mot · GO02Sf274 · 2000-10-05 00:00:00 — Antaletbarnsoldater i dagens 35 väpnade konflikter uppskattas till omkring 300 000.Ytterligare hundra tusentals barnsoldater finns rekryterade till olikakrigsmakter och militärorganisationer i världen, redo att strida på kort varsel.De yngsta registrerade barnsoldaterna är ca . De flesta barnsoldaterunder finns bland icke-statliga militära organisationer. Många avbarnsoldaterna under finns inom regeringars försvarsmakter. Under desenaste 10 åren har minst 2 miljoner barn (soldater och civila) dött i krig. 4-5miljoner har blivit fysiskt handikappade. Ca 10 miljoner barn lider avpsykiska skador som orsakats av väpnade konflikter. Barnsoldater har settmänniskor dödas och de har själva upplevt skräcken för att bli dödade.Barnsoldater glömmer inte de grymheter de varit med om. Deras psykiskaskador får återverkningar på samhället långt efter det att de återvänt till sinagamla hembyar. Utan rehabilitering och integrering av barnsoldaterna till detlokala samhället klarar de inte av att återanpassa sig till de normer ochvärderingar som råder där.Barn och våldUnder ringde det totalt 75 157 gånger påBarnens Hjälptelefon hos , vilket är en ökning med 41procent jämfört med . Med andra ord stårvi inför det faktum att våld mot barn och våld mellan barnökar i samhället.Under 1990-talet har det skett en markant ökning av barnmisshandel ochungdomsvåld. Att investera i barn och ungdomar som har det svårast ärsamhällsekonomiskt mest lönsamt - en kriminell karriär kostar ca 15-20miljoner kr. Se mer om detta i motion Det våldsammasamhället.Barns miljö och hälsaHälsa är fortfarande socialt betingad och villkoren är långtifrån jämlika. Barn som lever under gynnsamma sociala ochekonomiska förhållanden har bättre hälsa i nästan allaavseenden än de som har mindre gynnsamma uppväxtvillkor.Barns olika förutsättningar, boende,invandring och inkomstEtt barns uppväxt påverkas till viss del av vilketbostadsområde det växer upp i. Vissa grupper invånare ochvissa grupper barn har uppenbart drabbats hårdare än andra.För en del barn är det sociala skyddsnätet därmed viktigareän för andra. Vi kan också se tendenser till att barn och ungamed utländsk bakgrund är överrepresenterade bland familjersom uppbär socialbidrag, har generellt sett sämre ekonomioch boende och oftare lämnar skolan utan fullständigagymnasiebetyg.Storstadskommittén har kommit fram till att det skett en ökad polariseringmellan fattiga och rika områden. Barn och unga i har många olikaursprung och de lever i olika typer av familjer. Bilderna av barns tillvaro settur statistikens perspektiv skiljer sig därför för olika grupper. Barn är ingenenhetlig kategori sinsemellan och förskolebarnens tillvaro ser annorlunda ut ijämförelse med tonårsbarnens.Men förutsättningar för god hälsa handlar inte bara om ekonomi - en storbetydelse för barns och ungas hälsa har även kärleksfulla relationer med depersoner som finns i deras nära omgivning - föräldrar, andra vuxna somsläktingar och syskon och dagispersonal samt kamrater. Andra faktorer somockså har stor betydelse är möjligheten att leva i ett tryggt och jämliktsamhälle med goda verksamheter för alla barn och unga. Därför är det viktigtatt kommuner, landsting och staten satsar på generella stöd och förebyggandeinsatser till barnfamiljerna, med riktning mot barnomsorg, skola, hälsovårdoch kultur- och fritidsverksamheter.Men välfärden har sprickor; alla barn och unga växer inte upp undergynnsamma förhållanden, och det är för dessa barn som vi främst måste skapamöjligheter till utveckling och skyddsnät. Alla barn oavsett vilken familj deföds i ska ges möjlighet att skapa sig ett liv utifrån de egna önskemålen.FN:s barnkonvention ställer krav på att varje stat ska ge alla barn somvistas i landet likvärdiga villkor. Detta känner vi mycket väl till i Sverigeochdet borde vi också leva upp till. är ett mångkulturellt samhälle.En stor del av befolkningen har utländsk bakgrund, det vill säga är antingensjälva födda utomlands och inflyttade till , eller är födda i aven eller två föräldrar som är födda utomlands. Enligt den definitionen har 1,6miljoner invånare invandrarbakgrund. De utgör nästan en femtedel avSveriges barn och ungdomar. För merparten av dem torde invandrar-bakgrunden utgöra en tillgång, men som grupp betraktat har de dock en högreförekomst av psykiska och sociala problem än jämnåriga med enbart svenskbakgrund.Barn med invandrarbakgrund har ett större behov av kroppssjukvård ängenomsnittet. En studie från visar att barn till föräldrar föddautanför konsumerar dubbelt så mycket vård för nyfödda, har 40 %fler vårddagar på barnmedicinsk klinik och fler öppenvårdsbesök änjämförbara barn till svenskfödda föräldrar. Ungdomar födda i iinvandrarfamiljer konsumerar mer slutenvårdsdagar på BUP-klinikerän barn med svenskfödda föräldrar och barn med utlandsfödda föräldrar somsjälva är födda utomlands.Miljöpartiet anser att man bör utreda orsakerna till dessa barns ochungdomars psykiska och fysiska ohälsa samt ta fram ett nationellthandlingsprogram för att åtgärda problemenAllergiBarns vardagsmiljöer måste naturligtvis omfattas av sammabestämmelser som de vuxnas arbetsmiljö. har ien uppgörelse med regeringen under den senastemandatperioden drivit igenom ett stortallergisaneringsprojekt, för totalt ca . Vi serdet som en bra början. Vi vill också uppmuntra landetskommuner i det viktiga arbete de har framför sig med att seöver barnens arbetsmiljöer och verkligen använda tilldeladeresurser för att åtgärda brister.Allergier är en varningssignal, ett växande folkhälsoproblem i hela denindustrialiserade delen av världen. En varningssignal som borde väga tungtnär vi planerar vårt samhälle, när vi bestämmer reglerna förkemikalieanvändningen och för vilka tillsatser som får finnas i våralivsmedel. Samhället borde använda sig av försiktighetsprincipen i störreutsträckning när i stället billighetsprincipen verkar vara ledstjärnan.Allergier i har ökat och fortsätter att öka. Nästan hälftenav alla barn har eller har haft symptom på astma eller allergi. Under desenaste 15 åren har antalet barn med eksem ökat från ochbarn med hösnuva har ökat från . Besvären varierar frånlindriga till svåra, kortvariga eller livslånga, från lätt hösnuva till svårastma.Orsakerna till allergiökningen anses vara förändringar i livsstil ochmiljöfaktorer som i sin tur ger förändringar i kroppens immunsystem. Denmoderna livsstilen kan ha försvagat kroppens naturliga skydd mot allergier,det kan till exempel gälla förändringar i människans tarmflora. En viktigfaktor i sammanhanget är sannolikt det fenomen som vi brukar kalla"samhällets kemikalisering". Till detta kan även räknas den dåliga luftkvalitetvi får både inomhus och utomhus till följd av biltrafiken, industriellapunktutsläpp, olämpliga byggnadsmaterial, felaktig ventilation och dåligstädning. I mötet med allt fler allergiframkallande ämnen är det människormed ärftlig benägenhet för allergi eller annan s k överkänslighet som drabbasförst. Allergier och astma har visat sig vara dubbelt så vanligt bland barn itätort jämfört med barn på landsbygden. De barn som bott i en stadsmiljöunder sina två första levnadsår har dubbelt så ofta astma i jämförelse medlandsbygdsbarnen. Stadsbarn är mer allergiska mot pollen och djur, somannars förknippas med livet på landet.De samhällsekonomiska kostnaderna är betydande. Det finns redan idagtillräckligt med kunskap som måste omsättas i politiska beslut när det gällerallergisanering av inomhusmiljön, behovet av frisk luft och rena livsmedel.Det är viktigt att agerar kraftfullt och ser till att det upprättaslångsiktiga program för allergisanering och luftvård. Innehållsdeklarationerpå livsmedel och kemikalier måste förbättras; där måste vi vara föregångare istället för att anpassa oss.Spridningen av tungmetall i vår miljö inklusive våra kroppar kan vara enbidragande orsak. Vi vet att flera av dessa metaller i sig är kraftfullaallergiframkallare. Det är naturligtvis också angeläget att förebygga så att desmå barnen inte utvecklar allergi. Mödra- och barnhälsovårdens personal börfå en starkare roll och utbildning när det gäller möjligheter tillallergiprevention och metoder för att få föräldrar att sluta röka, skapa braboendemiljö och handla livsmedel och andra produkter som är så bra sommöjligt i allergihänseende.Födoämnesallergier är också ett område där vi behöver ökade kunskaper.Likaså finns behov av forskning när det gäller livsmedelstillsatser.Kroniska sjukdomarI en genomförd nordisk undersökning av barns ochungdomars hälsa framgår att andelen barn med kronisksjukdom eller barn med funktionsnedsättning är lägre iSverige än i de fyra övriga nordiska länderna. Cirka 13procent av barn hade 1996 en kronisk sjukdommed moderat eller allvarlig svårighetsgrad eller ettfunktionshinder. Fler barn med sådan ohälsa lever i familjermed ensamstående föräldrar och i familjer med lågsocioekonomisk position. Hälften av kroniskt sjuka barn harastma, allergi eller eksem. Av barnen i fick 8 procentreceptbelagda läkemedel mot astma under 1996.Allvarliga neurologiska funktionshinder hos barn har minskat. Samtidigthar barn med mindre grava, men lika socialt hindrande funktionsnedsättningarsom DAMP/ ADHD uppmärksammats mer och en del undersökningar tyderpå att de kan ha blivit fler. (iförändring)HörselI dagens samhälle får barn sällan vila sin hörsel. De ungaunder har vuxit upp i en mycket högljudmiljö. Biograferna utrustas med "Supersound", ochleksaker samt tv- och dataspel är ytterst ljudintensiva.Fler barn och ungdomar söker till audiologiska kliniker för problem medhörseln orsakade av hög musik. Om antalet skador på barns och ungdomarshörsel har ökat vet ingen för tillgången på bra mätmetoder är begränsadoch tillförlitlig statistik saknas. Många hörselskador resulterar i tinnitus ochljudöverkänslighet, som ofta blir livslånga problem. Det är dock osäkert omtillfälliga skador på hörseln i barndomen kan ge långtidseffekter och visa sigsenare i livet. Uppskattningsvis får 3 000 ungdomar skador på sin hörsel varjeår på grund av exponering för impulsljud från till exempelknallpulverpistoler, smällare och fyrverkerier.TandvårdAlla barn och ungdomar har rätt till gratis tandvård till ochmed det år de fyller 19. Svenska barns tänder blir allt bättre,tandhälsan har förbättrats för såväl 3-åringar, 6-åringar, 12-åringar som 19-åringar. Men det finns stora geografiskaskillnader i förekomsten av karies. Sämst tänder har iallmänhet barn i storstäderna. har uppnått ochpasserat de mål avseende tandhälsa som WHO satt upp.Valfrihet kan vara viktigt även vad det gäller val av barnens tandläkare,kanske hyser man ett särskilt förtroende för någon speciell tandläkare, kanskegår alla övriga i familjen till samma tandläkare. Men det är bara i vissa delarav som man kan välja tandläkare åt barnen: eller enprivatpraktiserande tandläkare. I fyra län kan barn och ungdomar välja enprivat tandläkare utan kostnad. Det gäller , , ,, , och . anser attdet ska finnas en valfrihet i att välja tandläkare även för barnen.Psykisk ohälsaPsykiska problem kan kosta barn och ungdomar livet.Psykosociala faktorer är inblandade i de flesta dödsfall somdrabbar tonåringar. Självmord är den vanligaste dödsorsakenbland pojkar och unga män i åldern , vanligare äntrafikolyckor.Bland flickor och unga kvinnor i motsvarande åldrar är det mindre vanligt,men även för dem utgör självmord en av de vanligaste dödsorsakerna. Vimåste lära oss att se barns och ungdomars psykiska problem i ettfolkhälsoperspektiv.Den psykiska ohälsan bland barn och unga blir allt mer synlig och vissaundersökningar tyder på att den har ökat . Det kan handla ommagont, huvudvärk eller sömnsvårigheter. Trots att ungdomar har objektivtsett ett gott hälsotillstånd har de en relativt sett hög vårdkonsumtion Flerbarnoch unga söker skolhälso- och elevvårdens hjälp för problem sombottnar i psykosociala faktorer.Både barn och vuxna verkar känna och leva under en allt större stress iskolan och arbetslivet. Förmodligen har tillvaron i detta avseende förändratsen hel del för barn och ungdomar, likaväl som förden vuxna befolkningen.Även med mycket strikta och snäva definitioner förekommer psykiskaproblem och störningar hos av barn- ochungdomspopulationen. De psykiska problemen vållar stort lidande hos dedrabbade och deras familjer som kostnaderna för samhället äravsevärda - den egentliga barnpsykiatriska vården kostar drygt en miljardkronor per år.För den enskilde individen kan en period av psykiska problem tveklöst gelivslånga konsekvenser, både socialt, utbildningsmässigt och ekonomiskt.Samhällets utveckling mot ett utpräglat kunskaps- och informationssamhällesamt kraven på socialt samspel i arbetslivet kan innebära att även måttligtpsykiska problem kan få karaktären av allvarliga funktionshinder.Enligt utredningen Det gäller livet bygger möjligheten att anlägga ettpraktiskt användbart folkhälsoperspektiv på två grundförutsättningar:att det finns grundläggande kunskaper om problemens utbredning samt omrelevanta skadefaktorer och/ eller skyddsfaktorer,att det står i samhällets makt att påtagligt minska barns och ungdomarsutsatthet för skadefaktorer och/eller främja effekten av stödjande ochhälsobringande faktorer.I ett samhällsperspektiv är det lika viktigt att fråga sig vad som främjarbarns och ungdomars psykiska hälsa som att motverka risk- ochskadefaktorer. Till exempel kan övergången till informationssamhälletförändra inriktningen på de ungas framtidsdrömmar. Kravet på långutbildning för goda möjligheter på arbetsmarknaden poängteras allt mer.Ökade psykosomatiska symptom hos ungdomar kan till viss del ses som enreaktion på en mer stressad livssituation. Det är signaler som varnar oss förframtida hälsoproblem.I det långa perspektivet är barn och ungdomars psykiska hälsa avhängigtav i vilken mån ett folkhälsoperspektiv är präglat av barn och ungdomarsbehov och dessutom vilket genomslag detta får dels hos allmänheten, dels hosbeslutsfattare i olika verksamheter på olika nivåer.Barn till sjuka föräldrarLivet i en familj med missbruk brukar beskrivas som kaotisktoch oförutsägbart. Missbruk i familjen leder till att bådaföräldrarna, även den som inte missbrukar, har svårigheter attvara en bra förälder.Många undersökningar visar att många barn till missbrukare - men intealla - har symptom som störande beteende, ångest och depression. Mångariskerar också att tidigt utveckla ett eget missbruk.Av tradition har verksamheter för missbruksvård och vuxenpsykiatribehandlat missbrukare utan att på allvar beröra föräldraskapet och barnetssituation. Trots att barnets perspektiv uppmärksammas mer , finns detfortfarande svårigheter att få den personal som arbetar med missbrukaren attse barnets behov. Men på de orter där man arbetar aktivt med barnets behovär det långa köer till stödgrupperna.Dessa familjer präglas ofta av dysfunktionella familjemönster,psykosociala svårigheter och negativa föräldraattityder samt bristandekontaktnät och isolering.Någonstans av patienterna inom psykiatrin harminderåriga barn. har ett särskilt ansvar för att det barn sombehöver skydd, stöd och hjälp får det. Detta regleras i socialtjänstlagen 71 §bestämmelsen om anmälningsskyldighet. I en undersökning avSocialstyrelsen visade det sig att vuxenpsykiatrin sällan anmäler tillsocialtjänsten enligt 71 §. Det gäller i synnerhet den öppen vården.Ytterligare en grupp utsatta barn är barn vars föräldrar drabbats av svårkroppslig sjukdom. Förälderns sjukdom hamnar i centrum och barnetspsykiska och fysiska behov åsidosätts. Framför allt gäller det att utvecklametoder för att hantera detta inom sjukvården.Barn till utvecklingsstörda kan också i många fall befinna sig i riskzonenför att fara illa. Barnets rätt att få en trygg uppväxt bör komma före denvuxnes rätt att bli förälder. Här vilar ett tungt ansvar på attsörjaför att dessa barn och ungdomar får det skydd och stöd de behöver. En ökadobservans samt kompetens och arbetsmetoder är vad som behöver utarbetas.AmningUnder 90-talet var det fler barn som ammades än . Det gäller framför allt . Sverigehar antagligen den högsta andelen ammade barn i denindustrialiserade världen.De flesta BB-avdelningar är numer amningsvänliga och har gått igenom ett10-stegsprogram. Tyvärr stannar mammorna bara där i , och det ärlagom till hemgången som mjölken kommer igång. Så därför blir mammormed problem väldigt ofta hänvisade till BVC (barnvårdscentralen) som intevisat samma intresse för amningsprogrammen som BB.Amningshjälpen är en ideell organisation som ger råd och stöd.Organisationen finns i 18 län och vid en mätning i 11 län tog Amningshjälpenemot ca 4 000 samtal och 60 e-mail med frågor. De kvinnor somvänder sig hit upplever att de inte fått hjälp och stöd av BVC. Då amningen ärav stor betydelse för det lilla barnet anser att det är av storvikt atttillräckliga resurser tillförs regionalt.SkolmatSedan årsskiftet 97/98 är det lagstadgat att alla elever pågrundskolan ska få gratis skollunch. Men på mångagymnasieskolor får eleverna betala för sin skollunch. Nästanalla ungdomar går på gymnasiet. Gymnasiet har i principblivit en obligatorisk skola, liksom . Därför är detrimligt att samma regler gäller för skolmaten på bådegymnasium och grundskola.Avgifter för skollunch på gymnasiet har dock införts för att mångakommuner behövt spara pengar. Detta får till följd att många gymnasieeleverantingen inte äter någon lunch alls eller bara en hamburgare eller kaffe ochbulle.En god och näringsriktig lunch gör att elevernas prestationer förbättras.Miljöpartiet anser att inkomstskillnader hos föräldrarna inte ska behöva habetydelse för elevernas prestationer i skolan.Det är vanligt att veganer, vegetarianer och muslimer förvägras specielltanpassad kost på många skolor. Följden blir att de inte äter alls, eller äterdåligt, med sämre studieresultat som följd. Vi anser inte att etiskaställningstaganden eller religiös övertygelse ska behöva leda till sämrestudieresultat. anser att alla elever ska garanteras näringsriktigkost oavsett religion, sjukdomar/allergier eller etiska ställningstaganden.Rörelsehindrade barnI FN:s konvention om barnets rättigheter stadgar artikel 23 derättigheter som barn med fysiska eller psykiska handikapphar. Den säger att "dessa barn bör åtnjuta ett fullvärdigt ochanständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet,främjar självförtroende och möjliggör barnets aktivadeltagande i samhället". Denna artikel innebär emellertid inteatt övriga artiklar inte handlar om barnmed handikapp. Tvärtom, alla artiklar som hänvisar till"barnet" gäller för alla barn. De övergripande principerna ibarnkonventionen talar om rätt till liv och utveckling, frihetfrån diskriminering, att barnets bästa ska komma i förstarummet och rätt till medinflytande och deltagande. Inte minstmöjligheter att delta är sällsynta för barn med handikapp.Funktionshinder är ett vitt begrepp. De kan vara synliga eller osynliga,fysiska och psykiska. De kan också vara mer eller mindre allvarliga, från enlätt hörselnedsättning som bara kräver en smula hänsyn från omgivningen, tillgrava skador som gör att personen behöver hjälp från sin omgivning mednästan allting. I vissa fall är funktionshinder medfödda, i andra inte. De kanha ärftliga orsaker, men de kan också bero på sjukdom, olyckshändelse,psykisk chock eller felaktig kost. I finns det ungefär 2 500 barnmed rörelsehinder och i gymnasiet cirka 850 ungdomar.I i förändring hänvisas det till enstudie som gjordes . Där framkom det att det är ett problematt hjälpmedel tar mycket plats och att bostaden ofta inte var helt anpassadtillbarnets funktionshinder. Många av barnen i undersökningen hade svårt attleka på grund av svårtillgängliga miljöer, brist på lek- och fritidshjälpmedeloch långa resor samt brist på anpassade aktiviteter. En del av barnen hadeingen tid för lek på grund av träning och skolgång. Familjernas umgängebegränsades också ofta eftersom miljöerna hos släkt och vänner inte varanpassade till det rörelsehindrade barnet. Denna svårighet blir större ju äldrebarnet blir.Ett barn som inte kan se är först och främst ett barn, inte i första hand enblind. Liksom alla andra barn behöver de som har något funktionshinder lekoch stimulans, och de vill bli bemötta med respekt - precis som alla andrabarn.Vissa barn har behov av speciell behandling och olika typer av hjälpmedel,till exempel rullstol eller hörapparat. Men det är viktigt att behålla enhelhetssyn där barnet - inte handikappet - sätts i centrum.Barn med funktionshinder måste bli tillfrågade om sina villkor och fårespekt för sina åsikter. Vare sig funktionshindret är synligt eller osynligtskall de ha samma rätt som andra till självförverkligande. Vi vill se ennationell handlingsplan för funktionshindrade med tyngdpunkt på barn ochungdomar.Barn och drogerTobakNikotin är ett av de mest beroendeframkallande ämnen vikänner till. För att utveckla ett beroende krävs det att manexponeras för nikotin, men det är individuellt hur snabbt manutvecklar ett beroende.Tobaksbruk påverkar barn och ungdomar på många sätt. Barn kanpåverkas redan som , dels genom lägre födelsevikt och dels genom vissamissbildningar. Trots vetskapen om riskerna för fostret röker fortfarande alltför många kvinnor i början av graviditeten. Rökning kan ocksåenligt vissa vara inkörsporten till missbruk och droger senare i livet. Attrökning också ökar risken för en mängd sjukdomar är väl dokumenteratsåsom vissa former av cancer, hjärt- och kärlsjukdomar och lungemfysem.Fler flickor än pojkar röker medan förhållandet är det motsatta när detgäller snusning, något som är mycket ovanligt bland flickorna. Andelenrökare i årskurs 9 har legat relativt jämnt . Ingen reell ökninginträffade varken när det gäller rökning eller snusningenligt de återkommande mätningarna. av pojkarna och 26 procentav flickorna i årskurs 9 röker eller snusar. Det är av stor vikt att koncentreraresurser på att förebygga tobaksanvändning.AlkoholFolköl är en lättillgänglig berusningsdryck för ungdomar ochmånga gånger är berusningssyftet det enda de är ute efter. Isamband med den nya alkohollagen slopades kravet påtillstånd för försäljning av öl klass II. Resultatet har blivit attfolkölet har blivit än mer lättillgängligt för ungdomar.Under 1990-talet har ungdomars alkoholkonsumtion ökat och redan iårskurs 6 har av pojkarna druckit folköl. av ungdomar iåldern anger att de konsumeratalkohol . Andelen ungdomar i årskurs 9 somsvarade att de brukar dricka fem burkar folköl eller mer bland pojkarna och bland flickorna år 1999.Beträffande vin har andelen ungdomar som brukar dricka eller mervid varje tillfälle minskat något bland pojkarna . Dock intebland flickorna. Andelen ungdomar i årskurs 9 som brukar dricka 37 clstarksprit eller mer har varit i stort sett oförändrad och låg1999på för pojkar och för flickor. Enligt är den alkohol som ungdomar i åldern dricker i förstahand starköl och i andra hand folköl och sprit. Förhållandevis fler ungdomardricker relativt stora mängder folköl jämfört med början av 90-talet.Bland pojkarna står folkölet för ungefär hälften av den alkohol som dricksoch bland flickorna för nästan 40 %.Åldersgränsen för att få köpa folköl är . Handelns egnaundersökningar, såväl som undersökningar genomförda av och olika media, har visat att efterlevnaden av 18-årsgränsen är mycket dålig. Ett extra tungt ansvar vilar på handeln ochtillsynsmyndigheten med tanke på att ungdomens berusningsdryck är tillförsäljning en stor del av dygnet under året.Tyvärr är det allt för många som är mindre nogräknade när de säljer folköl.Vi anser därför att tillstånd för försäljning av folköl skall återinföras, etttillstånd som bör vara tidsbegränsat så att det blir återkommandeomprövningar. I den mån försäljning sker till barn och ungdom anser vi atttillståndet ska dras in eller att handlaren ska nekas förnyat tillstånd.Utformningen av reglerna måste vara sådan att huvudansvaret vilar påhandlaren. kan enskilda kassörskor bli fällda, medan den som är ägareav butiken helt slipper ifrån sitt ansvar.