ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So408 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So408av , ()Ohälsa orsakad av miljöföroreningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en studie av de miljörelaterade sjukdomarna ochderas utbredning i landet.InledningPå i ,uppföljningen till den stora miljökonferensen som hölls i Riode Janeiro 1992, redovisade WHO, , att cancer då var den andra vanligastedödsorsaken i världen, att antalet malariafall åter ökar ochatt den utslagning av arter som sker kan leda till storahälsokatastrofer, eftersom balansen mellan sjukdomsalstrareoch parasiter och deras naturliga fiender riskerar att rubbas.Miljörelaterade sjukdomar skördar hundratals liv , sademiljöministern, då han invigningstalade i under året.Miljöpartiet har gång på gång försökt lyfta fram kopplingen mellan miljöoch hälsa, men då anklagats för skrämselpropaganda. Det verkar vara tid förklarspråk nu.Det kostar liv, plåga ochpengarOlika cancerformer, luftvägssjukdomar och allergier ärnågra sjukdomar relaterade till miljön. I är detvanligaste skälet till att barn hamnar på sjukhusluftvägssjukdomar orsakade av i första hand trafiken. IStockholm visar undersökningar en överrepresentation avlungcancerfall utmed de stråk där luftföroreningarna ärstörst. Ca 500 cancerfall anses vara orsakade av tärorternasluftföroreningar. Allt fler barn får astma och allergier. IAustralien orsakar det tunna ozonskiktet av många fårhudcancer och kontroller sker redan i skolan. Att ozonskiktettunnas ut även på norra halvklotet är oroande.Konjunkturinstitutet har beräknat den totala kostnaden för hälsoeffekter avluftföroreningar till i . Även i andra länderförsöker man beräkna kostnaderna. Enligt en artikel i den brittiska tidskriftenThe ligger luftföroreningar bakom av dödsfallen i . Hälftenav dessa kan hänföras till utsläppen från bilar. Studien bygger på dödstalen iFrankrike, och Österrike.40 000 dödsfall i de tre länderna kan hänföras till luftföroreningar.Sjukvårdskostnaderna beräknas till av bruttonationalprodukten.Det är inteskräckpropaganda - detär nödvändig informationi miljödebattenDet behövs en genomgripande studie i avmiljörelaterade sjukdomar och deras utbredning. En sådanstudie bör resultera i en skrivelse eller proposition tillriksdagen. Det är dags att hälsoaspekterna lyfts fram imiljödebatten!Stockholm den 3 oktober 2000Gudrun ()
mot · GO02So409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So409av , ()Samhällets syn på psykisk ohälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift attkartlägga och föreslå åtgärder mot diskriminering av psykisk ohälsa.MotiveringLänge har det i samhället funnits en skillnad i synsätt ochattityder vad gäller synen på psykisk ohälsa jämfört medkroppslig sjukdom. Psykisk ohälsa har setts som straff,konsekvenser av moraliskt förkastligt beteende, bevis påmental underlägsenhet m.m. Det har även funnits kroppsligasjukdomar, som har fått genomgå samma"reningsprocedurer" när det gällt att få bortvanföreställningar och vidskepelse.Attityder och synsätt tar att ändra. När det gäller synen på psykiskohälsa har en förändring börjat ske. Dock finns isamhällets strukturer en mängd olika system, lagar regleringar etc. somfortfarande understöder och konserverar ett föråldrat synsätt på psykiskohälsa.Tydligast syns detta när det gäller skillnaderna i samhällets ekonomiskastöd till behandling av kroppslig sjukdom respektive behandling av psykiskohälsa. Men även i lagtext och andra typer av regleringar kan skillnader isynsätt komma till uttryck. T.ex. har legitimerade psykologer, som arbetarprivat inte blivit anslutna till , varför det kan bli dyrt attgå isamtal hos en privatpraktiserande psykolog.En nationell arbetsgrupp bör därför tillsättas, med syfte att kartlägga ochanalysera hur samhället genom olika regelsystem konserverar ettdiskriminerande synsätt på psykisk ohälsa. Arbetsgruppens uppgift bör ocksåvara att föreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsätt på kroppsligsjukdom och psykisk ohälsa.Stockholm den 3 oktober 2000Kerstin-Maria ()()()()
mot · GO02So410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So410av , ()Ekonomiskt stöd till glutenintolerantaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiskt stöd till glutenintoleranta.MotiveringKostens betydelse för hälsan har uppmärksammats alltmerunder senare tid. Personer med celiaki, även kallatglutenintoleranta, kan ej erhålla medicin som lindrar, ochdärigenom få del av de förmåner som högkostnadsskyddetger. De är därför helt beroende av dyrare kosthållning, dåglutenfria livsmedel är väsentligt dyrare än vanligalivsmedel. Om man ska jämföra några varor som kan ansesvara rena basvaror så kostar ett kilo vetemjöl som ärglutenfri mot vanligt mjöl som kostar ellerett kilo makaroner som är glutenfri ca mot vanligamakaroner som kostar ca 14.50 kr.Den 20 maj 1998 tillsatte dåvarande socialminister enutredning vars uppdrag var att göra en översyn av förmånssystemet förspeciallivsmedel och föreslå hur förmånen bör reformeras. Utgångspunktenvar att speciallivsmedel även i fortsättningen skall subventioneras avsamhället. Förslaget skulle rymmas inom samhällets nuvarande kostnader förspeciallivsmedel. Utredningen lämnade sitt betänkande "Mat som medicin". Remiss har gått ut till samtliga landsting och remisstidenutgick den 20 april 2000.Eftersom glutenintoleranta inte kan överleva utan att använda dessaspeciallivsmedel och sjukdomen är av kronisk karaktär så borde dessa varoringå i högkostnadsskyddet. Utredningens kartläggning visar att reglerna förlandstingsstöd varierar påtagligt i landet. I harpatienterna av dietist fått dessa livsmedel fritt förskrivna pålivsmedelsanvisning, vilket innebär att livsmedlen måste hämtas på apotek.Denna skillnad är inte rättvis gentemot dem som lider av denna sjukdom sånu är det viktigt, när vi ska börja diskutera förslag till proposition att vifokuserar på att nå fram till enhetliga regler så att alla i kan ta delavdet stöd som föreslås.Stockholm den 2 oktober 2000Göran ()()()()
mot · GO02So411 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So411av , ()Vård av missbrukareFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vård av missbrukare.MotiveringFör att bli föremål för tvångsvård enligt lagen om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) skall personen i frågafortgående missbruka alkohol, narkotika eller flyktigalösningsmedel. Även läkemedel som tas enligt förskrifter avförskrivande läkare kan tolkas som missbruk.Vad lagen utesluter är blandmissbrukare som använder sömnmedel ochlugnande medel tillsammans med alkohol. De flesta lugnande mediciner ärberoendeframkallande och förstärker effekten av alkohol. Detta innebär lätt kan hamna i ett beroende av alkohol och mediciner tillsammans.Det är väl känt att blandmissbruk är mycket svårt att bli av med. kaninte personer som hamnat i detta beroende komma ur missbruket utan hjälp,eftersom avgiftning är förenat med svåra abstinensbesvär och därför mycketpåfrestande. Det är vanligt att blandmissbrukare går till olika läkare för attfåsina behov av mediciner tillgodosedda. De lyckas också dölja sitt missbrukunder , med förevändningen att man har medicinerna utskrivna pålegala recept. Därför går det inte att förlita sig på att människor medblandmissbruk har styrka nog att genomföra en frivillig behandling själva.I förarbeten till LVM har man diskuterat om den även skulle omfattamissbruk av icke-narkotikaklassade läkemedel, men ansett att reglerna omvad som är narkotika ger tillräckliga möjligheter att komma till rätta medmissbruk av beroendeframkallande medel. Bland dem som vårdas enligtLVM är det vanligt med blandmissbruk, även om det inte är grunden tillingripandet. Lagen tillämpas dock inte i samma omfattning som tidigare,utan antalet ansökningar om tvångsvård har minskat.För att även blandmissbrukare ska få adekvat vård måste LVM ses över.Det är nödvändigt att följa upp hur lagen tillämpas, vilka behov som lagentillgodoser och hur situationen ser ut i fråga om resurser i kommunerna för attuppfylla socialtjänstlagens bestämmelser om stöd och vård till personer medmissbruksproblem.Det är också angeläget att läkare kontinuerligt påminns om hur farligdenna kombination av alkohol och lugnande mediciner är. För att förebyggalångvarigt bruk och blandmissbruk måste också allmänheten få fortgåendeupplysning om detta.Stockholm den 3 oktober 2000Agneta ()()()()
mot · GO02So412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So412av Runegrund, ()Felaktigt ställda diagnoser vid psykisk sjukdomFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om psykiskt friska människor som felaktigt diagnostiserats sompsykiskt sjuka.MotiveringDet har talats rätt mycket om fel diagnoser och missadediagnoser. Det finns också människor som fått diagnoser därdet sedan framkommer att personen ifråga är helt frisk. Ärdet en allvarlig diagnos blir det uppskakande, medan mandäremot givetvis blir lättad över beskedet att man är frisk.Att felaktigt få en psykiatrisk diagnos, fast man sedan visar sig vara frisk,kan få mycket långtgående följder. Det har hänt att man på grund avdiagnosen nekats få utbildning eller till och med nekats gå i skolaöverhuvudtaget. Somliga har ordinerats psykoterapi. En del har under mångaår fått mediciner som gett biverkningar. Man kan tro att detta enbartinträffade för länge sedan. Men det finns människor somupplevt detta.Gemensamt för dessa människor är att de känner att de berövats sina livoch att de känner behov av upprättelse, inte ursäkt. De söker i allmänhet inteskadestånd men känner att enbart ett juridiskt förfarande kan upprätta dem. Pågrund av sina levnadsöden har de dock inte råd att processa. Och ingen harkunnat visa vart de annars kan vända sig.Dessa människor måste kunna få sin sak prövad någonstans. Ettdomstolsförfarande är kanske inte det viktigaste. Vi föreslår att enarbetsgrupp inrättas för detta inom . Alternativet är att enutredning tillsätts för att utröna vilket stöd eller vilka åtgärder som behövs.Stockholm den 4 oktober 2000Rosita Runegrund (kd)()
mot · GO02So415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So415av , ()TandvårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barn och ungdomars tandhälsa.TandvårdDen fria barntandvården är viktiga hörnstenar ivälfärdssamhället. Stora framsteg har också gjorts när detgäller befolkningens tandhälsa. Men det finns oroandetecken som måste tas på allvar och leda till åtgärder.När det gäller den fria barntandvården är det helt klart att den lett till attbarn och ungdomars tandhälsa förbättrats ordentligt de senaste decennierna.Men tandhälsan är inte jämlik. Två publicerade utredningar, somgjorts på uppdrag av , visar att invandrarbarn och barn tillarbetarklassföräldrar har sämre tandhälsa än övriga grupper.Epidemiologiskt centrum har bearbetat uppgifter om levnadsförhållandensom SCB tog fram . Resultaten visar på storaskillnader i tandhälsa mellan barn från olika socialgrupper. Barn till föräldrarmed s.k. högstatusyrken hade betydligt färre hål i tänderna än barn tillföräldrar med s.k. yrken. Var tredje förälder i de lägstasocialgrupperna uppgav att barnet haft karies jämfört med varfemte förälder i socialgrupp ett.I en annan studie (ledd av , övertandläkareEastmaninstitutet) som gjorts hos 1 200 barn iStockholms landstingsområde har man fått liknande resultat. Barn som komfrån områden med mycket invandrare och låg socioekonomisk status hadebetydligt fler hål i tänderna än barn från områden med många svenskahögutbildade tjänstemän. Exempelvis hade av sjuåringarna i kariesjämfört med i Bromma.Socialstyrelsen har också i tidigare studier visat att mer än en tredjedel avbarnen vars föräldrar är födda utomlands har haft kariesjämfört med en fjärdedel för barn med svenskfödda föräldrar.Grundtanken med fri barntandvård och förebyggande tandvård är att detinte skall bli några klasskillnader i tandhälsa. Särskilda insatser måste görasför att hitta metoder att utveckla det förebyggande arbetet för, i första hand,de mest utsatta grupperna. bör uppdra åt att se övervilka förebyggande insatser som krävs för att vända utvecklingen.Kontinuerliga utvärderingar bör i fortsättningen göras för att följautvecklingen när det gäller barns tandhälsa.Stockholm den 3 oktober 2000Mariann ()()()()
mot · GO02So416 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So416av Zakariasén, ()Informationskampanj om alkoholens och narkotikans skadeverkningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en bred informationskampanj om alkoholen ochnarkotikans skadeverkningar.MotiveringDen senaste tidens signaler om ungdomars ökade alkohol-och narkotikavanor är alarmerande och måste tas på störstaallvar. Skolundersökningar visar också att skolelever tar alltmindre allvarligt på alkohol- och narkotikaproblemen.Alltfler berusar sig på alkohol och drickandet av hembrändsprit bland ungdomar har ökatmarkant. Detta gäller även användningen av narkotiskapreparat och tabletter. Från sida och frånmånga andra håll finns en stor oro för tendensen att alkohol-och narkotikaanvändningen nu går ner i åldrarna och att denär mest markant hos flickor. Den attitydförändring tillalkoholens och narkotikans skadeverkningar som hållerpå att växa fram måste vi stävja för våra barns ochungdomars skull. Därför borde en bred informationskampanjgenomföras i syfte att informera barn och ungdomar ochderas föräldrar om de skador som den ökade användningenav alkohol och narkotika faktiskt innebär.Stockholm den 27 september 2000Helena Zakariasén (s)()
mot · GO02So417 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So417av Zakariasén, ()FolkölsförsäljningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försäljning av folköl och cider.MotiveringÅterigen visar flera rapporter hur lätt det är för ungdomarunder att köpa folköl och cider i vanliga butiker. Dettatrots förbud och skyltar om 18-årsgräns. Återigen känner vidärför behov av att motionera i frågan.En eller ett par folköl kan verka ofarligt men en burk folköl (3,5volymprocent) motsvarar faktiskt en snaps på . Ett sexpack folköl bliralltså lika med 6 snapsar. Två folköl brukar räcka för en ung flicka att berusasig på. Dessutom har det visat sig att alltfler ungdomar tar tabletter i sambandmed sitt drickande för att på så sätt förhöja berusningseffekten.Ett problem som upptäckts är att de som säljer folköl och cider ofta självaär ungdomar mellan och att det även händer att de är ensamma ibutiken. Det är naturligtvis inte lätt för en ung tjej eller kille att tvingasnekasina jämnåriga kompisar att handla. Det är heller inte lätt att tvingas nekaförsäljning till någon som är hotfull. Det torde därför vara självklart att manskall vara myndig innan man får sköta försäljning av varor som man ju måstevara myndig för att få handla.Stockholm den 27 september 2000Helena Zakariasén (s)()
mot · GO02So418 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So418av Zakariasén, ()ElöverkänslighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av kunskap om elöverkänslighet.MotiveringDet finns en växande grupp i det svenska samhället somlider av elöverkänslighet. Besvären har olika karaktär.Alltifrån mindre hudbesvär vid långvarigt bildskärmsarbetetill mycket stora besvär av att leva och bo i en miljö därelektricitet är ett ständigt närvarande och olidligt inslag imiljön. Den grupp som i det korta perspektivet har detsvårast är den som tvingas och har tvingats lämna sitt att söka upp en miljö som är någorlunda fri frånelektriska fält. Det är tyvärr inte ovanligt att dessamänniskor är hänvisade till ett boende i husvagn eller till ochmed i tält för att bli så litet exponerade som möjligt. Endast ilyckosamma fall kan man hitta en bostad långt ute på landetsom i viss mening är sanerad eller där man utsätts för litetexponering. En stor grupp av dessa människor känner sigmånga gånger illa bemötta av , sjukvården ochdet omgivande samhället. Det är viktigt att kunskap omelöverkänslighet finns hos dem som handlägger ärendeninom och hos dem som arbetar i sjukvården.Stockholm den 28 september 2000Helena Zakariasén (s)()
mot · GO02So419 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So419av , ()Tandvård för anorexi/bullimipatienterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ersättning för tandskador för patienter som till följd avätstörningar drabbas av mycket höga kostnader för sin tandvård.MotiveringI budgetpropositionen föreslår regeringen ökade anslag till tandvården;i nya pengar satsas och totalt 500 miljonerkronor . Enligt propositionen skall medlen i första hand satsas påtandvård för äldre. Detta är naturligt mot bakgrund av att många äldre harbehov av kostnadskrävande behandlingar. Regeringen framhåller ocksåatt avgränsningen av de grupper, som skall omfattas av rätten tilluppsökande verksamhet och nödvändig tandvård, kan vålla problem ivissa fall, vilket jag tolkar som beredskap för att avsätta en del av de nyapengarna för att vidga de undantag som görs för vissasjukdomstillstånd.En grupp som drabbats hårt av den nya tandvårdsförsäkringens brister ihögkostnadsskyddet är de patienter, oftast ungdomar, som drabbats avanorexi/bullimi. Jag har mött konkreta exempel på ungdomar som under enlång period haft ätstörningar. I vissa fall har det lett till mycket storatandskador. Brist på näring och frekventa kräkningar leder till att tänderna hosen ung människa tillbakabildas och emaljen fräts bort. Detta leder till konstantsmärta och kraftigt reducerad tuggförmåga, som i sin tur leder till matsmält-ningsproblem när den unges behov av tillräcklig näring ärstort.Kostnaderna för totalrenovering av en ung människas tänder är myckethöga. Trots viss förhöjd ersättning kan de uppgå till runt - ettnärmast omöjligt belopp för en ung kvinna eller man, som befinner sig i krisoch inte haft möjlighet att bygga upp ett sparkapital.Den som drabbats av anorexi/bullimi är normalt inte berättigad tillersättning inom ramen för den ersättning för särskilda kostnader som utgårtill landstingen.Omfattande behandling av tandskador ingår inte direkt i behandlingen avanorexi/bullimi utan följer normalt på genomgången behandling förgrundsjukdomen. För den enskilde är det dock svårt att se skillnaden. Honeller han har tillfrisknat efter ett långvarigt och livshotandesjukdomstillstånd.Förstörda tänder har samband med sjukdomen och blir ett avgörande hinderför ett normalt liv. Den delen av rehabiliteringen stöds med nuvaranderegelverk inte mer än i mycket begränsad utsträckning.Dåliga tänder försvårar det fysiska tillfrisknandet och har stor psykisk ochsocial betydelse för en ung människa i den tid i livet när utseendet är somviktigast för självkänslan. När nu anslår nya pengar tilltandvårdsförsäkringen är det nödvändigt att stora behov i anslutning tillbehandlingen av ätstörningar beaktas. Behoven av insatser för de ungdomarsom drabbats av anorexi/bullimi är därför akuta, och stat och landsting böröverväga om förhöjt stöd till den som drabbats av extraordinära kostnader tillföljd av sjukdomen.Stockholm den 25 september 2000Inger ()
mot · GO02So420 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So420av von , (-m)och barn i abortlagstiftningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att WHO:s rekommendation om att juridiskt sett skallräknas som barn från tjugoandra graviditetsveckan införlivas i svensklagstiftning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att detta även skall få en inverkan på svensk abortlag ochabortpraxis.Motiv för vårt förslagTidigare har () sagt attVärldshälsoorganisationens rekommendation om att skallräknas som barn från vecka 22 inte kan införlivas i svensk lagstiftning.När Svensk förening för obstetrik och gynekologi krävt en åtföljnad avdenna rekommendation har SMER svarat, att en sådan ändring skulleinnebära att motstridiga besked lämnades just med tanke på de senasteaborterna. Ty enligt SMER:s resonemang får barn inte aborteras. Ocheftersom aborter måste få utföras även sent i graviditeten enligt SMER:sresonemang har rådet beslutat att WHO:s rekommendation inte kaninförlivas i svensk lagstiftning.I början av juni 2000 meddelade SMER att de tänkt om. WHO:srekommendation kan och bör införlivas i svensk lagstiftning. Däremot hållerrådet fast vid att abortlagstiftningen inte skall påverkas av detta. Men att såskulle ske vore ett grovt åsidosättande av FN:s deklarationer om mänskligarättigheter och . Att vara ett barn är enligt resonemanget idessa båda textdokument att ha fullvärdiga rättigheter som en människa. Denenda tänkbara lösningen i förhållande till abortlagens tillämpning är därför attäven justera tidpunkten för de senaste aborterna, särskilt när det gäller fulltlivsdugliga barn.En sänkning av abortpraxis är att följaabortlagstiftningenAbortlagstiftningen är formulerad på ett sådant sätt att en viss flexibilitetskall råda och ändringar kunna göras utifrån den medicinska kunskapenom fostrets livsduglighet utanför moderlivet. I abortlagen finns inbyggtatt medicinska framsteg skall få en direkt inverkan på hur långt igraviditeten abort skall vara tillåtet.Samtidigt finns hos några en rädsla för att göra förändringar i abortlagenoch dess tillämpning. Vissa säger att de medicinska framstegen inte skallpåverka hur länge under graviditeten rätten till abort skall gälla, vilket medalltydlighet strider emot abortlagstiftningens formuleringar. Andra menar attinga förändringar får göras i abortlagstiftningen med anledning av de följderdet kan få i ett internationellt perspektiv. Om den rekommendation SMER nukommit med skall kunna införlivas i svensk lag måste detta även innebärakonsekvenser för abortlagstiftningen. Lagen stiftar att hänsyn måste tastill fostrets livsduglighet. Efter förändringar i enlighet med SMER:srekommendationer måste abortlagen även säga att hänsyn måste tas till dentidpunkt när fostret blir barn. Praxis måste även ta hänsyn tillsäkerhetsmarginalen till denna tidpunkt.Stockholm den 28 september 2000Gustaf ()()
mot · GO02So422 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So422av , ()Behandlingen av genetiska undersökningsresultatFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om genetiska undersökningsresultat.Motiv för mitt förslagI dag förs uppgifter från genetiska undersökningar in i patientjournaler.Dessa uppgifter kan till exempel vid tecknande av sjuk- ellerpensionsförsäkringar användas av försäkringsbolag när person vill tecknaförsäkring. För att skydda den personliga integriteten borde genetiskaundersökningsresultat sekretessbeläggas.I skrivelse 1998/99:136 redogjör regeringen för beredningsarbetet vadgäller bland annat diskriminering på grund av det genetiska arvet. I skrivelsengjordes följande överväganden:Det är regeringens bedömning att frågan om den genetiska integriteten ärsammansatt och av sådan karaktär att en övergripande utredning först börgöras innan slutlig ställning tas till hur skyddet av den genetiskaintegriteten skall vara utformad i vårt samhälle.En parlamentarisk kommitté med företrädare från samtliga politiskariksdagspartier bör tillkallas med uppdrag att lägga fram ett samlatförslag till hur det på alla samhällsområden skall kunna garanteras attnågon diskriminering på grund av det genetiska arvet inte sker.I och med den snabba medicinska utvecklingen brådskar det med tydligaställningstaganden och förslag från regeringen i denna fråga. Regeringenbör återkomma till med besked om när enparlamentarisk kommitté kan starta sitt arbete. I den mån utredningsarbetepågår inom bör regeringen lämna en lägesrapport tillriksdagen.Stockholm den 30 september 2000Ewa ()