mot · GO02Ub479 · 2000-10-05 00:00:00 — Dekunskaper som uppnåtts genom grundforskningen är också det som i dagutgör basen för utbildningen vid universitet och högskolor. Centerpartietvälkomnar att regeringen, efter många propåer, nu inlett en satsning påforskningen. Det är viktigt för att stärka det öppna samhället, för att stärkasvenskt näringsliv och för att kvalitetssäkra utbyggnaden av den högreutbildningen. Liksom regeringen avvisar den lösning somutredningen 2000 föreslår - att den "tredje uppgiften"avskaffas och ersätts med en skyldighet att informera omforskningsresultat. Problemet som utredningen uppmärksammat kvarstårdock. Det finns svårigheter att hävda den enskilde forskarens frihetgentemot en högskolas styrelse, då makten flyttas från de kollegialtutnämnda fakultetsnämnderna. Regeringen bör uppmärksamma dettafaktum i den fortsatta beredningen och, om nödvändigt, återkomma medförslag för att reellt trygga den akademiska friheten.Centerpartiet delar inte regeringens syn vad gäller så kalladeuppdragsutbildningar, som av regeringen omnämnts som en del avhögskolornas tredje uppgift. Dessa utbildningar ger möjligheter tillfortbildning och vidareutbildning och stärker kontakten mellan lärosätena ochsamhället omkring dem. Dock kan en alltför omfattande uppdragsutbildninghota högskolornas integritet och urholka forskningens roll i att fritt sökametoder och publicera resultat. Likaså kan uppdragsutbildning ge negativakonsekvenser för den reguljära utbildningen vad gäller resurser. Det störstaproblemet med uppdragsutbildning är dock de möjligheter som ges individeratt köpa sig en högskoleplats. Principen bör vara att högskolansantagningssystem skall gälla lika för alla. Även om det finns vinster med attbygga ut uppdragsutbildningen i svenskt högskoleväsende bör den avgränsastill att inte vara poänggivande och att endast avse skräddarsydd utbildning förmyndigheter, företag och organisationer.Inom den högre utbildningen bör särskilda kurser utformas för personersom har akademisk examen men som vill vidareutbilda sig inom sittvetenskapliga område eller önskar göra ett tillägg till sin examen. Detta finnseta-blerat vid några lärosäten , som exempelvis vetenskaps-journalist-utbildningarna vid och eller de olikapåbyggnadskurser som är skräddarsydda för examinerade lärare. Enutbyggnad av postexaminakurser inom alla vetenskapliga områden är därförönskvärd. Särskilt viktigt är detta inom tekniska utbildningar, därutvecklingen av helt nya vetenskapliga metoder och hjälpmedel går somsnabbast.9.2 Studiernas användbarhet och relevans9.2.1 ForskningI enlighet med vad som tidigare anförts i motionen så skall högre studiervara forskningsförberedande. Det skall vara naturligt att gå vidare tillforskarutbildningen efter avslutad grundutbildning. Det är av stor vikt attstudenterna redan tidigt under utbildningen får en inblick i vad detinnebär att forska. Det är viktigt att lärosätena skapar mötesplatser däräldre forskare, forskarstuderande och grundutbildningsstudenter kanmötas.9.2.2 ArbetslivetTraditionellt sett har personer med akademiska examina i Sverigerekryterats till offentlig sektor eller de större industriföretagen, vilketockså styrt innehåll och mål på grundutbildningsnivån. är dockkarriärvägarna för akademiker inte lika klart utstakade, då efterfrågan påarbetskraft stagnerat i offentlig sektor som större företag inteexpanderar i lika hög grad. Allt fler personer med akademiska examinamåste därför söka sig till mindre och/eller temporära verksamheter,alternativt bilda egna företag. Denna utveckling innebär en möjlighet tillförnyelse av hela näringslivet i och innebär en ökadtillväxtpotential då kompetensnivån i mindre och medelstora företag höjs.Den högre utbildningen måste också återspegla de ändrade faktiskaförhållandena.Upprättandet av så kallade Arbetslivscenter vid några svenska universitetoch högskolor är ett steg i rätt riktning i detta arbete. I harmansedan länge liknande verksamheter för studenterna med olika typer av CareersServices, och vid i stort sett samtliga universitet i och Nederländernahar studenterna tillgång till företagsnätverk och arbetslivsrådgivning understudietiden. I och med att lärosätena själva agerar som huvudmän i dennaverksamhet kan även fakulteter och institutioner dra nytta av de nätverk somskapas. Dessutom får studenter tidigt signaler om vikten av karriärplaneringfrån dem som möter dem i utbildningen. Enligt är det rimligt attuniversiteten och högskolorna tar ett ökat ansvar för studenternas övergångfrån studier till arbetsliv, bland annat genom Arbetslivscenter med stark lokaloch regional förankring. Regeringen bör ta initiativ till att stödja dennautveckling. Detta bör ges regeringen till känna.Högskolan befinner sig i en omvärld i snabb förändring. Bland annatgenomgår det svenska arbetslivet stora förändringar beroende på såväl ökadinternationalisering som förändrade nationella förutsättningar. Detta ställernya krav på de institutionella förhållandena i arbetslivet liksom på demänniskor som vistas där. Det finns ingen anledning att tro att den högreutbildningen inte skulle gå samma utveckling till mötes. För att långsiktigt fåbättre effekt av forskning och grundutbildning är det viktigt att närings- ochyrkesliv i större utsträckning engageras och görs delaktiga i högskolornasutveckling. Om fler intressen släpps in i de akademiska miljöerna främjas intebara kvaliteten i utbildningarna utan också mångfalden av inriktningar inomde olika ämnena.De privata inslagen bidrar till forskningen och gör den merkonkurrenskraftig, som studenter och forskare får en närmarekoppling till arbetsmarknaden. I fungerar utbytet någorlunda välmellan olika högskolor och läkemedels- och elektronikindustrin. Där har vissaföretag en jämförelsevis hög andel forskarutbildad personal och rekryterardirekt från avgångsklasser. Detta arbetssätt måste spridas även till andraområden. står ett fåtal stora företag för den överväldigande delen av deprivata insatserna i svensk forskning och utveckling. De tillämpadeforskningsresultat som uppnås används i många fall till direktresultatförbättrande åtgärder, vilket inte bör vara statens ensak att utveckla.Svenska företag och stiftelser bör i högre grad entusiasmeras och uppmuntrastill att göra satsningar i högskolornas forskning och utveckling. Ett ökatdeltagande av hela näringslivet i forskningen och forskarutbildningarnamöjliggör också en mer naturlig förankring i grundutbildningen.Stockholm den 4 oktober 2000Sofia ()()()()()()