ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So338 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So338av , ()Förbud mot rökning på offentliga platser och kaféerFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagstifta om förbud mot rökning på offentliga platser.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lagstifta om förbud mot rökning på restauranger och kaféer.MotiveringTobaksbruket och dess effekter har en framskjuten plats bland vårafolkhälsoproblem. Minst 8 000 människor avlider pågrund av rökning. Många fler kämpar med smärtor, andfåddhet ochkärlkramp.De flesta rökare är frustrerade över att inte komma ur sitt beroende.Samtidigt strävar en omfattande tobaksbransch efter att genom skickligmarknadsföring få in 25 000 nya ungdomar i ett nikotinberoende föratt upprätthålla försäljning och förtjänster.Hittills har de lyckats väl, för börjar 80 ungdomar röka i ,de flesta av dem är flickor. Enligt statistiska uppgifter kommer 64 av dessaaldrig att kunna sluta eftersom nikotin är lika beroendeframkallande somheroin.Undersökningar visar att många flickor röker för att hålla sig smala, dedövar hungerkänslor med kaffe, te och nikotin. Rökande kvinnor får dessutomförutom andra sjukdomar oftare livmoderhalscancer, bröstcancer ochkondylom.All forskning visar att rökning utan undantag är den största orsaken tillohälsa i vårt land, dessutom drar den med sig stora samhällskostnader i formav sjukvård och rehabilitering.Vi vet att passiv rökning också påverkar hälsan, liksom rökningen orsakarotrevliga miljöer för icke-rökare. Många icke-rökare väljer bort restaurangeroch kaféer som inte tar tillräcklig hänsyn till dem.Här visar det sig att lag är alldeles för liberal. Restaurangerna ochkaféerna gör i bästa fall olika avdelningar men kunderna får andas sammaluft. Eller icke-rökare måste först passera genom en rökfylld lokal för attsedan komma fram till den minsta avdelningen för icke-rökare.Men hur undviker icke-rökare att besöka offentliga myndigheter,kommunala inrättningar, sjukvården m m när rökarna samlas i klungorutanför entrén?Hur undvika busshållplatser och andra offentliga samlingsplatser för attslippa att utsättas för obehaget av rök och hur gör den som är allergisk motrök?Är det rimligt och acceptabelt att det är den som är icke-rökare som får sinrörelsefrihet inskränkt?Nej, nu är det att ta till betydligt kraftfullare åtgärder mot rökning ochliksom i införa förbud mot rökning på offentliga platser liksom pårestauranger och kaféer.Stockholm den 1 oktober 2000Sonja ()()
mot · GO02So339 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So339av , ()Stimulansmedel för utveckling av äldreboendeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som mening vad i motionen anförsom statlig stimulans för utveckling av äldreboende.MotiveringVi blir äldre och vi blir allt fler äldre personer i vårt land. Det ärglädjande för det är också så att vi mår bättre längre upp i åldrarna äntidigare. Problemet är att det föds allt färre barn. Färre ungaskall vårda och ta hand om många gamlingar. Äldrepolitikenstår därför inför stora utmaningar.Det är nödvändigt att utveckla kunskap om äldre men också alternativa sättatt bo och få omsorg. Inte minst behöver vi stimulera samarbetet mellan egetboende, offentlig omsorg och frivilligorganisationer.Väntjänster i form av frivilliga organisationer som kan komplettera vårdenoch omsorgen kommer att vara nödvändig.Då skall det naturligtvis inte handla om att den enskilde skall varaberoende av dessa för att klara sina grundläggande behov, utan det skall vara iform av sociala kontakter för att bryta isolering m.m.Det finns mycket kunskap, idéer och förslag ute i landet som behöverstimuleras för att de skall komma igång i praktiken. Det visar inte minst demånga förslag som kom in i samband med de "stimulansmedel" somriksdagen beslutade om vid ikraftträdandet av "Den nationellahandlingsplanen för äldre".Det visade sig vara ett oerhört stort intresse från kommunerna ca 1.100anmälningar för olika projekt kom in till departementet. Av dessa har t o m ijuni projekt fått bidrag till nya initiativ inom äldreområdet.Vi ser med andra ord att det finns mycket mer som kan utvecklas medhjälp av stimulansmedel. Därför är det viktigt att staten också i fortsättningenanslår medel för att stimulera utvecklingen av äldreboende.Stockholm den 27 september 2000Sonja ()
mot · GO02So340 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So340av , ()BullerutredningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning av en lagstiftningom generell minskning av oönskade ljud samt om förbud mot oönskadeljud i offentlig miljö.MotiveringVi lever i en miljö där vi och ständigt utsätts för oönskade ljud,trafikljud, musik, fläktar av olika slag, m.m.Det handlar om oönskade ljud i allmänna lokaler och i privataaffärslokaler, restauranger m.m. Det handlar också om oönskade ejnödvändiga ljud på offentliga platser som man inte kan undvika som t.ex. högmusik från högtalare på gator och torg. De ljudmiljöer som vi ofrivilligtutsätts för bildar en basnivå som alla andra stresskällor bygger vidare på. Medmånga olika och ibland höga ljud drivs vi till en stressnivå som sliter oss. Viblir lättare irriterade, aggressiva och otåliga och uttröttade.Stressforskare har visat på att en hög grad av oönskade intryck av dettaslag ger en högre stressnivå och gör att människor har svårare att hanteravardagslivets påfrestningar på ett balanserat sätt.Oönskade ljudmiljöer är en sanitär olägenhet och en form avmiljöförstöring. Det är oerhört viktigt att vi nu uppmärksammar och på allvarerkänner dessa problem.Vi behöver utreda möjlig lagstiftning och regler som minskar ofrivilligaljud generellt och som förbjuder oönskade ljud på offentliga platser. Dettabehöver kompletteras med någon form av ljudfria zoner.Jag skall t.ex. kunna besöka en restaurang och slippa höra musik precissom jag enligt lag skall kunna välja att undvika rökning.Stockholm den 1 oktober 2000Sonja ()
mot · GO02So341 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So341av , Per (kd)Narkotiska läkemedelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av lagstiftning för att sjukvården i förekommande fallskall kunna beslagta narkotikaklassad medicin.MotiveringDet finns inte någon lagreglering avseende hanteringen avnarkotikaklassade läkemedel i samband med en patients dödsfall. Om ettnarkotiskt läkemedel förskrivits till en patient och denne avlider tillfallerläkemedlet dödsboet. Anhöriga kan således få tillgång till narkotiskaläkemedel, vilket kan missbrukas eller försäljas. Detta skapar stundomsvåra problem.När det gäller innehav av narkotiska läkemedel säger lagen (1992:860) omkontroll av narkotika att sådana läkemedel får innehas endast av den som fåttvaran utlämnad till sig efter förordnande av läkare eller tandläkare (6-7 §§). Idet fall en patient har hemsjukvård ansvarar sjukvårdspersonalen förhanteringen av läkemedel. föreskrifter och allmänna råd omläkemedelshantering i hälso- och sjukvården (SOSFS 2000:1) innehålleranvisningar om ordination, administrering, förvaring av läkemedel m.m.Föreskrifterna ska tillämpas på läkemedelshantering inom verksamhet somomfattas av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen(1985:125). Särskild vikt ska enligt föreskrifterna läggas vid utformningen avrutiner och ansvar för narkotiska medel.För att narkotiska läkemedel i mindre utsträckning skall hamna i orättahänder bör lagstiftning om rätt för sjukvården att beslagta narkotikaklassadmedicin övervägas.Stockholm den 27 september 2000Per ()
mot · GO02So342 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So342av , ()Läkarmedverkan i särskilda boendeformerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om läkarmedverkan och patientens rätt att välja läkare inomäldrevården.Motiv för vårt förslagI dag finns det många äldre och handikappade som bor inom de särskildaboendeformerna, där omsorg och sjukvård skall tillhandahållas. Ettproblem som är ganska stort är att dosering av medicin ofta blir fel.Många äldre har en felaktig medicinering, som ibland medför attindividen är "neddrogad", och ibland ges helt fel mediciner. Det kandelvis bero på avsaknad av kontinuerlig tillgång på läkare i de särskildaboendeformerna, och delvis kan bristerna hänga ihop med att samarbetekommun-landsting inte fungerar som det ska, men det kan naturligtvisockså bero på annat.I "Nationell handlingsplan för äldrepolitik" konstateras att de medicinskabristerna inom äldrevården måste åtgärdas. I proposition 1990/91:14 omansvaret för service och vård till äldre och handikappade står under avsnitt"hälso- och sjukvård, Kommunernas ansvar" bland annat vadgäller sjukvård vid de särskilda boendeformerna och läkarmedverkan: "Det ärsamtidigt viktigt att insatser från läkare görs tillgängliga och dimensionerassåatt människor som bor i särskilda boendeformer och bostäder kan få denläkarhjälp som de behöver." Vad vidare gäller i propositionen betonas inteläkarmedverkan utan där anses att denna med fördel kan vara placerad underprimärvården.Med de brister som ofta uppstår måste det vara viktigt att betona justläkarmedverkan. Det är av stor vikt att se till att det dels inom äldreomsorgeni allmänhet och dels inom de särskilda boendeformerna finns en god tillgångtill medicinskt ansvarig läkare. Det måste också ges möjlighet för varjeenskild patient att själv få välja läkare, inom eller utom primärvården. Pådetta sätt tror vi att läkartillgängligheten skulle ökas. Oavsett vilka förslagutredningar om hur insatser för att uppnå en bättre samverkan mellankommuner och landsting vad gäller bl.a. de medicinska insatserna inom denkommunala vården och omsorgen presenterar, borde det vara en självklar rättäven för äldre att själva få välja läkare. Detta bör för övrigt gälla alldelesoavsett de åtgärder som vidtas för att säkra tillgången till läkare ochsjuksköterskor inom äldreomsorgen liksom inom sjukvården genom att utökautbildningsplatserna för dessa utbildningar.Stockholm den 28 september 2000Ewa ()()
mot · GO02So346 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So346av , ()HemlösaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de människor som har behov av psykiatrisk vård.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om psykiatrisk hjälp för missbruk.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hjälp till boende, som även kan ge service.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statligt stöd även utanför storstadskommunerna.MotiveringHälsoklyftorna ökar. Det finns en starkt växande grupp människor i vårtsamhälle som ingen vill veta av. De har inget arbete, de har ingenstans attbo, vet inte vad de ska göra med dem, sjukvården ser deminte gärna i väntrummet, i många affärer är de portade.Bland denna grupp av människor finns det många som har svårt missbruk,många som har behov av psykiatrisk vård och även fysisk vård.Situationen är inte ny, den har uppmärksammats i motioner ochinterpellationer. Det finns forskningsrapporter. Det har anslagits medel frånriksdagen bland annat till storstadskommunerna för att åtgärdaboendeproblemen. Det är inte ett utpräglat storstadsfenomen utan vi finner deti hela vårt land. Det är oacceptabelt att vi i har medmänniskor som har en sådanlivssituation att de inte är önskvärda någonstans. Det rimmar illa med detbudskap som vi till och med återfinner i regeringsdeklarationen att det gårbra för . Bra för vilka?Hemlösa personer är människor som av någon anledning fallit ursamhällsramen och som ofta dövar sin situation med att använda olika slagsdroger. De måste trots det mötas med värdighet. Vi får inte döma utan vi haren skyldighet att hjälpa dem tillbaks till ett värdigt liv.Människor som under en kortare eller är i behov avsamhällets stödinsatser måste få det.Nu närmar sig vinterhalvåret och det blir kallt. För de människor som intehar en bostad väntar en dyster tid. Inte bara i , det är lika kallt ochkärvt var de än befinner sig. De kommer att söka sig till centralstationerna,affärscentra, offentliga toaletter och så vidare, men de kommer att bli utkörda.De söker sig till de få natthärbergen som finns - men de är alldeles för få -bäddarna räcker inte till. Många får vända i dörren även där.Kommunerna tycks inte klara sitt ansvar att ge alla invånare den hjälp dehar rätt till. Frivilligorganisationerna är beundransvärda i sitt arbete förutslagna människor även på detta område, men vi kan inte bara förlita oss pådem. Samhället måste ta sitt ansvar.Det behövs en rad olika insatser. Det handlar bland annat om störreinsatser för avgiftningsåtgärder. De människor som har behov av det måste fåpsykiatrisk vård, hjälp för missbruket och dessutom behövs det enmellanform av boende som förutom tak över huvudet även kan ge service.Detta ska ges regeringen tillkänna.I flera kommuner har man startat upp en boendeform med visst socialtstöd i samarbete med föreningar på orten. Där det finns "eldsjälar" som serbehovet försöker man också att göra något. Det måste till statligt stöd ävenutanför storstadskommunerna. Detta måste ges regeringen tillkänna.Stockholm den 2 oktober 2000Gunnel (c)()
mot · GO02So347 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So347av , ()Servering av vin vid ostprovningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att undantag börgöras i lagen om alkoholservering enligt vad som anförs i motionen.MotiveringRunt om i riket finns små gårdsföretag med uppfödning av exempelvisgetter och får. Ett flertal av dessa gör ofta ost på mjölken från djuren, ochprodukterna säljs sedan i en gårdsbutik. Verksamheten bidrar till attlandsbygden lever och att landskapet hålls öppet. Den gynnar även turismoch näringsliv.En del av dessa producenter har framfört önskemål om att få serverasmakbitar av sina ostar med litet vin. Man har inte för avsikt att sälja vin,enbart att få servera. Mängden serverat vin torde bli tämligen liten. Utfalletärockså lätt att kontrollera. Men alkohollagstiftningen ger ej möjlighet tillservering av vin, om man inte har allsidig servering av mat.Problemet har vissa näringsidkare inom serveringsbranschen löst med attvid ansökan om serveringstillstånd ange en allsidig matsedel, som man sedaninte följer. Man kan också skaffa sig ett avtal med någon firma som hållermed mat.Men de här ostproducenterna har ingen önskan att krångla till sin tillvaropå det viset. De vill helt enkelt bara servera litet vin till smakbiten ost.Därmed blir det fråga om mycket små mängder vin.En servering i fick avslag på sin ansökan om att få servera vintill smörgås. Men där rörde det ju sig om åtskilligt större mängder vin.Alkohollagen bör ändras så, att undantag kan göras från villkoret allsidigservering av mat för att tillstånd att servera vin ska kunna komma ifrågaenligt vad som ovan anförs i motionen.Stockholm den 25 september 2000Ester ()
mot · GO02So348 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So348av , ()Generell handikappanpassningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om generell handikappanpassning.MotiveringVi har i arbetat för att funktionshindradesrättigheter skall stärkas. Det har i hög grad skett genom särlösningar. Detborde i stället vara så att handikappaspekten i alla beslut ochverksamheter beaktas genom generell anpassning.Egentligen borde det ingå i alla offentliga kommittéers och utredningarsuppdrag att det skall genomsyras av funktionshindrades perspektiv och av ettmångfaldsperspektiv.Barnkonventionen skall vägas in generellt. Det borde på samma sätt varanaturligt att även Agenda 22 vägs in i alla beslut. Det äralldeles särskilt viktigt på arbetsmarknadsområdet eftersomarbetsmarknadsfrågorna inte enbart är ett ansvar för ett departement utanberör flera departement och myndigheter.För att komma ur en långvarig sjukskrivning är det viktigt att få möjlighetatt höja sin kompetens på arbetsplatsen, att få rehabilitering, att sökaordinariearbete eller starta ett eget företag. För många funktionshindrade kanemellertid detta vara en komplicerad process. Det är många aktörerinblandade, t.ex. arbetsförmedling, , centralastudiestödsnämnden, kommun, försäkringskassa och länsarbetsnämnd.En förutsättning för att hitta en bra lösning för den enskilde är att allainblandade ser individens kunskaper och möjligheter. Därför krävs eneffektivare och mera permanent samordning mellan myndigheterna liksom enhelhetssyn på individen. Individen måste sättas i centrum och alla aktörermåste ha samma mål.Sammanfattningsvis:I direktiven till alla offentliga kommittéer och utredningar måstefunktionshindrades perspektiv och mångfaldsperspektivet belysas.Det behövs en effektivare och mera permanent samordning av åtgärderfrån bl.a. försäkringskassa, arbetsförmedling och kommun för den enskildeindividen.Stockholm den 27 september 2000Ann-Marie ()()
mot · GO02So349 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So349av , ()Lokalt inflytande vid LVU-hemFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokalt inflytande vid LVU-hemmen.MotiveringFrån att tidigare ha haft ett mycket starkt lokalt inflytande har sedan 1982det lokala inflytandet över de s.k. LVU-hemmen helt försvunnit. Ett lokaltinflytande och insyn i verksamheten övergick till en central styrning viaStatens institutionsstyrelse.Skälen för förändringen var säkert vid genomförandet starka men fick tillkonsekvens att det lokala engagemanget för en på flera orter väsentligverksamhet helt försvann.Trots en central styrning med uppföljning och kvalitetssäkring från Statensinstitutionsstyrelses sida kan konstateras att en rad brister uppmärksammatsvid vissa enheter.Ett lokalt inflytande löser inte med naturlighet alla problem men ger ensnabbare reaktion i olika situationer. I detta läge kan kommunala organskompetens vara av stort värde.Ett lokalt inflytande bör därför övervägas för att förstärka kontaktytanmellan lokala samhällsorgan och LVU-hemmen. Allt i syfte att skapa bättreförutsättningar för de unga omhändertagna och deras utslussning i samhället.Stockholm den 27 september 2000Åke ()()()()
mot · GO02So350 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So350av , ()BilstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av bilstödet.MotiveringBilstöd kan ges till funktionshindrade som har väsentligasvårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlitaallmänna kommunikationer. Genom anpassning av egetfordon kan funktionshindrade själva ta sig till och frånarbetet, till fritidsaktiviteter m.m. - med andra ord, få lite avden frihet som många av oss andra tar för givet. Bilstödetregleras främst i bilstödsförordningen och i lagen omhandläggning av ärenden om bilstöd till handikappade.Bilstödet kan beviljas till tre kategorier av personer;1. Personer som är beroende av bil för sin försörjning, väsentligttillskott till försörjning eller för yrkesinriktad rehabilitering.2. Personer som har lämnat arbetsmarknaden med förtidspensioneller sjukbidrag och som tidigare beviljats bilstöd enligt punkt 1.3. Andra handikappade än de som avses i punkterna 1 och 2 och som fyllt 18år men inte 50 år.Avgränsningen till i punkt 3 förorsakar ständigtdiskussioner och uppfattas ofta som svårförståelig för demsom befinner sig strax över åldersgränsen. Det kan finnasskäl att ånyo överväga om åldersgränsen vid är rimlig iförhållande till stödets syfte. är naturligtvis enförändring av åldersgränsen till förslagsvis enkostnadsfråga. Det var i huvudsak statsfinansiella skäl somlåg bakom avgränsningen vid då bilstödsreformengenomfördes. Det bör däremot inte förhindra en översyn avbilstödet i syfte att omfördela resurserna inom ramen - föratt få ett effektivare och mer ändamålsenligt bilstöd. Enmöjlig väg som kan prövas är att inkomstpröva det bidrag på60.000 kronor som utgår för anskaffning. Därigenom tordefler kunna bli berättigade till bilstöd inom befintligkostnadsram. Detta bör bli föremål för bedömning i enöversyn av bilstödet i sin helhet.Stockholm den 3 oktober 2000Tomas ()()()
mot · GO02So351 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So351av Wegendal, ()GiftormarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett förbud mot att inneha giftormar i privathem.MotiveringUnder det senaste årtiondet har det blivit allt mer populärt attinneha reptiler av olika slag som husdjur. Det är inteovanligt att man , i stället för katter, hundar ochundulater har boaormar, leguaner och vattensköldpaddor.Denna förändring av husdjur i de svenska hushållen kan imångt förklaras av våra öppnare gränser inom EU.Därmed inte sagt att detta är något negativt utan det finns en rimliglagstiftning som reglerar införseln. Införsel av reptiler och groddjur från landinom EU får endast ske över , , , , , eller . Införselfrån tredje land utom får endast ske via en gränskontrollstation som ärgodkänd för införsel av levande djur. Särskilda regler finns naturligtvis förhandel med utrotningshotade arter och för att förhindra eventuellsmittspridning av sjukdomar.Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att spridakunskap inom området. Det blir allt vanligare att man går samman och bildarföreningar på såväl nationell som lokal nivå.Men som inom alla områden finns det företeelser som går över gränsen tillvad som man ur ett allmänt perspektiv kan se som acceptabelt.Innehav av giftormar i privathem är ett sådant exempel.Vissa kommuner har totalt ormförbud, andra ger tillstånd till innehavav alla ofarliga ormar men i de flesta kommuner är det helt fritt att innehaormar, oavsett om dom är farliga eller ofarliga.I är det totalförbud att inneha ormar i privathem. Detta gäller ävenandra länder inom och utom EU.Giftormar är ett alldeles speciellt problem. har det i Sverigedykt upp en mängd olika arter som är att betrakta som de allra farligaste. Oftaär det unga människor som inte alltid inser den stora risken med att hanteradessa dödligt farliga ormarter. Det kan också ses som ett allvarligtarbetsmiljöproblem för vissa yrkesgrupper (polis, tull m.m.) som av olikaanledningar stöter på dessa djur utan att riktigt veta hur farliga de är ellerkänner deras beteende. Ett annat problem med giftormar är möjligheten tillbehandling med serum när olyckan varit framme. Det är näst intill omöjligtför alla sjukhus att hålla full uppsättning med färskt serum vid alla tillfällenoch många av dessa ormars gift är så starkt att behandlingen måste sättas insenast efter några få timmar.Att människor har ett intresse för ormar, ödlor, groddjur och spindlar ärfullt naturligt. Dessa djur är intressanta och ger säkert ägaren stortillfredsställelse. Men enligt min uppfattning borde förbjuda privatinnehav av giftormar. Riskerna som man utsätter både sig själv som ägare ochsin omgivning för är så stora att det inte motiverar privat ägande. Om man harintresse för just dessa arter bör man kunna tillfredsställa det genom attstuderadessa vid större anläggningar där man på ett säkrare sätt kan hantera riskerna.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)()()