar attE 6:an skulle vara färdigbyggd till 2007 har fördröjts och vi kan se fram emotfler olyckor och köer . Detta är enligt min mening heltoacceptabelt. måste byggas ut. är en väg som lämpar sigför ett försök med PPP finansiering. Regeringen bör därför låta E 6:anbli ett försöksprojekt för PPP.Stockholm den 29 september 2000Magnus ()
mot · GO02T322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T322av , ()Riksväg 45Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att omedelbara åtgärder vidtas för att höjastandarden på riksväg 45.Motivet för mitt förslagEn väg som är en mycket viktig transportled men samtidigtutgör en stor är en mycket viktig transportled, inte minst för de många storaoch för vår ekonomi betydelsefulla företagen i Trollhättan-Vänersborgsområdet. Att man snabbt och säkert kan frakta sina produkter tillutskeppningshamnarna - främst i - är mycket väsentligt. I ställetutgör en flaskhals. Till detta kommer att vägen är enolycksfallsbelastad led med mycket stora risker för trafikanterna. Bitvis utgörockså vägen i sitt nuvarande tillstånd en mycket negativ miljöfaktor. Vägenmåste alltså åtgärdas för såväl sin användbarhets, sin säkerhets sommiljöns skull.Stockholm den 25 september 2000Lennart ()
mot · GO02T324 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T324av Kollmats, ()Riksväg 40Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbyggnad till motorväg av sträckan mellan och , E 40, var klar i sin helhet den 25oktober 1997. Olika etapper av motorvägen öppnades för trafik var tidigare, liksom en del andra vägavsnitt i , kändsom en dödens väg, p.g.a. många olyckor.För att minska antalet olyckor infördes trefilskörning med avsnitt medförbud mot omkörning i en riktning under en övergångstid.Sedan motorvägen till blev klar har det blivit en omfördelning avtrafiken mellan och . skyltas sträckanGöteborg-Stockholm officiellt via E 20 över och , men varoch en som kört den vägen och också via Borås-Jönköping-Norrköping,väljer i fortsättningen det senare alternativet.Trafikutvecklingen visar att många, inte minst förarna avden tunga trafiken, också insett förhållandet. Den procentuellatrafikutvecklingen på sträckan redovisas i nedanståendetabell. Tyvärr finns inga siffror att tillgå, men trafikökningen harsäkerligen fortsatt.Procentuell ökning av trafikarbetet 1993-1998Tabell 1: (Totala trafikarbetet Lastbilar Personbilar )*) Någon säker uppgift om personbilstrafikens ökning i hela riket finns intef.n. Vägverketuppskattar ökningen till under de senaste fyra fem åren.Siffrorna visar att det är uppenbart att trafikökningen påsträckan vida överstiger den genomsnittligatrafikökningen i riket.Det innebär att det blir allt angelägnare att bygga ut sträckan till motorväg . skulle det innebäraatt en del av Nissastigen, skulle få motorvägsstandard.Detta innebär också att skyltning i respektive iSödertälje om vägval för att komma till respektive börändras till att gå via i stället för via . Det kanske rentav ärsåatt E 20 ska gå den vägen i stället för nuvarande sträckning?Stockholm den 29 september 2000Lennart Kollmats (fp)
mot · GO02T325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T325av Carnerö, ()SotenäslänkenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge i uppdrag att undersöka möjligheterna attupprusta Sotenäslänken enligt PPP-modellen.Bohusläns tvärvägnätKraven på en fortsatt och snabb upprustning av frånUddevalla till ökar . Ur norraBohusläns perspektiv är det dock viktigt att även beakta detövriga vägnätet.För en gynnsam utveckling av näringsliv och för att bland annatöka tillgängligheten för skärgårdsbefolkning, turister och deltidsboende måstetvärvägnätets standard förbättras. Modernt industritänkande med lågalagernivåer och "just-in-time-leveranser" ökar kraven på väl fungerandetransporter. En upprustning av tvärvägnätet förbättrar såledesförutsättningarna för en levande skärgård i norra !Sotenäslänken Kungshamn-GläborgTillfartsvägen till E 6 från kommun medhuvudorterna benämnsSotenäslänken. Den omfattar väg 174, delenKungshamn/Smögen-Hunnebo lera, väg 171, delen Hunnebolera-Stranderäng- Hallinden samt väg 162, delen . Sotenäslänken är en angelägenhet för både Sotenäsoch kommuner, eftersom ungefär halva vägsträckanligger i . Det gäller delen Stranderäng-Gläborg.Sotenäslänken, som är grundbulten för näringslivet på har till storadelar 50-talsstandard, är bitvis smalare än och har fem stycken 90-graderskurvor. De tunga transporterna har fördubblats mellan 1994 och 1998.Huvudorten i kommun ligger från E 6 och haridag den sämsta tillfartsvägen till E 6 av övriga kommuners huvudorter. Ävenom en viss upprustning skett håller vägen fortfarande enoacceptabelt låg standard och är ett hinder för näringslivets och turismensutveckling. av den svenska fiskeberedningsindustrin har sinverksamhet i Sotenäs.Näringsidkare, boende, pendlare och turister är helt beroende avSotenäslänken för att ta sig till och från . Att särskilt vägsträckanfrånHallinden och ut till E 6 vid (väg 162) håller god standard är avbetydelse inte bara för kommun utan även för kommun.PPP-modellen (Private andPublic Partnership)I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) avsågregeringen "att noggrant gå igenom och överväga möjlighetertill alternativ finansiering av infrastrukturprojekt" och somtänkbart projekt nämns utbyggnaden av väg E 6 i norraBohuslän.Innan ett stort vägprojekt utförs enligt PPP-modellen kan det vara en fördelatt utföra ett mindre vägprojekt dvs ett pilotprojekt i mindre skala för attutvärdera och få erfarenheter av PPP inför kommande projekt. För ett projektsom Sotenäslänken rör det sig om investeringar på ca 100-150 miljonerkronor. Det ligger ett allmänt intresse i att få reda på de fördelar ochbesparingar som kan åstadkommas med PPP-modellen.PPP-modellen möjliggör en tidig vägutbyggnad. Stöd för utbyggnaden avSotenäslänken och för PPP-modellen har uttalats av representanter förregionen, , , och kommuner.Vägverket bör därför få i uppdrag att undersöka möjligheterna attupprusta Sotenäslänken som ett pilotprojekt enligt PPP-modellen.Stockholm den 22 september 2000Åke Carnerö (kd)