mot · GO02A290 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A290av , ()Bemanningsbranschen1 SammanfattningBemanningsföretagen är under stark tillväxt. Branschen har förnärvarande en årstillväxt på . De senaste uppgifterna omantalet anställda inom branschen pekar på att det finns cirka 24 000personer sysselsatta inom företag som arbetar med personaluthyrning.För många människor är arbetet i ett bemanningsföretag en väg mot fastanställning. Inte minst tar sig många invandrare in på arbetsmarknaden denvägen. Såväl arbetstagare som arbetsgivare har insett fördelarna medbemanningsföretag. För arbetstagaren är motiven främst att breddakompetens, att träffa och lära känna olika människor, inkörsport till stationärtarbete samt omdömen som omväxling och flexibilitet. För arbetsgivaren fyllerbemanningsföretagen en viktig funktion genom att finna flexibla lösningar,vara utjämnande vid produktionsfluktuationer och erhålla yrkesutbildadpersonal vid flaskhalsar.I denna motion föreslås åtgärder mot sådana regler - inom bl.a.arbetslöshetsförsäkringen - som diskriminerar bemanningsföretagengentemot andra företag. Bemanningsföretagen kan inte konkurrera på likavillkor med kommunala arbetscentra, arbetsförmedlingarnasheadhuntingverksamhet och liknande verksamhet som finansieras medskattemedel.I motionen föreslås slopande av den karensregel som försvårar förmänniskor att lämna en vanlig anställning till förmån för en anställning hosett personaluthyrningsföretag.Slutligen aktualiseras den utredning om bemanningsbranschen somriksdagen har begärt. I motionen föreslås att utredningen inriktas påatt ge bemanningsföretagen flexibla och konkurrensneutrala förutsättningar.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bemanningsföretagens betydelse för en flexibelarbetsmarknad.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrens på lika villkor för bemanningsbranschen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om diskriminerande regler i arbetslöshetsförsäkringen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Personaluthyrning.5. beslutar att upphäva karensreglerna i lagen (1993:440) omprivat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om direktiven för en kommande utredning ombemanningsföretagens verksamhet.5 BemanningsbranschenHuvudprincipen var länge på den svenska arbetsmarknaden att personalvar livstidsanställd i ett enda företag. Lagstiftning, avtal och sedvänja påarbetsmarknaden byggde på detta. gällde även ettprincipiellt arbetsförmedlingsmonopol i . Sedanarbetsförmedlingsmonopolet upphävdes har bemanningsbranschenexpanderat snabbt. Årstillväxten bedöms vara ungefär 50 procent.Också arbetstagarna har i större utsträckning börjat att efterfrågaomväxling. I vissa branscher och företag är växlingarna i personalbehovmöjliga att förutse långt i förväg. I andra fall är det inte så, vilket ledertillefterfrågan på konsulter som vid rätt tillfälle erbjuder rätt kunskap. Likasåleder företags strävan efter koncentration på kärnområden till att efterfråganpå tillfälliga personalresurser ökar.Både större och mindre företag skaffar sig tillfällig hjälp. Det ger demmånga fördelar i form av flexibilitet. Dessutom är det, särskilt för de småföretagen, en trygghet att kunna anlita tillfällig personal i samband medfrånvaro på grund av sjukdom, föräldraledighet och liknande.Bemanningsbranschen utgörs av företag som arbetar medpersonaluthyrning, rekrytering, vissa konsulttjänster ochpersonalentreprenader (outsourcing). Branschen utvecklas vidare mot nyaområden såsom uppdragsutbildning, telemarketing, callcenters,redovisningsbyråverksamhet, förmedling, search (headhunting),karriärförändring, s.k. outplacement och som servicepartner där så behövs.I finns det ca 150 företag med minst fem anställda, ca 40 företagmed mer än 25 anställda, ca 15 företag med 100 anställda och fyra företagmed 1 000-6 000 anställda. Branschens totala omsättning ökade med 71procent 1999. Den totala omsättningen slutade på 5,7 miljarder kronor.Sammanlagt sysselsätts nu 24 000 personer eller av den totalaarbetskraften i bemanningsföretag. Detta är jämförbart med länder som Norgeoch men det är betydligt lägre än de som gäller förUSA och . Inom EU-området utgör genomsnittet 1,5-2,avden totala arbetskraften. Detta indikerar att bemanningsbranschen kommer attfortsätta att öka snabbt i Sverige.5.1 Till nytta för den enskilde individen - ochsamhälletAtt det bland arbetsgivarna finns ett stort behov av de tjänster sombemanningsföretagen har att erbjuda framgår tydligt av ovan angivnasiffror. De många sysselsatta, liksom den snabba ökningen, tyderdessutom på att det även bland arbetstagarna finns en utbredd vilja attarbeta för ett av de många företagen i den svenska bemanningsbranschen.Den som anställs på ett bemanningsföretag kommer ibland frånarbetslöshet men ofta från en fast anställning. En personalundersökning () har låtitgenomföra visar att motivet att "bredda kompetensen" är ett av de allraviktigaste skälen till att enskilda söker sig till bemanningsbranschen. Andraanledningar är "att träffa och lära känna olika människor och företaginkörsport till stationärt arbete", "omväxling" och "flexibilitet".För många människor är arbetet i ett bemanningsföretag en väg mot fastanställning, vilket leder till en stor personalomsättning i de uthyrandeföretagen. I genomsnitt fås ett erbjudande om jobb hos en kund efter femuppdrag. Det är inte minst många invandrare som har tagit sig in påarbetsmarknaden denna väg.Arbetstagarens beslutsfattande underlättas väsentligt när man hararbetat hos företaget. Likaså underlättas anställningsbeslutet för deneventuella arbetsgivaren.Det finns även ett mönster som visar att den som arbetat på ettbemanningsföretag, och sedan tagit fast anställning hos en kund, allt oftaresöker sig tillbaka till bemanningsföretaget. Omväxling förnöjeruppenbarligen.Bemanningsföretagen symboliserar en ny syn på arbete och företagande.Eftersom det är svårt att veta vad morgondagen för med sig väljer såvälarbetsgivare som arbetstagare mer flexibla lösningar. Detta medför frihet förbåda parter, utan att ge avkall på krav om grundtrygghet och rättigheter.Samtidigt bidrar bemanningsföretagens flexibla lösningar ocharbetsförmedlande funktion till borttagande av flaskhalsar i produktionen ochdärmed till betydande samhällsekonomisk nytta.6 Problemen6.1 Konkurrens på lika villkorKommuner, arbetsförmedlingar, landsting och skattefinansierade bolagkonkurrerar med privata företag. Vi anser inte att den konkurrensen skerpå lika villkor.Genom så kallade arbetscentra hyrs arbetslösa ut till företag. Detta skaparen osund konkurrens då skattemedel kan misstänkas utnyttjas inomverksamheten. De offentliga aktörerna kan därtill ofta dra nytta avarbetsmarknadspolitiska åtgärder på ett sätt som diskriminerarbemanningsföretagen.Ytterligare exempel på offentligt finansierad verksamhet är dearbetsförmedlingar som har startat verksamhet med så kallad headhunting.Denna tjänst utförs kostnadsfritt med skattesubventioner.AMS förmedlar numera arbetslösa till korttidsanställningar genom attanordna pooler såsom exempelvis Butikspoolen. Den arbetslöse som sökerarbete och lyfter a-kasseersättning knyts till en sådan pool och förmedlassedan till ett oftast tidsbegränsat arbete. Han blir sedan återigen arbetslös,knyts till poolen och lyfter a-kasseersättning osv. Utbildning får han genomAMS som arbetsmarknadsutbildning. AMS poolverksamhet konkurrerarsåledes med uthyrningsföretagens affärsverksamhet men under helt andraekonomiska förutsättningar.6.2 Diskriminerande a-kassereglerEn medlem i en a-kassa som arbetar åt ett bemanningsföretag skall enligtAMS föreskrifter anses vara tillsvidareanställd i den omfattning, somsvarar mot medlemmens arbetsutbud, oavsett vad anställningsförhållandetkallas i anställningsavtalet. Det innebär att man alltid betraktas somheltidsanställd. Den som är deltidsanställd vid ett bemanningsföretag kandärmed aldrig få någon arbetslöshetsersättning för den deltid under vilkenvederbörande är arbetslös. Det kan däremot de få som är deltidsanställda iandra företag. Bemanningsbranschen och deras anställda diskriminerashärigenom.Inte heller har en arbetslös möjlighet att acceptera kortare erbjudanden frånett bemanningsföretag. AMS har nämligen bestämt att ingenarbetslöshetsersättning för de arbetslösa perioderna "mellan jobben" betalasut till den som arbetar för bemanningsföretag. För den arbetskraft som arbetarkortare perioder för andra företag ser bestämmelserna väsentligt annorlundaut.Vi anser att regelsystemet måste ses över i syfte att åstadkomma enlikabehandling, oavsett i vilken typ av företag man arbetar.6.3 PersonaluthyrningAMU-gruppen har bytt namn till . Koncernen är helstatligtägd och bedriver bemanningsverksamhet inom ramen för LerniaPersonaluthyrning. Även om Personaluthyrning är fristående inomkoncernen så går det inte att bortse från den offentliga, skattefinansieradekopplingen.Vi anser inte att det finns någon anledning att ha en statligt ägd verksamhetsom sysslar med arbetsmarknadsutbildning och personaluthyrning.Verksamheten snedvrider konkurrensen och bör därför upphöra.I kommittémotionen 2000/01:A291 Kompetensutveckling har vi framlagtförslag om att även i övrigt avveckla det statliga ägandet i Lernia.6.4 Reglerna om karantänLagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft reglerar verksamheten för de arbetsförmedlingar som bedrivsav någon annan än den offentliga arbetsförmedlingen. Lagen säger i sinfjärde paragrafs andra stycke följande: En arbetstagare som har sagt uppsig från en anställning och tar anställning hos en arbetsgivare som hyr utarbetskraft får inte hyras ut till sin förra arbetsgivare tidigare än sexmånader efter det att anställningen hos denne upphörde.Bestämmelsen drabbar, enligt SPUR, särskilt anställda som kommer frånoffentlig sektor. Därigenom är det framför allt kvinnor som blir lidande. Sexmånaders blockad från landstingen, som nästan har monopol på sjukvårdandeverksamhet, är en kännbar tid. Vi anser att karensregeln är obefogad och attden därför skall avskaffas.6.5 Utredningen om bemanningsföretagVid behandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande1999/2000:AU1 beslutade att göra en översyn av verksamheteninom bemanningsföretagen. Beslutet grundades på en socialdemokratiskmotion där hela utgångspunkten föreföll vara uppfattningen attbemanningsföretag är ett sätt att kringgå arbetsmarknadens normalaspelregler och avtalskonstruktioner.Vår åsikt är att bemanningsföretagen är en resurs på en stelbent ochrigoröst reglerad arbetsmarknad. De har gett ett otal personer möjlighet attsåväl erhålla ett arbete som att få en inkörsport till en arbetsmarknad som deeljest skulle ha stått utanför.Regeringen har ännu inte verkställt beslut. När utredningenkommer till stånd måste den enligt vår mening i stället syfta till att undanröjasådana regler som snedvrider konkurrensen och försvårarbemanningsföretagens verksamhet. Att införa ytterligare regler och lagar ärbara ägnat att motverka flexibiliteten på arbetsmarknaden och uppkomsten avnya jobb.Stockholm den 5 oktober 2000Mikael ()()()()()()()()()