mot · GO02A812 · 2000-10-05 00:00:00 — Vi tror därföratt det skulle vara bra med ännu en statlig utredning meduppgift att följa utvecklingen och eventuellt komma medförslag till ytterligare åtgärder. Vi tror på marknadsekonomioch vet att ekonomiska styrmedel ofta är effektivare ändiktat och regleringar. En annan viktig fråga som behöveranalyseras vidare är jämställdhetsplanernas betydelse ilönebildningen. Mycket tyder på att dessa planer, som ärobligatoriska på arbetsplatser med fler än tio anställda, intefått den positiva effekt på lönebildningen man skulle önska.Självklart skall det följas upp att företag upprättarjämställdhetsplaner och att planerna efterlevs. Kanske börplanerna utformas annorlunda, så att principerna förföretagets eller förvaltningens lönepolicy går att utläsa urplanen. Med en tydlig policy om hur lönen skall baseras,exempelvis utbildning och arbetslivserfarenhet, och vilketsom väger tyngst vid lönesättning blir en eventuelllönediskriminering lättare att påvisa. Det måste bli hårdarekrav på aktiva åtgärder från företagens sida.Diskriminering i arbetslivet gäller också synen på kvinnor. Respekten förkvinnors kunnande och erfarenhet är påtagligt låg i det svenska näringslivet.Detta bör också ses över av en lönediskrimineringsutredning.Fler kvinnor somföretagareI dag är bara var fjärde företagare en kvinna. En SKOP-undersökning som utförts på uppdrag av visar attpotentialen för fler kvinnliga företagare är stor. Iundersökningen svarar var tredje kvinna att hon någon gångfunderat på att "bli sin egen", men avstått. Undersökningenvisar också att intresset är lika stort bland privat anställdasom bland offentligt anställda - där kvinnorna dominerar -att starta eget. Av de tillfrågade som arbetar inom dekvinnodominerade vård- och skolsektorerna har 30 procentnågon gång funderat på att starta eget.Att det är svårare för kvinnor att förverkliga sina företagsidéer hänger ihög grad samman med det kraftiga motståndet hos socialdemokrater ochvänsterpartister att tillåta privata alternativ inom områden där kvinnortraditionellt har kompetens och erfarenhet. I praktiken råder ett slagsnäringsförbud för kvinnor. Ett annat problem är att bankerna under långt tidvarit tämligen ovilliga att bevilja lån och kreditgivning till kvinnor. Krångeloch regelverk är ett tredje hinder, särskilt för dem som inte har enföretagartradition att falla tillbaka på.En politik som släpper loss det kvinnliga tjänsteföretagandet betydermycket, inte bara för kvinnors sysselsättning, löneutveckling och företagande,utan även för kvaliteten i de offentligt finansierade verksamheterna. En viktiguppgift för jämställdhetspolitiken är att göra det möjligt, lönsamt ochmeningsfullt för fler kvinnor att göra verklighet av sina företagsplaner i alladelar av ekonomin. liberalerna har ett program för fler företagare iSverige. En del av de förslagen har särskild betydelse för kvinnorsföretagande.Sänkta arbetsgivaravgifter i heladen privata tjänstesektornJobben i den privata tjänstesektorn hålls tillbaka av det högaskatteuttaget på arbete. Sänkta arbetsgivaravgifter med femprocentenheter sänker kostnaderna för anställningar i densektor där merparten av de nya jobben finns och i branscherdär kvinnor är verksamma.F-skattsedel åt alla som vill haReglerna för utfärdande av F-skattsedel är som de ärutformade alldeles för krångliga och utgör ett tydligthinder för dem som önskar bli småföretagare itjänstesektorn. De förändringar som har skett är intetillräckliga. liberalerna anser att alla som vill börfå F-skattsedel.Förenklat tjänsteföretagandeDen som vill starta ett eget företag möts ofta av en mur avblanketter, byråkrati och misstänksamhet. Det krävs en rejälförenkling av det regelverk som omgärdar företagandet.Folkpartiet liberalerna vill göra det lättare att registreraföretag, exempelvis via Internet, och förenkla deklarations-och bokföringsregler så att de flesta småföretagare kan klaradetta på egen hand, vilket inte är fallet . Den som säljersin tid och sitt kunnande ska inte behöva redovisa ochdeklarera som om det vore ett större verkstadsföretag.Förenklingar av arbetet går mycket långsamt. Kvinnorserfarenheter och behov tycks väga lätt.Avveckla kommunala bolagKommunala bolag konkurrerar ofta med skattebetalarnaspengar ut små privata tjänsteföretagare. Folkpartietliberalerna verkar för att den kommunala bolagssektorn istort sett skall tas bort.SkattesystemetUtöver de redan nämnda skatteförslagen vill vi särskilt pekapå ytterligare ett par konkreta förändringar av skattereglersom har särskild bäring på jämställdhetsarbetet.Räkna dagislämning vid reseavdragFör många småbarnsföräldrar är hämtning och lämning avbarn på dagis eller dagmamma en del av resan till och frånjobbet. När restidsvinst och behov av bil bedöms får dettastopp inte räknas in. Det gör att många småbarnsföräldrar, desom kanske är mest i behov av bilen till och från sitt jobb,inte blir berättigade till reseavdrag. Enligt vår mening ärdetta en otidsenlig syn på vad som är en arbetsresa, och börändras. Jämställdhetslagen framhåller särskilt arbetsgivarensskyldighet att tillse att förvärvsarbete och föräldraskap gåratt förena. Statsmakten bör då dra åt samma håll.Avskaffa sambeskattningenI förmögenhetsbeskattningen finns den sista kvarlevan i vårtskattesystem av den föråldrade syn på kvinnor som förrgenomsyrade hela samhället, nämligen sambeskattningen.Det principiella argumentet för att avskaffa den föråldradesambeskattningen är väl känt. Vi har alla rätt att betraktassom individer, och detta skall givetvis inkluderaskattskyldigheten. Hur man inom en familj delar upp detekonomiska ansvaret är en privatsak. Skyldigheter ochrättigheter gentemot samhället skall vara individuella. Ävenom man anser att principer inte hör hemma i skattesystemet,vilket de i hög grad gör, finns det bärande argument avpraktisk natur. Skattemyndigheter måste hålla reda på vemsom bor med vem i vilken konstellation. Särbo, sambo, gift,registrerat partnerskap, barn, styvbarn, delad vårdnad.Eftersom man inte i förväg vet vilka som kommer upp itillräcklig förmögenhet för beskattning måste helabefolkningens sambeskattningspotential kontrolleras.Hela lönen, halva makten,delat ansvar - även iförsvaretDen så kallade "folkförsvarstanken" är en myt utanverklighetsförankring. Den saknar grundläggande respekt förden enskilde individens frihet och integritet.Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas så attkönsneutral pliktuttagning kommer att gälla för helatotalförsvaret.Kvinnor har rätten att frivilligt fullgöra värnplikt utan att behövabinda sig för en fortsatt officerskarriär och kvinnor som mönstrat kan numeraockså ingå i utbildningsreserven. Det är bra men det räcker inte. Sammagrundkrav på deltagande i rikets totala försvar måste ställas på både kvinnoroch män. Vi måste nu likställa flickor med pojkar även inom försvarsmaktensområde. måste som ett litet land tillvarata all den kompetens som viförfogar över och inte välja bort halva nationen innan vi ens har prövatdugligheten. Därför menar vi att underlaget för värnpliktstjänstgöring skallutökas till att gälla såväl kvinnor som män. Den allmänna värnplikten börmed andra ord omfatta även kvinnor.Bryt segregationen förinvandrarkvinnorAtt häva utanförskapet är en av vår tids största utmaningar. ISverige är många människor fast i maktlöshet ochsegregation. Många av dessa människor är invandrare ellerhar invandrarbakgrund. Många saknar arbete, egenförsörjning, kunskaper och färdigheter som är attraktiva påarbetsmarknaden. Klyftorna växer mellan de människor somhar makt över sin egen tillvaro och de som uppleversegregation och vanmakt.I alltför hög grad har jämställdhetsarbetet och kvinnorörelsen tidigareglömt bort de kanske mest utsatta kvinnorna. Invandrarkvinnor utgör påmånga sätt de stora förlorarna i det nya samhället. Där finns stora grupperkvinnor som lever ett isolerat liv och har mycket svårt att komma in påarbetsmarknaden såväl som i andra samhälleliga gemenskaper därför att deinte behärskar svenska språket. framför i vår motion omintegrationspolitiken en lång rad förslag för att bryta segregationen. Vi villhär särskilt nämna några konkreta exempel som kan bidra till att isoleringenför dessa kvinnor skulle kunna brytas. En förutsättning för att alls komma in isamhället är att själv kunna språket. Utan svenskkunskaper blir kvinnan oftahelt utlämnad åt sin man eller andra släktingar. En förutsättning är därför attdet t.ex. på sfi-undervisningen (Svenska för invandrare) finns barntillsyn. Fleroch fler barn erbjuds nu plats på språkförskolor. Denna verksamhet kankombineras med mammagrupper; erfarenheter från sådan verksamhet ärmycket goda. Många kvinnor är hemma med sina barn, och att förenkla fördessa kvinnor att utöva aktiviteter i närheten av sina barn skulle leda till attfler kvinnor fick lära sig svenska språket och således vara ett steg på vägen iatt bryta isoleringen. MVC och BVC är andra kanaler som än mer kananvändas för att bryta isoleringen.Skolan lägger grundenJämställdhet handlar både om kunskap och pedagogik.Arbetet med att förbättra jämställdheten måste bli enintegrerad del av undervisningen i skolan. För att skolanskall kunna bli mer jämställd måste organiseringen avundervisningen och valet av pedagogiska metoder göras medhänsyn till de olika krav som flickor och pojkar ställer. Somett första steg måste denna kunskap förmedlas till blivandelärare. Det kan innebära att elever i skolan kan arbeta medtillfälligt enkönade undervisningsgrupper med tydligasyften. Pedagogiken måste anpassas så att såväl flickor sompojkar kan intressera sig för och aktivt ta del avundervisningen. Det handlar givetvis inte om att införa pojk-och flickskolor, utan om att använda beprövade pedagogiskametoder för att exempelvis utveckla flickornas intressen förnaturvetenskap. Detta förutsätter att lärarna har en djupkunskap om de olika förutsättningar och villkor pojkar ochflickor har hunnit få redan när de kommer till skolan. Det ärlikaså viktigt att barn i omsorg och förskola och elever iskolan möter såväl manliga som kvinnliga förebilder.Folkpartiet driver av olika skäl att lärarna måste få ökadstatus och högre löner, och det är viktigt att poängtera attdetta skulle leda till att fler män sökte sig till skola ochbarnomsorg. Jämställdhet måste genomsyra allt arbete iskolan, i klassrummen, mellan elever och mellan lärare, iskolans ledning och i skolans styrsystem.Långsiktigt och målmedvetetarbete krävsVill vi förändra attityder och värderingar så måste vi startaett aktivt målmedvetet arbete i förskolan och skolan ochfortsätta genom högskolan. Det är i förskola och skola somgrunden läggs för hur barnen, när de blir vuxna ser pålikheter och skillnader mellan könen. Möter t ex barnen iförskolan och skolan vuxna män och kvinnor som praktisktvisar att de tar jämställdheten på allvar? Möter de kvinnorsom rektorer lika ofta som män? Möter de män somsyokonsulenter och lågstadielärare? Har de läroböcker somger exempel på att både kvinnor och män har präglat vårhistoria? Syns både kvinnor och män i läroböckernasillustrationer? Ser de flickor som arbetar med datorer ochpojkar som tar hand om småbarn i sina läroböcker? Fårflickor lika mycket av lärarens tid och uppmärksamhet sompojkar? är det tyvärr inte så att vi kan svara ja på allafrågorna ovan. Men frågan som kvarstår är hur vi tar oss dit.Vägen är lång och mödosam, vunna erfarenheter fortleverinte av sig själva, varje generation måste uppmärksammasoch vinnas för har genomfört en intervju med cirka 1 000tonåringar. Av resultatet framgår att könsskillnaderna i attityder ochvärderingar lever kvar, fortfarande uppmuntras pojkar att ägna sig åt teknikoch flickor åt vård. Områden som fortfarande värderas olika är löner,arbetsvärdering och utbildning. Detta betyder att vi konserverat debestående attityderna. liberalerna har lång tradition i arbetet medjämställdhet. Vår vision om ett jämställt samhälle innebär att män ochkvinnor fritt kan utvecklas utan att hindras av ofta omedvetnadiskriminerande attityder. Män som vill vara med sina barn eller vårdamänniskor skall respekteras. Samma sak gäller för kvinnor som vill arbetasom exempelvis poliser eller militärer.Alla påverkar vi vägen mot ett jämställt samhälle. Som föräldrar, mor-och farföräldrar, dagispersonal, lärare, syofunktionärer. De flesta är medvetnaom att i dagens samhälle behöver både mäns och kvinnors yrkesinsatser förfamiljeekonomi, för hemmets vård och för att utveckla ett bra samhälle. Vivet också att både mäns och kvinnors insatser behövs för att ge barnen en brauppfostran och trygg identitet. Om vi vill bryta gamla traditioner och uppnåstabila förändringar skall vi inte tro att enstaka kampanjer räcker. Insatsermåste göras på alla plan: i våra attityder till pojkar respektive flickor ihemmet, i skolan, i högre utbildning och på arbetsmarknaden. Vi vet i dagmer om hur pojkar och flickor utvecklar sin identitet och att det sker på olikasätt. När flickor når gymnasiet premieras inte längre deras "duktighet", tysthetoch snällhet. Där premieras andra kvaliteter. Där uppskattas de som diskuteraroch deltar i debatten, utmärker sig, tar ordet, tar initiativ. Om flickor redanfrån hade med sig en stabilare identitet skulle gymnasieåren förderas del inte bli så tysta. Om klassrummet redan i kundeförvandlas till en arena där flickor tränas till att känna frihet att ta platsochlägga av sin duktighet/snällhet, som på många sätt är hämmande för dem,skulle mycket vara vunnet för framtiden.Det finns stort utrymme för olika initiativ från skolornas sida. Ettexempel, som nämndes ovan, vore att skolor tog initiativ till att undervisaflickor och pojkar var för sig i vissa delar av olika ämnen/kurser. Syftet skallvara att stärka varje elevs identitet och självuppfattning. hardet kommit larmrapporter från flera skolor i landet där ett oacceptabeltspråkbruk används elever emellan. liberalerna anser att det äroerhört viktigt att skolledning och lärare agerar, med stöd, meddisciplinåtgärder mot de elever som med ett sådant språkbruk inte visarrespekt för sina skolkamrater.En jämställd högre utbildningKvinnor måste ha samma möjlighet som män att göraforskarkarriär och nå toppen även inom den högreutbildningen. Regeringen har tyvärr ett alltför kvantitativtsätt att se på jämställdheten. Rekryteringsmål ochkönsfördelning är mätinstrument; liberalernaanser inte att detta är tillräckligt. För att kunna åtgärdajämställdhetsbrister inom högskole- och universitetsvärldenmåste de osynliga hindren och bakomliggande strukturernamer djupgående analyseras.I dag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier, men långt färrekvinnor än män gör efter disputation akademisk karriär och når en professur. Iflera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varför en manlig sökandesatts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finns osynliga strukturer i detakademiska systemet som lägger hinder i vägen för kvinnorna. Engenomgång av hur behandladeansökningar från kvinnor respektive män ger stöd för detta antagande. Vianser därför att en genomgång med genusperspektiv bör göras av de senasteårens professorstillsättningar där såväl kvinnor som män varit placerade blandde tre främsta kandidaterna. Hur har t ex sakkunniga valts, finns skillnader ibedömning av forskningens originalitet, pedagogisk skicklighet etcetera, somkan hänföras till om man är man eller kvinna? För att fler kvinnor skallrekryteras till höga akademiska positioner måste osynliga strukturer ochhinder utredas.KvinnofridVåld mot kvinnor är ett mycket allvarligt brott och det harunder senare tid blivit ett alltmer uppmärksammat brott.Kvinnovåldet skördar offer , i alla länder och i allasamhällsklasser. beräknas var tredje kvinna i världen hautsatts för våld eller sexuella övergrepp. Det egna hemmet ärför många kvinnor den farligaste miljön att vistas i. Detta ärhelt oacceptabelt. Samhället måste ta ett ännu större ansvar.Misshandeln rör oss alla.Kvinnor blir misshandlade avnärstående mänEnligt , , anmäldes 19982 misshandelsbrott mot kvinnor. Viktigt att påpeka i dettasammanhang är att anmälningsbenägenheten är lägre omkvinnan är bekant med den som misshandlar. Många av debrott kvinnor utsätts för syns alltså inte i statistiken. BRÅuppger också att antalet polisanmälda våldsbrott under desenaste tio åren har ökat med . Ökningengäller såväl det våld som riktas mot män som det som riktasmot kvinnor. Av statistiken, liksom från flera andradatakällor, framgår dock att våld mot män och våld motkvinnor delvis har olika struktur. I nästan åtta av tio fall (78procent) av de polisanmälda våldsbrotten motkvinnor är gärningsmannen bekant för offret.Vid våld mot män är motsvarande andel . Det ärockså betydligt vanligare att det våld som riktas mot kvinnorutspelas inomhus än vad fallet är när män faller offer förmisshandel. I mer än sju av tio fall av kvinnomisshandelbegås brottet inomhus, medan motsvarande andel för män ärfyra av tio fall. Det är således betydligt vanligare att kvinnorutsätts för våld av någon med vilken de har eller har haftnågon form av relation och att det sker inomhus, mångagånger utan att andra än gärningsmannen och offret ärnärvarande.Kvinnomisshandel ärmångfacetteradMisshandeln kan delas upp i sexuell, psykisk och fysiskmisshandel. Den så kallade lagen om kvinnofrid som träddei kraft gav domstolarna möjlighet att bedöma enhel process - en närstående eller tidigare närstående personskall dömas om gärningarna varit ett led i en upprepadkränkning av personens integritet och varit ägnade attallvarligt skada personens självkänsla - och inte baraenskilda våldsyttringar.Under perioden oktober 1998 till och med december 1999 anmäldes drygt1 000 brott av grov kvinnofridskränkning till polisen.Majoriteten av dem som dömdes för brott mot kvinnofridslagen fickfängelse. Gällande rätt är emellertid att psykisk misshandel är straffbarom gärningen medför en medicinsk effekt. Vid mindre allvarliga former avpsykisk misshandel är det svårt att bevisa att en medicinskt påvisbar effekthar ett sådant samband med gärningen att det går att döma till ansvar. Det ärvärdefullt om också sådan "lindrig" psykisk misshandel blir kriminaliserad,men det är svårt att hitta en rättssäker lagteknisk konstruktion. Frågan bördärför bli föremål för förnyat utredande.Stoppa kvinnohandeln i EuropaHandeln med flickor och kvinnor världen över är ett växandeproblem. De kvinnor som lyckas fly från dessa vidrigaförhållanden fångas ofta igen och antingen dödas eller säljastill en annan handlare. Många av dessa flickor är under 18år. Flickorna och kvinnorna lockas ofta in i prostitutionen avkriminella organisationer på grundval av falska löften omseriösa jobb och med löfte om en bättre framtid.I är det framförallt östeuropeiska och ryska kvinnor som förs tillolika länder i för att där tvingas arbeta som prostituerade. En del avkvinnorna har sålts till handlare av sina familjer, andra kvinnor har kidnappatsav handelssyndikat. Frivilligorganisationer rapporterar om flera exempel påkvinnor från Europeiska unionen som kidnappas och säljs till andravärldsdelar. Bara inom har handel med kvinnor som säljs somsexslavar ökat dramatiskt. I är handeln medkvinnor klart styrd av professionella internationella ligor och utgör en stordelav den organiserade brottsligheten. Många av kvinnorna har sålts till bordelleri Europeiska unionen, medan andra kvinnor hamnar i sexindustrin i andraländer. Flera EU-länder används också som genomfartsländer för handeln.Sedan några år tillbaka finns det konventioner som förbjuder handel medkvinnor och barn. På grund av brottets internationella karaktär är detemellertid ofta mycket problematiskt att upprätthålla bestämmelserna dånationella domstolar ofta saknar befogenheter att vidta åtgärder. Meromfattande polissamarbete, till exempel genom Europol, är viktigt.Informationskampanjer som riktar sig mot potentiella offer är ocksåbetydelsefullt.Det finns inga exakta siffror på antalet berörda kvinnor ochmörkertalet anses vara mycket stort. Vissa uppgifter tyder på attkvinnohandeln globalt sett beräknas omsätta ,vilket motsvarar . Det finns ingenlagstiftning som reglerar människohandeln. tvingas polisen att användasig av kopplerilagen, som är långt ifrån tillräcklig. Just nu pågår en omtaladrättegång i mot en koppleriliga som höll ett antal flickor frånÖsteuropa inlåsta, och som därefter tvingades till för attprostituera sig. Den svenska ligan utgör bara en liten del av den kvinnohandelsom pågår inom . Vi i liberalerna menar att det är mycketangeläget och viktigt att i större grad agerar kraftfullt mot dettamänniskorättsvidriga agerande. har under sitt ordförandeskap iEuropeiska unionen av 2001 en reell möjligt att aktivtvisa att vi från svenskt håll tar denna fråga på största allvar.Internationell kvinnofridAlla människors rätt till lika värde, oberoende av kön, ras,bakgrund eller sexuell läggning, är för de flesta av oss ensjälvklarhet. Ändå utsätts kvinnor världen över för svårdiskriminering. Många av brotten mot de mänskligarättigheterna är könsspecifika. I många länder har kvinnorfortfarande inte rätt att rösta eller rätt att äga egendom.Kvinnorna är där beroende av en man, en make eller manligsläkting, för att kunna fatta beslut om arbete utanförhemmet, egendom eller barnomsorg. Tvångsäktenskap före-kommer fortfarande i en rad länder. I vissa länder, såsomIran, och , finns det lagar somuttryckligen förbjuder kvinnor att vara aktiva i det offentligalivet, utbilda sig eller arbeta. I många av dessa länder skyllerman på traditionella sedvänjor och religion som en ursäkt föratt utöva våld och förtryck mot kvinnor.Efter FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna har det kommit enrad olika internationella deklarationer om kvinnors rättigheter. Ungefär 161länder har skrivit under avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor(CEDAW). Trots detta har tyvärr inte deklarationen implementerats i allaberörda länder. Detta gäller likaså den deklaration och handlingsplan somundertecknades vid den fjärde kvinnokonferensen i . I vissa delarav världen har glädjande nog kvinnors situation förbättrats avsevärt, menmiljontals kvinnor diskrimineras och utnyttjas fortfarande varje dag.Ett exempel på hur kvinnors rättigheter kränks är de så kallade heders-morden på kvinnor som begås i ett antal länder, såsom exempelvis Pakistanoch . Frivilligorganisationer rapporterar att hedersmord och andratraditionella bestraffningar för kvinnor blir allt vanligare i flera andraländer iMellanöstern och . Då den dömande makten i t ex agerar imotsatt riktning mot de internationella människorättsliga konventioner somlandet genom avtal förbundit sig att följa, har såväl enskilda länder som detinternationella samfundet i stort möjlighet att i större utsträckning fördömaoch utöva påtryckningar för att stoppa dessa hedersmord.I för den styrande ett regelrätt krig motkvinnor. Flickor och kvinnor nekas utbildning och arbete. De har ingen rätt attyttra sig, rösta, organisera sig eller delta i det offentliga livet. Attuteslutakvinnor från utbildning och arbete leder till en enorm kompetensförlust somdärmed utgör ett stort hinder för återuppbyggnaden av landet. Vi i Folkpartietliberalerna anser att det är mycket angeläget att och den europeiskaunionen tydligt arbetar för att främja kvinnors rättigheter världen över, inteminst genom att försöka se till att alla länder inte bara ratificerar utan äventillämpar de relevanta deklarationerna för de mänskliga rättigheterna. Arbetemed de mänskliga rättigheterna måste få ökad tyngd.Stöd brottsoffretDet är mycket angeläget att polis, vårdpersonal och annanberörd personal får den utbildning och de resurser som krävsför att klara av sina uppgifter att upprätta ordning, hjälpa ochvårda. Det är viktigt att de frågar kvinnor om de utsätts förmisshandel och grundligt undersöker saken om misstankefinns. Det är även av stor vikt att de förmår misshandladekvinnor att polisanmäla förövaren.