mot · GO02Sk745 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk745av Biörsmark, ()FrivilligcentralerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av skattereglerna så att sponsring av frivilligcentralerblir avdragsgillt.FrivilligcentralerMänniskor har hjälpt varandra på olika sätt. Frivilligcentralerär en relativt ny form av frivilligt socialt arbete. De svenskafrivilligcentralerna har hämtat inspiration från andra länder, bl.a. frånNorge. Redan i den socialutredning som startades lyftes defrivilliga organisationerna fram. Inriktningen skulle vara att det socialaarbetet borde engagera och underlätta för frivilliga organisationer attbedriva sin verksamhet.I initierades frivilligcentraler av ochmobilisering (Cesam) som ett led i deras lokala utvecklingsarbete. Den förstafrivilligcentralen startade i . Även var tidigt ute medatt starta en frivilligcentral. Antalet frivilligcentraler har vuxit isnabb takt. finns det cirka sjuttio sådana centraler runt om i Sverige.Frivilligcentraler fungerar som ett komplement till den offentliga ochprivata sektorn. I det här sammanhanget betraktas komplement som en extravälfärdsinsats. Av en rapport från framgår att frivillig-organisationerna i uppfattar sig som ett komplement genom insatserav ett annat slag än den offentliga sektorns arbete, arbetsinsatser som avresursmässiga eller principiella skäl inte kan krävas av den offentliga sektorn.Detta innebär att frivilligcentraler inte ska ersätta eller ta över offentligaverksamheter och offentligt ansvar.Frivilligcentraler försöker hjälpa de människor som kontaktar dem,antingen genom att förmedla en frivilliginsats, förmedla till enfrivilligstationeller slussa personer till den kommunala omsorgen för bistånd. Ett av syftenaär att undersöka vilka individer som har behov av en frivilligcentral samtvilka önskemål dessa har. Frivilligcentralerna riktar sig till alla målgrupper isamhället. De profilerar sig inte mot enstaka grupper. Dock har det visat sigatt pensionärer är i majoritet bland dem som mottar frivilliginsatserförmedlade av frivilligcentraler.EkonomiFrivilligt arbete är inte gratis. Trots att insatserna sker på frivillig basisavfrivilliga, krävs pengar för att få en väl fungerande organisation. Även omfrivilliga insatser görs utan ersättning finns kostnader för att få i gångdessa insatser och upprätthålla kontinuitet i verksamheten.Frivilligcentraler kan endast finansieras via bidrag eller gåvor.Frivilligcentraler har i regel inte möjlighet att skaffa intäkter genom att tabetalt för sina tjänster eller genom att kräva egenavgifter.Finansieringsalternativen är få. Däremot finns många potentiella aktörersom kan ge ekonomiskt stöd, t.ex. kommuner, landsting, det lokalanäringslivet, organisationer och enskilda.Det har visat sig svårt att utveckla frivilligcentralernas verksamheter p.g.a.osäker finansiering. Det krävs en finansiell bas som ger förutsättningar förkontinuitet och för möjligheten att upprätthålla god kvalitet och långsiktighet.Sponsring är ett sätt att delfinansiera en frivilligcentral. Sponsorer kansökas bland lokala företag, olika medlemsorganisationer och föreningar,stiftelser och fonder samt enskilda.Sponsring av socialt arbete är inte avdragsgillt. Av skattemässiga skälär det därför fördelaktigare för företag att sponsra exempelvis idrottsmän/kvinnor, idrottsklubbar etc., eftersom sponsringen i dessa fall är avdragsgill.Företag som sponsrar frivilligcentraler måste få göra avdrag på samma villkorsom de som sponsrar sport och idrott. Regeringen bör få i uppdrag att ta framförslag som innebär att skattelagstiftningen ändras så att sponsring avfrivilligcentraler blir avdragsgill.Stockholm den 4 oktober 2000Karl-Göran Biörsmark (fp)