mot · GO02Sk729 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk729av , (-m)Småföretagandet och regler för bilförmånFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bilar som är arbetsredskap i näringsverksamhet undantasfrån förmånsbeskattning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid beräkningar av förmånsvärde för fordon som inte ärarbetsredskap större hänsyn tas till det faktiska värdet av förmånen.MotiveringBilförmånsbeskattningen har ändrats undersenare år, . Ändå speglar intelagstiftningen en halv miljon småföretags vardag utanreglerna är utformade utifrån situationen i större företag därtjänstemän kan välja om de vill ha tjänstebil eller inte.Småföretagaren hamnar däremot i en administrativ ochskattemässig strykklass. För att hantera reglerna krävs enextrem noggrannhet, vilja och en läsförståelse långt utövergenomsnittsvenskens. Om småföretagaren, t.ex. av tidsbrist,misslyckas med sin körjournal, påläggs han/hon absurdaförmånsvärden jämfört med vad bilen skulle inbringa på denöppna marknaden. Bilförmånens värde måste relateras inteenbart till bilens värde och ett schabloniserat användandeutan även till det faktiska användandet.För tjänstemannen på storföretaget är bilen i första hand en renanställningsförmån. I mindre företag är situationen i allmänhet den omvända- bilen är i första hand ett arbetsredskap, vilket i mån av utrymme även kananvändas privat. tvingas många företagare att av skatteskäl skaffa tvåbilar, en i företaget och en privat - detta för att undvika enförmånsbeskattning som schablonmässigt utgår från att bilen privat körsminst 1 . För företagarfamiljer som privat kör kortare än 1 700mil blir detta ett dyrt "bilinnehav".Reglerna med krav på reseräkningar vid körning i tjänsten för att skattefrittkunna få ersättning från arbetsgivaren för drivmedelskostnaden innebär därtilli praktiken att den gamla körjournalen återinförts. Detta har lett till ökadadministration som försvårar företagande. Sådana regler passar inte försmåföretag.Det finns avsevärda fördelar med en förenkling av vissa bilförmånsreglersom förmodligen, med tanke de tar i anspråk att följa, skulle gynnaföretagandet. Därmed skulle rättssäkerheten höjas ochtillväxtförutsättningarna gynnas.För det första bör bilar som ingår i näringsverksamhet som utgörarbetsredskap undantas från förmånsbeskattning om de endast i mindreomfattning används privat. Därmed slipper företagare det administrativamerarbete som reglerna om ersättning för drivmedel innebär förutom att deinte riskerar att, som , förmånsbeskattas för fordon som inte rimligtvisanvänds för privatkörning i större omfattning.För det andra bör förmånsvärdet, i de fall bilen inte utgör arbetsredskap, tastörre hänsyn till det faktiska värdet av förmånen. När det nya systemet medreseräkningar nu finns, på vilka det ställs samma krav som på en körjournal,bör även bilförmånen kunna jämkas i förhållande till andelarna körning iarbetet respektive privat. Detta möjliggör en mer effektiv resursanvändninggenom att ett och samma fordon kan användas både i företaget och privat närdetta är möjligt. En sådan i grunden sund och effektiv resursanvändning skainte, så som , motverkas av skattesystemet.Skatteutskottet behandlade föregående en motion liknande denna.I skatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU13 avstyrktes kraven påförenklingar och förbättringar i förslaget om att undanta bilar som användssom arbetsredskap från beskattning med att de nuvarande reglerna ger godamöjligheter att uppnå ett rimligt utfall som de genom en vissschablonisering hålls enkla och förutsebara.Vi delar inte skatteutskottets uppfattning utan menar att det är angelägetmed ändringar i reglerna i enlighet med våra förslag. Dessa ändringar skulleundanröja rättsosäkerhet i hanteringen och förenkla och förbättrabilförmånsbeskattningsreglerna.Stockholm den 21 september 2000Marianne ()()()()()()()()