mot · GN02N51 · 2000-06-29 00:00:00 — En ändring som omöjliggörnuvarande samarbete skulle riskera att få betydande negativa konsekvenserför den allmänna servicen i glesbygden.Det är orimligt för både konsumenter och företag att osäkerhet ska rådaunder om de kommande förutsättningarna i alla dessa avseenden.Regeringen bör därför ges i uppdrag att lägga fram förslag om de regler somska gälla efter med beaktande av vad som här sagts.5.2 TaxisamverkanRegeringen föreslår att ett undantag från förbudet mot samverkan införsvad gäller taxirörelse för beställningscentraler omfattande högst 30fordon.Frågan har vissa likheter med den föregående bl.a. därigenom att enskildaföretagare kan undgå förbudet genom att avstå från att vara företagare och istället bli anställda. Detta har också i något fall skett med nuvarande regler.Vi anser att en gräns av det slag som regeringen föreslår kan, förutom attlocka till att bli anställd i stället för företagare, ge upphov till onödigatröskeleffekter. Så snart man sätter någon gräns uppstår tröskeleffekter. Föratt hålla dessa på en i förhållande till dagens branschstruktur rimlig nivå börgränsen sättas till 100 fordon. bör ges i uppdrag att särskiltgranska följderna från konkurrenssynpunkt. Detta bör ges regeringen tillkänna.5.3 Ökad konkurrens inom vårdsektornFolkpartiet anser att ökad konkurrens i vårdsektorn leder till ökadmångfald, bättre vård och ökad kvalitet. Det frisätter också kreativitetenhos personalen som får möjlighet att göra verklighet av egna idéer tillgagn för patienterna. Det socialdemokratiska motståndet mot ökadkonkurrens i vårdsektorn måste brytas.Folkpartiet föreslog husläkare och drev frågan i valet motett hårt socialdemokratiskt motstånd. Som ett resultat av den borgerligavalsegern 1991 genomfördes husläkarreformen 1993.Socialdemokraterna avskaffade reformen efter maktskiftet.Samtidigt med husläkarlagen avskaffades också den fria etableringsrätten förallmänläkare och sjukgymnaster. Husläkarreformen innebär en nära sjukvårdmed allmänläkare och distriktssköterskor, en laglig rätt att välja och knyta enfast läkarkontakt, etableringsfrihet för alla specialister i allmänmedicin ochkonkurrens på lika villkor mellan privata och offentliga vårdgivare. Måletskall vara en husläkare per 1 500 invånare. Privata vårdgivare skall ha rättatt överlåta sin praktik till kolleger. För att främja tillväxten av privat-praktiserande läkare även är det viktigt att det finns möjlighet förprivatpraktiserande läkare med specialistkompetens att överlåta sin praktiktill en annan läkare med samma eller likartad specialistkompetens. Denna rättfanns tidigare men avskaffades av socialdemokraterna. Vi vill återinföradenna möjlighet för de privata specialistläkarna.65-årsregeln skall rivas upp. Privata vårdgivare skall få fortsätta sin verk-samhet även efter det att de fyllt . I och med det reformerade pensions-systemet är det möjligt att få jobba tills man fyller . Mot denbakgrunden finns det ingen anledning att ha ett yrkesförbud mot privatavårdgivare som är 65 år.5.3.1 Avskaffa remisstvångetRemisstvånget fyller ingen stor funktion men verkar hindrande för denprivata vården. Det finns flera exempel där socialdemokratiskt styrdalandsting har använt remisskravet i motverkande syfte för de privatavårdgivarna. Det bör därför avskaffas.5.3.2 Återinför etableringsfrihetEn återinförd etableringsfrihet för privata allmänläkare ökar valfriheten.Vi vill även att etableringsfriheten förutom allmänläkare även skallomfatta sjukgymnaster, geriatriker, barnläkare, gynekologer ochbarnmorskor.5.3.3 Konkurensutsätt all öppenvårdAll öppenvård bör konkurrensutsättas för att på det sättet dels ökaeffektiviteten, dels underlätta för privata alternativ att få större utrymme.5.3.4 Förstärkt kvalitetsgarantiDet skall krävas kvalitetscertifikat för all den verksamhet somupphandlas efter konkurrensutsättningen. Utan detta kvalitetscertifikat -ingen upphandling. Kraven på kvalité kan utformas i form av enstandardmall av och tillämpas av kommuner ochlandsting.5.3.5 Förstärk upphandlingskompetensenBeställarfunktionen måste stärkas så att brister i upphandlingenförhindras. Det skall vara obligatoriskt att läkare och sjuksköterskor skallingå i beställarstaben. Deras ord måste väga tungt när de olika anbudenpå den konkurrensutsatta verksamheten skall bedömas.5.3.6 Upprätta nationella vårdprogramSocialstyrelsen skall tillsammans med den medicinska professionenintensifiera arbetet med att utveckla och genomdriva rikstäckandevårdprogram för olika diagnosgrupper. Det stärker den enskildepatientens rätt till vård på lika villkor.5.3.7 Valfrihet i mödravårdenVi anser att kostnaden för mödrahälsovård bör följa föräldrarna, som enmödravårdspeng. De mottagningar som har vårdavtal med landstingetbör få ersättning för de föräldrapar som valt dem. Eftersom det inte finnsfler ersättningar att betala ut än antalet föräldrapar bör det inte bli någotproblem med totalkostnadskontrollen.5.3.8 Valfrihet också i barnhälsovården!De allra flesta föräldrar vill ha sin barnhälsovård i sin geografiska närhet.Barnavårdscentralerna och motsvarande barnmottagningar hos vissadistriktssköterskor i regi ger en mycket god barnhälsovårdmed hög kvalitet. Även kommer huvuddelen av familjerna attsöka sig till denna vårdform. En del föräldrar vill dock få sinbarnhälsovård hos någon annan. Vi vill därför införa en form avbarnhälsovårdspeng, så att föräldrarna själva kan väljabarnhälsovårdsmottagning. Samma kvalitetskrav ska gälla för den privataverksamheten som inom verksamhet.5.4 förslår i sin utredning att det nuvarande referenspris-systemet för läkemedel, som infördes under den borgerliga regeringenoch som medfört stora besparingar för det allmänna, ska utvecklasvidare. Möjlighet bör skapas för generikatillverkare att hålla priser somligger under originalens pris. Vidare bör apoteken gesrätt att, på patientens begäran och efter information från apoteken, bytafrån föreskrivet originalläkemedel till motsvarande generika, såvidaläkaren inte angivit annat på receptet. Detta bör ges regeringen till känna.5.5 föreslår vidare att andra än ska gesmöjlighet att sälja receptfria läkemedel. Alla västeuropeiska länder harnågon form av reglering av läkemedelsförsäljningen utan att, som iSverige, hela detaljhandeln har koncentrerats till ett enda företag.Läkemedelsverket bör få i uppdrag att utfärda tillstånd att bedrivadetaljhandel med läkemedel till sådan fysisk eller juridisk person somuppfyller vissa krav på farmaceutisk kompetens.Vidare bör, för att öka konkurrensen ytterligare, möjlighet till ettfranchisesystem införas, med staten som franchisegivare och medfranchisetagare som är fristående från . Detta bör ges regeringentill känna.5.6 Plan- och bygglagenEn åtgärd som skulle bidra till ökad konkurrens inom främstdetaljhandelns område vore att det som i praktiken är en kommunaletableringskontroll upphör. pekar på att regeringentagit ett steg i konkurrenshämmande riktning när den återinfördemöjligheten för kommunerna att i användningsbestämmelser förkvartersmark och byggnader bl.a. särskilja handel med livsmedel. Dennabestämmelse ger kommunen möjlighet till etableringskontroll, något somenligt KKV leder till en högre prisnivå. Vi delar denna uppfattning ochanser att den aktuella bestämmelsen bör avskaffas. KKV visar också påatt PBL ger en grannkommun möjlighet att formulera krav som ipraktiken kan hindra att nya etableringar och därmed ökad konkurrenskommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna.5.7 Bostadskostnader och hyresregleringSocialdemokratiska regeringar har under decenniers lopp trott attregleringar av olika slag skulle vara lösningen på höga bygg- ochboendekostnader. Man har därvid vägletts av en riktig och en felaktigbild av verkligheten. Den riktiga är att byggproduktionen ochbyggmaterialproduktionen endast i liten utsträckning är föremål förutrikeshandel och därmed är en hemmamarknadsbransch med påtagligastordriftsfördelar och präglad av fåtalskonkurrens. Den felaktiga är attdet skulle vara detta som ytterst bestämmer boendekostnaderna. Det är istället de regleringar, skatter och räntor som råder som bestämmerboendekostnaderna. Detta belyses i någon mån genom deköpkraftsundersökningar som gjorts och som visar de också i inter-nationell jämförelse höga kostnaderna för svenskt boende. Bostadskost-naderna ligger flera procent högre än i EU-länderna. Det är således iförsta hand en flexiblare bostads- och byggmarknad som är lösningenäven om det självfallet är viktigt att både och håller bygg- och byggproduktmarknaden underuppsikt.Konkurrensverket anser att bostadens läge generellt sett bör få störregenomslagskraft vid hyressättningen så att denna bättre återspeglar deboendes preferenser och därigenom ökar dynamiken på bostadsmarknaden.Detta stämmer väl med den analys av bostadsmarknaden som Folkpartietgjort och med de ursprungliga intentionerna bakom bruksvärdessystemet.Regeringen tycks snarare lägga vikt vid en bomässa och förslag omobligatorisk bostadsförmedling och 70-talsaktiga bostadsförsörjningsplaner.För att en reell förbättring ska kunna åstadkommas bör hyressättnings-systemet förändras i den riktning som här angivits. Detta bör ges regeringentill känna.5.8 Finansiella tjänsterKonkurrensverket tar upp frågan om möjlighet att vid fondsparandeunderlätta fondbyte genom att ge möjlighet att skjuta upp realisations-vinstbeskattningen. Denna fråga bör bli föremål för utredning. Detta börges regeringen till känna.5.9 har uppmärksammat några viktiga frågor på energi-området. Bl.a. föreslår verket att det klart ska urskiljas vilka kostnaderhos leverantörerna som är att hänföra till nätverksamheten. Vidare anserverket att man bör utreda möjligheterna att lägga straffavgift vidsubventionering av elhandel med monopolvinster inom energiområdet.Regeringen hänvisar till att frågan utreds. Utredningsresultatet kommerdock inte fram så att det kan få återverkningar . Med hänsyntill vilken ekonomisk vikt detta har för ett stort antal hushåll börutredningsarbetet med den inriktning vi här redovisat drivas snabbare.Detta bör ges regeringen till känna.5.10 Jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringPå lantbrukets område föreslår regeringen att det undantag frånkonkurrenslagen som gällt för föreningssamverkan inom jordbruks-,trädgårds- och skogsnäringarna bör bibehållas men att rättsutvecklingenvarit sådan att reglerna bör ses över. Detta torde vara rimligt bl.a. motbakgrund av den kritik som t.ex. riktar mot denuvarande reglerna som, enligt vad förbundet hävdar, går längre änmotsvarande bestämmelser i och fjärmar svensklagstiftning från EG-rätten. Förbundet säger bl.a.: "Mot denna bakgrundanser att något nytt legalundantag inte bör införas. Föratt tillgodose primärföreningarnas legitima krav på förutsägbarhet böristället ovan nämnda EG-rättsliga principer om 'funktionsskydd' införasenligt samma teknik som gäller för gruppundantag. (Funktionsskyddetinnebär att vissa begränsningar i t.ex. stadgarna för en ekonomiskförening inte anses konkurrensbegränsande om de är nödvändiga församarbetet inom föreningen och dess verksamhet i sig är övervägandepositiv för konkurrensen, vår anmärkning.) Förutom att dessa principerdå kan ges generell tillämpning, har detta fördelen att alla ingående delari ett samarbete kan bedömas och att rättsutvecklingen på området kan fåfullt genomslag." På jordbruksområdet gäller redan den s.k. förordning26/62 som undantar jordbrukets primärproduktion från artikel 85, dvsförbud mot samarbete. Denna ordning omfattar ej trädgårds- ochskogsnäringarna. Den svenska ordningen står härmed inte iöverensstämmelse med vad som gäller inom EU i övrigt. Mot dennabakgrund bör hela frågeställningen ses över. Detta bör ges regeringen tillkänna.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vilka förutsättningar som är avgörande för en välfungerande konkurrens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att tillåta konkurrens inom deområden som är offentlig produktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillåta konkurrens även inom produktionen avsocialförsäkringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att offentlig verksamhet i bolagsform i principbör avvecklas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att upprätthålla en fungerandekonkurrens mellan privata och kvarvarande offentliga bolag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att åstadkomma en bättre fungerandeoffentlig upphandling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att myndigheterna skall beakta effekterna påkonkurrensen vid stödgivning och ökade möjligheter för företag att fålagligheten av kommunala stöd prövad,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsam utredning av fåmansbolagsreglerna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av arvs- och gåvoskatterna ur ettsmåföretags- och konkurrensperspektiv,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering enligt de riktlinjer som anges imotionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att underlätta ett tidigt EMU-med-lemskap,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EG:s konkurrensrätt och om utredningen avkonkurrensskadeavgift för företag som avslöjar konkurrensbegräns-ning, begränsning eller hinder för gemensam styrelserepresentation ikonkurrerande företag samt uppbrytande av företagskoncentrationer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EG:s konkurrenslagstiftning och återverkningar-na för små länder vid omstruktureringar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gruppundantag i detaljhandeln,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet fordon i beställningscentraler inomtaxirörelsen och uppdrag att följa utvecklingen avkonkurrensen inom taxirörelsen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att 65-årsregeln för privata vårdgivare böravskaffas,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att remisstvånget bör avskaffas,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etableringsfrihet för allmänläkare, sjukgymnas-ter, geriatriker, barnläkare, gynekologer samt för barnmorskor,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensutsättning av öppenvården,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt kvalitetsgaranti,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt upphandlingskompetens,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationella vårdprogram,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad valfrihet i mödravården,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad valfrihet i barnhälsovården,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bryta försäljningsmonopol,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av referensprissystemet för läke-medel,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av ett system med franchisetagareinom apoteksväsendet,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återavskaffande av de regler i plan- och bygg-lagen som ger kommunerna möjlighet att i användningsbestämmelserför kvartersmark och byggnader särskilja handel med livsmedel,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om större hänsyn till lägesfaktorn vid hyressättning,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda frågan om möjlighet att skjuta upprealisationsvinstbeskattning vid fondbyte,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att försvåra möjligheterna till subventionering avelhandel med monopolvinster från energiområdet,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förnyad översyn av konkurrensreglerna ochundantagen vad gäller jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring.Stockholm den 29 juni 2000Eva Flyborg (fp)()()