mot · GO02Ju724 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju724av Stafilidis, (-fp)Homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter1 Innehållsförteckning23 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av tryckfrihetsförordningens, ochregeringsformens bestämmelser om kränkning av och hets mot persongrundad på tillhörighet till folkgrupp.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av tillämpningen av stadgande omförsvårande omständighet (29 kap. 2 § punkt 7 BrB) vid homofobiska brott.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om speciella utredare av brott och våld mot homosexuella,bisexuella och transpersoner.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser för att förebygga våld mot homosexuella, bisexuellaoch transpersoner.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undantag för transpersoner från skydd mot diskriminering pågrund av sexuell läggning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anpassning av svensk lagstiftning till Europaparlamentetsrekommendation och resolution.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av anknytningsvillkoret i lagen om registreratpartnerskap.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att ingå partnerskap på svenska ambassader.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagändring för att möjliggöra att trossamfund kan få rätt attförrätta partnerskap.310. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om terminologin i lagen om registrerat partnerskap.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att endast barnets bästa skall vara utgångspunkten vid adoptionoch insemination - inte föräldrarnas könsidentitet eller sexuellaläggning.312. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att gifta transsexuella personer inte skall tvingas till skilsmässaför att kunna få ändrad könstillhörighet.413. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kunskaperna om HBT-frågor måste ökas.414. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om för att tillgodose HBT-personers behov av hälso- ochsjukvård.415. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av kunskap om attityderna gentemot HBT-personerbland de anställda inom försvarsmakten samt de värnpliktigas situation.516. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolans sex- och samlevnadsundervisning och dennas plats iskolans kursplaner.617. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om läromedel.618. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sex- och samlevnadsundervisningen skall vara obligatoriskför ämneslärarna på Lärarhögskolan619. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att värnpliktiga, skolpliktiga och vuxenstuderande börinkluderas i den nuvarande lagen om diskriminering på grund av sexuellläggning i arbetslivet.220. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett fortsatt specialdestinerat statligt anslag för hiv-aids-verksamhet.421. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av den s.k. bastuklubbslagen.422. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om s.k. homosex-uppdrag.423. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturaktiviteter för att påverka attityder och fördomar motHBT-personer.724. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning om HBT-personers situation i glesbygd.825. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning om homosexualitet, bisexualitet samt transvestismoch transsexualism.626. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppdrag åt att företa en nationellundersökning av HBT-personers hälsa.427. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bistånd till utvecklingsländer där homosexuellas, bisexuellasoch transpersoners rättigheter kränks.928. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förföljelse på grund av kön, sexuell läggning ellerkönsidentitet måste föras in under 2 § under flyktingbegreppet enligtGenèvekonventionen.1029.1 Yrkande 1 hänvisat till KU.2 Yrkandena 6 och 19 hänvisade till AU.3 Yrkandena 7-11 hänvisade till LU.4 Yrkandena 12-14, 20-22 och 26 hänvisade till SoU.5 Yrkande 15 hänvisat till FöU.6 Yrkandena 16-18 och 25 hänvisade till UbU.7 Yrkande 23 hänvisat till KrU.8 Yrkande 24 hänvisat till NU.9 Yrkande 27 hänvisat till UU.10 Yrkande 28 hänvisat till SfU.4 UtgångspunkterNästan alla människor har vissa grundläggande behov gemensamt. Tilldessa hör behov av kärlek, sex, trygghet och gemenskap med andramänniskor. Kärlek är en viktig drivkraft för såväl personlig somsamhällelig utveckling. Vår syn är att kärlek och sexualitet mellanmänniskor av samma kön är lika mycket värd som kärlek och sexualitetmellan människor av olika kön. Öppenhet och respekt gentemot homo-och bisexualitet är en förutsättning för att alla skall kunna leva ett värdigtliv oavsett sexuell läggning eller könsidentitet. Tyvärr visas i vårtsamhälle fortfarande en intolerans gentemot homosexuella, bisexuella ochtranspersoner, vilken bl.a. tar sig uttryck i form av trakasserier, våld ochdiskriminering.Homofobi är samlingsbegreppet för de negativa reaktioner en delmänniskor visar homosexuella. Homofobi beskrivs i nationalencyklopedinsom en personlig, irrationell rädsla för homosexualitet, homosexuellamänniskor eller egna homosexuella impulser. Även samhällets rädsla för ochintolerans mot homosexuella kan kallas homofobi. Rädsla och okunskapligger bakom homofobi. Det är därför nödvändigt att på olika vägar med kraftbekämpa de negativa attityder och felaktiga begreppsbildningar rörandehomo- och bisexualitet som finns i samhället.Homo- och bisexuella är män och kvinnor i olika åldrar, med olika etniskbakgrund, religion och politisk uppfattning. De kommer från olika samhälls-klasser, från städer och från landsbygden. Det enda som skiljer dem frånheterosexuella är att de har förmågan att älska och känna sexuell attraktiontillnågon av samma kön.Vår mening är att transpersoner självklart skall omfattas av samma skyddmot diskriminering och våld som homo- och bisexuella.Riksdagen har också gjort uttalanden som går i denna riktning. Somexempel kan nämnas LU 1973:20: "en samlevnad mellan två parter av sammakön är en från samhällets synpunkt fullt acceptabel samlevnadsform", SOU1975/76:19; "den bästa grunden för att (förbättra homosexuellas situation isamhället) måste därför vara att fortlöpande på olika rättsområden skaparegler, vilka så långt som möjligt inte leder till särbehandling avhomosexuella" samt prop. 1986/87 "den enda säkra skillnaden mellanhomosexuella och heterosexuella är att homosexuella känslomässigt dras tillpersoner av samma kön. I homosexuellas och heterosexuellas förhållandenfinns motsvarande känslor av vänskap, omsorg, lojalitet, ömhet, kärlek osv(...). Att det finns underlag för att dra dessa slutsatser är (...) viktigteftersomdet ger en säker grund för ställningstagandet att homosexuella inte skalldiskrimineras (...)". Trots dessa ställningstaganden diskriminerasfortfarande som inledningsvis nämnts homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.Vi vill med denna motion till bidra till att respekt och toleransskapas för människors rätt att välja vem man vill leva med oavsett kön, ochatt uttrycka sin könstillhörighet som man själv vill oavsett det av samhälls-normen för individen vid födseln fastställda könet.Vi som parlamentariker i riksdag vill medverka till att belysa ochsynliggöra situationen för människor med olika sexuell läggning ochkönsidentitet. Vi vill att FN:s konvention om människors lika värde och likhetinför lagen efterlevs. Vår strävan är att nå dit där lagstiftningen intediskriminerar och särskiljer. Så länge en människa inte skadar andramänniskor eller inskränker en annan människas frihet måste hon/han ha rättatt välja hur hon/han vill leva sitt liv och möta respekt och tolerans fördetta.5 Förtryck, våld och diskrimineringFörtrycket mot homosexuella, bisexuella och transpersoner tar sig mångaolika former, alltifrån glåpord och nedsättande omdömen till grovt fysisktvåld och mord samt förstörelse av samlingslokaler.Eva Tiby vid kriminologiska institutionen vid hardoktorerat på en avhandling om hatbrott mot homosexuella, och bisexuellavilken visar att av tillfrågade personerna råkat ut för någon formav hot eller våld på grund av sin sexuella läggning. Homosexuella i Göteborgär värst utsatta. Här uppger av de tillfrågade att de utsatts för hoteller våld på grund av sin homosexualitet.I kom en rapport där våldet mot homosexuellaredovisas (NOVA Rapport 1/1999). Enligt denna studie utsätts lesbiskakvinnor dubbelt så ofta för hot som kvinnor i den generella befolkningen. Förmän är hot ännu vanligare, tredubbelt så ofta. Vidare är de homosexuellamännen mer oroliga än de lesbiska kvinnorna för att gå ut. Detta går stick istäv mot vad som är fallet i den generella befolkningen. Iakttagelserna har letttill debatt i det norska om vilka åtgärder som behöver vidtas för attförebygga våld mot homosexuella.Vi känner inte till några motsvarande undersökningar vad gäller hot ochvåld mot transpersoner, men tidigare undersökningar av våld mothomosexuella har visat att det som provocerar angriparen oftast är vad manuppfattar som könsöverskridande klädsel eller beteende, och då transpersonerofta skiljer sig ännu tydligare från mängden, drabbas de troligen minst likaofta som homo- och bisexuella personer.I maj 1999 bildade homo- och bisexuella studenter i en egenförening. Det skedde vid ett möte i där polisen bedömde risken föroroligheter så stor att studenterna tvingades betala för denvakthållning polisen ansåg nödvändig för att kunna garantera säkerheten vidmötet. Redan att studenterna tvingades stå för dessa kostnader visar vilkendiskriminering homo- och bisexuella utsätts för. Samhället ställer ju upp medbetydligt större belopp när det gäller säkerheten vid t.ex. fotbollsmatcher menhär krävdes privata medel för att garantera en så grundläggande demokratiskrättighet: mötesfriheten.Under 2000 har en mängd nya fall av våld, hot och trakasserier gentemotHBT-samhället, (homo- och bisexuella och transpersoner förkortasfortsättningsvis HBT i motionen), uppmärksammats. Vid ett flertal tillfällenhar exempelvis våld förekommit, både från nazistgrupper och andra,gentemot och klubben Tip Top i . RFSL Kalmarsnyinvigda lokal vandaliserades genom fönsterkrossning. Den åttondeseptember sattes hela lokalen i brand. vandaliserades RFSLBorås lokal på samma sätt som skett i . Ett flertal hot om våld motRFSL har också uttalats utan att brottet förverkligats.Det är oacceptabelt att våld, hot och diskriminering mot homo- ochbisexuella och transpersoner är vardagliga företeelser i och övrigavärlden. Att vara invandrare och homo- eller bisexuell eller transperson iSverige är att vara utsatt för dubbelt förtryck. Man möter dels den intolerans,rasism och främlingsfientlighet som människor i visar invandrare,dels den intolerans mot homosexualitet som såväl svenskar som de egnalandsmännen kan visa. Därför måste arbetet att bekämpa våld, hot ochdiskriminering mot HBT-personer bedrivas både i och iinternationella forum, t ex i , , och Europarådet.5.1 Förslag till åtgärder mot våldetKonkreta åtgärder som behöver vidtas i är att brottsbalkensbestämmelse om kränkning av person grundat på tillhörighet tillfolkgrupp m.m. kompletteras så att bestämmelsen om hets mot folkgrupputvidgas till att omfatta hets mot homo- och bisexuella och transpersoner.Vidare bör motsvarande ändringar göras i tryckfrihetsförordningen (TF 7kap 4 § 11) samt diskrimineringsförbud införas i regeringsformen (RF).Samma mörkerkrafter som angriper invandrare angriper oftahomosexuella, transsexuella och transvestiter. har nazisternatill och med mördat fler homosexuella än invandrare. Dessa människormördas på grund av sin sexuella läggning på samma sätt som invandraremördas på grund av sitt etniska ursprung. är det en försvårandeomständighet att kränka "en person, en folkgrupp eller en annan sådan gruppav personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,trosbekännelse eller annan liknande omständighet", BrB 29 kap. 2 § punkt 7.Det är oklart om denna bestämmelse fått någon betydelse vid bedömningenav straffvärdet för brott med homofobiska motiv. I flera rättsfall där det harklarlagts att brottet haft ideologiska motiv har straffskärpning ändå integjorts.En översyn av lagrummet bör göras i syfte att klarlägga om homo- ochbisexualitet bör nämnas särskilt eller om någon annan åtgärd bör vidtas.En annan konkret åtgärd vore att låta brott och våldshandlingar riktade motdessa grupper utredas av specialutbildad personal som har en mer ingåendekännedom om homo- och bisexualitet och transproblematiken än polisen ochsom därmed har bättre förutsättningar att se mönstren i brotten.En fjärde åtgärd är insatser för att förebygga de riktade brotten och våldetmot homo- och bisexuella och transpersoner. Det kan t.ex. handla om bättresamarbete mellan polis, HBT-organisationer, kommuner, lokalabrottsförebyggande råd etc.Det är också beklagligt att transpersoner uttryckligt undantas från skyddetmot diskriminering på grund av sexuell läggning. Motivet för undantaget tilltrots, ger man genom den nuvarande skrivningen mer eller mindre tydligasignaler att transvestiter, transsexuella och andra transpersoner faktiskt fårdiskrimineras.Svensk lagstiftning bör anpassas så att den på alla punkter omfattardet skydd för transsexuella som uttalas i "Recommen-dation 1117 (1989) On the condition of transsexuals" och "Resolution ondiscrimination against transsexuals". Här ingår bland annat ett lagstadgatförbud mot diskriminering i arbetslivet.6 HBT-familjen6.1 Partnerskapslagen och sambolagenÅr infördes möjligheten att ingå registrerat partnerskap i Sverige.Därvid blev det möjligt för två personer av samma kön att registreras sompartner. En del par väljer att ingå sådant partnerskap, andra väljer att levasom sambor. Partnerskapet ger samma rättigheter och skyldigheter somett äktenskap mellan två personer av olika kön. Undantag ärmöjligheterna att ansöka om gemensam adoption, insemination ochgemensam vårdnad liksom de internationella verkningarna av äktenskap.Det har varit mycket skarpa krav på anknytning ochmedborgarskap i för att få ingå ett partnerskap i . Från denförsta är dessa krav uppmjukade. Enligt de nya reglerna kanpartnerskap ingås om en av partnerna har hemvist här i landet sedan minst tvåår, eller om en av partnerna är medborgare i , , , Norgeeller och har hemvist här i landet. Att dessa länder har valts utär av det skälet att dessa har partnerskapslagar. Redan nu har fler länderinförteller håller på att införa partnerskapslagar. Dessutom har man iNederländerna beslutat att ändra lagen så att samkönade par kan ingåäktenskap. Den nya lagen om äktenskap för homosexuella kommer attomvandla alla ingångna partnerskap till äktenskap. Detta visar att denmodifierade svenska lagen blir föråldrad.Erfarenheten av åren som gått med partnerskap visar att argumenten förolika anknytningskrav inte har någon bärkraft. Vi anser att uppmjukningen avanknytningsvillkoren därför inte är tillräcklig utan är kritiska till att övrigaländers homosexuella medborgare inte kan ingå partnerskap på samma villkorsom heterosexuella kan ingå äktenskap. Ena partnern måste alltså dels varamedborgare i något av partnerskapsländerna alternativt ha sin hemvist iSverige . Båda dessa krav diskriminerar samkönade par.För att nämna ett par exempel så kan alltså ett svenskt par som under entidsperiod är boende i inte åka hem till och ingå partnerskapeftersom de inte är skrivna i . Likaledes måste ett finskt par somflyttar till vänta innan de kan ingå partnerskap, även omderas avsikt varit att varaktigt bosätta sig i Sverige.Självklart bör man varken ställa kravet att personerna skall ha sin hemvisteller medborgarskap i för att ingå parntnerskap. I äktenskapsbalkenåterfinns inget krav om anknytning. Man stadgar däremot i 3 kap 2 § att "Densom varken är eller skall vara folkbokförd här i landet skall vidhinderprövning visa upp ett intyg av utländsk myndighet om sin behörighetatt ingå äktenskapet, om ett sådant intyg kan anskaffas. "Regeringen uttryckte i prop. 1999/2000:77, Ändring i partnerskapslagensanknytningskrav, attfrågan om möjligheterna att registrera partnerskap i är inteavgjord en gång för alla. Det bör t.ex. undersökas om det som gäller föratt ingå äktenskap i kan gälla för möjligheten att ingåregistrerat partnerskap här. Frågan om ytterligare uppmjukning avanknytningsvillkoren avseende krav på hemvist och medborgarskapkommer att beredas bl.a. i samråd med de andra nordiska länderna.Regeringen avser att återkomma till i frågan.Vi anser att det inte finns några hållbara skäl till att diskriminerasamkönade par i och med partnerskapslagen. Regeringen bör därföråterkomma till med ett nytt lagförslag om attanknytningsvillkoren helt stryks.En annan fråga om likaberättigande är möjligheten till att få registrera sittpartnerskap på svenska ambassader. Det måste vara en självklarhet att deambassader som förrättar borgerliga vigslar även skall kunna förrättapartnerskap, vilket inte är möjligt idag.Dagens lagstiftning då det gäller förrättning av partnerskap innebär atttrossamfund inte kan erhålla rätt att registrera partnerskap. Då det gälleräktenskap har vissa trossamfund erhållit vigselrätt, det vill säga rätt attgenomsina företrädare genomföra en juridiskt giltig vigsel. Någon sådanmotsvarande möjlighet för trossamfund att erhålla rätt att registrerapartnerskap finns inte i dagens lagstiftning. Detta innebär att staten faktisktgör det omöjligt för trossamfund som så skulle vilja att erhålla sådanmöjlighet. Detta borde ändras, så att det skulle bli möjligt för samfund som såönskar att registrera partnerskap.I används begreppet "äktenskapets ingående" samt attvigselförrättaren förklarar dem som ingått äktenskapet för "makar". Ipraktiken så är även äktenskapets ingående en registrering rent juridiskt.I lagen om registrerat partnerskap framgår det att "två personer av sammakön kan låta registrera sitt partnerskap" samt att "parterna förklaras för regi-strerade partners." De båda lagarna borde harmoniera mer med varandra. Detfinns ingen anledning att kalla det för något så oromantiskt som registrering.Tänk om det skulle hetat "registrerat äktenskap" och "förklarar er förregistrerade makar"!Vi anser att lagen om registrerat partnerskap bör få namnetpartnerskapslagen samt att ordet "registrera" byts ut till "ingå" så att tvåpersoner av samma kön ingår partnerskap samt att personerna förklaras för"partners" och inte "registrerade partners", då registreringen är en direktinnebörd av både äktenskapet och partnerskapet.Vi anser också att de två sambolagar som finns , en för heterosexuellaoch en för homosexuella, bör slås samman så att alla sambopar får likarättigheter och skyldigheter. Detta är i enlighet med förslaget frånsamboendekommittén, som i sitt betänkande (SOU 1999:104) presenterade enkonkret lagstiftningsmodell.6.2 Barn med föräldrar av samma könMånga homosexuella har barn. Dessa barn kommer ofta från tidigareheterosexuella förhållanden, men det blir allt vanligare att homosexuellaskaffar sig barn genom insemination eller genom andra former avplanerade graviditeter.Om ett heterosexuellt par lever tillsammans och den ena i paret har ett barnfrån ett tidigare förhållande kan den andra i enskilda fall av rätten särskiltförordnas till vårdnadshavare om detta anses vara till barnets bästa. Denmöjligheten finns inte för ett homosexuellt par i samma situation.Heterosexuella gifta par kan adoptera barn. Det kan också enskildaindivider om de bedöms kunna utöva ett föräldraskap till barnets bästa. ISverige finns barn som adopterats av en ensamstående homosexuell.Samkönade par som ingått partnerskap kan däremot inte adoptera även om desom enskilda individer skulle godkännas som adoptivföräldrar. Här föreliggersåledes en diskriminering av homo- och bisexuella, grundad på uppfattningenatt två pappor eller mammor är sämre än en.Den kunskap som finns om barn i homosexuella familjebildningaråterfinns bl.a. i 1997:23 och översikt av den forskning som finns omhomosexuella som föräldrar. Mest erfarenhet finns om barn som växt upp ilesbiska relationer. De olika studierna pekar i samma riktning, nämligen attbarn med bi- eller homosexuella föräldrar har det minst lika bra som andrabarn. De skiljer sig inte på något sätt från barn som växer upp i heterosexuellarelationer. Möjligtvis är de något mer toleranta mot människor som avvikerfrån majoriteten. Det enda problem man pekar på i den amerikanska studienär samhällets fördomar och intolerans mot homosexuella som bl.a. påverkatutgången av en del vårdnadstvister. Studien visar också värdet förhomosexuella familjer av att det finns ett stödjande nätverk av andra vuxnasom är positiva till den homosexuella relationen.Erfarenheten visar att homosexuella föräldrar är mycket måna om att derasbarn får nära kontakt med vuxna av båda könen, detta för att tillfredsställabarnens behov av att under sin uppväxt identifiera sig med både kvinnor ochmän.Sedan den 1 juli 1999 tillåter s k närstående adoption av denandre partnerns barn. Motsvarande lagstiftning infördes på Island.I har man beslutat att införa ett äktenskap församkönade par. Landet blir därmed det första där äktenskap finns för bådesamkönade par och heterosexuella. Lagen träder i kraft 2001.Nederländerna har en lag om registrerat partnerskap.Den nya lagen om äktenskap för homosexuella kommer att omvandla allaingångna partnerskap till äktenskap. Ett gift samkönat par kommer också fåmöjlighet till att adoptera barn. Dock möjliggörs endast adoption avholländska barn, inte utlandsadoptioner.Vi anser det självklart att barnets bästa skall vara utgångspunkten föradoption och insemination, inte om föräldrarna är homo- eller bisexuella.Huvudfrågan vid adoption eller insemination är om barnet kan få tillräckligomsorg och kärlek från sin/sina kommande föräldrar. Det är utifrån denutgångspunkten prövningen bör utgå, inte om föräldrarna eller föräldern ärhomo- eller bisexuell. Lagstiftningen bör därför ändras i enlighet med dettasynsätt.6.3 Påtvingad skilsmässa vid könsbyteEn situation då två personer av samma kön faktiskt kan ha gemensamvårdnad är om den enda föräldern byter kön. Däremot tillåter intelagstiftningen att en gift person ansöker om könsbyte eftersom tvåpersoner av samma kön inte får ingå äktenskap.Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall kräver ipraktiken att man tvingar transsexuella till familjesplittring för att kunnagenomgå det efterlängtade könsbytet. I 3§ stadgas att fastställelse avkönstillhörighet "får meddelas endast för ogift svensk medborgare".Paragrafen har sin grund i 1 § "Äktenskap ingås mellan enkvinna och en man".En gift transsexuell person som vill ändra sitt biologiska kön måste såledesskilja sig från sin make eller maka, med allt vad detta innebär i form avbodelning och övriga konsekvenser. Det finns exempel på familjer därföräldrarna äktenskap tvingas ta ut skilsmässa för att en avmakarna skall få den medicinska hjälp han eller hon har laglig rätt till. Detgifta par som vill fortsätta att leva tillsammans efter det att ena parten byttkön måste alltså först genomgå äktenskapsskillnad och sedan ingå registreratpartnerskap.