mot · GO02U412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U412av Lennmarker, ()och säkerheten i EuropaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte kan stå likgiltigt om ett medlemsland i EUeller ett grannland utsätts för hot eller angrepp.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att stöder de baltiska ländernas strävan attbli Natomedlemmar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte hamnar i en situation där vi är detenda av de nordisk-baltiska länderna som valt att stå utanför Nato.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur det faktum att inte är Natomedlem påverkar våramöjligheter till inflytande över formaliserandet av relationerna mellanEU och Nato.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de säkerhetspolitiska konsekvenserna för av deamerikanska planerna på att bygga ett nationellt missilförsvar som kankomma att utsträckas även till de europeiska Natoländerna.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall ha en snabbinsatsförmåga för att kunna agerapå ett trovärdigt sätt i en krissituation.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör kunna bistå med ökade polisinsatser i framtidakrishanteringsoperationer.Europa och SverigeEn fri och säker nationDen svenska säkerhets- och försvarspolitiken syftar ytterst tillatt värna om medborgarnas väl i en fri och säker nation. Idagär kraven på många sätt större på den förda politiken än underden tid då spänningen mellan öst och väst var dendominerande säkerhetspolitiska utmaningen. Även omEuropa blivit säkrare och det inte längre finns någotöverhängande massivt militärt hot är det omöjligt att förutsevilka risker vi kommer att stå inför . Mot dennabakgrund utgör ett nära samarbete mellan och USAden bästa fredsgarantin. Nato utgör den hårda kärnan försäkerhet och stabilitet på den europeiska kontinenten.Sveriges frihet och säkerhet är beroende av säkerhetspolitisk samverkanmed andra länder. utgör ett öppet och nära samarbete med Nato ensjälvklar del av svensk politik. Svensk fredsbevarande trupp i Kosovo stårunder Natobefäl och svenska officerare kommer att ingå i den Natostab somleder operationerna i Kosovo. Gamla föreställningar om neutralitet ochalliansfrihet har förlorat sin relevans. Även om EU saknar ömsesidigaförsvarsförpliktelser är det självklart att ett medlemsland inte kan stålikgiltigtom något annat medlemsland och därmed unionen utsätts för hot ellerangrepp.Säkerhetspolitiken måste vara långsiktig och föras aktivt. Den får integrundas på icke-beslut eller "vänta-och-se"-politik. Ett svenskt medlemskap iNato utgör ett naturligt steg på den väg mot utökat engagemang för samarbetei som varit . måste haberedskap för att gå vidare och ta ett gemensamt ansvar för fred och säkerhet iEuropa. Genom att ta steget in i Nato skulle vi också ta vår del av ansvaret fören solidarisk utrikespolitik i ett nytt . Ett Nato-medlemskap skulleerbjuda nya möjligheter för och stärka vår säkerhetspolitiska roll ochvårt inflytande. Det säkerhetspolitiska samarbetet handlar i grunden omgemensamt ansvar. Den solidaritet vi visar på , måste vi kunna visaockså vid en kris i vårt närområde. säkerhet är odelbar.Det faktum att de tre länderna , och nu ärNatomedlemmar stärker säkerheten och stabiliteten i . Särskilt Polensmedlemskap har stor betydelse för säkerheten i . Att flerländer i närhet blir medlemmar i innebär att "brunröda"expansiva ambitioner får svårare att få stöd i den ryska politiska debatten.Säkra grannar och säkra gränser bidrar till trygghet och till attlandet kan bygga säkerhet på grundval av samarbete.Av grundläggande betydelse för att uppnå varaktig trygghet iÖstersjöområdet är att de baltiska länderna blir medlemmar i både EU ochNato. , och strävan att bli Natomedlemmar förtjänarSveriges fulla stöd. militära stöd till dessa länder är här av storbetydelse, men det krävs också att regeringen gör en tydlig politisk markeringom vikten av Natomedlemskap för de baltiska länderna. Den dag samtliganordiska och baltiska länder delar samma säkerhetsordning kommermöjligheten att bygga gemensamma lösningar och samarbete att underlättas.Det är viktigt att inte hamnar i en situation där vårtland utgör det enda av de nordisk-baltiska länderna som valt att stå utanförNato. En sådan situation skulle leda till en isolerad position för ,vilketskulle stå i direkt strid med svenska intressen. Den svenska linjen måste varaatt vidta nödvändiga förberedelser för att ha säkerhetspolitisk handlingsfrihetoch inte stå oförberedd i en situation när säkerhetsläget i Östersjöregionenförändras.Relationerna till utgör en av huvudfrågorna inom europeisksäkerhetspolitik. Det är viktigt att tillsammans med bygger uppett långsiktigt och nära samarbete med . Målet måste vara attRyssland inlemmas i de europeiska samarbetsstrukturerna. För närvarandeutgör ett hinder i denna process. måste aktivtverka för en politisk lösning av och agera i enlighet medde normer som man själv godkänt i och som medlem av Europarådet.Ukraina är en viktig partner för EU-länderna. Det svenska samarbetet medUkraina bör syfta till att stärka landets inlemmande i den alleuropeiskasäkerhetsgemenskapen.Den allvarliga politiska situationen i fortsätter. Bristerna påMR- och demokratiområdet är oacceptabla. bör upprätta en svenskutlandsmyndighet i för att på plats kunna bidra till att stödja endemokratisk utveckling i landet.OSSE:s stöd till att främja fred och säkerhet i utgör ett viktigtelement i det säkerhetspolitiska samarbetet. Det är viktigt att internationellaorganisationer kan fungera på ett sätt som är ömsesidigt förstärkande och attfunktioner inte dubbleras.För närvarande pågår amerikanska förberedelser att upprätta ett nationelltmissilförsvar för att skydda landet mot missilattacker från regimer somNordkorea och . Det handlar om ett vitalt intresse för . Sannolikhetenatt det amerikanska systemet kommer att byggas är därför stor. Frågan om sy-stemets omfattning är ännu inte avgjord. Missilförsvaret kan kommaatt utsträckas till de europeiska Natoländerna. Det är viktigt att regeringennoggrant utvärderar de säkerhetspolitiska konsekvenserna för av ensådan utveckling.Sverige bör aktivt medverka till att driva på arbetet med den säkerhets- ochförsvarspolitiska dimensionen i EU. Erfarenheterna från visar tydligtatt EU:s krishanteringsförmåga måste stärkas. EU:s insatser skall ske ienlighet med principer.Den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) ärett välkommet komplement till Nato. Att tar större del i och en störreandel av militära insatser på den egna kontinenten - i nära samverkan medNato - stärker den transatlantiska säkerhetsgemenskapen.Fortfarande är det en realitet att en större kris på den europeiskakontinenten kommer att kräva att Nato agerar militärt. EU-ledda militärainsatser kommer endast att bli aktuella i situationer där Nato som helhet valtatt inte agera. Vid EU-ledda militära insatser är tanken att Nato skall kunnabistå med militär planering och resurser. Ytterst handlar detta arbete om attformalisera relationerna mellan EU och Nato. Det faktum att stårutanför Nato begränsar vårt inflytande över ESDP-processen.År 2003 skall EU ha beredskap att snabbt sätta in en militär styrka på upptill 60 000 man samt upp till 5 000 civilpoliser i en krissituation,vilket förattuthålligt uppfyllas kräver betydligt större styrka. När EU tar steg mot enstärkt krishanteringsförmåga krävs att retoriken upp med resurser. Detvore inte trovärdigt att bygga upp nya militära strukturer inom EU, utan atttillföra ökad militär kapacitet. Men det handlar också om förmåga till snabbainsatser. Det måste finnas väl fungerande beslutsmekanismer och politiskvilja att agera om det uppstår en krissituation som kräver en EU-ledd insats.EU:s medlemsländer ansvarar för att kapacitetsmålen uppfylls. Fleraeuropeiska länder, däribland , har kraftigt skurit ned sinaförsvarsbudgetar. Detta inger oro och sänder en felaktig signal till omvärlden.Sverige måste ta sitt ansvar och bidra till att kapacitetsmålen kan mötas. Dettakräver ökade satsningar och stora förändringar inom det svenska försvaret.Den senfärdighet som regeringen uppvisade i Kosovo får inte upprepas.Den svenska styrkan skulle ha varit på plats . I verkligheten togdet närmare . Regeringen måste aktivt vidta åtgärder för attskapa en trovärdig snabbinsatsförmåga.Erfarenheterna inte minst från visar att militära insatser måstekompletteras med återuppbyggnadsinsatser och demokratiuppbyggnad för attuppnå varaktig fred i konfliktdrabbade regioner. bör hålla en högreberedskap när det gäller civila insatser, inte minst vad gäller poliser. Genomen dimensionering av svensk polis som också tar hänsyn till behoven avpoliser i internationell tjänst kan detta uppnås. Vi bör även överväga vilkapolisinsatser vi ska kunna bidra med. Med en ökad kapacitet skulle iökad utsträckning kunna bidra till att fylla det säkerhetsgap som ofta uppstårmellan militära och civila insatser.Stockholm den 3 oktober 2000Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()()()()()()()()()()()(m)()()