mot · GO02T717 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T717av Bildt, ()IT-SverigeInnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkning av kapitalinkomstskatterna12. begär att regeringen lägger fram förslag om nya regler förbeskattning av personaloptioner i enlighet med vad som anförs imotionen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till kommuner för investeringar i lokala allmänttillgängliga telenät med hög överföringskapacitet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det digitala markbundna TV-nätet.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrens på telemarknaden.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättande av en ny utredning med uppdrag att ta fram en nykonvergerad lagstiftning på tele- och medieområdet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillvaratagande av utländsk kompetens.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om examination av fler civilingenjörer med inriktning mot IT.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om digital distansutbildning av högsta klass.310. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en möjlighet för universitet och högskolor att omvandlas tillstiftelser.311. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om omförhandling och justering av implementering av EG-direktiv på konsumentköpsområdet.412. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om digitala urkunder.413. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om reglerna för momsuttag vid elektronisk handel.114. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av straffrätten inom IT-området.515.1 Yrkandena 1, 2 och 13 hänvisade till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till KrU.3 Yrkandena 7-10 hänvisade till UbU.4 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till LU.5 Yrkande 14 hänvisat till JuU. Stärk som IT-nation!Vi vill stoppa skatteexporten från , ge IT-kapitalet enmöjlighet att flytta hem, återta tätposition när detgäller avregleringar för konsumenter och konkurrens,storsatsa på kunskapsutveckling och ha en kristallklarinriktning på ett klimat för företag och företagare i Sverigesom är bättre än i någon annan del av Europa.Vi har uppnått mycket när det gäller och IT-utvecklingen under1990-talet. I vissa avseenden har utvecklingen gått snabbare än vad vi vågadehoppas när vi tog avgörande initiativ i början och mitten av 1990-talet.Men utvecklingen också i omvärlden accelererar. Står vi still riskerar vi atthamna efter. Därför lägger vi i denna motion fram förslag för att stärkaSveriges möjligheter som en av världens ledande IT-nationer och som enframkantsnation i när det gäller framväxten av den s k nya ekonomin.Med rätta pekar vi ofta på de framgångar som kunnat göra som IT-nation. Tekniskt kunnande i förening med radikala avregleringar och det nyaramverk för svensk ekonomi som medlemskapet i Europeiska unioneninneburit har fört , tillsammans inte minst medFinland, fram till frontlinjen av omvandlingen till den s k nya ekonomin. Dennya teknologin och de nya möjligheterna har lett till en nyföretaganderevolution i den svenska ekonomin.Men utvecklingen rör sig mycket snabbt framåt. Den ställning har beror i hög grad på beslut och omständigheter under 1990-talet.Den tidiga och radikala avregleringen av telekommunikationerna somskedde som införandet av GSM-tekniken var av särskild betydelse.Även om den dåvarande socialdemokratiska oppositionen då karakteriseradeavregleringen som "en konsekvent del i regeringens övergripande nyliberalasamhällsexperiment", och med detta avsåg någonting djupt äventyrligt förSverige, kom denna svenska avreglering att med sin framgång successivtbilda mönster för det övriga Europa.Mot mitten av 1990-talet tillkom sedan de olika åtgärder som vidtogs inteminst av den dåvarande regeringen för att uppmärksamma IT- och Internet-utvecklingens avgörande betydelse för vår framtida ekonomiska utveckling.Tillkomsten av kom att bli av speciellbetydelse i detta avseende, och kom också att bli något av ett internationelltföredöme.Senare har åtgärder som skatterabatter för personaldatorer kommit attinnebära att den svenska utvecklingen har kunnat skjuta ytterligare fart. Vikan berömma oss av att vara ett av de länder där användningen avpersondatorer, mobiltelefoner och Internet nått den allra vidaste spridningen.Det är också i kölvattnet av detta som vi sett utvecklingen av en nyföretagsamhet som snabbt kommit att sätta på världskartan när detgäller utvecklingen av det som kommit att kallas den nya ekonomin.Men vi har ingen anledning att slå oss till ro. Den som stannar uppkommer snart att börja falla tillbaka.Inom EU innebar toppmötet i att länderna gemensamtkommer att sträva efter att i skapa "den mest konkurrenskraftiga ochdynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen" under detta decennium.Målsättningen är lika viktig som den är ambitiös, och kommer att ställa högakrav såväl på gemensamt europeiskt beslutsfattande som på allamedlemsländerna när det gäller inte minst strukturella reformer i de egnaekonomierna.Detta europeiska decennium måste, i dessa avseenden, bli ett decenniumav radikala reformer för friare marknader, bättre företagarförutsättningar ochflexiblare samhällsstrukturer för att målet från skall kunna nås. Deteuropeiska toppmötet i måste visa att förståttsitt eget budskap från och slagit in på den utstakade vägen.I andra delar av den globala ekonomin accelererar utvecklingen av den s knya ekonomin. I är det tydligt att flexibiliteten i strukturer ochmålmedvetenheten i satsningar lett till delvis nya förutsättningar för densamlade ekonomiska utvecklingen. Med snabbare produktivitetsutvecklingarvisar den amerikanska ekonomin nu upp en högre tillväxt, högresysselsättning och lägre inflation än vad klassiska ekonomiska teorier för baraett halvt decennium sedan trodde var möjligt. Utvecklingen har visat denpotential som den nya ekonomin innebär.Om den s k nya ekonomin kan anses etablerad i , är så ännu icke falleti . Även om utvecklingen i viktiga delar av - däriblanddelar av - nu visar tydliga tecken på att domineras av den s k nyaekonomin är det mycket som återstår. Vi befinner oss bara i början avutvecklingen.På viktiga områden fortsätter att ha en mycket god situation. Denbreda användningen av Internet innebär en tydlig konkurrensfördel.Industriella satsningar på utveckling av teknik för användning av olika formerav mobilt Internet har fått berättigad internationell uppmärksamhet. Den i alltväsentligt av den öppna konkurrensen drivna utbyggnaden av fastabredbandsförbindelser i olika former har förutsättningarna för att ge oss eneuropeisk tätposition på detta viktiga område under de närmaste åren.Men är det viktigt att uppmärksamma problemen. Under senareår har takten i det svenska reformarbetet kommit att saktas av. Vi ligger intelängre i täten när det gäller det avgörande arbetet med att liberalisera ochöppna nya marknader på t ex telekommunikationsområdet. Det finns en riskatt regeringen ser värnandet av som viktigare än värnandet omkonkurrensen och konsumenterna.Trots vår industriellt ledande ställning när det gäller dessa teknologierkommer vi inte att ha det försprång när det gäller introduktionen av den tredjegenerationens mobiltelefoni under de allra närmaste åren som vi hade när detgällde den andra generationen för sedan.Vi påminns nu allt oftare om de brister, begränsningar och bromsandeinslag som finns i det svenska skatte- och regelsystemet.Inte minst har detta kommit att uppmärksammas allt mer.Det faktum att statligt majoritetsstatsägda ser det som en kommersielloch av skatteskäl framtvingad nödvändighet att förlägga verksamheter ochtransaktioner utanför gränser sätter situationen i blixtbelysning. Detsom gäller för gäller självfallet för huvuddelen av denna bransch iövrigt. Det är en paradox framdriven av dålig politik att en betydande del avdet svenska riskkapital som stöder framväxten av framtidsinriktatsvenskt nyföretagande inte längre finns juridiskt inom gränser.Vi vill att kapitalet skall ha möjlighet att flytta hem till . Även omerfarenheten visar att det är möjligt att driva en utveckling med svensktkapital placerat utomlands och svenskt företagande till betydande delar kvar iSverige, är detta en i grunden osund och ohälsosam situation. I ett merbegränsat perspektiv skapar den olägenheter och driver kostnader som äralldeles onödiga. I ett vidare och allvarligare perspektiv riskerar den att ledatill en dränering av i en situation där det internationellakonkurrenstrycket successivt hårdnar.Därför vill vi skapa förutsättningarna för att flytta hem kapitalet tillSverige, genom en beskattning som är internationellt konkurrenskraftig ochsom därmed ju dessutom medför att dessa skattebaser kommer att ligga inomlandets gränser. Dagens skattesystem leder till en svensk skatteexport tillandra länder som är ohälsosam för företagsamheten och olönsam för statenoch den offentliga sektorn i övrigt.Skatte- och regelsystemet erbjuder också andra problem för framväxten avden s k nya ekonomin. publicerade IT-företagens Råd för Den NyaEkonomin en appell till regering och riksdag om nödvändigheten av en långrad olika omläggningar. Deras samlade bedömning var att dagens skatte-system är sprunget ur den gamla ekonomin, och att "dagens skattepolitikutgör snarare en fara för omvandlingen eftersom den beskattarkunskapsintensiva företag för hårt".Förslagen i denna motion är viktiga delar av en politik för som enframkantsnation i den nya ekonomin. Men avgörande är den allmännautvecklingen av vår medverkan i den europeiska och internationellaintegrationen, klimatet och förutsättningarna för företagare och företagande,kvaliteten på vårt samlade skol- och utbildningssystem och samhälletssamlade vilja att se framåt genom förnyelse i stället för bakåt i motstånd motförändringar. Förslagen med denna inriktning i de parti- ochkommittémotioner som lagts fram av Moderata samlingspartiet är därmed dennödvändiga basen för de kompletterande förslag som läggs fram i dennamotion.Svenska företagsframtidsutsikterFrån industri- tillinformationssamhälleSverige har goda utsikter att fortsätta vara ett av världensledande länder i övergången från industrisamhälle tillinformations- och kunskapssamhälle. Persondatortätheten ärhög, högst eller bland de högsta i världen. Ett stort antalsvenska företag som på ett eller annat sätt arbetar medinformationsteknik ligger i frontlinjen i sin bransch. De flestaär ännu små, men växande och med lysande framtidsutsikter.Tillväxten när det gäller elektronisk handel är god.Redan i dag känns det förlegat att prata om "IT-företag" och andra företageftersom snart sagt varje samhällssektor kan dra nytta av de möjligheter somtekniken ger.Den största politiska utmaningen under informations- ochkunskapssamhällets framväxt är att skapa förutsättningar för att människoroch företag i varje enskild användning skall kunna dra full nytta av demöjligheter som den nya tekniken skapar. I detta ligger såväl att skapaförutsättningar för tillväxt på marknadens villkor, som att ta ett särskiltansvarför människor och företag som är verksamma i områden därmarknadslösningar inte är ett helt och hållet realistiskt alternativ.RiskkapitalförsörjningDe nya kunskapsföretagen konkurrerar, kanske mer än andraföretag, på en global marknad. De arbetsuppgifter somerbjuds kräver specifik kompetens, som är en bristvaravärlden över, och den arbetskraft som besitter kompetensenär ofta ung och lättrörlig. Den "brain drain" som liderav drabbar därför dessa företag i högre utsträckning än andra.Kunskapsföretag har också ett stort behov av riskkapital.Beskattningen av kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningenoch är därmed också en hämsko på nyföretagandet. Kapitalinkomstskatternaär alltför höga jämfört med nivån i andra länder. Lågt räknat har cirka 500miljarder kronor lämnat landet utan att svenska skattemyndigheter har någoninsyn. Huvudorsaken till detta stora utflöde är givetvis de höga skatterna påkapital. De bör därför successivt sänkas till en med jämförbara länderkonkurrenskraftig nivå, vilket skulle medföra en vitalisering av svensktnäringsliv. Dessutom skulle med stor säkerhet en stor del av det flyktadekapitalet komma åter.Beskattningen av ett bolags vinstutdelningar innebär att riskkapitalbeskattas i det närmaste dubbelt så högt som riskfria placeringar. I företagetbeskattas vinsten och sedan beskattas utdelningen hos ägarenmed . I stället för att dela ut en större del av avkastningen frånbolaget och därmed betala hög skatt plöjs vinstmedel ner i bolagetsverksamhet. Detta skapar inlåsningseffekter som försvårar en nödvändigomstrukturering av näringslivet.Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i deflesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Detta medförockså att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur medföratt benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ökar.Det allvarligaste resultatet är emellertid att den svenskariskkapitalmarknaden blir mindre än vad den annars skulle ha behövt vara.För att åstadkomma en anpassning till nya förutsättningar krävs attriskkapitalet kan flyttas till de växande företagen i stället för att låsas inne iredan välkonsoliderade företag med låg tillväxt. Vi anser att regeringen böråterkomma till med förslag innebärande en sänkning avkapitalinkomstskatterna.PersonaloptionerAtt kunna engagera och motivera personer med såvälkompetens som vilja och lust att vara med och förverkliganya idéer i nya företag är en grundförutsättning för att lyckas.Problemet är att de små nya företagen, som oftast endast ärembryon till eventuellt framgångsrika bolag, inte har resurseratt konkurrera med höga löner.Ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kompetenta medarbetareär att skapa personaloptionsprogram. Det innebär att medarbetarna visserligeninte får särskilt mycket betalt i lön under ett uppbyggnadsskede, men igengäld får de en utfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Man kansäga att medarbetarna riskerar sitt humankapital på liknande sätt som andrasatsar penningkapital. Blir företaget ett misslyckande förlorar man allt, blirdet en framgång kan avkastningen bli stor. I , som är huvudaktör inomtillväxtbranscherna, är attraktiva optionsprogram den i särklass viktigastekonkurrensparametern vid rekrytering av personal. Beskattningen är i flertaletdelstater dessutom förmånlig. Det är nödvändigt att utreda vilka ytterligareåtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenska optionsprogramskall bli konkurrenskraftiga. Detta skulle sannolikt medverka till attutflyttningen av kompetenta unga personer minskade. I bästa fall skulle detockså kunna utgöra en möjlighet att rekrytera kompetens från utlandet.Att ett slopande av värnskatten, höjning av brytpunkten i den statligainkomstskalan och en eliminering av den statliga inkomstskattenytterligare skulle stimulera till att skulle behålla fler av de mestkompetenta unga personerna är ställt utom alla tvivel.Moms och e-handelDet finns ett förslag inom EU att digitala leveranser av t.ex.programvara, databearbetning, radio och utanför EU skall momsbeskattas inom EU, när dekonsumeras här. Företag från tredje land behöver endastmomsregistrera sig i ett EU-land och för alla leveranser gällerdet landets skattebestämmelser och skattesats. Detta kommermed säkerhet att innebära att konsumtion av dessa tjänsterendast till begränsad omfattning kommer att beskattas iSverige. Det finns redan många svenska IT-företag sometablerat sig i andra EU-länder med lågamervärdesskattesatser. Detta kommer att medföra sänktaskatteintäkter för del. bör verka för attreglerna för momsuttag vid internationell handel ses överinom EU och i allt internationellt samarbete.Kommunikation och mediaFri konkurrens på telemarknadenKonkurrensutsättningen av den svenska telemarknaden harbidragit till att pressa priserna och göra till ettvärldsledande land, bland annat när det gäller antaletmobiltelefoner och Internetabonnemang. Vi har dessutom enrad lovande företag inom tele, data och Internetdesign.Tyvärr har senfärdigheten med den fortsatta avregleringen avtelemarknaden - del 2 - lett till att snabbt håller på att passeras avländer som alldeles inlett sin teleavreglering. En undersökningbeställd av indikerade att Sverigetappar mark gentemot övriga europeiska länder och ligger på plats nio avtio undersökta länder när det gäller graden av avreglering och konkurrens påtelemarknaden.Underlåtelsen att privatisera det gamla har lett till att harfungerat som en bromskloss till full konkurrens och avreglering påtelemarknaden. Detta går naturligtvis stick i stäv mot EU:s ambition att skapaöppna marknader. Accessnätet måste öppnas för full konkurrens, och fullnummerportabilitet måste gälla vid byte av telebolag. Reglermyndighetenmåste stärkas och ges större befogenheter att vidta konkurrensfrämjandeåtgärder.Vi konstaterar att Telias prissättning av lokalsamtal och deras rätt att ta uthöga samtrafikavgifter från konkurrenterna för att de får använda Teliaskopparnät gör det orimligt dyrt att surfa på nätet i . Det hindrar ävenandra företag från att konkurrera genom att erbjuda fritt surfande för en fastmånatlig summa, till nackdel för konsumenterna.Det finns flera tekniska möjligheter att sänka kostnaderna för att varauppkopplad. Med ökad konkurrens kommer en "flat rate" på lokalsamtal snartatt kunna vara verklighet även i . erbjuds möjligheten för vissaanvändare med bredbandsuppkoppling, och i takt med att allt fler hushåll fårtillgång till bredband kommer den ökade konkurrensen att driva på mot en"flat rate", oavsett vilken teknik som används.Samtrafik i mobiltelefonnätenDen svenska mobiltelefonmarknaden var en av de första iEuropa att avregleras och vi har tre företag som byggtupp egna nationella nät. Denna konkurrens har lett till ensnabb utbyggnad och tillväxt.Sveriges stora, glest befolkade yta och det förhållandet att en stor del avdet tillgängliga frekvensutrymmet upptas av det äldre NMT-nätet har lett tillstörre nätinvesteringar från de svenska operatörerna än vad operatörer i andraländer gjort. Att prissänkningarna inte varit större kan delvis förklaras medbl.a. Telias stora dominans även på denna marknad och ett svagt konkurrens-tryck.I samband med omförhandlingen av koncessionsavtalen för de övriga tvåoperatörerna bör det också förhandlas om en garanti för tredjepartstrafik idessa nät, och framför allt i den tredje generationens mobila nät - UMTS -med kapacitet för bredbandsöverföring.Samtliga mobiltelefonnät bygger på koncessioner som innebär tillstånd attutnyttja frekvensutrymme i etern. Detta utrymme är begränsat, varför det ärnaturligt att vid varje omförhandling pröva om den exklusiva rätten attutnyttja frekvensutrymme har en negativ påverkan på konkurrensen.KonvergensEn effekt av det framväxande informationssamhället är densammansmältning, konvergens, som sker mellan olika typerav tele- och mediatjänster. Denna konvergens sker i fleradimensioner. Infrastruktur som tidigare haft en specifikanvändning kan nu användas för att bära andra typer avtjänster. smälter olika typer av tjänster samman ochde utrustningar som används för att ta emot och förmedlaolika typer av tjänster blir allt mer lika. Dessutom görutvecklingen det möjligt för företag som traditionellt ägnatsig åt en viss typ av tjänster att nu på olika sätt engagera sig iangränsande sektorer.Mot denna bakgrund är det ohållbart med olika typer av lagstiftning påtele- och mediaområdet. En statlig utredning med uppdrag att se över den härfrågan presenterade sitt betänkande under våren 1999.Utredningsuppdraget var dock inte att komma med konkreta förslag till enny, konvergerad tele- och medialagstiftning. Det syftade i princip endast tillatt slå fast det alla redan vet, nämligen att konvergensen är ett faktum. En nylagstiftning på tele- och mediaområdet är en förutsättning för att dessamarknader skall kunna växa och utvecklas i vårt land. Regeringen bör därföromedelbart tillsätta en ny utredning med uppdrag att ta fram ett konkretförslag till en ny, konvergerad lagstiftning på tele- och mediaområdet, medutgångspunkt i grundläggande principer om yttrandefrihet och personligintegritet.Stöd till kommunerRegeringen lade i budgetpropositionen fram förslag om stödtill kommuner för investeringar i lokala allmänt tillgängligatelenät med hög överföringskapacitet. Investeringen skall föratt vara bidragsberättigad godkännas av respektivelänsstyrelse. Krediteringen skall avse stödberättigandeåtgärder som utförts från och med 1 juli 2000till och med . Stödet uppgår till 3,2miljarder kronor men ligger utanför utgiftstaket eftersom detär ett skatteavdrag.Regeringen anser att den valda finansieringsformen motiveras avsambandet mellan förslaget om kommunstöd och det förslag tillskattereduktion för abonnenters bredbandsanslutning som regeringen haraviserat att komma. Båda stödformerna skall rymmas inom samma ram, 3,2miljarder kronor, och skall finansieras på statsbudgetens inkomstsida.Vi avvisar förslaget till kreditering av kommunernas skattekonto vad gälleravdrag för bredbandsutbyggnad. Marknaden klarar av att bygga utbredbandsnäten i kommunerna utan stöd. Vi avvisar även tekniken medskatteavdraget eftersom det är ett sätt att komma undan utgiftstaket.Vi avvisar även förslaget om skatteavdrag för företag och fastighetsägare.Verksamheter som förs i rörelseform kan göra avdrag för sinakostnader.Vi kan däremot tänka oss en avdragsrätt för enskilda personer. De saknarmöjligheten att dra av sina kostnader och stödet kommer att leda till ökaduppkopplingstäthet.MediaFortsatt utbyggnad av marknätetRiksdagen beslutade (1996/97:KU17) att införa digital TV imarknätet. Verksamheten skulle ske som enförsöksverksamhet och införas i flera steg, med möjlighet förstaten att successivt ta ställning om och på vilket sättverksamheten skulle fortsätta. Regeringen anförde (prop1996/97:67) att en grundläggande förutsättning för enutbyggnad givetvis är att de digitala marksändningarnabedöms ha ekonomisk bärkraft. Om en utvärdering visar attsändningarna inte har ekonomisk bärkraft skallprogramföretagens tillstånd att bedriva marksändningar inteförlängas efter den första tillståndsperiodens slut.Därutöver redovisade regeringen att den avsåg att tillsätta enparlamentarisk kommitté för att följa och utvärdera verksamheten. En förstautvärderingsrapport, som också inkluderar en ekonomisk analys avsändningsverksamheten, skulle lämnas när sändningarna pågått under cirkaett år.Den parlamentariska kommitténs uppdrag (dir 1997:134) innefattar bl.a.:"Kommittén skall lägga fram minst två utvärderingsrapporter där det skallingå en ekonomisk analys av sändningsverksamheten. Analysen skall bl.a.omfatta sändningskostnaderna och programföretagens och konsumenternasintresse och betalningsvilja. Den skall också innefatta en bedömning av nyatjänster och alternativa distributionsformer. "I kommitténs första utvärdering, som lades fram ingår knapptnågra av dessa, av regeringen anvisade, delar. Inte minst programföretagensoch konsumenternas betalningsvilja är av avgörande betydelse för marknätetsutveckling. Även alternativa distributionsformer, såsom t.ex. utbyggdabredbandstekniker, kommer att vara av stor betydelse för utvecklingen. Intenågon av dessa faktorer redovisas eller analyseras i rapporten.Regeringen lämnar för sin del inte någon redovisning av de ekonomiskaförutsättningarna för marknätet.