mot · GO02Kr346 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr346av Kollmats, ()Liberal kulturpolitikInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avkulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförs.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en sänkning av bokmomsen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om minskat presstöd. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avskatteregler så att sponsring av kultur blir avdragsgill till 100 %.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om alternativ finansiering av Kulturnät Sverige.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om periodiska tidskrifter på Internet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Stiftelsen . begär att regeringen lägger fram förslag till plan för hur statenkan stödja att museernas samlingar kan vårdas i framtiden.9. begär att regeringen återför möjligheter till s.k. otraditionellamedel till länsarbetsnämnderna. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringsprogramför hur arkiven skall bli fullständiga då post går via e-post ochinformation datoriseras.11. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring för hurRiksutställningar kan förändras i enlighet med vad som anförts imotionen.12. begär att regeringen bör se över de statliga arkiven i enlighetmed vad som anförs i motionen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny åldersgräns i samband med att vuxencensurenbör avskaffas.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationellt uppdrag för i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till Nordiska akvarellmuseet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av Riksteatern.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslagen till de regionala teatrarna.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidrag för rustning och handikappanpassning av bygdegårdar.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till , Dramatiska Teatern och Kungl.Operan.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till Göteborgsoperan.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till länsmusiken.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett rådgivningscenter för dansare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upprätthållande av enprocentsregeln.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett centrum för svensk formgivning och design ianslutning till i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till Statens kulturråd.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett program för hur kultur kan användas i exportsyfte.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidragsgivande myndigheter och styrelser.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upphandling m.m. av offentlig konst.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om droit de suite. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kultur- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hyressättning för s.k. ändamålsfastigheter. avslår regeringens förslag till höjda TV-avgifter.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ambitionerna inom SVT och SR att investera i digitalteknik.35. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statligt stöd till trossamfunden.36. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid enligt uppställning:37.1 Yrkandena 2 och 4 hänvisade till SkU.2 Yrkande 3 hänvisat till KU.3 Yrkandena 9, 22 och 31 hänvisade till AU.4 Yrkande 30 hänvisat till LU.5 Yrkande 32 hänvisat till FiU.Tusental kronorTabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )InledningI denna motion vill vi beskriva ett förhållningssätt till konstenoch kulturen utifrån en liberal grundsyn. Vi föreslår någragrundläggande kursomläggningar inom kulturpolitiken. Föratt kulturpolitiken ska bli ett kraftfullt verktyg måste målenför verksamheten förändras. Vi föreslår en inriktning motarbeten i stället för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Kultur kan inte ses isolerad utan vi sätter kulturen i centrum. Liksomjämställdhet inte får vara en garnering utan måste genomsyra hela samhället,måste kulturengagemanget få genomslag inom alla politikområden. Detta ären viktig uppgift för oss som liberaler.Vi är oroade över att det är så tyst i den kulturpolitiska debatten och villvara med och stimulera en debatt med delvis nya infallsvinklar. Vårt mål ärett fritt och öppet samhälle i ständig utveckling. För att detta ska uppnåsbehövs ett levande kulturliv och en radikal liberal kulturpolitik.Liberal kulturpolitikDen enskilda människan är utgångspunkten för liberal tankeoch politik. Individens frihet, ständigt nya livschanser ochökad livskvalitet är målet.Kulturen erbjuder individen möjlighet till bildning och personligutveckling. Den ger också människor ett verktyg att förstå, ifrågasätta,påverka och se på samhället ur nya perspektiv. När människor utövar eller tardel av kultur föds inspiration, kreativitet och nya idéer. Kultur har därför encentral plats i liberala värderingar.Kultur är kommunikation mellan människor och utgör basen för detkreativa tänkandet. Kultur skapar nya språk och uttrycksformer och främjaren ökad integration. När människor av olika etniskt ursprung möts skapas nyamönster som blandas, förändras och framkallar reaktioner.Kulturpolitikens främsta uppgift är att stärka humanismens ochdemokratins ideal. Dessa måste ständigt hävdas i en öppen kamp ommänniskornas övertygelser. Ett fritt och rikt kulturliv är en förutsättning förett öppet samhälle. Våra moraliska val kan aldrig göras i ett tomrum. Deförutsätter en bakgrund av erfarenheter, traditioner och värderingar somkulturen gör levande. Ett aktivt kulturliv ifrågasätter och driversamhällsdebatten framåt, som det bevarar och påminner om vårt arvoch vår historia. Utan kulturlivet förlorar vi kunskap, eftertanke ochhelhetssyn.Kulturpolitiken får aldrig reduceras till ett verktyg att lösa andra problem isamhället: arbetslöshet, regional obalans, bristande jämställdhet ellerliknande. Kulturens värde kan och får inte mätas endast i konkreta mål somarbetstillfällen. Kulturen ska erbjuda människan visioner, reflektion,fördjupning och glädje.Kulturpolitiken är viktig som ett komplement för att garantera mångfaldenvid sidan om det kulturliv som finns utanför den offentligt understöddasfären. Därför måste kulturpolitiken styras av konkreta och mätbara mål ? detmåste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. Idagfinns det stora brister inom detta område.De kulturpolitiska målen erbjuder alltså liten vägledning. Vi föreslåratt de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet om vad som ärkvalitets-, effekts- respektive kvantitetsmål.Frihet, mångfald och kvalitet är grundläggande begrepp i den liberalakulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar godaförutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv,tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle.Nya mål för kulturpolitikenAtt stärka humanismens och demokratins ideal i samhället ärövergripande mål för kulturpolitiken. Den ska erbjuda allamänniskor möjlighet till kunskaps- och idébildning. Urkulturen ska den enskilda kunna hämta styrka genomkunskap, inspiration och stimulans. Ett samhälle med ett riktoch skiftande kulturliv leder till fria och medvetnamedborgare och får därigenom ett inneboende motgift mottotalitarism och okritiskt tänkande.De nationella målen bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberalkulturpolitik; frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa som måltäcks många av dagens mål och verktyg att nå dem också in.FrihetFör att uppnå målet frihet måste humanismens, toleransensoch demokratins ideal stärkas. Yttrandefriheten och allasmöjligheter att nyttja den ska värnas. Det finnsförutsättningar för ett dynamiskt, utmanande och frittkulturliv. Människor erbjuds möjlighet till kunskaps- ochidébildning.MångfaldFör att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständigförändring samt präglas av många olika åsikter, uttryckssättoch aktörer. Kulturarvet bevaras och brukas. Kulturlivet är dåtillgängligt för alla, oavsett ålder, utbildning, ekonomi,bostadsort, funktionshinder eller dylikt. För att målet ska varauppfyllt krävs att internationellt kulturutbyte främjas och attolika kulturyttringar finns tillgängliga i hela landet.KvalitetMålet innebär att kulturell kvalitet och professionalism blirvägledande för kulturpolitiken utan hänsyn till vad som ärkommersiellt gångbart. vill stödja förnyelse inomkulturlivet. Det innebär att den konstnärliga kvaliteten bliravgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiskaeller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna.FrihetFrihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen -friheten att uttrycka sig - friheten att utvecklas - friheten attslippa instängdhet och begränsningar. Den liberalasamhällssynen tror på en samlevnad mellan människor somär i ständig utveckling. Demokratin anger ramarna för dennautveckling. För att fortsätta forma demokratin krävs ettoffentligt samtal. Kulturen i form av exempelvis konst,litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap ochinspiration till detta samtal.Frihet för den enskilda människanFrihet innebär att varje människa ska ha rätt att själv välja den form avkulturupplevelser eller kulturskapande hon vill ta del av och ägna sig åt. Avfrihet följer mångfald.En liberal kulturpolitik måste ständigt försvara den skapande människan.Det är individerna själva, deras skapande och deras upplevelser sombestämmer kulturens former, innehåll och giltighet. Den vuxna medborgarenbör utan censur själv få bilda sig en uppfattning om god och dålig konst.Kultur innebär andlig odling och förutsätter kunskap, arbete, träning ochmöda oavsett vilket område man ger sig in på. Konsten fångar och engagerarmänniskor att gå utanför sig själva. Konsten kan ge människan upplevelsen avatt glänta på dörren till det ofattbara.Kulturen som kraft uppstår då den tänjer gränser. Det är då läsaren fårinsyn i sådant hon inte visste som insikten kan fördjupas. Det är då åskådarenhör sådant som inte sagts som kunskapen kan öka. Det är då nyafrågor ställs som nya svar kan ta form. För utveckling krävs utmanare ochmänniskor som tänker fritt. Dessa är ofta konstnärer - kreativa, initiativrikaoch modiga individer - som genom sin förmåga att synliggöra nya tankar ochidéer får historiens strömmar att vända.Ett kulturliv fritt från ingripandenAtt kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är därför enförutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områdenlämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försökatt med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att varafri,dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara specielltviktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våraargument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levandekulturliv. Frihet innebär i grunden en respekt för den konstnärligakompetensen. Kulturskapandet får aldrig styras. Konstnärerna måste få arbetaunder stor frihet. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarnaoch det etablerade samhället.Skolans roll är viktigAlla människor har rätt till kunskap och information. Bildning har undersenare år nedvärderats. Detta vill vi ändra på. Respekten för kunskap måste fåen renässans. En reformation av skolan är en hörnsten i detta arbete, en aktivkulturpolitik är en annan. Kunskap är frihet, såväl för den enskilde somslipper lita på auktoriteter, som för samhället i stort som kan ta upp kampenmot populism och auktoritära läror.Skolan är en av samhällets viktigaste kulturinstitutioner, som ska förmedlakunskap och bildning. En kreativ miljö där eleverna får skapa själva är enviktig förutsättning för lärande. Genom skolan kan också alla barn ochungdomar nås av professionella kulturutövare och därigenom få se och hörat.ex. teater, film och musik av hög kvalitet. Alla barn och ungdomar bör ocksåunder sin skoltid få några skönlitterära böcker som kan följa dem genom livet,liksom ta del av musikupplevelser i form av t.ex. konserter ochteaterföreställningar.Sänkt bokmoms och presstödDet fria ordet är navet i en liberal kulturpolitik. Litteraturen är en unikkällatill kunskap, förståelse och fördjupning. I av blixtsnabbaförändringar erbjuder boken en för eftertanke och stillhet. Bibliotek ären kulturinstitution och kunskapsbank som har fortlevt . Ikommuner och kommundelar fungerar de som lokala kulturcentra och har ennyckelfunktion när det gäller att motverka segregation och kunskapsklyftor.Vi slår vakt om alla människors möjlighet till kostnadsfria boklån ur ett riktbestånd.Böcker måste också finnas i hemmen. Vi vet att flitigt läsande påverkar osspositivt, vare sig vi är unga eller gamla. Därför är det oroande att böckerbliviten lyxvara, förutom den lilla del av utbudet som ges ut i massupplaga. Detmåste också ske en satsning på litteratur och läsande. Läsandet ochläsförståelsen minskar . Vi har utvecklat detta i en särskild motion omläsning och läsfrämjande åtgärder. Förutom detta åtgärdsbatteri förslår vi ensänkt bokmoms, som de selektiva stöden till litteratur bibehålls.Härigenom borde en sänkning av bokpriserna kunna ske. Det skulle ocksåinnebära att universitets- och högskolestuderandes högafacklitteraturkostnader sänks.Dagstidningar är en omistlig del i en fungerande demokrati. Men pressenär också en marknad. Denna bör fungera utan statliga bidrag. De särskildaskäl som fanns då presstödet infördes är inte längre aktuella. Människor på enort kan välja bland ett rikt utbud av tidningar allt eftersom derasintressesfärerblir större, liksom de möjligheter till inhämtande av olika nyheter som skergenom Internet. föreslår därför minskade anslag till presstöd,vilket redovisas i vår finanspolitiska motion.Avskaffa filmcensur för vuxnaFörhandsgranskningen av vuxenfilmer ska avskaffas. synpunkterhar redovisats i en motion med anledning av då lämnadproposition i ämnet. Enda skälet till statlig granskning av film ska vara attsätta en åldersgräns för den granskade filmens publik. Det skulle innebära attbiofilm som inte har granskats, ej heller får visas för barn och ungdom.Ytterligare en åldersgräns bör införas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Det är viktigt att fortsätter att vara aktivt i arbetetmed skadliga vålds- och pornografiskildringar. Även andra insatser medsamma ändamål inom andra samhällssektorer, t.ex. i skolan och i ideellaorganisationer, ska stödjas.Stimulera barns och ungdomarskulturintresseBarn och ungdomar ska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och varaprioriterade i kulturpolitiken. Genom barnen kan vi lägga grunden förframtidens nya kulturmönster. Bland de som är unga finns den kulturelltmedvetna publiken och här finns framtidens kulturskapare. Förmånga ungdomar är kultur intimt förknippad med en livsstil. Kultur blirdärför en del av identiteten. Att vara kulturintresserad kan därför ha mångabetydelser för dagens unga - från ett traditionellt kulturbeteende till "ettsättatt leva". Behovet av upplevelser är en viktig del av ungdomars vardag. Härkan den professionella konsten få stor betydelse och bli ett komplement tilldet kommersiella utbudet.Barns kulturintresse måste stimuleras. Genom skolan ska alla barn gestillgång till kulturupplevelser. Musik- och kulturskolorna ger barn ochungdomar möjlighet till mer individuellt kulturutövande och främjar derasförståelse av kultur. Ett exempel är att flera frontfigurer i nyaexportnäring, popmusikbranschen, har vittnat om att den kommunalamusikskolan var betydelsefull i deras utveckling. anser att musik-och kulturskolornas verksamhet ska stödjas så långt som möjligt.Sponsring av kultur ska underlättasEn viktig del av friheten inom kulturlivet är att inte vara beroende av eninkomstkälla. Det offentliga är en garant för denna frihet, men även andrainkomstkällor måste uppmuntras. En viktig sådan skulle sponsring kunnavara. Det är viktigt att får mer aktiva medborgare och företag vadgäller att långsiktigt stödja kulturlivet. motverkar regeringens politikattsponsringen ökas och blir tryggare för såväl de som sponsrar som de som blirsponsrade. Speciellt allvarligt är detta paradoxalt nog för statens egnainstitutioner som är beroende av sponsring p.g.a. snål medelstilldelningfrån riksdagsmajoriteten. Statens institutioner bör få medel så att de klararsinverksamhet, men sponsring bör också uppmuntras.Kulturlivet bör i större utsträckning stimuleras genom generella metodersom avdragsrätt för gåvor till kulturella ändamål och gynnsammaskattevillkor för kulturutövare. Företag som sponsrar kultur måste få göraavdrag på samma villkor som de som sponsrar sport och idrott. I en nyligenavkunnad dom medgavs ett företag skatteavdrag förkultursponsring. Tolkningarna av lagen har varit skiftande. Regeringen bör fåi uppdrag att ta fram ett förslag som innebär ett förtydligande avskattelagstiftningen och medger att sponsring av kultur är avdragsgill till100%.MångfaldEn liberal kulturpolitik är en garant för kulturell mångfaldoch utveckling i hela landet som kulturarvet hållslevande. Kulturens olika uttryckssätt speglar samhället i alladess former och från ständigt nya utgångspunkter. Varjetotalitär makt inser den stora kraft som kulturen bär ochförsöker därför kontrollera den. Detta gör mångfald inomkulturområdet oumbärlig.Kultur som vapen mot intoleransKulturen kan skapa bryggor mellan människor. Ett kulturliv med mångfald ärockså ett effektivt vapen mot intolerans och fördomar. Det kan ökaförståelsen och minska rädslan för människors olikheter. I ett rikt kulturlivges också många människor möjlighet att uttrycka sig. Allt detta är mycketviktigt i det mångkulturella land är . Inom kulturlivet måstefinnas en stor medvetenhet om att även det icke-traditionellt svenska ska fåutrymme.Finansiering från flera hållAtt skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktig kulturpolitiskuppgift. Det offentliga stödet till kulturen måste komma från både stat,regioner, landsting och kommuner. Risken är annars ett alltför starkt beroendeav få finansiärer, vilket riskerar att leda till likformighet. Alla offentligaaktörer har ansvar för att tillskapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv medbåde bredd och djup. Kulturpolitiken bör i princip vara generell. Selektivaurvalsprinciper måste tillämpas restriktivt. Det offentliga ekonomiskakulturstödet, framför allt det nationella, bör främst riktas mot detprofessionella kulturlivet. Detta kulturstöd måste också präglas avlångsiktighet. En liberal uppgift i alla kommuner är att ta ansvar för attmedborgarna får en god tillgång till ett rikt kulturliv.Kulturlivet kan i viss utsträckning fungera på de villkor som marknadenskapar, men kultur utlämnad till marknadens krafter blir fattig.Kultur för allaEn liberal kulturpolitik strävar efter att så många människor som möjligt tardel av kulturverksamhet av skilda slag. En aktiv och kritisk publik är detviktigaste stödet kulturen kan få.Kulturen ska vara tillgänglig för alla människor. Detta kräver en bredd ikulturutbudet som tillfredsställer människors olika behov. Kulturlokaler skavara tillgängliga för funktionshindrade. Uttrycksformer som människor medolika funktionshinder kan tillgodogöra sig ska stödjas. Informationsteknikenkan utnyttjas mer för att göra kulturutbudet tillgängligt för fler.Kultur kan läka och stärka. Äldre och funktionshindrade måste också harätt till kulturella upplevelser. T.ex. böcker och musik medför aktivering ochgod livskvalitet. Därför måste uppsökande verksamhet ha en stark ställninginom kulturpolitiken. Det kan ske både genom direkta insatser och genom attvård- och omsorgspersonal blir förmedlare.Kultur på nätetTillgängligheten till kulturlivet gynnas av de nya medierna. Internet är enmycket viktig informationsväg för att få efterfrågan och utbud att mötas.Därför är det positivt att Kulturnät har permanentats. Att dennaingångssida på nätet fyller en samhällsfunktion är oomtvistat. Detta är dockinget skäl till att det finansieras av offentliga medel. I förra åretskulturmotionföreslog att Kulturnät skulle få en annan finansiering ochvi anser att det fortfarande finns skäl som talar för en alternativ finansieringän enbart statliga medel.En ny företeelse på Internet är de periodiska tidskrifter, som börjar kommaoch som är av mycket skiftande kvalitet. Än så länge tycks de ges ut avidealitet och med stor entusiasm. Något statsstöd är inte aktuellt menregeringen bör ge i uppgift att följa utvecklingen ochmöjligen komma med en plan för hur utgivningen kan stimuleras ochkvaliteten höjas.Framtidens kultur ochstudieförbundenStiftelsen skapades som ett självständigt organ för attuppmuntra förnyelse av kulturlivet. Delar av stiftelsens syfte har förfelats,då stiftelsens pengar blivit en integrerad del av den statliga bidragsgivningen.Det kan inte vara avsikten att stiftelsen ska vara en del av det statligaetablissemanget för bl.a. komplementerande bidrag till nationalscenerna såsom delvis blivit fallet . Stiftelsen ursprungliga syfteoch självständiga ställning måste återupprättas.Studieförbunden utgör ett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genomstudieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter,föreläsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokalanärvaron gör studieförbunden unika i sina möjligheter att arrangerakulturaktiviteter även på mycket små orter. -där är en av grundorganisationerna - är t.ex. landets störstakulturarrangör med47 000 arrangemang/år och 3 miljoner deltagare.Vårda kulturarvetVårt kulturarv är ett resultat av internationella och inhemska impulser, gamlatraditioner och nya uttryckssätt, en önskan att bevara och sökandet efter detnya. Ur detta har det vi kallar svensk kultur vuxit fram. Genomerfarenheter, kunskaper, kontakter människor emellan och historiskahändelser förändras vår kultur över tiden.Att vårda kulturarvet innebär att bevara kunskap, idéer, föremål ochmiljöer som speglar äldre tiders livs- och samhällsformer. Kulturarvet gerperspektiv på vår samtid, nya idéer om hur vi kan forma vår framtid samtstyrka att kunna möta det nya och främmande. har länge brustit ivården av detta arv. Sådana försummelser är oåterkalleliga. Därför måste enförbättring ske. Det finns ett stort behov av specialiserad personal för attinventera, vårda och göra samlingar tillgängliga. Regeringen bör lägga framen plan för hur samlingarna ska vårdas . Detta bör vara en del avkulturpolitiken, ej arbetsmarknadspolitiken. I avvaktan på att så blir falletmåste dock länsarbetsnämndernas möjligheter att använda sig av s.k.otraditionella medel finnas kvar.Bygdegårdarna bidrar till att kulturarvet hålls levande och utgör viktigasamlingspunkter på många orter i . Det är viktigt att de är öppna föralla men som läget är är många bygdegårdar inte tillgängliga förpersoner med funktionshinder. anslår 5 miljoner mer änregeringen i bidrag så att allmänna samlingslokaler kan rustas ochhandikappanpassas.Väsentliga delar av kulturarvet ska göras tillgängliga på elektroniskanätverk. läggs nya delar till vårt gemensamma kulturarv.