ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr336 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr336av , ()Textning av TV-programFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att en substantiell utökning av textningen av program i SVTsnarast bör realiseras.Motivet för mitt förslagNästan 900 000 personer i vårt land har nedsatthörselförmåga. Av dessa är 500 000 mer eller mindreberoende av att TV-programmen textas, men trots dettafaktum är av förstagångssändningarna isvenskproducerade program i SVT utan text.Direkttextningen i nyhetsprogrammen är undermålig och fyller inte dekrav som de hörselskadade har rätt att ställa.Många lyssnare uppger också att störande bakgrundsljud av olika slagförhindrar/försvårar möjligheten att tillgodogöra sig programinnehållet.En ytterligare viktig aspekt är att hörselskadade föräldrar med små barninte kan förklara och diskutera barnprogram som saknar text.Vad beträffar kostnaden för textning förtjänar framhållas att kostnaden förutländska program inte ifrågasätts medan textning av svenska program uteblirpå grund av brist på resurser.Till sist vill jag påminna om att varit ett av de pådrivande ländernavid tillkomsten av om delaktighet och jämlikhet förmänniskor med funktionshinder. Det bör vara en självklarhet att vi ocksålever upp till den målsättningen.Stockholm den 4 oktober 2000Elisabeth ()()
mot · GO02Kr337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr337av , ()TV-licens och bredbandsdatorerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om TV-licens för bredbandsdatorer.Motiv för vårt förslagAv en skrivelse till framgår attRadiotjänst skulle vilja belägga bredbandsdatorer med TV-licens. En av anledningarna till detta skulle vara att det påvissa datorer via bredband går att se på TV. Därav skulledatorer, som är uppkopplade till Internet kunna betraktas somTV-mottagare.Datorer försedda med extrakort och TV-mottagare, tuner, samtvideoapparater är redan licenspliktiga. Det som räknas är att man kan ta emotsändningarna men det har ingen betydelse om man kan se dem.Datasäljare och TV-handlare är redan skyldiga att rapportera tillRadiotjänst när de sålt dataapparater, som kan ta emot TV-sändningar. Meddet förslag som Radiotjänst i nu lägger fram kommerrapporteringsskyldigheten även att gälla datorer med bredbandskapacitet.Det är viktigt att allt fler får möjlighet att skaffa datorer medbredbandsuppkoppling till sina hem. Att registrera innehav av datorer medInternetanslutning och indirekt införa en ny specialskatt skapar sämreförutsättningar för fler hushåll att använda sig av den nya tekniken.Att införa TV-licens för bredbandsdatorer är därför fel. Regeringen bör istället lägga fram förslag som innebär att alla datorer med möjlighet att taemot TV befrias från den extraskatt som TV-licensen innebär.Stockholm den 5 oktober 2000Anita ()()
mot · GO02Kr338 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr338av , ()TeracomFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ändra departementstillhörighet.Motiv för mitt förslagAv regeringens skrivelse 1999/2000:150 2000 årsredogörelse för företag med statligt ägande framgår att statenhar ägarintressen i tre företag inom näringsgrenen telekom,nämligen , och TeliaAB. Av dessa är huvudman förSvenska rymdaktiebolaget och , medanKulturdepartementet är huvudman för AB.Med tanke på telekomsektorns växande betydelse, den alltmer påtagligakonvergensen mellan tele-, data-, radio- och TV-tjänster och desamordningsbehov, inte minst på investeringssidan, som allt tydligarekommer att visa sig är denna uppdelning allt mer olämplig. Det naturligamåste vara att alla tre företagen får samma huvudman, nämligenNäringsdepartementet. Det skulle också underlätta samordningen avkommande aktieförsäljningar i de tre bolagen.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()
mot · GO02Kr501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr501av de , ()Statliga medel för Döv-OSFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om särskilda statligamedel för i enlighet med vad som anförs i motionen.Motivet till mitt förslagRegeringen ger särskilda statliga medel för ochParalympics. Det vore därför helt logiskt att också gesärskilda statliga medel till , som inte går av stapelnsamtidigt som Paralympics utan är ett eget OS.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Kr502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr502av , ()UngdomsgårdarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fungerande ungdomsgårdar samt stöd till förenings-och idrottsverksamhet för unga.MotiveringDet finns ett flertal rapporter som likt Rapport 90-tal visaratt det är ungdomar som har varit en av de stora förlorarnaunder 90-talets budgetsanering. Samhällets neddragningaroch minskade stöd har skett som allt fler ungdomarvuxit upp i brustna familjeförhållanden.Många ungdomar har inga eller få vuxna som de kan vända sig till. Skolansom är en naturlig mötesplats mellan barn och vuxna har fått känna av storaförändringar vilket gjort att det har blivit färre vuxna påskolan.Många av de ungdomsgårdar som byggdes upp har fåttstänga på grund av besparingar. Det är särskilt allvarligteftersom det ofta har varit ungdomsgårdarna som har fångat upp ungdomar påglid. Det har varit genom ungdomsgårdarnas försorg som många ungdomarmed olika etniska bakgrunder och identiteter har kunnat möta varandra underöverinseende av engagerade vuxna.Det är viktigt med levande förenings- och idrottsverksamhet. Förutom glädje som finns i dessa gemenskaper så är det demokratiskt och socialtfostrande att aktivt delta i förenings- och idrottsverksamhet.Det är tragiskt att nedskärningarna även har drabbat dessa sektorer då dehar en stor betydelse för samhället i stort och för den enskilde individen.Dessa frågor behandlas främst av kommunen och bör bedömas utifrån detkommunala självstyret. Regeringen bör inta en stödjande roll, därför börregeringen tillsammans med se vad man kan göra för attstärka ungdomsgårdarna och stödet till föreningslivet.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Kr504 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr504av , ()ProffsboxningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (1969:612) om förbudmot professionell boxning.Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 29 september 2000Gunnar ()
mot · GO02Kr505 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr505av Skånberg, (kd)FN:s barnkonventions åldersgräns vid olika inträden och avgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om implementering av FN:s barnkonventions åldersgräns på 18 årvid olika inträden och avgifter.MotiveringDefinitionen av hur gammal man ska vara för att vara barnhar skiftat genom tiderna. I det förindustriella samhället varman barn tills man konfirmerades , därefterblev man vuxen, något som återspeglade sig i kläder och i kunde ta arbete som dräng eller piga.Åldersbegränsningar för olika inträden har skiftat där barn har ansetts varaden som inte fyllt , eller 15 år.Enligt definieras barn som någon som ännu intefyllt , därefter är hon vuxen.Denna åldersgräns borde implementeras för de olika inträden och avgiftersom ger särskilt pris till barn. Det är inkonsekvent att skilja på om kunden är14 år eller på en buss i regional trafik, båda kunderna är barn och saknarmöjlighet till att försörja sig på förvärvsarbete.Det vore mot denna bakgrund en angelägen markering att riksdagenyttrade sig för att FN:s barnkonventions åldersgräns också ska gällavid olika inträden och avgifter.Stockholm den 27 september 2000Tuve Skånberg (kd)
mot · GO02Kr506 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr506av , ()för ÖstersundFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att starta en för Östersund.MotiveringSverige måste snart få arrangera ett . Ett medÖstersund som huvudort bör vara målet för denna satsning.När och kunde skapa dessa fantastiskaspel så vore det väl underligt om inte med sinamöjligheter skulle kunna arrangera ett . Östersundsstad och måste förstås få stöd och garantier fören satsning från staten. För att undvika orent spel så bordedenna kommitté ledas från idrottsministeriet med berördaparter på övriga platser i . Satsningar ianläggningar måste starta innan man är säker på att fåspelen. Detta gäller inte minst infrastrukturen i närområdet,då här först och främst kring och Åre.Stockholm den 2 oktober 2000Runar ()
mot · GO02Kr511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr511av , ()Idrottsrörelsens resorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärdsplan ienlighet med vad i motionen anförs om trafiksäkrare idrottsresor.Idrottsrörelsens resorVarje vecka åker tusentals privatbilar och minibussarfullastade med barn, ungdomar, föräldrar och ledare till olikaidrottstävlingar i . Tillsammans tillryggalägger dessafordon mycket långa sträckor på vägarna i landet. Resor medprivatbil och minibuss förekommer på alla nivåer inomidrotten, men framförallt inom små och medelstora klubbaroch inom idrottsverksamheter som är mindre penningstarka.Till de senare hör också till mångt och mycketkvinnoidrotten.Idrottsresorna belastar vägnät och miljö. körs de ocksåunder tidspress, inte sällan i mörker, och därför kan man befara att de ävenbidrar till en sämre trafiksäkerhet med ett ökat antal trafikolyckor till följdvarje år.För att minska antalet trafikolyckor och öka trafiksäkerheten krävs att såmånga resor som möjligt styrs över till tåg och allmänna bussar. Problemetför många små och medelstora klubbar och mindre penningstarkaidrottsverksamheter är dock att det blir för dyrt med allmänna transportmedel.För att komma till rätta med detta behövs kraftiga resesubventioner.Resesubventionerna kan finansieras på olika sätt. Den mest närliggandelösningen, som jag ser det, är att finansiera det inom statens intäkter förSvenska Spel. Ytterst blir det då spelarna som får bidra till ökadtrafiksäkerhet och som i sin tur levererar erforderliga medel fördelning nedåt i organisationen. Förslag tillåtgärdsplan för hur detta skall gå till inklusive förslag på subventionsnivåanser jag att regeringen skall ta fram och presentera för . Här finnsmånga liv att rädda.Stockholm den 30 september 2000Claes ()
mot · GO02Kr512 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr512av , ()Bidrag till föreningsägda idrottslokalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda möjligheten till att införa ettbidrag till föreningsägda idrottslokaler.Föreningsägdaidrottslokaler - bygdenssamlingsplatsRunt om i landet finns många aktiva idrottsföreningar, somäger sina lokaler och idrottsanläggningar. Detta skapar ensammanhållning i bygderna, som innebär att den naturligasamlingspunkten blir idrottsföreningens klubbstuga elleridrottshall. Vissa orter i landet har inte heller någon egenbygdegård eller Folkets Hus. när man ska anordna en fest elleren studiecirkel.Dessvärre är ekonomin ganska dålig för många idrottsföreningar vilketinnebär att det inte finns ekonomi för föreningen att rusta upp sina lokaler.Av den anledningen föreslår jag att det ska göras en utredning med uppgiftatt se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler.Likaväl som det finns ett anslag för allmänna samlingslokaler, för köp, ny-och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning,bör det finnas möjligheter för idrottsföreningar att söka bidrag tillföreningsägda idrottslokaler enligt samma kriterier som till samlingslokaler.Stockholm den 3 oktober 2000Birgitta ()
mot · GO02Kr513 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr513av , ()Kulturfond för kvinnorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att utreda förutsättningar för en statlig kulturhusfondför kvinnor.MotiveringDet liv vi lever utformas på olika sätt och varje personvärdesätter skilda aktiviteter och ting. Kvinnor har mycketgemensamt. På många håll i landet arbetar kvinnor med attbelysa kvinnornas levnadshistoria. Några har kommit igångmedan andra undersöker möjligheterna att inrätta ettkvinnomuseum eller ett kulturhus för kvinnor som enmötesplats för praktisk och kulturell gemenskap.Kvinnor har under historiens gång funnits inom de flesta yrkesområden.De har varit uppfinningsrika och löst många samhällsproblem tillsammans.Kvinnor är kulturbärare som för kulturarv och traditioner vidare.Statistiken säger att den svenska kvinnan är mest jämställd i världen. Serman lite närmare på den frågan är det inte så inom alla områden. I vårabolagsstyrelser är det fortfarande manlig dominans, och i hemmet är det oftastkvinnan som har huvudansvaret som hon har ett lönearbete påheltid.Vi har kommit långt men vi kvinnor får inte slå oss till ro. Vi har attförvalta historien och lära oss av den för att bereda marken för de kvinnorsom kommer efter. Kvinnors historia och kvinnors liv bör återspeglas i högreutsträckning i kulturlivet. Därför vill vi lyfta fram frågan om att utredaförutsättningar för en statlig kulturhusfond för kvinnor. Detta bör gesregeringen tillkänna.Stockholm den 1 oktober 2000Rigmor ()()
mot · GO02Kr514 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr514av , ()LotterilagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lotterilagen (1994:1000).Motivet för mitt förslagMyndigförklara medborgarna.Stockholm den 3 oktober 2000Gunnar ()
mot · GO02Kr515 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr515av , Per (m)Folkomröstning om svensk OS-ansökanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkomröstning i frågan om en framtida svensk ansökan om attfå genomföra de olympiska sommarspelen.Motiv för mitt förslagI och med de i hardiskussionen om ett med ochStockholm som arrangör kommit igång. Bl.a. statsministerGöran har i TV sagt sig vilja ha till Stockholm.Återigen tar diskussionen fart igen med avanceradeuträkningar om det skulle löna sig med att arrangera ett OSeller ej. Tyvärr är fokuseringen helt fel. I alla kalkyler räknasdet kallt med att det ska komma stöd och bidrag frånoffentligt håll för en kampanj och ett arrangemang. Menborde man inte tillfråga de som ska bekosta det hela om deverkligen vill betala för ett ? Det är ju trots allt de somkommer att få ta risken och bära kostnaderna.Om det är så att skall bekosta det hela bör stockholmarnatillfrågas. Är det staten som går in så bör hela svenska folkets röst höras.Skattebetalarna måste tillfrågas om de tycker att det är OK att satsa/riskeraderas skattepengar i ett projekt som . Det enda sättet att fråga dem är attanordna en folkomröstning i frågan, lämpligtvis i samband med allmänna valför att förenkla det hela så mycket som möjligt.Folkomröstningar skulle oftare kunna användas för att vitaliserademokratin och skapa inflytande i viktiga frågor. Det är inte minst viktigt iviktiga frågor som faller utanför den vanliga partipolitiska ramen. är ettutmärkt exempel på detta eftersom det dels är en fråga som inte i första handavgörs av partifärg, dels riskerar att bli en dyrbar historia för deskattebetalaresom riskerar att få stå för notan.Stockholm den 3 oktober 2000Per ()
mot · GO02Kr516 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr516av , ()Regler för organisationsbidragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av bidrag till organisationer som hargenerationsövergripande verksamhet på sitt program.MotiveringUngdomsstyrelsen har tagit fram en rapport om det statligabidraget till ungdomsorganisationer och den har varit ute påremiss. Det finns ett stort behov av att förändra systemet itakt med att omvärlden och därmed organisationslivetförändras. Det växer fram nya organisationsformer, nätverkoch andra sammanslutningar som det traditionellaorganisationslivet ska mäta sig med.Det är i dagens samhälle viktigt att möta behovet avgenerationsövergripande aktiviteter då behovet för barn och ungdomar avvuxna förebilder är stort. Det är därför inte tillfredsställande att förslagetfrånUngdomsstyrelsen innebär att vissa organisationer riskerar att hamna utanförbidragsmöjligheterna. Det gäller till exempel kristna församlingar.Verksamhet som Svenska Ungdomsringen för bygdekultur, som representerarfolkmusiken och folkdansen, har redan i och med nu gällande regler ställtsutanför. har det vidare framkommit att man överväger att lyfta utorganisationer inom friluftsområdet ur de kommande bidragsreglerna förungdomsverksamhet. Dessa organisationer måste få samma möjligheter atterhålla bidrag för sin verksamhet som andra organisationer. Det är angelägetatt de organisationer som förvaltar vårt svenska kulturarv och som samlarbåde barn, ungdomar och vuxna kan fortsätta sin verksamhet. långatradition med olika intresseorganisationer måste kunna leva vidare.Stockholm den 19 september 2000Carina ()
mot · GO02Kr520 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr520av , ()Allmänna samlingslokalerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att för anslå utöver regeringensförslag till allmänna samlingslokaler, utgiftsområde 17 anslag 30:2,således totalt 29 miljoner kronor.MotiveringPå många platser i vårt avlånga och ofta glesbefolkade landfinns endast icke-kommunala samlingslokaler att tillgå. Dethandlar ofta om ,bygdegårdar eller Folkets huslokaler runt om kring i vårtland. Ofta handlar det också om nedlagda byskolor sombygdebefolkningen tar över och rustar upp. För dessa orterbetyder ett bidrag till samlingslokalstödet oerhört mycket,inte minst med tanke på tillgänglighet för våra äldre ochhandikappade. Var fjärde samlingslokal är ännu inte handi-kappanpassad. Ofta är samlingslokalen liktydigt med byarsoch små samhällens identitet, sammanhållning ochutveckling.Det finns fortfarande många orter som helt saknar samlingslokal men somär i behov av en sådan. Alla de många byutvecklingsgrupper som iFolkrörelserådets regi enträget arbetar för sin bygds överlevnad ochutveckling nyttjar ofta dessa samlingslokaler i sitt arbete. Detta är genuinlokal demokrati det handlar om. Inte minst nykterhetsrörelsensungdomsarbete har stor användning av dessa lokaler för att nå ut till dagensbarn och ungdomar med så viktiga och livsavgörande frågor somnykterhetsidealet är, för en positiv framtid. Detta är värt ett större stöd avsamhället.I när röstdeltagandet sviktar i de allmänna valen och avståndetmellan makthavare och medborgare av många uppfattas som tilltagande, ärdet speciellt motiverat att satsa på möjligheter som ökar människorsdeltagande i den demokratiska processen. Det var ofta på IOGT-logen somdet demokratiska intresset vaknade . Detta arv är värt attförvalta och föra vidare. Vår tid behöver det kanske mer än någonsin.Anslaget som regeringen anvisar innebär ingen utökning i jämförelse medinnevarande år. Anslagsnivån har kraftigt reducerats och börsuccessivt förstärkas.De ytterligare 4 miljoner som anvisas anslaget 30:2 i åretsbudgetproposition är endast en överflyttning från anslaget 29:2 förinformationsinsatser med det goda syftet att öka samarbetet mellansamlingslokalorganisationerna och ungdomsföreningarna. Därmed är detnaturligtvis allas vår förhoppning att olika typer av ungdomsverksamhet skaöka, utvecklas och blomstra i dessa lokaler.Detta inrymmes också i budgetmotion underutgiftsområde 17.Stockholm den 27 september 2000Ulf ()
mot · GO02Kr521 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr521av Skårvik, ()Folkrörelsernas ställning på spel- och lotterimarknadenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en starkare ställning för folkrörelserna på spel- ochlotterimarknaden.MotiveringUnder den senaste tjugoårsperioden har folkrörelsernasställning på spel- och lotterimarknaden utretts vid fleratillfällen. Ambitionen har varit att ge folkrörelserna enstarkare ställning men någon större förändring har inte skett.I stället har statens egna spelbolag givits möjlighet att bredaut sig genom nya spelformer.Av tradition har lotterier tillhört folkrörelserna. Men vad är ett lotteri?Och vad är ett spel? Det förekommer olika definitioner i lotterilagen och iregeringens tillståndsgivning. Ny teknik har också gjort att gränsdragningar ärsvåra.Lotterier är en stor intäkt för folkrörelserna på alla plan, inte minst lokalt.Därför är det viktigt att man får vara en stark aktör på marknaden och kunnautveckla egna nya spel. Det är viktigt för att kunna värna och bevarafolkrörelsernas självständighet samt för det egna engagemanget att kunna seen direkt koppling mellan egen insats och ekonomiskt utbyte för sin förening.I en av de senaste utredningarna föreslås att hela lotterimarknaden tillfallerfolkrörelserna. Dock löps inte hela linan ut. Staten skulle behålla vissa delar,t.ex. Skälet anges vara regionalpolitiskt. Men en förändring avett huvudmannaskap behöver ju inte påverka administration och tryckningel.dyl. En annan entreprenör kan mycket väl anlita samma underleverantörer.Detta kan alltså inte vara ett skäl till att avstå från att renodla rollerna påspel-och lotterimarknaden och tillåta folkrörelserna ett större utrymme.Riksdagens ambitioner har varit att ge folkrörelserna en starkareställning. Det är därför mycket viktigt att beslut i denna riktning verkligentassamt att man i detta sammanhang klargör vad som är ett lotteri.Folkrörelserna är rustade för att anta en sådan utmaning genom ettsamarbetsorgan som samlat 72 organisationer samt ett egetutvecklingsbolag.Stockholm den 4 oktober 2000Kenth Skårvik (fp)