mot · GN02Ju22 · 2000-03-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju22av , ()med anledning av prop. 1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till SchengenSverige i SchengenDen fria rörligheten för medborgarna i EU hör till en av EU:sgrundläggande tankar. Unionen är till för dess medborgare och deras friarörlighet - människor i EU skall kunna röra sig fritt inom unionen och booch arbeta var de önskar. Detta har emellertid visat sig vara svårt attgenomföra i praktiken. Gränskontrollerna har bestått och det gränslösaEuropa har inte kunnat skapas. Skälet till detta är att det rättsliga ochpolisiära samarbetet inte har utvecklats på ett sätt som möjliggör attavveckla gränserna mellan EU:s stater. Det gäller bl.a. en enhetligkontroll av EU:s yttre gräns. För att skynda på processen har en del avEU:s länder skapat . serSchengensamarbetet som ett steg framåt mot ett gränslöst EU med frirörlighet för dess medborgare.Samtidigt som bejakar det gränslösa skapelse ser vimed oro på riskerna för att flyktingpolitiken blir mer inhuman. Vi återkom-mer nedan till den frågan.PropositionenI beslöt riksdag att skulle ansluta sigtill . I regeringens föreliggande proposition läggslagförslag fram för att genomföra regler ompolisiärt samarbete, gränskontroller, Schengens informationssystem m.m.Tvångsmedel och personlig integritetSchengensamarbetet syftar till att möjliggöra den fria rörligheten förpersoner i den betydelsen att personkontrollerna vid nationsgränsernamellan Schengenstaterna skall upphöra (dock behandlar samarbetet intefrågor som rör möjligheterna för medborgare i en Schengenstat attbosätta sig och arbeta i en annan stat). För att den fria rörligheten inteskall få en oönskad bieffekt och bli till hjälp för den internationellabrottsligheten införs också en rad s.k. kompensatoriska åtgärder i form avyttre gränskontroll samt polisiärt och rättsligt samarbete. Det ärnaturligtvis angeläget att staterna samarbetar i kampen mot deninternationella brottsligheten, men det är nödvändigt att detta samarbetesker inom de ramar som är acceptabla i en rättsstat.I departementspromemorian Polissamarbetet m.m. med anledning avSchengen, Ds 199:31, presenterades ett förslag av innebörd att polisen gesbefogenhet att utföra kroppsvisitation och husrannsakan i samband med atten person reser in till Schengenområdet via för att söka efter föremåloch utröna omständigheter i den utsträckning som behövs för att uppdagaeller förebygga brott som kan leda till fängelse.Förslaget mötte stark kritik från flera tunga remissinstanser och regeringenavstår att lägga fram förslaget i avvaktan på en översyn av bl.a. polisensbehov av tvångsmedel i samband med gränskontrollverksamheten. Folk-partiet delar de kritiska remissinstansernas uppfattning och ifrågasätter omnyttan med departementspromemorians förslag uppväger det intrång sombefogenheten skulle innebära i det grundlagsreglerade skyddet mot tvångs-medelsingripanden. För vår del anser vi att denna fråga måste bli föremål föröverväganden av en parlamentarisk utredning, som vi har föreslagitskall göra en samlad översyn över hur integritetsaspekter skall vägas motkraven på effektivitet i den brottsbekämpande verksamheten. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Tillsyn över utländska tjänstemäns myndighetsutövning iSverigeEnligt skall de tjänstemän som befinner sig på enannan stats territorium för att genomföra gränsöverskridandeövervakning eller förföljande likställas med mottagande statstjänstemänom de begår brott eller utsätts för brott.Justitiekanslern () har i sitt remissvar väckt frågan huruvida utländskatjänstemäns myndighetsutövning i bör ställas under JO:s och/ellerJK:s tillsyn. Regeringen synes dock anse det tillräckligt att utländskatjänstemän står under tillsyn av myndigheterna i sina respektive hemländer.Enligt uppfattning bör de utländska tjänstemännen omfattas avJK:s och JO:s tillsyn och åtalsrätt. Även om den gränsöverskridande över-vakningen och förföljandet innebär att en annan stat utövar myndighet här iSverige innebär konventionen att de enskilda tjänstemännen skall omfattasav de svenska reglerna om straffrättsligt ansvar för fel och försummelser sombegåtts i myndighetsutövning här i . Att särbehandla utländskatjänstemän på detta sätt torde inte överensstämma med allmänt rättsmed-vetande. Lagarna med instruktion för ombudsmän () ochJustitiekanslern bör således kompletteras på denna punkt. Det får ankommapå utskottet att utforma erforderlig lagtext.Tillsyn över det svenska SIS-registretSom framgått ovan sympatiserar starkt med grundtankarna iSchengensamarbetet, nämligen den fria rörligheten för medborgarna ochden stärkta gemensamma kampen mot internationell kriminalitet.Samarbetet innebär enligt konventionen bl.a. informationsutbyte mellanSchengenstaterna genom datasystemet Schengens informationssystem(SIS).När det gäller den personliga integriteten, integritetsskydd och "kvaliteten"på uppgifterna i SIS är det viktigt att konstatera att registrering av fram-ställningar och uppgifter i SIS styrs av nationell lagstiftning liksom deenskilda människornas rätt att ta del av de uppgifter som finns registreradeav honom eller henne. SIS är uppbyggt som ett spanings- och efterlysnings-hjälpmedel där staterna kan föra in uppgifter om personer, fordon ellerföremål som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta med en begäran om attnågon särskild åtgärd skall vidtas med personen i fråga om han eller honpåträffas.Schengenkonventionen innehåller utförliga bestämmelser om skydd förpersonuppgifter som förs in i SIS, där följande exempel kan nämnas. När detgäller personer får endast vissa angivna uppgifter registreras, nämligenidentitetsuppgifter och om personen är beväpnad eller kan befaras tillgripavåld. Vidare skall uppgifter finnas om syftet med registreringen samt detbegärda förfarandet. Anmärkningar av annat slag är inte tillåtna, till exempeluppgifter som avslöjar rasursprung eller politiska åsikter eller som rör hälsaeller sexualliv. Uppgifterna i SIS är tillgängliga endast för myndigheter somhar behörighet för gränskontroller eller andra undersökningar inom landetsom verkställs av polis- och tullmyndigheter.För att säkerställa enskildas rätt att ta del av uppgifter i SIS skall enskilda,enligt konventionen, ha rätt att vända sig till domstol eller annan behörigmyndighet och begära upplysningar eller för att begära rättelse, radering ellerskadestånd med anledning av registrering som berör honom eller henne.Schengenstaterna är skyldiga att verkställa ett sådant beslut. Varje Schengen-stat skall vidare utse en nationell tillsynsmyndighet till vilken enskilda skallkunna vända sig med begäran om att myndigheten skall granska registreradeuppgifter om honom eller henne i SIS och hur de används. Den nationellamyndigheten skall också självständigt och utan begäran från enskilda utövatillsyn över den nationella delen av SIS. När det gäller den senare frågan,dvs. den enskildas rätt att hos behörig myndighet begära kontroll (art. 114.2),menar regeringen att det här inte krävs någon lagreglering. I motsats tillregeringen menar att de enskilda personernas rätt att begäragranskning av Datainspektionen måste lagregleras och att en sådanbestämmelse därför måste återfinnas i lagen om Schengens informations-system. Denna uppfattning vinner också stöd av konventionen (art. 114.2)som stipulerar att "denna rättighet skall regleras i den nationella lagen". Detfår ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.Värna asylrättenGenom Schengen skapas gemensamma former för kontroll vid de s.k.yttre gränserna. Det gör det angeläget för oss liberaler att säga några ordom asylrätten. Att värna asylrätten i och i är den liberalautgångspunkten för svensk flyktingpolitik. Det kan aldrig ersättas medaldrig så kraftfulla åtgärder i andra avseenden. Genom att enskilda ländergör sin asylpolitik mer restriktiv görs inte skyddsbehoven mindreomfattande. De asylsökande skyfflas bara runt mellan olika stater ochfrämst till dem som relativt sett söker föra en human flyktingpolitik. Ilängden visar det sig att inget land förmår stå emot en nedåtgående spiral,när åtskilliga andra höjer tröskeln för asylsökande att över huvud få sinaskyddsbehov prövade.En samordnad politik för att bidra till att förebygga och/eller undanröjaorsaker till flykt och påtvingad migration skall vara ett viktigt inslag iSveriges internationella agerande såväl bilateralt som multilateralt. Här börinte minst olika FN-organ som t.ex. UNHCR få ett kraftfullt stöd.Folkpartiets ståndpunkt har varit att EU bör utveckla en gemensamasylpolitik så att ansvaret för flyktingströmmarna fördelas mera jämnt mellanEuropas stater. Inte minst flyktingkatastrofen i det harvisat på frånvaron av och nödvändigheten att få till stånd en gemensameuropeisk flyktingpolitik. Denna måste bygga på principen om gemensamtansvarstagande och fördelade insatser.Det förutsätter att flyktingpolitiken förs till de områden där majoritets-beslut kan tillämpas. I praktiken innebär detta att flyktingpolitik flyttas frånden tredje pelaren till den första pelarens område som möjliggör överstatligabeslut som rör flyktingpolitiken. Genom Amsterdamfördraget har detta till endel genomförts.Praxis för beviljandet av asyl varierar mellan EU-länderna. I verklighetenhar flyktingpolitiken successivt stramats åt i hela . En samordning avmedlemsstaternas minimiansvar är därför nödvändig, om åtminstone någraländer i praktiken skall kunna bedriva en mer generös flyktingpolitik. Det fårinte bli så att de minst generösa länderna sätter . Detta måste präglatillämpningen också av och den s.k. ,som rör flyktingpolitiken.Enligt vår uppfattning är regeringen alltför passiv när det gäller att drivafrågan om en samordning av medlemsstaternas minimiansvar för människorpå flykt undan krig och förföljelse. I stället för att skriva fram propositionermed försämringar för människor i massflyktssituationer borde regeringenagera för att få till stånd en mänskligare flyktingpolitik på europeisk nivå. Pågrund av riksdagsordningens bestämmelser om motionsrätt är vi emellertidförhindrade att framställa ett yrkande om detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredningför att göra en samlad översyn över hur i samband med gränskontroll-verksamheten integritetsaspekter skall vägas mot kraven på effektivi-tet i den brottsbekämpande verksamheten,2. att beslutar om sådan ändring i lagarna med instruk-tion för ombudsmän () och Justitiekanslern att enskildautländska tjänstemän, som omfattas av de svenska reglerna om straff-rättsligt ansvar för fel och försummelser som begåtts i myndighets-utövning här i , skall stå under JO:s och JK:s tillsyn och åtals-rätt,3. att beslutar om en sådan ändring i lagen omSchengens informationssystem att enskilda personers rätt att enligtartikel 114.2 i konventionen hos Datainspektionen begära attmyndigheten skall granska registrerade uppgifter om honom ellerhenne i SIS och hur de används lagregleras.Stockholm den 13 mars 2000Siw ()()