mot · GO02T215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T215av , ()Kommunikationer i länFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om E 18.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om väg 249.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Bergslagsdiagonalen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vägskyltning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tågtrafik i län.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om järnväg och farliga transporter.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flygtrafik.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om polisens arbete.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om intelligenta vägar.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljön.211.1 Yrkande 8 hänvisat till JuU.2 Yrkande 10 hänvisat till NU.MotiveringÖrebro län utgör i många delar ett centrum för transporter genom Sverige.Det är också till stora delar ett glest befolkat län med stora utmaningarinför framtiden. Goda kommunikationer är en viktig förutsättning för atttillvarata en regions resurser, utveckla näringslivet och öka invånarnasvälstånd. Ekonomin har utvecklats frånsjälvhushållning, med små behov av transporter, till dagenshögspecialiserade samhälle som ställer stora krav på ett effektivttransportsystem. Tillgänglighet till Europamarknaden och ett effektivttransportsystem påverkar alltmer hur framtidens näringsliv byggs och vardet byggs! Det är viktigt att detta transportsystem utformas på ettlångsiktigt konsekvent sätt och i enlighet med uppsatta miljömål. Statenhar, genom olika myndigheter, det övergripande ansvaret för deinfrastrukturella förutsättningarna i . En av de viktigaförutsättningarna är tillgången på vägar av god klass.Genom ett samarbete med medborgare inom och utom Folkpartietliberalerna i län har jag funnit att följande frågor - med direkt ellerindirekt beröring till trafik - känns viktiga att driva för länsborna. Det skallses som en förslagskatalog för satsningar och utredningar för en bättreinfrastruktur med tyngdpunkt på vägarna. De förslag som läggs fram härkräver självklart finansiering. Det ankommer dock på regeringen att snaraståterkomma med förslag på tidsplan med bifogade resursfördelning samt attutreda andra frågor ytterligare.E 18E 18 är en av läns viktigaste vägar för trafiken i regionen. Denanses också utgöra en central länk i den s k nordiska triangeln genom attsammanbinda , och i sin förlängning. MellanÖrebro och är E 18 och dess standard viktig för lokal ochregional trafik och är en faktor för utvecklingen av arbetsmarknaden ochtillgängligheten till och för den västralänsdelen.Att bygga ut E 18 skulle positivt påverka arbetsmarknaden för Degerforsoch . Att E 18 ska byggas om finns redan med i den nationellaväghållningsplanen. Men det är viktig att den utlovade tidigareläggningenverkligen blir av. Trafiken på är hetsig då många pendlare åker in tillÖrebro och blandas med tunga lastbilar och långväga bilister. Dessatrafikanter har helt olika trafikrytm och det skapar ständiga tillbud. E 18 ärsvårt olycksdrabbad. Detta är skäl nog att prioritera ombyggnaden av E 18.Alltså är det trafiksäkerhetsskäl, utvecklingen av näringslivet och regionenoch dess totala ekonomiska utveckling som gör det högst angeläget att ut- ochombyggnaden av prioriteras högst i den nationella väghållningsplanenoch den kommande infrastrukturpropositionen.Väg 249Infrastrukturen i norra länsdelen är oerhört viktig och det känns angelägetatt i detta sammanhang nämna väg 249. Standarden är heltoacceptabel. Den framtida utvecklingen är starkt beroende av att det görsomfattande investeringar både på vägar och järnvägar. Ett bra argumentför detta är ASSI:s expansiva utveckling i (Frövifors Bruk). Mångalastbilar kör väg 249, som går mellan och , till ochfrån hamn. Vad den produktionsökningen innebär förpåfrestningen på vägnätet är ju uppenbart. På denna väg pulserar ocksåtrafiken mellan och , från västra och norraVärmland till och Mälardalen.Standarden på vägen är helt otillfredsställande och gör det omöjligt attåka säkert och bekvämt till och den nya Mälardals- ochSörmlandsbanan.Dessutom går numera trafiken mellan och via medbuss på den här vägen. Vägen har på flera vägsträckor en begränsad hastighetav på grund av dålig standard vad avser geometri, bredd ochbärighet. Viss ombyggnad har skett på delsträckor till8 meters vägbredd och en godtagbar standard. 9 meters vägbredd och enstandard som medger som tillåten hastighet på helavägsträckan ingår som mål i dess objektanalys.Som framgår har väg 249 en stor betydelse för förbindelserna mellanBergslagen och . Därför är det mycket angeläget att om-och nybyggnaden av väg 249 påbörjas möjligt. Om utvecklingenenligt länsprogrammen ska kunna genomföras så är det väsentligt att medelfördelas omgående så att projekteringen av arbetet kan starta.BergslagsdiagonalenBergslagsdiagonalen skapades och förbinder medGötaland genom hela . Totalt passerar diagonalen 15 kommunermed totalt trettio tusen företag och en halv miljon människor. Detta är eninvestering för framtiden för företag och människor utmed diagonalen -en pulsåder igenom industriella hjärta, som ska ge förbättrademöjligheter och nya verksamheter längs vägen. De fyralänsverksamheterna måste samverka för att utvecklingen ska komma tillstånd.Då Bergslagsdiagonalen är den viktigaste transportleden för de kommunersom omfattas av EU:s mål 2, måste regeringen prioritera investeringen idiagonalens utbyggnad och därmed även vid förhandlingarna med EU för attmedel ska kunna allokeras när det gäller dessa regionalpolitiska insatser. Deaktuella investeringarna bör ske med förtur och genomföras under förstadelen av den kommande planeringsperioden.Krångel med vägskyltningTill vägar och en levande landsbygd hör inte bara själva vägen. För atthela skall kunna leva finns olika strategier. Den ena är att medstatliga bidrag i olika former hoppas kunna styra företag och människortill olika delar av vårt land där det är särskilt stor brist på jobb. Den andraär att underlätta för företagande i alla former att etablera sig och kunnaverka i så väl glesbygd som storstad. Den senare vägen kan skapa enenorm potential för glesbygden eftersom det finns stora mervärden attetablera sig där.Ett problem för många mindre företagare, t ex för många i delar av Örebrolän, är att det är svårt att upplysa om sin verksamhet. Det gäller de omfattandereglerna som finns för att sätta upp skyltar för information om att företagetfinns "runt hörnet" vid den väg som leder till företaget.Den som vill placera en skylt eller reklamanordning inom närområdet allmän väg måste ha den aktuella väghållarens tillstånd. Det gäller såledesi regel staten eller kommunen. Bestämmelserna som omgärdar detta ärextremt krångliga allt ifrån vad gäller tillstånd, utformning ochkostnadsfördelning. Flera vittnesmål som kommit mig tillkänna menar att detfinns en viss fyrkantighet i dessa skyltärenden. Några av de regler man måstekunna är; väglagen (1971:948) (VägL), lag (1998:814) med särskildabestämmelser om gaturenhållning och skyltning, (LGS), (1978:10) (PBL), ordningslagen (1993:1617) (OL), förordningen (1998:929)om gaturenhållning och skyltning (FGS), vägkungörelsen (1971:954) samtvägmärkesförordningen (1978:1001) (VMF).Regeringen måste snabba på en förenkling av regelverket på detta områdeoch därmed bidra till ett något bättre företagsklimat för företagare i glesbygd.Tågtrafik i länDet är lätt att välkomna planerna på ökad persontrafik och planerna attbygga samman med vilket skulle kunnagynna tågtrafiken till och från t ex Hällefors.Liberaler från län har arbetat för att förbättratågförbindelserna för genom att förverkliga den s k Nobelbanan.De senaste årens utveckling har förstärkt argumenten för en sådan utbyggnad,eller förlängning på . Förhoppningarna har självklartförstärkts av löften från regeringen i deras senaste Karlskogapaket om att göraen ny utredning. Nobelbanan skulle vara en lämplig etapp till nyaSvealandsbanan och knyta ihop och genom en järnvägslinjevia och . Frågan har tidigare avvisats som olönsam ursamhällsekonomisk synpunkt. Men med bland annat de två universiteten iÖrebro och , ett framtida ökat behov av samverkan inom sjukvårdenoch fler arbetspendlare är situationen en annan.Järnväg och farliga transporterVad gäller järnvägen är även den ett ur miljösynpunkt mycket brakommunikationsmedel. Dock saknar järnvägen inte miljöpåverkan.Främst ur bullerhänseende då den passerar tätorter. Ett annat problem somjärnvägen dock delar med både sjöfart, flyg och lastbilstrafik är deomlastningsplatser som oundgängligen måste finnas. På dessagodscentraler hanterar man även en hel del farligt gods. Godscentralernaär i stor utsträckning belägna inom tätorter, ofta mycket närabostadsbebyggelse. måste samhället se till att dessa godscentralerfår en lämpligare placering.I inträffade en incident som kunnat få mycketallvarliga följder. En mycket brandfarlig gas som var lastad i fat i enjärnvägsvagn började läcka ut. Lyckosamt fick en uppmärksamjärnvägsarbetare syn på läckaget innan brand uppstått och räddningskårenkunde därigenom förhindra vidare läckage och att brand uppstod. Dennaincident hände mycket nära Hagaby villaområde i kommun. Liknandeoch ännu allvarligare incidenter har inträffat på fler platser i vårt land.FlygtrafikFlyg är ett viktigt kommunikationsmedel för län. Det kankonstateras att så kallade regionflygplatser som t.ex. /Boforsflygplats fyller ett stort behov. Detta även för miljön eftersom ett stortantal människor på så sätt slipper transportera sig med bil till meravlägsna storflygplatser. Regionflygplatserna får ett mindre bidragfrån för sin drift. LFV borde få ett anslag att fördela pådessa flygplatser för miljöåtgärder. Det är rimligt att en något mindreflygplats har samma miljöstandard som de som drivs av LFV.Polisens arbeteNågot som endast perifert hör till ämnet infrastruktur och vägar ärpolisens arbete. Då tänker vi på polisens medverkan, och ibland, heltsjälvständiga arbete med fordonskontroll. Eskortservice för bredaoch/eller höga och långa laster tar även det hårt på polisens resurser.Enligt polisens talesman kan vissa tider ta hela trafikpolisavdelningen ianspråk. Eskortservice och fordonskontroll bör därför flyttas över frånpolisväsendet till annan myndighet. är väl då den myndighetsom ligger närmast till hands. Däremot bör av lätt förklarliga skäl denrena trafikövervakningen naturligtvis ligga kvar som polisiärt ansvar.Intelligenta vägarDen så kallade nollvisionen innebär att ingen skall omkomma eller skadassvårt i trafiken. Denna vision är milt uttryckt alltför orealistisk. Tankenbakom det hela är dock god. Även bland dem som anser visionenorealistisk är det en självklarhet att arbeta för att minimera antalet dödadeoch skadade i trafiken. Därför är ett arbete att minimera dessa skador brabåde för medborgarna och samhällsekonomin. Ett steg i den riktningenvore att främja forskningen med så kallad aktiv säkerhet. Passiv säkerhetär bälte, krockkuddar och annat i bilen som deformationszoner etc. Aktivär utrustning som förhindrar eller varnar för farliga situationer. Sådanforskning pågår lite varstans i världen, dock mest vad gäller utrustning ibilen. Regeringen borde ge t ex i uppdrag att i samarbete medbilindustrin förstärka forskningen med syfte att få fram vägar med aktivasensorer och annan utrustning, som, i samspel med utrustning i fordonen,förhindrar olyckor samt, eventuellt, hjälper till med navigering. Ingensådan utrustning får dock äventyra den personliga integriteten.MiljönBilen utgör ett viktigt frihetsinstrument för människor. Problemet är dockatt nästan alla fordon drivs med fossila bränslen. Argumenten kringriskerna med den globala växthuseffekten är kända. Utmaningen är därföratt finna nya drivmedel för våra fordon. På förekommer mångaintressanta företeelser.Den isländska regeringen har proklamerat som en fossilbränslefrizon.Naturligtvis går detta inte att genomföra över . Man har tillsammansmed oljebolaget och biltillverkaren bildat ett bolagsom skall ta fram ett billigt sätt att framställa vätgas, som sedan skallanvändas som drivmedel för fordon och fiskeflotta. Vattenånga är den endaavgasen från en motor som drivs med vätgas. Alltså inget som helst annat änvattenånga! Ett större "lyft" för miljön är svårt att föreställa sig. Meningenär,om vi minns rätt, att först börja med fiskeflottan därefter kollektivtrafikenföratt sedan sluta med den privata bilparken.Att vätgas är framtidens drivmedel är helt klart. Det visar bland annat attflera biltillverkare redan har prototyper framme där vätgas är drivmedlet.Shells medverkan i detta projekt talar även det ett tydligt språk. De haroffentligt uttalat att de framöver inte kommer att vara ett oljebolag, utan manvill vara ett energibolag som tillhandahåller den energi som efterfrågas.Toyota uttalade bara att man kommer att ha envätgasbil i produktion inom fem år.Här kan även nämnas att det norska företaget börjat intressera sigför vätgas för bostadsuppvärmning.Regeringen bör få i uppdrag att närmare informera sig om det . Det skulle även kunna undersökas möjligheten att kan gå insom delfinansiär inom ramen för det nordiska samarbetet för att på så sättkomma nära och delta i denna forskning.Stockholm den 5 oktober 2000Johan ()