ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju215 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju215av , ()Gränsöverskridande kriminalitetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagöversyn mot gränsöverskridande kriminalitet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade polisresurser i Blekinge.MotiveringBlekinge är ett län som betraktats som en återvändsgrändgeografiskt sett. Sedan har dock flera nyafärjeförbindelser upprättats över , både till och Polen.Färjan mellan och är en snabbt växande transportledför personbilar, lastbilar och också turister i båda riktningarna. Trafikenväntas öka i och med öppnande.Effekterna av dessa nya kommunikationer välkomnas av Blekingesbefolkning i stort. Nya arbetstillfällen skapas, turismen ger ökade inkomsteroch resemöjligheterna ökar. Det kulturella utbytet har också ökat kraftigt ochnya vänskapsband knyts mellan människorna på många sätt - i skolor, ikyrkor, i föreningar, i näringslivet.Dock finns det en mörk sida av saken och det är den ökandekriminaliteten. Så gott som är länstidningarna fyllda av artiklar omutländska medborgare som försökt föra ut stöldgods från . Det kanröra sig om exempelvis stulna bilstereoapparater, mobiltelefoner, cd-skivor,kläder och skor. har inte åklagare kunnat bevisa att detrörtsig om stöldgods och förövarna har släppts och fått godset med sig hem. Inågra fall har också domarna blivit villkorliga och ingen utvisning har sketttrots erkännande från de gripna personerna. Det rör sig också omcigarettsmuggling in till där inte sällan polis och åklagare stårmaktlösa när lastbilschaufförerna nekar till kännedom om lasten.Många av de utpekade gärningsmännen är litauiska medborgare. Enligtuppgifter i pressen finns det inte rutiner för att svenska myndigheter kaninformera litauiska myndigheter om vilka litauiska medborgare som begårbrott i . En talesman för polisen hävdar att det behövs en lagändring iSverige som tillåter denna information samt att detta skulle förebygga mycketav kriminaliteten. Detta bör regeringen se över.Denna brottslighet riskerar tyvärr att skapa en negativ bild av alla litauiskabesökare i vilket är mycket olyckligt. har enlitauisk vänort i staden och det är viktigt att alla åtgärder vidtasföratt förebygga kriminaliteten och upprätthålla de vänskapliga förbindelsernamellan våra länder.Att polisen dessutom saknar tillräckliga resurser för att bemöta den härtypen av brottslighet förstärker känslan av otrygghet hos människor. Polisensresurser i behöver förstärkas, särskilt med tanke på att länets hamnarutgör yttre gräns för EU.Stockholm den 28 september 2000Johnny (kd)
mot · GO02Ju217 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju217av , ()Polisutbildning i SkövdeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att polisutbildningen förläggs till Skövde.MotiveringI dagsläget bedrivs polisutbildning endast vid i en utbyggnad tas 1000 elever emot. Beroende på att det har varitsvårt att rekrytera poliser till framför allt norra , har man valt attbedriva polisutbildning också i . har skrivit ett avtalmed om 48 studerande hösten . Därefter skaantalet utbildningsplatser öka till att omfatta 144 studerande . Dessautbildningsplatser ska permanentas.Polishögskolan avser att bedriva polisutbildning isödra . Skolan har därför gått ut med en förfrågan. Tanken är att dessautbildningsplatser ska permanentas. Flera kommuner och regioner har anmältsitt intresse till , bland annat , , ,, , , , , samt Blekingeoch län.Skövde uppfyller flera av de förutsättningar som gäller vid etablering av enfilial till . Det finns en växande högskola, militäramyndigheter med utmärkt övningsfält med bland annat skjut- ochsprängplatser, med mer. Det ges godasamverkansmöjligheter med Räddningsverket.Stockholm den 27 september 2000Ulla-Britt ()()
mot · GO02Ju219 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju219av , ()Polisens resurser mot ungdomsrånFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över förutsättningarna för att ge polisen extra resurserför att kunna stoppa ungdomsrånen.MotiveringAntalet polisanmälda ungdomsrån ökar kraftigt i storstadsregionernaStockholm, , och . I t.ex. ökadeungdomsrånen från 1998 till 1999.En rapport från (), feb. 2000, som blandannat baseras på intervjuer med närmare 4 500 elever i årskurs nio respektiveårskurs två på gymnasiet, visar att antalet anmälda rån med ungdomar somoffer och gärningsman nära nog fördubblades . Hälftenav pojkarna och en tredjedel av flickorna rapporterade att de blivit rånade ietteller flera vuxna vittnens åsyn. BRÅ konstaterar i sin rapport att många rånmed all säkerhet hade kunnat förhindras om vuxna hade ingripit.Misstänkta rånare tas om hand av polis och men offren harhittills fått lite hjälp.Många ungdomarna som blivit rånade är mitt uppe i sin pubertet och villinte erkänna att de är rädda och mår dåligt efter det som hänt. Risken är att deblir hatiska mot samhället och rättssystemet och att de blir lämnade att låtafrämlingsfientligheten gro. Att inte ta hand om ungdomarna efter brottet ärockså en kränkning.Några exempel på ungdomsrånUnder anmäldes totalt 30 ungdomsrån i Storstockholm.Här är några av dem:Hötorget, . Tre ungdomar rånar en 17-åring underknivhot på tunnelbanan. Gärningsmännen får med sig hans mobiltelefon,busskort, cd-skivor och pengar.Fridhemsplan, . En 16-åring sitter och talar i sinmobil på tunnelbanan när fyra ungdomar sätter sig runt honom och visar enkniv.16-åringen lämnar ifrån sig sin telefon.Vällingby, . En 16-åring går av t-banan och begersig motläkarhuset. Han märker att han blir förföljd av tre unga män. Dekommer , allt som fanns i offrets plånbok.Täby centrum, . En 18-åring har varit ochjulhandlat och beger sig till bussterminalen. Fyra unga män kommer fram ochkräver att få veta vad han har i kassarna och i sin plånbok. De anser dock attinget är värt att stjäla och lämnar platsen tomhänta.Förslag på åtgärder är: brottsoffercenter för unga i storstäderna,information från polisen till skolelever om vikten av att vittna, hembesök hosunga dömda brottslingar och filmning av ungdomsgäng. För att polisen skakunna genomföra dessa åtgärder krävs tilldelning av extra resurser.Stockholm den 26 september 2000Mikael ()
mot · GO02Ju221 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju221av , ()HandfängselFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdet av att förse gripna personer med handbojor undertransporter.Handfängsel bra vid transporterMed nuvarande lagstiftning är det inte tillåtet att använda handfängsel iförebyggande syfte, ett generellt förbud som är välmotiverat i de flestasammanhang, dock inte alla. Undantag borde göras för transporter avgripna personer. Det förekommer ofta att dessa blir våldsamma underfärden.Vilda tumult i polisbilar medför stora risker för både personskador ochmateriell skadegörelse. Att i ett trångt utrymme sätta handbojor på enhänsynslöst slående person är inte lätt. Vill det sig riktigt illa kan sådanasituationer även leda till trafikolyckor. Noteras bör även att den som slåromkring sig under transporten gör sig skyldig till våld mot tjänsteman.Om ovanstående risker och konsekvenser beaktas måste en kort stundsbärande av handfängsel anses både motiverat och humant.Stockholm den 3 oktober 2000Maud ()
mot · GO02Ju224 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju224av , (-c)De osynliga barnenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barn i familjer där misshandel förekommer måstesynliggöras genom förbättrade rutiner mellan polis och socialtjänst.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildning i hur man hanterar barn i sådana situationermåste förbättras.MotiveringMånga barn lever i socialt utsatta miljöer där de vuxnas problem tar över.Barnen blir osynliga i det kaos och de svårigheter som familjen lever i.Samhället sviker när polis och socialtjänst inte klarar att nå fram tillbarnen.I Rädda Barnens rapport har man följt upppolisanmälningar om misshandel i fyra olika kommuner. Det visade sig att detvar mycket slumpartat om barnen överhuvudtaget nämndes i polisrapporten.Även om det stod i rapporten att det fanns barn med i bilden så var det intesjälvklart att nåddes av dessa uppgifter. Det var inte helleralltidsom barnen fick någon hjälp att bearbeta sina upplevelser även omsocialtjänsten kontaktats.Vi anser att det är nödvändigt att utarbeta bättre rutiner i samarbetet mellanpolis, socialtjänst och barnpsykiatri. Polisen, som oftast är de första attkomma i kontakt med misshandelsfamiljer, måste genom utbildning fåkunskap om hur de ska möta dessa barn.Stockholm den 28 september 2000Birgitta ()()()()()()
mot · GO02Ju226 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju226av , ()Polisens resurserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av fördelningen av polisens resurser.MotiveringUnder har polisen erhållit otillräckliga anslag. Detta har medförtflera omorganisationer på både riks- och länsplan. Trots dessaomorganisationer har man ständigt haft problem att hålla sig inom givnaekonomiska ramar och uppfylla ställda krav. Ökade behov avpolisiära insatser har ytterligare förvärrat situationen. fordrasytterligare resurstillskott, men det finns även behov av andraförutsättningar.Problemen med att motsvara ställda krav varierar dock mellan länen blandannat på grund av de fördelningsprinciper som utgör grunden vidfördelningen av resurser. För polisen i har detta medfört att manunder har erhållit mindre resurser än vad som motsvararbefolkningsstorlek, antal brott och beredskap för viktiga samhällsfunktioner.Det behövs en översyn av polisens resursfördelningssystem, som på ettmer neutralt sätt fördelar tilldelade resurser.Stockholm den 29 september 2000Lars ()()
mot · GO02Ju227 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju227av de , ()Gemensam utbildning för polis, tull och kustbevakningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av gemensam grund-, fort- och vidareutbildning förpoliser, tullpersonal och kustbevakare.Motiv till mitt förslagPolisen, Tullen och är tre olika myndigheter med tillsynes helt olika uppgifter. Vid en närmare granskning går dock de olikamyndigheternas arbete in i varandra och inte sällan ut på samma sak.Redan i dag sker samverkan myndigheterna emellan. kommerdet dock av såväl praktiska som ekonomiska och personella skäl attkrävas än mer samverkan.Ett sätt att underlätta samverkan och samarbete är att polisen, tullpersonaloch kustbevakare har viss gemensam grundutbildning. I grundutbildningenför kustbevakare ingår moment där lärare för Polishögskolanrespektive hyrs in. Samma gäller för tullen som hyr in lärare frånpolisen. För fort- och vidareutbildning vore det en självklarhet medgemensamma moment.Det är dags att ta ett samlat grepp för att få till stånd viss gemensamgrund-, fort- och vidareutbildning för poliser, tullpersonal och kustbevakning.Stockholm den 3 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02Ju228 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju228av , ()Resurser till polisenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av ökade resurser till polisen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att öka antalet utbildningsorter och därmed antaletaspiranter för utbildning av poliser.Motiv för våra förslagStrax utanför händer en allvarlig olycka en tidig lördagmorgon.Det tar polisen drygt att komma till platsen. tvingas göra avspärrningar eftersom detbara finns en polis i tjänst. Avståndet mellan medborgare och närmastepolis blir allt längre och många av våra små orter saknar fast stationeradpolis stora delar av dygnet. För få poliser leder till lägre upptäcksrisk.Brottsligheten ökar när stora delar av vårt län lämnas åt sitt öde.Enligt en artikel i framkommer ett annat exempelpå hur stort problemet är. attackerades fyra välkändamän av ett gäng aggressiva ungdomar - mitt i . Och när det händer harpolisen en patrull på två man att sätta in - och deras bevakningsområde ärBollnäs och . När så stora bråk är igång är det svårt för polisen attingripa. Risken att bli skadad är för stor säger en av poliserna, dessutomskulle vi behöva minst tio man för att klara upp det. Men de är aldrig fler äntvå under vardagsnätterna.Polisen saknar resurser, både personellt eller ekonomiskt att genomföra deuppgifter riksdag ålagt dem att göra.Något måste göras och det brådskar. Genomsnittsåldern i kåren ligger runt46 år. Antagningen till polisutbildningen måste öka och genomdrivas på flerorter utöver de nuvarande för att fylla det kommande behovet. Enligt polisensegna beräkningar behövs ca 19 000 poliser för att klara arbetsuppgifterna. Idagsläget finns drygt 16 000.Stockholm den 28 september 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02Ju230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju230av , ()Instängsling av gruvhålFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ansvar och kostnader för instängsling av gruvhål böröverflyttas till länsstyrelserna.MotiveringI Bergslagen finns ett mycket stort antal gamla gruvhål. Sedan mycketlång tid har ärenden om instängsling handlagts genom länspolischefensförsorg i dennes egenskap av tjänsteman inom . Genom dereformer som skett inom polisväsendet har ansvaret kommit att axlas avsåväl som polismyndigheten. beslutar ominstängsling, men kostnaderna faller på polismyndigheten.Det ligger i tiden att polisen måste renodla sina arbetsuppgifter för attalltmer kunna ägna sig åt sina huvuduppgifter. Det ligger också i tiden attbesluts- och kostnadsansvar finns på samma ställe.Vi anser att uppgiften med gamla gruvhål hör naturligt samman mednaturvård eller möjligen gruvnäring och bör handläggas hos myndighet medansvar för sådana frågor. Polisens roll i sammanhanget borde kunnainskränkas till initialåtgärder vid uppdagade missförhållanden och enskyldighet att vidareinformera.Stockholm den 3 oktober 2000Barbro ()()()()()()
mot · GO02Ju232 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju232av , ()i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om fördelning av resurser till i i län har liksom andra polismyndigheter ilandet ålagts hårda besparingskrav , som en del i statensbudgetsanering.Under en lång följd av år har dessutom anslagen till polisen varit ojämntfördelade, detta till nackdel för län.Brottsligheten i länet är av en sådan omfattning att resurstillskott krävs föratt möjliggöra för polisen att upprätthålla en god verksamhet och en godservice till invånarna i länet.Uppsala län har det lägsta anslaget per län i relation till folkmängd jämförtmed andra län i . Genomsnittliga anslaget exklusive Uppsalalän var /invånare, medan län hade 865kr/invånare.Samma förhållande gäller , med ett genomsnittexklusive län på , medan län ligger på 877 kr.Jämförelsen har gjorts mellan . , ,, , och län.Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Det är dessutom omöjligt både attförstå och att förklara den stora skillnaden i anslagsnivåerna.När nu ytterligare resurser tillförs polisen menar vi att län som har en lågmedelstilldelning måste vara de första som kommer i fråga för en höjning.Uppsala är ett sådant län.Stockholm den 3 oktober 2000Barbro ()(s)
mot · GO02Ju234 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju234av , ()Polis- och åklagarverksamhetens resurserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om granskning av polis- och åklagarväsendets funktion ocheffekterna på rättssystemet.Motiv för vårt förslagPolisens verksamhet syftar, enligt polislagen, till att upprätthålla allmänordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd ochannan hjälp. Målet för polisverksamheten måste övergripande vara attminska brottsligheten och att öka människors trygghet.Sedan 1994 har polisen förlorat många anställda såväl poliser somadministrativ personal. sjönk antalet anställda med drygt 800personer varav cirka 350 poliser och 450 civilanställda. 185 nyapolisstuderande började studierna . De 70 polisstuderande sombörjade har gått ut i praktikutbildningen 1 juni 1999.I () anslagsäskanden för 2001-2003, somavlämnades , framhölls som en nödvändighet att 1.900 poliser i tjänstutgör ett minimum för . Detta om polisen skall kunna klara av attgenomföra de uppgifter som ålagt dem. Trots att regeringenäntligen insett allvaret och ökat polisutbildningen ser det ut som att landetår 2003 inte har tillgång till fler poliser än dem som fanns 1997.Genomsnittsåldern inom polisen var 1999 hela och väntas öka denärmaste fem åren. Pensionsavgångarna ökar avsevärt varför lägetverkar bli allt allvarligare, detta inte minst därför att antalet brottfortsätter attöka.Under åren 1999 och 2000 har en lång rad allvarliga brott begåtts:bestialiska mord, grovt våld, dagliga rapporter om misshandel och stölder.Allmänhetens oro ökar och grupper av medborgare reagerar nu så kraftigtatt olika slag av s.k. medborgargarden bildas. Reaktionen är förklarlig menfarlig, då nya olyckor kan inträffa i samband med dessa "olagliga" ingrepp.Det står klart att det finns mycket allvarliga brister då detgäller polisens och rättsväsendets möjligheter att ingripa, utreda och beivra debrott som begås. Den viktiga brottsförebyggande verksamheten försummas.Svårigheten att snabbt nå polisen är helt oacceptabel. Likaså är det orimligtatt väl utbildade poliser nu till stor del måste ägna sig åt kontorsarbete.Också inom åklagarväsendet har kanslipersonal tvingats sluta. Åklagarnafår mindre tid till utredning och att ordna presentation och bevis. Trots attbrottsligheten ökar blir det färre åtal som väcks, brott som upp ochbrottslingar som blir dömda.Den negativa utvecklingen måste brytas. Även om ytterligareanslagsförhöjning nu föreslås för nästa budgetår står det klart att det ärotillräckligt för att bryta den negativa trenden. Det är uppenbart att desenasteårens organisationsförändringar inom rättsväsendet inneburit att förmågan attstå emot utvecklingen av brottsligheten har försvagats. Det finns stora brister.Mot bakgrund av det i motionen anförda bör begära attregeringen fortlöpande låter granska omorganisationen och de senaste årensutveckling inom polis- och åklagarväsende samt dess effekter förrättssystemets funktion i dagens Sverige.Stockholm den 3 oktober 2000Ingvar ()()
mot · GO02Ju238 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju238av Eldensjö, ()Polisutbildning i BoråsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i etablera grundutbildning av poliser.MotiveringNärpolisreformen som syftade till ett problemorienterat och förebyggandepolisarbete i närkontakt med allmänhetens vardagssituationer ochungdomars livsrum i samhället var och är en välkommen reform.Tyvärr har inte närpolisen kunnat leva upp till intentionerna ireformen. Det kan konstateras att anledningen till detta i första hand är attantalet poliser är för lågt och att åldersstrukturen inom polisen gör att dettainte kommer att förändras särskilt mycket med nuvarandeutbildningskapacitet.När nu utbildningen efter en period av stopp för utbildning av nya poliserkommit igång på nytt i , och en ny skola för grundutbildning startari under innevarande år, är det av vikt att också därefter gå vidare ochsnabbt få tillgång till en polisutbildning i sydvästra delen av landet.Regeringen har ju också aviserat att ytterligare en eller ett par orter förpolisutbildning är aktuellt.För att kunna möta behovet av fler poliser som polisavgångarnapå grund av ålder och andra skäl är höga framöver är det ganskauppenbart att inrättandet av en tredje polishögskola brådskar.Från som har näst största polismyndighethar nu höjts starka röster för att en grundutbildning avpoliserborde förläggas till denna del av landet för att det därmed ska bli möjligt atttäcka upp behovet av nya poliser i och närliggande regioner isödra . Det har därvid framstått som lämpligt att förlägga utbildningentill som redan har en högskola med stor erfarenhet av yrkesinriktadutbildning. Närheten till gör att också dess kompetensmed lätthet kan bli ett komplement till kompetensen i . I finnsmycket goda möjligheter att snabbt och på ett bra sätt lösa frågorna omövningsfält och lämpliga lokaliteter.I regionen finns en stor uppslutning för som utbildningsort, blandannat från , polismyndigheten, kommun, Boråshögskola med flera. Möjligheten att snabbt efter beslut få igång en utbildningär mycket god.Med ovanstående som bakgrund är det enligt min mening angeläget attsnarast möjligt i etablera grundutbildning av poliser.Stockholm den 3 oktober 2000Kjell Eldensjö (kd)
mot · GO02Ju239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju239av , ()Lokalisering av till BoråsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den nya måtte lokaliseras till Borås.MotiveringPolisbristen är ett stort problem i . Det kan förutsättas attdet är lättare att rekrytera poliser som utbildats i regionen. Därför är detsärskilt angeläget att den nya polisutbildningen som planeras förläggs tillregionen och rätta läget är då . Här finns en bra högskola i näraanslutning till den tänkta . Högskolan har lämpligautbildningar så att vissa ämnen kan samköras, goda övningsmöjligheterför skjutning m m på gamla I 15:s övningsområden. Hela regionen liksompolisfacken i regionen förespråkar som etableringsort för den nyapolisutbildningen. Det är också värt att påpeka att inte har fåttnågon kompensation för regementsnedläggningen.Stockholm den 4 oktober 2000Marianne ()
mot · GO02Ju240 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju240av , ()Täckidentitet vid polisspaningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av täckidentiteter för särskilda polisspaningsuppdrag.Tillåt täckidentiteter för poliser med särskildaspaningsuppdragPolisväsendet i är i behov av att kunna uppträda och genomföravissa rättshandlingar med hjälp av en fullständig täckidentitet i en "undercover"-operation. Behovet blir mer och mer påkallat för att kunna uppnåett betydligt bättre internationellt samarbete.Det är välbekant att det internationella polissamarbetet mot grovorganiserad brottsligheten har utökats och blivit meravancerad. Ett belysande exempel är hur täckidentiteten används för deninternationella illegala narkotikatrafiken.I har man ett förslag till ny polislag där man lyfter fram behovet avpolisens befogenheter att kunna genomföra "under cover"-operationer.Förslaget går ut på att avsevärt förbättra och anpassa sig till övriga Europa.Rikskriminalpolisen och andra berörda myndigheter har dessvärre tvingatsavstå från att deltaga i internationella operationer som direkt eller indirektberör den illegala narkotikatrafiken till på grund av avsaknaden avmöjligheten att kunna utfärda täckidentiteter.Inom den svenska poliskåren har ett antal personer erhållit en gedigenutbildning i "under cover"-verksamhet. Verksamheten är förenad medsvårigheter men är mycket effektiv.Stockholm den 5 oktober 2000Maud ()()