ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02N205 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N205av , ()FöretagandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av respekt för och stimulans av företag och nyföre-tagande.Motivet för mitt förslagDet är av största vikt för framtida möjligheter attminska arbetslösheten att det skapas ett positivt ochstimulerande klimat för företag i allmänhet ochnyföretagande i synnerhet. De flesta bedömare är eniga omatt absolut erforderlig minskning av arbetslösheten i principendast kan ske genom expansion inom det privataföretagandet.Tyvärr upplever många företagare att företagsklimatet i många fall inte ärpositivt. Denna beklagliga, men dessvärre oftast korrekta uppfattning spridstill dem som skulle vara intresserade av att starta företag.Många företagare upplever att de i sin vardag i alltför stor omfattningtvingas syssla med sådant som inte berör produktion och försäljning. Det ären väl känd åsikt bland företagare att t.ex. omfattande och tidskrävandestatistik måste levereras till olika myndigheter. Dessutom upplevs mångaregler kring företagandet som onödiga och alltför byråkratiska och uppfattasinte sällan som att företagare i allmänhet åtnjuter en låg trovärdighet frånsamhällets sida.Det är också av stor betydelse att företagandet ekonomiskt ges bättreförutsättningar. Det går inte att kräva att en företagare skall utvidgaverksamheten om densamme inte anser sig erhålla ekonomiska förbättringar.Varför skall företagare jobba mera, om de inte får ekonomisk vinst för sittmerarbete? Det går inte längre att leva i den naiva och verklighetsfrämmandeförhoppningen att företagare skall göra extrainsatser utan ekonomiskersättning! Vilka löntagare skulle acceptera mer arbete, men ingen ökad lön?Det verkar tyvärr finnas en generell attityd att företagare alltid tjänar bra.Inget kan vara mer fel! Den timlön som många företagare tar ut ligger oftastpå en lägre nivå än vad som gäller för många löntagare. Företagande med detansvar och de risker det ofta innebär måste, på ett bättre sätt än som sker , förbättras ekonomiskt.Om en företagare skapar nya jobb och för detta erhåller ekonomiskförbättring, bör det ses som positivt för alla. Dessvärre saknas alltför oftadenattityden. I stället ifrågasätts ofta ekonomiskt framgångsrika företagare. Intesällan händer att sådana anses närmast suspekta. En företagare som utökat sittföretag och tjänar pengar på det betraktas ibland som lite "skum". De somdäremot vinner stora pengar på den mångfald av lotterier som bedrivs understatligt ansvar betraktas inte sällan i media och den allmänna debatten som"hjältar". Dessa attityder måste förändras. Sker inte detta så är riskenöverhängande att de som tänkt utvidga eller starta företag förlorar sinentusiasm. Regeringen måste därför underlätta för företagen och skapa ettpositivt företagarklimat.Stockholm den 21 september 2000Sten ()
mot · GO02N206 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N206av , ()Upprepat företagsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelverk för statliga bidrag och EU-bidrag.Upprepat företagsstöd församma verksamhetFöretag kan få statligt stöd vid etableringar inom detnationella stödområdet. Under vissa förhållanden kan stödbeviljas även inom EU. är stöden avgörandeför om etableringen skall komma till stånd eller inte.Under senare år har det förekommit att företag lägger ned sin verksamhettrots att de erhållit stöd, för att i stället flytta den till ett nytt områdedär nytt,och då oftast högre än det tidigare, stöd utgår. Detta sker såväl inom Sverigesom inom EU.Regelverket bör vara utformat på så sätt att om ett företag en gång erhållitett statligt stöd för att etablera en verksamhet skall inte ett förnyat stödkunnabeviljas om det aktuella företaget lägger ned sin verksamhet och flyttar dentill ett nytt stödområde.Förutom att vårt land bör ha en sådan begränsning i sitt inhemskaregelverk bör verka för att en sådan ordning också införs inom EU.Frågan torde få en ökad aktualitet när EU står inför en utvidgning. Detta kanses som en av flera åtgärder som är angelägna för att förhindra så kalladsocial dumpning.Stockholm den 22 september 2000Per-Olof ()()
mot · GO02N208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N208av , ()NäringsstödFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till en utredning somvisar vilka svenska näringsgrenar som erhåller statligt stöd och en planför hur en avveckling av stöden skall ske i enlighet med vad som anförs imotionen.Motivet för vårt förslagSvensk sjöfartsnäring är bidragsberoende, dvs. den har svårtatt överleva om inte en del av svenska folkets skatter tas ianspråk för konkurrens med världens övriga handelsflottor.Sjöfart är en av de äldsta näringarna i världen och den svenska traditionenär lång. Svenskt sjöfolk, både manskap och befäl, har en befäst status. Oftavisar det sig att svenska fartyg och deras besättning gör hjältedåd vid olyckorute i världen. Det vore olyckligt om det bara fanns utländska flaggor i desvenska hamnarna.Svenska rederier har hög säkerhet på sina fartyg, både när det gällerframfart i vatten och ur miljösynpunkt. Det fordras inte lång färd i farledernarunt för att upptäcka hur många gamla, uruselt skötta ochundermåliga utländska skorvar det finns i svenska vatten nu.Sjöfartsverket tar in via "överpriser" för tjänsterman utför för svensk sjöfartsnäring och fiske. Dessa avgifter står inte iparitetmed kostnader för motsvarande tjänster i andra länder. "Vinster" och del avdet egna kapitalet går sedan, som ett koncernbidrag, till svenska staten.Den starkaste konkurrenten om svenskt tonnage inom är Statensjärnvägar. SJ är däremot ett mycket gynnat svenskt "företag". Det erhållerenorma bidrag till sin verksamhet för att kunna konkurrera med t.ex.sjötransporterna, som är billigare. Rederierna har gratis "spår" och kan lastatung, farlig och skrymmande last enkelt och tyst ute på vattnet i stället förattbullra genom landskapet ofta nattetid.Nyligen har en utredning lämnats till regeringen med den innebörden attdet nuvarande bidraget till svensk sjöfart skall dras in. Innan man vidtar ensådan åtgärd, borde förutsättningarna för konkurrerande inhemskatransportgrenar ges motsvarande besked. Det kan kanske vara svårt att drivat.ex. järnvägstransporter genom utländska företag, men helt omöjligt är detinte. Är målet att även skall bära sina egna kostnader och gevinst, så är det tydligen den medicin som ges konkurrensutsatta näringar.En utredning borde ge svar på frågor rörande kostnader, t.ex.hamnavgifter, prisnivån på tjänster och en plan för ochkonsekvensbeskrivning av utmönstring av bidrag från staten till alla näringar iSverige.Stockholm den 26 september 2000Berit ()()
mot · GO02N210 · 2000-10-05 00:00:00 — Företaget hoppas kunnaöka sortimentet och ta marknadsandelar från privathandeln för t.ex.egenvårdsprodukter och andra livsstilsprodukter.Fullföljs denna tendens har man kommit långt från den ursprungligaapoteksverksamheten och under skydd av monopolet gett sig in iverksamheter, som i en normal ekonomi skulle vara konkurrensutsatta.Svenska Lagerhus ABSvenska Lagerhus AB är ytterligare ett exempel på etthelstatligt företag som ändrat sin verksamhet från denursprungliga uppgiften. 1954 beslöt att bolagetskulle förvalta de statliga lagerhusen, ha hand om lagring avspannmål, frö, fodermedel samt att driva annan verksamhetsom är förenlig med lagerrörelsen. Omsättningen för 1998var och företaget hade 68 anställda.För fem år sedan var bolagets verksamhet till lagring, i dagendast till . "Tjänsteförsäljningen har ökat", säger på Lagerhus hemsida. Han tillägger: "Detta har varit av storbetydelse för , bland annat på grund av att vi måstekompensera oss för den pågående neddragningen av statensberedskapslagring." Man har lagt fast en ny affärsidé som rymmer femaffärsområden, och visionen är att bolaget skall ses som en naturligsamarbetspartner för både privata och statliga kunder. Det finnsuppenbarligen ingen anledning att bolaget skall vara statligt ägt.KonkurrenssnedvridandemyndighetsverksamhetMånga statliga myndigheter och bolag säljer varor ochtjänster i konkurrens med privata företag. En del av dennaverksamhet visar sig ha en hämmande effekt på särskilt småföretags möjlighet att etablera sig och växa på marknaden.Orsaken är de i grunden skilda villkor som gäller för statligaoch privata aktörer och som gör att de inte konkurrerar pålika villkor.Statskontoret har i rapporten som kommersiell aktör på regeringensuppdrag kartlagt och analyserat den verksamhet som statliga myndigheter ochbolag bedriver i konkurrens med privata företag. Effekter på konkurrens ochtillväxt har studerats närmare i fem fallstudier. Dessutom har Statskontoretgått igenom tidigare rapporter och studier som tar upp frågan om kommersiellstatlig verksamhet ur ett konkurrensperspektiv. Egna och andras studier liggertill grund för ett antal förslag till åtgärder i syfte att minskakonkurrenssnedvridningarna.I de fall där det saknas motiv för statliga aktörer att bedriva kommersiellkonkurrensutsatt verksamhet föreslår Statskontoret att verksamheten förbjuds.I vissa fall finns det motiv för staten att bedriva kommersiell verksamhet. Förall sådan verksamhet föreslår Statskontoret följande tre generella åtgärder:- Definiera begreppet uppdragsverksamhet i lag och specificerauppdragsverksamheten närmare i myndigheters instruktioner- Reglera ett krav på särredovisning av "avgiftsintäkter i konkurrens"- Inrätta en tillsynsfunktion för offentlig kommersiell och konkurrensutsattverksamhet.Vi anser att myndigheter inte skall syssla med verksamhetsom snedvrider konkurrensen och som inte ärmyndighetsutövning. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag för att avveckla denna typ avkonkurrenssnedvridning.Stockholm den 22 september 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()
mot · GO02N211 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N211av , ()Hotell- och pensionatsrörelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1966:742) om hotell- ochpensionatsrörelse.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 25 september 2000Gunnar ()
mot · GO02N212 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N212av , ()MinerallagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att lagstiftningen för mineraltäkt skall jämställas medlagstiftningen för grus- och bergtäkt i enlighet med vad som anförs imotionen.Ändra minerallagenAlla markägare kan med rådande lagstiftning drabbas av minerallagensinkonsekvenser. Bonden med sina bördiga åkrar och betande kreatur,skogbrukaren med sin sedan många års plantering uppväxta skog. Ingengår säker för minerallagens konsekvenser.Rimligen bör markägarens rätt till sin lagfarna egendom sättas i främstarummet och den som är intresserad av att utvinna ur marken fårförhandla med markägaren. Vid grus- och bergtäkt råder förhandlingsplikt.Varför skall mineraltäkt sätta äganderätten ur spel?Alla markägare som innehar mark utanför planlagt område kan drabbas avminerallagens biverkningar.Företag såväl som privatperson har enligt minerallagen rätt att utanmarkägarens medgivande ansöka om undersökningstillstånd hosbergmästaren. Tillståndet ger prospektören långtgående befogenheter att göraintrång på marken utan att äga lagfarten. Befintliga näringar såsomovanstående exempel får träda åt sidan. Minerallagen överför såvälnyttjanderätten som förmögenheten från den som äger marken till den somavser att söka efter eller utvinna mineraler.Enligt minerallagen är det ej nödvändigt att bergmästaren samråder medvare sig markägare, kommun, landsting, hembygdsföreningar ellerlänsantikvarie för att skydda värdefulla kulturmiljöer eller för att ta hänsyntillbefintliga näringar, långsiktig planering eller miljön. Detta är naturligtvisintetillfredsställande.Minerallagen härhör från forna tider när mineralförekomsterna hade storbetydelse för landets utveckling såväl ekonomiskt som materiellt. För enmodern demokrati som är det inte tillfredsställande med enminerallag som sätter all annan lagstiftning ur spel, inklusive äganderätten.Stockholm den 26 september 2000Margareta ()()
mot · GO02N213 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N213av , ()Oljeanvändning och naturgasFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att ompröva synen på naturgas i företagstäta bygder.MotiveringGnosjöregionen är en livskraftig industribygd med stor framtidsoptimism.Företagsamheten och viljan att själva utveckla bygden är stark. Det finnsockså en stor vilja till ansvarstagande i bland annat miljöfrågor. Att helatiden söka nya, effektivare lösningar i industriproduktionen är därför ettangeläget intresse.Industrin i och på har upptäckt attnaturgas är ett mycket effektivt bränsle i olika industriella processer.Övervägande delen av de tillverkningsföretag som ligger nära den svenskanaturgasledningen mellan och har därför gått över tillnaturgas. I de flesta fall ersätter naturgasen eldningsolja. Jämfört med oljanärnaturgasen renare mot produkterna, lättare att reglera, bättre för arbetsmiljönsamt mindre skadlig för utrustningen. Dessa fördelar kan inte uppnås genomatt ersätta olja med biobränsle. Andra fördelar med naturgas är att dendistribueras i ledning istället för lastbil samt att den ger väsentligt mindremiljöskadliga utsläpp än eldningsolja.I flera av kommunerna i finns ett stort intresse frånindustrin att få tillgång till samma effektiva och miljövänliga bränsle somindustrin längs syd- redan har tillgång till liksom de länder varsindustri vår svenska konkurrerar med. Som exempel kan nämnas att i Gnosjöoch kommuner används eldningsolja perår. Eftersom Gnosjöregionen är företagstät används av oljan iindustrin. En genomförd beräkning har visat att en utbyggnad avnaturgasnätet till de två kommunerna skulle leda till ett energiuttag frånnaturgas motsvarande dagens oljeanvändning. Naturgasen skulle förutomoljan även ersätta en del av dagens elanvändning. bedöms även attbiobränslena skulle öka sin andel av den totala energitillförseln.I dag finns redan en naturgasledning till som ligger i gränstrakternamellan och . Intresse finns från kraftbolags sida att utsträckadenna ledning till de kommuner i som så önskar.Miljöeffekterna av en sådan naturgasintroduktion i regionen beräknas blimycket positiva, främst till följd av att industrin skulle kunna gå över frånoljatill naturgas. Svaveldioxidutsläppen skulle minska ,kväveoxidutsläppen skulle minska och koldioxidutsläppenskulle minska med 20 procent.Sverige har tyvärr haft en tvekande inställning till naturgas. Dettaalternativ har kommit i skymundan i debatten mellan kärnkraftsanhängare ochbiobränsleanhängare. I industrin är det dock ett annat energislag - oljan - somman främst vill ersätta med naturgas. Vi bör därför låta ompröva vår syn pånaturgas i industritäta bygder och uttala ett stöd för ambitionen att utsträckanaturgasnätet till Gnosjöregionen. Det skulle klart gagna miljön och reduceramiljöfarliga utsläpp på ett kraftfullt sätt.Stockholm den 25 september 2000Maria ()
mot · GO02N214 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N214av , ()Auktorisation av begravningsväsendetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstadgad auktorisation av begravningsväsendet.MotiveringBåde inom offentlig och privat sektor finns auktorisationssystem somsyftar till att garantera konsumenten hög kvalitet på den vara eller tjänsthon eller han utnyttjar eller köper. Läkare, tandläkare, sköterskor m.fl.yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården legitimeras när de kunnat visaatt de har erforderlig kompetens inom sina yrken. Bevakningsföretag ochrevisorer auktoriseras av myndighet då de kunnat visa att de besitternödvändig sakkunskap och kan antas följa god sed i branschen. Dessaauktorisationer och legitimationer baseras på lagstiftning.Annorlunda är det inom begravningsverksamheten där man får lita tillbranschens egna regler. Fonus och () har utarbetat sådana, men inget hindrar andra som står utanför dessa attdriva begravningsbyrå och åta sig begravningsuppdrag för t.ex. kommun,landsting eller församlingar.Begravningsverksamhet och transporter av avlidna är en mycket grannlagauppgift. Här måste kraven på kompetens, kvalitet, ansvar, vandel och etikställas särskilt högt.Enligt min mening är det därför rimligt att det också inom detta områdefinns krav på lagstadgad auktorisation. Ett sådant system behöver inte blisärskilt resurskrävande. SBF och Fonus har seriöst utformadekvalitetssäkringsprogram som man skulle kunna bygga på. En myndighet somSocialstyrelsen, som ju har ansvar för människors hälso- och sjukvård underhela livsskedet, skulle kunna ha ansvar också för attbegravningsverksamheten uppfyller de etiska krav man bör ställa på den.Auktorisationen skulle kunna bygga på att myndigheten tillförsäkrar sig att enbegravningsbyrå har och tillämpar de kvalitetskrav som redan finnsutarbetade inom branschen.Stockholm den 27 september 2000Kerstin ()
mot · GO02N215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N215av , Per (mp)Solceller och tunnfilmsteknikFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av ett initialt stöd för att få i gångmassproduktionen av tunnfilmssolceller.2. begär att regeringen lägger fram förslag till hur ett sådant stödskall utformas.Forskningen i långt framme1978 startade ett solcellsprojekt vid attfölja utvecklingen på området, men var forskningenigång på tunnfilmsteknik. Först på KTH, därefter i och numerahåller man till på Ångströmslaboratoriet i Uppsala.Den svenska forskningen är i världsklass och i gör man ständigtnya rekord i verkningsgrad. räknar man med . Detta är någotlägre än konventionella solceller, men tunnfilmstekniken har enbetydligt lägre prisbild. Kvarvarande problem handlar bara om att fåtillräckligt jämn kvalitet, vilket är svårtestat i mindre laboratorieserier. Detbehövs större volymer. får forskningen nödvändigt finansieringsstöd frånEU, MISTRA och Energimyndigheten.Massproduktionen dröjerTekniken är alltså framtagen - nu saknas bara att få igång produktionen.Tyvärr är det skralt med det industriella intresset och det finns heller intenågon stor svensk solcellstillverkare eller tillverkare av fönsterglas, sombehövs för tunnfilmsprodukten. Alternativet är att produktionen hamnarpå licens utomlands istället för i . Med det förloras möjligheten tillnära och nödvändigt samarbete för fortsatt utveckling av tekniken.Någon form av initialt stöd behövsFör att på hemmaplan få behålla produktionen, såväl teknikutvecklingensom arbetstillfällena, inom denna "gröna" framtidsbransch behövs detnågon form av startstöd för att få igång verksamheten. I Tysklandsubventioneras solenergi och där har nu presenterat en liknandetunnfilmssolcell. Det krävs alltså en strategi vad gäller "gröna" lösningaroch att få dem i produktion här hemma. När kunskapen och tekniken är påplats, men inte förmågan och/eller viljan att sätta projektet i sjön, startaindustriell tillverkning, finns det anledning för regeringen att genom sittnäringsdepartement försöka lösa de eventuella knutar som finns iprocessen - utan att för den delen åsidosätta rådande konkurrensregler.Detta för att i ett större och längre perspektiv säkra och utvecklamiljövänliga energialternativ, gröna jobb och en framskjutenforskningsposition.Stockholm den 27 september 2000Per ()()()()()()()
mot · GO02N217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N217av , ()Kärnteknisk verksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att tankeförbudsparagrafen, 6 § kärntekniklagen,upphävs.MotiveringEnligt den så kallade tankeförbudsparagrafen (6 § i kärntekniklagen) ärdet förbjudet att utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader,beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfteatt inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. I 5 a § fastslås det dessutomatt tillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor inte får meddelas.Kärntekniklagen innebär alltså ett förbud mot forskning påkärnkraftsområdet i syfte att utveckla nya typer av kärnreaktorer. Så längesom denna lag är kvar kan man i inte utveckla nya typer av kraftverkdär andra bränslen än Uran-235 skulle kunna användas, där risken förreaktorrusning och härdsmälta skulle kunna elimineras, där betydligt störredel av bränslet utnyttjas (utnyttjas av bränslet, resten ingår iavfallet) eller där de radioaktiva restprodukterna skulle kunna omvandlas tillstabila eller kortlivade isotoper (varvid ytterliggare energi också skulle kunnautvinnas). Forskningen på fissionsområdet står inte stilla ute i världen, menmåste enligt lag göra det i . Förutom att hjärntvättsparagrafenförsvårar forskning på säkrare reaktorer, slutförvaring och upparbetning ärden också svår att efterleva; hur hindrar man en människa att göra ritningareller beräkna kostnader?Det högaktiva avfall som bildas i dagens svenska kärnkraftverk innehållerpotentiellt enorma energimängder som skulle kunna utvinnas. Slutförvaringenav avfallet i berggrunden möter motstånd från miljöorganisationer ochlokalbefolkningen i de orter där en slutförvaring föreslås. Ingen kan garanteraatt slutförvaret är säkert under de hundratusentals år som avfallet är farligt.Det kan därför vara förhastat att slutförvara avfallet i berggrunden. Enstrategisom skulle vara mer i linje med ett kretsloppstänkande skulle vara att inriktaforskning på att återanvända/oskadliggöra det radioaktiva avfallet i nya typerav reaktorer.Skall forskningen vara fri?Ovan beskrivs de möjligheter som vi kan se för att utvecklafissionskraften. Inom forskningen är det ju så att varje svar ställeråtminstone två nya frågor. Men om vi inte får ställa den första frågan kanvi heller inte få svaren på de andra. Om det är förbjudet att forska kan vialltså inte veta vilka typer av framsteg som skulle kunna vara möjliga omforskningen varit tillåten. Världens energiförsörjning är en så viktig frågaatt forskning måste få bedrivas på alla fronter. Frågan är också avprincipiell natur. Skall politiker ta sig rätten att bestämma vilken typ avkunskap som skall få tillföras samhället, eller skall forskningen vara fri såatt vi alla kan ta ställning till eventuella resultat och avgöra vad som vorevärt att satsa på?Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02N219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N219av Agestav, ()Kraftledningars magnetfältFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tillsättandet av en utredning för en översyn avnedgrävning av kraftledningar i tätbebyggt område.MotiveringPå flera håll i vårt land finns fortfarande kraftledningar ovan jord. Mångakommuner vill gräva ned dessa dels på grund av estetiken, dels på grundav strålningsrisken. Hur stor strålningsrisken är från dessa oönskademagnetfält är svår att överblicka. Forskning står mot forskning. Det finnsnog ingen som har hela sanningen.Det finns på en del håll i landet skolor och daghem som ligger för närakraftledningar. På exempelvis har man mätt sex gånger för högavärden än vad som är rekommenderat. Som ansvariga politiker kan vi intespela rysk roulett med barnens hälsa. Det är viktigt att vi garanterar att barninte utsätts för starka magnetfält. Samhället borde prioritera en nedgrävningav kraftledningar i tätbebyggt område där barn vistas.Kraftbolagen säger sig också vara positiva till en nedgrävning avkraftledningarna, då det skulle krävas mindre resurser till underhåll.Problemet är att det inte finns några incitament för vare sig kommunerna ellerkraftbolagen att gräva ned dessa ledningar.En utredning borde tillsättas för att se över möjligheterna till ennedgrävning av kraftledningar. I utredningsuppdraget borde även ingå att tafram ett finansieringsplan för detta.Stockholm den 25 september 2000Amanda Agestav (kd)