mot · GO02MJ256 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ256av , ()Jordbruk och livsmedelsproduktion som framtidsnäring1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om CAP och östutvidgningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avreglering och marknadsanpassning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett konkurrenskraftigt jordbruk.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkning av dieselskatten.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om borttagande av skatten på handelsgödselkväve. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa vid uttag av el- och eldningsoljeskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om problem vid generationsväxlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om räntekompensationen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbetalning av arealersättning för budgetåret 2000.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekologisk produktion.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag för forskning kring miljöåtgärder inom detkonventionella jordbruket.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöåtgärder och strukturella och regionala åtgärder.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om djurskyddet.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jordbruket i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jordbruket i inre Norrland.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om s.k. functional foods.17.1 Yrkande 4 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 5-7 hänvisade till SkU.2 CAP och ÖstutvidgningenDen gemensamma jordbrukspolitiken - Common Agricultural Policy(CAP) - utgör en av grundpelarna i EU-samarbetet och bygger på treprinciper: En gemensam marknad med gemensamma priser; Varorproducerade inom EU skall ha företräde på denna marknad; Gemensamfinansiering.Unionens kostnader för denna politik har ökat somöverskottsproblemen inte minskat. En översyn för att åstadkomma enreformering av bl.a. CAP initierades av dåvarande kommissionen 1997.Reformarbetet, benämnt Agenda 2000, gick för jordbrukssektorn ut på attsänka producentpriserna och kompensera jordbrukaren med direktaersättningar.Den svenska inställningen till Agenda 2000 beträffande CAP behandladesav och var följande:Den nuvarande jordbrukspolitiken måste reformeras på ett sätt sominnebär avreglering och marknadsanpassning. Den svenska ståndpunktenär att jordbrukspolitiska reformer måste påbörjas innan nyamedlemsstater antas. Nuvarande politik medför risk för fortsattaöverskottsproblem.Vi moderater anslöt oss till denna formulering och förslagen i Agenda2000 har sedermera delvis genomförts men tyvärr beträffandeavregleringen av jorbrukspolitiken i begränsad omfattning.Vi anser att arbetet med avreglering och marknadsanpassning avjordbrukspolitiken måste gå vidare. Detta gäller såväl i WTO-förhandlingarnasom inom EU. Icke minst är detta viktigt för att utan tidsutdräkt kunnagenomföra den angelägna utvidgningen av Europeiska unionen.3 Nationella villkor för ett konkurrenskraftigtjordbrukDet svenska jordbruket och livsmedelsindustrin är betydande näringarsom ger många arbete i . En bibehållen primärproduktion avjordbruksvaror utgör en förutsättning för att även kunna behålla densvenska livsmedelsindustrin.Det svenska jordbruket är viktigt och en angelägenhet för alla. Attproducera bra livsmedel och vårda det öppna kulturlandskapet är ettstort uppdrag. Förutsättningen för att svenskt jordbruk skall kunna leva vidareoch utvecklas är att näringen lever under realistiska och brakonkurrensförhållanden. Vi vill i denna motion föreslå förändringar som påett betydande sätt förbättrar jordbrukets konkurrenssituation.De senaste årens politik har varit till stor skada för konkurrensförmåganhos svensk livsmedelssektor. De höga produktionsskatterna har dräneratjordbruksföretagen på stora belopp jämfört med konkurrenterna i andra EU-länder.Ett konventionellt, miljömässigt hållbart och ekonomiskt bärkraftigtjordbruk behövs även som en bas för svensk livsmedelsproduktionoch som en garant för landsbygdens överlevnad. Regeringen saknar enlångsiktig strategi när det gäller grundläggande och långsiktiga framtidsfrågorför jordbruksnäringen. I stället växer hoten och problemen. Effekterna av dehöga svenska skatterna blir allt påtagligare. Nettoexporten av livsmedeltenderar att minska.4 Regeringslöften?Statsministern har i regeringsförklaringen i samband med riksdagensöppnande aviserat och senare presenterat enuppgörelse med LRF och bl.a. utlovat:- Skatten på handelsgödsel skall återföras till jordbruket.- Skattevillkoren för jord- och skogsbrukets maskiner vad gällerdieselskatten skall snabbutredas.- Bönderna skall få räntekompensation för den sena utbetalningen avarealstöden.Vi har stark anledning att ifrågasätta vad dessa löften kan komma att ledatill. Hur den aviserade återbetalningen till jordbruket skall ske har interedovisats. Regeringen har, allt sedan utredningen SOU 1997:167 lades fram, sökt tona ned allvaret i de beskedsom där gavs om konkurrenssnedvridande skatter gentemot andra EU-länder.Regeringen borde redan i årets budget ha lagt förslag om sänkning avdessa särskatter. Det gäller dieselskatter, handelsgödselskatten på kväve ochkompensation för försenad utbetalning av arealersättningarna samt en rättvissänkning av el- och eldningsoljeskatten även för mindre brukare.5 Konkurrenskraft genom sänktaproduktionsskatter5.1 Sänkt dieselskatt i jord- och skogsbruketI utredningen 1997 påtalasjordbrukets negativa konkurrenssituation, bl.a. beroende på högaproduktionsskatter. Dieselskatten utgör här en tung del. Om man jämfördieselskatten i med andra viktiga konkurrentländer, så ligger vårtland högt när det gäller denna skatt. Ett bra sätt att förbättra situationenför såväl jordbruket som skogsbruket är därför sänkt dieselskatt. Det ärobegripligt att regeringen i budgetpropositionen återigen går den motsattavägen och höjer dieselskatten, trots att man måste vara medveten om denekonomiska situationen inom jord- och skogsbruket. Motiveringen förhöjningen anges vara miljöpolitiska. Detta är i grunden en felsyn när detgäller dessa näringar. Ingen lant- eller skogsbrukare kör traktor ellerskogsmaskiner för nöjes skull, varför miljöargumentet är helt irrelevant idetta sammanhang. Vi föreslår nu återigen - trots regeringenshöjningsförslag - en sänkning av dieselskatten till per liter förjordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap. Sänkningen skall träda ikraft vid årsskiftet 2000-2001.5.2 Ta bort skatten på handelsgödselkväveÄven den höga skatten på handelsgödsel inom jordbruket leder tillinternationell konkurrensnackdel. Vi har i dagens läge kommit in i ensituation där medvetenheten och kunskapen omhandelsgödselanvändningen inom jordbruket utvecklats på ett positivtsätt. Vi tror inte att skatteinstrumentet är det bästa sättet när det gällermiljöarbetet med att förhindra läckage från jordbruket. Till detta skallläggas att läckaget från stallgödsel faktiskt är svårare att bemästra än frånhandelsgödsel. Det är bl.a. detta som gör att läckaget vid ekologisk odlingär stort. Vi anser att handelsgödselskatten vad avser kväve skall tas bort.Kostnaderna sänks då med för jordbruket.Vårt förslag om borttagande av skatter på handelsgödselkväve innebär inteatt vi negligerar växtnäringsläckaget från jordbruket. Vi menar att denna frågaangrips bäst genom andra metoder än konkurrenssnedvridande skatter.Forskning, information och ökad kunskap är bättre metoder när det gäller attkomma tillrätta med miljöproblemen. Även bättre odlingsmetoder och andraåtgärder, som t.ex. kantzoner fria från gödsling och bekämpningsmedel längssjöar och vattendrag, är att föredra. Inom ramen för REKO-ersättningen harsådana åtgärder stimulerats.Det kan också vara lämpligt att utveckla metoder för miljöbalanser ochenergibalanser i jordbruket, baserat på olika odlingsmetoder. Vi anser attforskningen och informationen skall intensifieras och utvecklas bättre. Dettakräver ökade medel bl.a. till SLU.5.3 El- och eldningsoljeskattenVi hälsar med tillfredsställelse beslutet att el- och oljeskatten inomjordbruket äntligen har sänkts till industrinivå. Detta efter krav somModerata samlingspartiet har ställt . Vi är dock starktkritiska till att sänkningen inte kommer alla brukare till del på grund avtröskeleffekter. Många småbrukare och trädgårdsodlare drabbas på ettdiskriminerande sätt. Regeringen bör därför återkomma med förslag omhur energiskattesänkningarna skall omfatta alla skogs- och jordbrukare.6 GenerationsväxlingarDe familjeägda jord- och skogsbruksföretagen utgör grunden i näringen.Det saknas rimliga möjligheter till generationsväxlingar vilket är ennödvändighet för att detta förhållande skall kunna bestå. För att skogs-och jordbruksnäringen skall kunna utvecklas på ett positivt sätt till gagnför landsbygdens utveckling är det viktigt att skattelagstiftningen vadgäller reavinster inte hämmar, eller som , omöjliggörgenerationsskiften. Detta bör ges regeringen till känna.Även övriga skatter som påverkar övergången från en generation till nästa,såsom arvsskatt och gåvoskatt, är mycket förödande. Det finns exempel påbarn till jord- och skogsbrukare som inte har råd att ärva sina föräldrar påannat sätt än att totalskövla eller sönderstycka fastigheten i fråga. Dettaminskar framtidstron och hämmar utvecklingen på landsbygden.Moderata samlingspartiet har i skatteutskottet tidigare tagit initiativ tillöverläggning mellan utskottet och företrädare för ansvarigt departement idenna fråga.7 ArealersättningenFrån moderat sida är vi mycket kritiska till att senarelägga utbetalningenav arealersättningen. Regeringen har hanterat frågan om utgiftstaket påett sådant sätt att denna utbetalning inte är möjlig om inte utgiftstaketskall brytas.Detta är nu något som vi tvingats acceptera eftersom ställs införfullbordat faktum innevarande år. Åtgärden innebär att man dels ansträngerjordbrukssektorns likviditet, dels orsakar räntekostnader med mellan 20 och40 beroende på hur länge utbetalningen dröjer. För att göraskadan för jordbruket så liten som möjligt föreslog vi att utbetalningen avarealersättningen skall ske första arbetsdagen . Vi förutsätterattregeringen lägger förslag om räntekompensation. Dessutom bör riksdagenbegära att regeringen återkommer med förslag att nästa års utbetalningar skergenom en återgång till den gamla ordningen.8 Ekologisk produktionDen socialdemokratiska regeringen har satt upp som mål för denekologiska livsmedelsproduktionen att den skall uppgå till avden totala produktionen. Vi moderater är för mångfald också vad gällerolika produktionsformer men anser inte att det är politikens uppgift attsätta upp den typen av kvantitativa mål. Utgångspunkten måste i ställetvara att det är konsumenternas efterfrågan på marknaden som äravgörande för produktionens omfattning.Vi är övertygade om att basen i det svenska jordbruket under överskådligtid kommer att utgöras av den konventionella produktionen, sett ur ettproduktions- och miljöperspektiv.Därför föreslår vi i vårt budgetförslag att en betydande del av de medelsom regeringen avsatt i sitt budgetförslag för ekologisk forskning i stället börsatsas på forskning kring miljöåtgärder inom det konventionella jordbruket.9 Miljö-, struktur- och regionala åtgärderDet är ett stort misslyckande för att ersättningarna inom ramenför landsbygdsförordningen, där miljöersättningen utgör en viktig del,minskar kraftigt. och blev medlemmar i samtidigtsom . Dessa länder har erhållit ett väsentligt bättre utfall änSverige. har till och med fått en kraftig ökning av sin ram.Regeringen får här ta ett stort ansvar för det inträffade, som drabbarsvenska bönder negativt.Det hela började direkt efter regeringsskiftet . De förslag tillmiljöprogram som Bildtregeringen utarbetat förändrades radikalt av densocialdemokratiska regeringen. Detta medförde tidsförskjutning samtidigtsom de nya reglerna var utomordentligt krångliga, vilket gjorde tillämpningenhos bönderna osäker. Vi moderater kritiserade skarpt dessaregelverk och krävde förenklingar, men den socialdemokratiska regeringenoch riksdagsmajoriteten var kallsinnig.Fördröjningen när det gällde att utnyttja miljöersättningarna var allvarlig.Från moderat sida hade vi i våra budgetalternativ tidig kostnadstäckning förden nationella delen, och vi varnade för att inte utnyttja EU-medlen bättre ochtidigare, men även på denna punkt var regeringen och riksdagsmajoritetenavvisande.Nytt landsbygdsprogram har antagits. Dock anser vi att mångaförändringar är för små och att målet -förenkla och underlätta - inte uppnåtts.Reglerna måste vara enkla och effektiva när det gäller utnyttjandet, ochsamtidigt resultera i goda miljöeffekter. Det är viktigt att det konventionellajordbruket inte diskrimineras när det gäller det fortsatta programmetstillämpning. REKO-ersättningen slopades vilket vi starkt har kritiserateftersom REKO-ersättningen, rätt utformad och väl utnyttjad, ävenfortsättningsvis givit goda miljöeffekter.Frågan om de förlorade ersättningarna måste nu hanteras så att skadan kanrepareras så snabbt som möjligt. Eventuella möjligheter till förbättringar vidavstämningsperioder måste bevakas effektivt. De anslagna medlen måste nuutnyttjas helt och hinder som försvårar detta undanröjas.10 DjurskyddDen svenska djurskyddslagen är mycket omfattande vad gällerförfattningar och tillämpningsföreskrifter och det kan förmodas att mångaanimalieproducenter inte ens känner till alla dess detaljer. Vi föreslår attlagen och dess tillämpningsföreskrifter borde utgå utifrån ettfunktionskrav i stället för att ange så många detaljer vad gällerbåspallsmått, boxstorlekar, förbud mot dressörer, betestvång, lägstamedeltemperatur för utevistelse m.m. Listan kan göras lång.Den ansvarsfulle animalieproducenten både kan och måste se till att djurenmår bra. Det finns nämligen ett klart samband mellan god djuromsorg och ettbra produktionsresultat. För de fall av brist på djuromsorg eller rent avvanvård av djur som vi tyvärr ibland ser exempel på hjälper dock ingendjurskyddslag överhuvudtaget.En ny skärpt djurskyddslagstiftning trädde i kraft den första januari 1999.Den har lett till att många lantbrukare med god djuromsorg har lämnatnäringen eftersom de nya reglerna skulle ha krävt stora och dyrbaraombyggnader. En sådan brutal utslagning av animalieproducenter skulle haundvikits med vår syn på denna lagstiftning. Självklart ska vi inte tillåtaelleracceptera djurplågeri eller vanvård av djur men vi kan heller inte acceptera endjurskyddslag med föreskrifter som ger utrymme för ett godtyckligtförfarande från tillsynsmyndigheten som i sin tur kan innebära storaekonomiska förluster för djurägaren.11 Jordbruket i norra , inte minst i glesbygd, har stor betydelse försysselsättning, samhällsstruktur och en tilltalande landskapsbild.Utifrån de erfarenheter vi fått beträffande regelverken efter EU-inträdetanser vi att de nuvarande åtgärderna inom struktur- och regionalpolitikenuppvisar en mycket splittrad och svåröverskådlig bild, varför en reform ärnödvändig. Förutsättningarna mellan olika delar av unionen varierar mycket,varför nationella lösningar i många fall är att föredra.En kontinuerlig uppföljning beträffande effekterna av de olikastödformerna för måste göras. Det gäller för övrigt även situationenpå Sydsvenska höglandet. I tidigare "Utvärdering av deregionala stöden till jordbruket" framkommer viktiga fakta som bör ligga tillgrund för en fortsatt översyn av de regionala stöden, deras regelverk ochderas geografiska gränser.11.1 Inre NorrlandRiksdagen gav regeringen i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket i fjällnära område. Bakgrunden till detta beslutvar att utredning om de regionala ersättningarna visadeatt de förändringar i de regionala stödformerna som blev följden av EU-inträdet innebar att stödområde 1 blev förlorare, då man gör en jämförelsekring ersättningarna före resp. efter EU-inträdet. och detsvenska förhandlingsresultatet kompenserade inte stödområde 1 fullt ut ijämförelse med det tidigare "Norrlandsstödet".Den nationella ersättningen till jordbruket i norra , som är direktkopplad till produktionen, sjunker successivt inom stödområde 1.Vallensilageersättningen har i mycket ringa del haft betydelse för att lyftalönsamheten i norra beroende på att de allra flesta gårdar bedriverkombinerad mjölk- och nötköttsproduktion. För att få del av handjursbidrageträknas då foderareal på alla djur som finns i besättningen vilket medför att iregel all areal på gården behövs för att klara foderarealkravet. Och eftersomvallensilageersättning ej går att kombinera med ersättningar som kräver fo-derareal så faller denna ersättning helt bort på de flesta gårdar medkombinerad mjölknötköttsproduktion.Med anledning av att produktionen successivt minskar, t.ex. inomstödområde 1, och därmed lönsamheten för kvarvarande produktion steg försteg ytterligare urholkas bör ersättningarna kunna korrigeras något uppåt. Detskall givetvis ske inom den befintliga ramen. Som exempel kan nämnas attsuggstödet som kraftigt minskade vid EU-inträdet - ersatt med andralösningar - nu bör justeras uppåt. Om detta bör regeringen återkomma medförslag.Möjligheterna till storleksrationalisering är oftast mycket begränsade inomstora delar av stödområde 1. Genom sänkta skatter på bl.a. produktionsmedel,som vi föreslår, kan lönsamheten öka och därmed framtidstron även i dessaområden.12 Functional foodsI budgetpropositionen redogör regeringen för Livsmedelsverketsutredning "Livsmedel för hälsa och långt liv? - en utredning omproduktspecifika hälsopåståenden". I den presenteras ett antal möjlighetertill regler för s.k. produktspecifika hälsopåståenden. Ett regelverk på EU-nivå förväntas först om några år.Regeringen skriver vidare att den svenska industrin varitframgångsrik i utvecklingen av s.k. functional foods-produkter, d.v.s.livsmedel som anses ha förmåga att minska risken för sjukdomar. ärmöjligheten att marknadsföra dessa produkter genom att göraproduktspecifika hälsopåståenden begränsad. Detta verkar dels hämmande påutvecklingen, dels riskerar det att medföra att oseriösa påståenden används imarknadsföringen.Några slutsatser dras dock inte och några förslag läggs inte fram. Inte ensanger regeringen hur en tidtabell för framtagandet av en lagstiftning pånationell nivå ser ut. Vi anser att regeringen visar på en alltför defensivhållning i en så angelägen fråga inom ett område där ligger mycketlångt framme.Vi anser att det både från konsument- och producentsynpunkt är av storvikt att inför temporära bestämmelser för functional foods.Därigenom skapas möjligheter till välgrundad information till konsumenter,och rimliga förutsättningar för producenter av functional foods-produkter attmarknadsföra dessa.Förslag om produktspecifika påståenden (PSHP) finns redan framtaget avStiftelsen . Vi anser att dessa bör kunna utgöragrunden i de temporära bestämmelser för functional foods som snabbastmöjligt bör införas i Sverige.Stockholm den 5 oktober 2000Ingvar ()()()()()()()()(m)()()()