mot · GO02N324 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är orimligt att beskatta en skatteskuld.Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas upptill och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefria vidförmögenhetsbeskattningen. Lagrådet ansåg att förslagets konsekvenserkunde te sig skäligen godtyckliga och att förslaget stred mot detgrundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen bryddesig inte om Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt påaktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företagundviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listansöker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt påriskkapitalförsörjningen.Kristdemokraterna anser att dubbelbeskattningen på utdelningar skallavecklas. Förmögenhetsskatten skall avvecklas successivt under de närmasteåren.AktiebolagsbeskattningenBolagsbeskattningen i måste ligga i paritet medbolagsskatten i våra viktigaste konkurrentländer.Kapitalrörligheten från mogna till nya dynamiska sektorer avnäringslivet måste bli smidig. I denna strukturomvandlingspelar små och medelstora företag en mycket viktig roll. Föratt finansiera andra mer angelägna skattesänkningar förordarKristdemokraterna en höjning av bolagsskatten från dagens28 % till . kommer då att ha enbolagsskatt som väl kan hävda sig internationellt. Höjningenger möjlighet att avskaffa den tillväxtfientligaförmögenhetsskatten.Statens roll inäringspolitikenStatens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna.En renodling av statens roll bör bland annat ske genom en successivutförsäljning av statliga företag.En av statens viktigaste uppgifter är också att bedriva en ansvarsfullfinanspolitik som ger förutsättningar för stabila statsfinanser, låg inflationochminskande statsskuld. Avbetalningar av statsskulden leder till minskanderänteutgifter för statsbudgeten och också till ökat förtroende försvenskekonomi. En balanserad finanspolitik är en förutsättning för låga räntor ochpå både kort och lång sikt för ett gott investeringsklimat. Att stårutanför EMU sedan starten innebär inte att kraven påfinanspolitiken minskar. anser att bör ansluta sigtill EMU:s tredje steg. För företagsamheten skulle det betyda atttransaktionskostnaderna sjunker vid affärer med de vanligaste exportländerna.Kristdemokraternas mål när det gäller statsfinanserna framgår avbudgetmotionen.Attityder till företagandeDen politiska attityden till företagare och företagande är inteminst viktig för att fler än ska känna att det är lönt attstarta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter.Under alltför lång tid har företagare från politiskt håll enbartbetraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan harattityden varit att de flesta företagare nog är skattesmitaresom behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Dettahar lett fram till en ständigt växande regelskog och ettständigt växande kontroll- och uppgiftslämnarmaskineri.Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företagsom vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden frånpolitiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla ochutformaregler som berör företagare på ett betydligt bättre sätt än i dag.Konkurrens och avregleringEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den såkallade välfärdsligan är det höga prisläget, till följd avbristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vifår enkelt uttryckt ut förhållandevis lite för våra pengar. Idebatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftast heltoch hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst likaviktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privatoch offentlig konsumtion. Marknadsekonomin förutsätter eneffektiv konkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning,prissamverkan och som utövar fusionskontroll.Konkurrenspolitiken kan dämpa prisstegringstakten. Densvenska konkurrenspolitiken bör harmoniseras medutvecklingen inom Europeiska unionen.Många indikationer finns på att en stor del av det potentiellanyföretagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk. En ökadavreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens. börkonkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare. Såväl privatasom offentliga monopol och oligopol ska alltid motverkas. Avreglering bör gåhand i hand med ökat personligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande.Minskad yttre styrning och formella regler måste vägas upp av en personliginre etisk kompass och övertygelse, inom ramar som uppmuntrar den enskildetill arbete, sparande och ansvarstagande.Rättvis konkurrens mellan offentligtoch privatKommuner och myndigheter bedriver i ökad utsträckningnäringsverksamhet på konkurrensmarknader. Exempel pådetta är tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning ochcatering. Detta pågår trots att kommunallagen i principförbjuder kommuner och landsting att konkurrera påföretagens marknader.Kristdemokraterna anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklaspå marknader där privata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera,och där inte sociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligtägande.Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagardelegationens lista borde snarastgenomföras. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat idomstol om näringsverksamhet strider mot lagen.Snedvridande företagsstödMånga småföretag har problem med att offentligt stöd i olikaformer ges till deras konkurrenter. I Konkurrensverketsrapport - förslag för ökad tillväxt (1997:3) finnsen rad exempel på kommuner som verkarkonkurrenssnedvridande. Det handlar om kommuner som gettpenningbidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft,nedsatta lokalhyror m.m. Sådana stöd är inte tillåtna enligtkommunallagen, men förekommer ändå alltför ofta. Det ärfrämst små företag som råkar illa ut. Det är mycket svårt attöverklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till enkonkurrent. Om företaget som drabbas inte ärkommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt.Om beslutet om stöd tagits av ett kommunalt bolag går detöver huvud taget inte att överklaga.Kommunallagen bör ses över, och det bör göras lättare för företag attöverklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.KonkurrensverketKonkurrensverket bör få ökade resurser och en merframträdande roll än . Nya regeringsförslag börgranskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utanockså utifrån ett konkurrensperspektiv.Näringslivspolitik för nyaföretagSmåföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökat ochkommer att öka . Omkring 3 av 4 av de privataföretagen i har ingen anställd, vilket görsoloföretagaren till vanligaste företagare. Det ärdärför angeläget att får ett mer småföretagsvänligtklimat än . Det är i mindre företag som de flesta nyaarbetstillfällen skapas.Svenska företag behöver färre ochenklare reglerAvregleringens betydelse för den framtida ekonomiskautvecklingen kan aldrig betonas för mycket. Under denborgerliga regeringen tillkallades en särskildavregleringsdelegation med uppgift att driva påavregleringsarbetet samt föreslå förändringar som stärkerkonkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar.Erfarenheterna från andra länder där avregleringsarbetet tas på allvar, somStorbritannien, , och visar att det krävs ett starktpolitiskt stöd från allra högsta nivå. Vi menar att statsministern ochfinansministern bör leda och politiskt ansvara för arbetet.Småföretagardelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är avsådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan attstatsfinansiella kostnader uppkommer. Samhällets kostnader förtillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst iform av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Det arbete för bättreoch enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen måsteskyndsamt återupptas.Av småföretagardelegationens 81 konkreta förslag till regelförenklingarhar , , bara 28 helt eller delvis genomförts. 53 av förslagen -dvs närmare 2/3 - är fortfarande inte genomförda. (Källa: Rapport från SAFsept 2000)anser att de flesta av delegationens återstående förslagkan och bör skyndsamt genomföras. I det följande kapitlet presenteras en radkonkreta förslag.SolnedgångsparagrafRegelverken som berör företagare upplevs som svåra attöverblicka och begripa. En svensk företagare har över 4 000regler och cirka 20 000 trycksidor att hålla reda på och varjeår tillkommer cirka 5 000 sidor med omarbetade eller nyaregler. Den totala regelmängden som berör företagare måsteminska. anser att en så kalladsolnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inteanvänts kan slopas.Snabbare patentFrämjandet av innovationer är självfallet en viktig del av enpolitik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kringett begränsat antal unika innovationer. är avstor betydelse för att skydda innovationen under den periodsom den utvecklas tekniskt och kommersiellt. Detta hardelvis tillgodosetts genom det samarbetsprojekt ochRSV genomfört, men ytterligare, konkreta åtgärder behövs.Patentskydd för enklare uppfinningarLivscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:sfemton medlemsländer har man valt att möta behovet av ettsnabbare, enklare och billigare skydd för kortlivade produktermed ett särskilt bruksmönsterskydd. Ett enklare skydd föruppfinningar efter den modell som förordas i EU:s grönbokBruksmodellskydd bör utredas och därefter införas i Sverige.Moms och uppbördsdeklarationDe nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar.Däremot har andra regler förändrats och försämrats i den nyasystemet.I det nya systemet med skattekonto är straffavgiften orimligt hög. Dendrabbar aktiebolag med , även om den månatliga deklarationenbara är försenad, och andra skatteskyldiga med . I vissa,enligt taxeringslagen 5 kap. 5 § närmare angivna fall bestämsförseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom harförfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifteroch moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in påskattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skeddei post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera medeventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera.Kristdemokraterna vill mildra straffavgiften för försenad deklaration och haen översyn av vad som ska räknas som betalningsdag.Enklare allmänna försäkringarI dag belastas företagaren med mängder av administrativafrågor när till exempel ett sjukfall klassas om till arbetsskada,eftersom beräkningsunderlagen är olika. Många individer harockså svårt att kontrollera att de verkligen har fått rättersättning. Utgångspunkten för en reformering bör vara attersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görsenklare.Enklare självdeklaration förföretagareNästan ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klararav att deklarera på egen hand och tar hjälp av enexpert, enligt en undersökning gjord av Riksskatteverket.Problemen med självdeklarationen har samband med de kravsom ställs på bokföring och bokslut och den krångligautformningen av bland annat skattereglerna. Målet för ettförenklingsarbete är att en egenföretagare ska kunnadeklarera själv utan hjälp utifrån.Enklare kontakter med myndigheterMånga företagare upplever att myndigheter har dålig serviceoch inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom taorimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet.Myndigheterna bör också kunna lämna bindande löften omhur det får ta att avgöra ett ärende.Kristdemokraterna anser att myndigheterna måste betrakta företagare somsina kunder och därmed anpassa servicenivå och "öppettider". Vidare börstatliga myndigheter och kommuner utse informationsansvarigakontaktpersoner för företagen för att rätt kunna hänvisa den som sökerinformation. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service-och informationskraven klarats gentemot företagen när det gällerhandläggningstider, väntetider i telefon osv.Informations- och samrådsplikt vidmarkarbetenMånga företagare har drabbats av att plötsligt få gatan utanföraffären uppgrävd av det lokala . För framför alltsmå butiker eller serviceinrättningar i hyrda lokaler kan dettainnebära ett ekonomiskt avbräck. Småbutiker är oftaberoende av att kunderna enkelt kan se och kliva in i lokalen,eftersom det ofta rör sig om oplanerade köp, därbekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer förförsäljningen. Om företagarna fick möjlighet att samråda meddem som ska utföra markarbetena skulle många avdessa problem kunna undvikas.Kommun eller annan som beslutar om trafikavstängningar, vägarbeteneller liknande bör åläggas samrådsplikt med de företagare som drabbas avingreppen.Tillgång på riskkapitalDet är viktigt att det finns riskkapital, inte minst riskkapitalför att finansiera produkternas eller tjänsternas mycket tidigautveckling. För att möjliggöra och möta ett ökatnyföretagande och en utveckling av befintliga företag måstetillgången på riskkapital öka. Speciellt måste de onoterade,mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. Deföretag som inte producerar materiella varor har ofta svårt atterhålla kapital för att finansiera sin affärsidé. Detta är ett stortproblem vilket framför allt missgynnar kvinnligaentreprenörer då majoriteten av de företag som startar uppinom exempelvis servicesektorn startas av kvinnor.Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägarevarit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag.På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån,exempelvis för att finansiera marknadsföring av nya produkter. Därutöver harde små företagen haft brist på ägarkapital, bland annat beroende på en dåligmarknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det förprivatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att spara sina pengar ibank eller obligationer. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fåttnegativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning.Ta bort dubbelbeskattningenRisksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfriabanksparandet och sparande i obligationer. Avkastningen pådet riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen på riskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen är att vinster iföretagen inte delas ut till de enskilda aktieägarna så attvinster kan strömma över till nya företag där de skulle kunnaskapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras detannars naturliga flödet från stagnerande företag och branschertill mer framtidsinriktade.Dubbelbeskattningen blir också alltmer orimlig att upprätthålla på eninternationaliserad världsmarknad. Om företag ska välja förnyetableringar och om företag ska stanna kvar i landet krävs det attdubbelbeskattningen slopas.De senaste åren har den svenska börsen präglats av ett allt större utländsktägande. Detta är en konsekvens av en politik som gör att svenskar inte kanäga svenska företag på lika gynnsamma villkor som utländska ägare. Detta ärytterligare ett skäl till att slopa den svenska dubbelbeskattningen.Dubbelbeskattningen på utdelningar för fysiska personer måste slopas.Stimulera privatpersoner att investeraEn väl fungerande marknadsekonomi med god finansieringav småföretag behöver en stor andel privata finansiärer.Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, ochär därför särskilt viktiga med behov av strukturellförnyelse. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta riskervid företagsetableringar, vilka innebär storainvesteringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering ismåföretag är av dessa skäl viktiga.Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighettill skattereduktion (ett riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomstav kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köpav aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gällainvesteringar upp till en nivå av . Skattereduktionen skamedges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fondsom gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättreriskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska varapermanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk detinnebär att köpa aktier i små, onoterade företag.Kristdemokraterna vill införa ett riskkapitalavdrag på investeringar upp till100 i onoterade bolag.Sparande bör uppmuntrasSparande framställs ibland som ett betydande problem och enav orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och den högaarbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Kristdemokraternas syn på sparande kan härledas bland annatur den kristdemokratiska förvaltarskapstanken.Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. Det gör atthushållen får sämre möjligheter att bygga upp en buffert för oväntade utgifter,eller för investeringar. Men det gör också att en allt större andel sparandeskerutomlands. Den socialdemokratiska regeringen har genom olika förslagytterligare skärpt beskattningen på olika former av sparande.Sparande behövs och ska premieras. Det enskilda sparandet är viktigt bådeur individens eget, liksom ur statens och kommunernas perspektiv. Detenskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv. Ett högt sparande ärangeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivetoch för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd.Kristdemokraterna vill fördubbla avdragsrätten för pensionssparande frånett halvt till ett helt basbelopp.Kvinnligt företagandeDet kvinnliga företagandet har en stor potential som hittillsinte fått utrymme att blomma ut. Kvinnor har inte sammatradition som män att driva företag och därmed inte likamånga förebilder. Det är framför allt män som byggt upp deföretagartraditioner och organisationer som utgörmarknaden. Ett ökat kvinnligt företagande kan ge näringslivetförnyelse och ökad mångfald. Det kvinnliga företagandet bördärför uppmuntras och stödjas.Reformerad lönebildningoch arbetsmarknadUnder och större delen av låg desvenska löneökningarna betydligt över såvälproduktivitetsökningen i som löneutvecklingen ijämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation, såtrots höga nominella löneökningar blevreallöneökningen noll. låg de svenskalöneökningarna under EU-genomsnittet , menpå senare år har de åter ökat över EU-snittet.Liksom när det gäller marginaleffekter finns det en utbredd insikt om attden svenska lönebildningen har fungerat dåligt. Inte minstLO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse försysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket göratt även små procentuella förändringar får stort genomslag påsamhällsekonomin.Staten bör i egentlig mening inte avgöra vilka löneavtal som får träffas.Däremot bör staten skapa sådana spelregler som gör att till exempel risken förökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksomvinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att tahänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. I självaverketingick det som en del i den så kallade solidariska lönepolitiken att facken inteskulle behöva tänka på eventuell arbetslöshet, det var statens uppgift attfinansiera a-kassorna.Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet,mer korttidsanställningar och ett allt större kunskapsbehov. Den nyasituationen på arbetsmarknaden kräver att de nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ses över. Det är avgörande för denfortsatta ekonomiska utvecklingen att fattar beslut somundanröjer flaskhalsarna på arbetsmarknaden. krävs individuellahandlingsplaner när det gäller att anpassa en arbetsmarknadspolitisk åtgärdtill vad som efterfrågas på marknaden och den enskildes förutsättningar.Sveriges arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska dettaäven gälla framgent, måste vi fortsätta att satsa på ett bra och moderntutbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från detatt man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebäratt kan fortsätta att konkurrera med en hög kompetensnivå.Nedan presenteras några förslag för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så attresultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvaradet samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet.Allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkringKostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom enhögre egenfinansiering av en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom engenerell höjning av grundavdraget. Höjningen av avgiftenmed kompenseras fullt ut medsänkt inkomstskatt.En fungerande lönebildningLagen som reglerar kollektivavtalen bör ses över för att ökaden enskildes rättigheter och främja en bättre fungerandelönebildning. Bland annat bör möjlighet för enskildalöntagare att sluta avtal med arbetsgivare utan hänsyn tillgällande kollektivavtal underlättas. Riskerna för att enskildaarbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i enunderlägsen position, exempelvis vid hög arbetslöshet, måstebeaktas i denna översyn.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kan varaett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösasavtalsvägen.Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar.Arbetsgivaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem.ArbetsmarknadspolitikVi anser att arbetsmarknadspolitiken måste utgå frånsubsidiaritetsprincipen, det vill säga att det en lägre nivåklarar av på egen hand ska inte högre nivåer lägga sig i.Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på så sätt attsamhällets insatser ska vara stödjande, dock utan att skadaordinarie arbetsmarknad.Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken genom att bland annat utvecklapraktik/lärlingssystem för ungdomar, så att möjligheterna att komma in påarbetsplatser ökar. Vi vill också öka den lokala samverkan och minskarundgången i åtgärder för att därmed minska arbetslösheten. Kommunerna,arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna bör samverka för att hjälpa dearbetssökande.Arbetsmarknadsutbildningen bör i högre grad samordnas med det reguljärautbildningsväsendet. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste utökas. Detär av största vikt att se över arbetsmarknadspolitiken så att den anpassas tillmarknadens krav. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet ocharbetsförmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ska få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen.TjänstesektornEtt område som till följd av skattesystem och attityder hållitstillbaka är den privata tjänstesektorn. En mer offensiv politikkrävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb i dennasektor.Krafttag mot svartjobbenDen ekonomiska brottsligheten och den svarta sektornsutbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem i densvenska ekonomin. Enligt ()omsätter den svarta sektorn mellan 50 och 60 miljarderkronor i .