mot · GO02So522 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So522av , ()Homo- och bisexuellas hälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en omfattande och generaliserbar undersökning omhomosexuellas livsvillkor och livskvalitet.MotiveringEnligt är hälsa "ett tillstånd av fullständigtfysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte blott frånvaron avsjukdom eller handikapp". Fullständig hälsa blir alltså en vision. Mångahomo- och bisexuella är inte ens i närheten av psykiskt och socialtvälbefinnande, det finns det svenska och internationella undersökningarsom visar. Det är inte homosexualiteten i sig som gör att bögar ochlesbiska mår dåligt. Det är de yttre strukturerna som gör att man somgrupp mår sämre. Utanförskapet i en kultur skapar stress, som leder tilldålig hälsa.UngdomarHomosexualiteten finns trots allt som ett alternativ , men självfalletär accepterandet av den egna sexualiteten och identifikationsprocessen enlivsavgörande fråga för ungdomar som inser att de är attraherade tillpersoner av samma kön. Undersökningar visar att många homo- ochbisexuella ungdomar av livet, i ett samhälle därhomosexualitet har negativa förtecken, far mycket illa.Självmordsfrekvensen bland dem ligger till exempel mycket högre änbland heterosexuella ungdomar.ÄldreEn annan utsatt grupp är äldre lesbiska kvinnor och homosexuella män.De homo- och bisexuella som är äldre växte upp och öppenheten bland äldre homo- och bisexuella ärbetydligt mindre än bland yngre. Tvånget att leva dolt har blivit ettlivsmönster för många, som dessvärre har införlivat omgivningensnegativa föreställningar om homosexuella med sin självbild ellerpersonlighet. Att vara äldre homosexuell och inte klara sig själv kaninnebära avsevärda problem inom existerande äldreboende ochåldringsvård, eftersom det saknas homokompetens (kunskap om ochinsikt i homosexuellas levnadsvillkor) inom äldreomsorgen.Våld1999 startades en "Brottsofferjour för homosexuella" i , somvänder sig till "bögar, lesbiska, bisexuella och könsöverskridare". Våldmot homosexuella är ett allvarligt problem, som tidigare knappast varitkänt utanför den homosexuella gruppen, men som har blivit mer ochmer synligt genom forskning.AlkoholHittills har kunskapen om homo- och bisexuellas levnadsmönster varitdålig men de fåtal undersökningar som gjorts i (enmajoritet bekostade av ) indikerar till exempel atthomosexuella mäns och lesbiska kvinnors alkoholkonsumtion ochdryckesmönster märkbart skiljer sig från den övriga befolkningens och attalkoholen har stor betydelse i delar av den homosexuellas kulturen.Ansträngningarna att nå missbrukarvården med information omhomosexuella aspekter på beroende och behandling har varit mindreframgångsrika. Intresset har varit mycket litet, förmodligen beroende påatt man upplever frågan som inte relevant i vården. Den inställningenillustrerar på ett talande sätt homo- och bisexuellas osynlighet i vårdenoch den okunnighet om homosexuellas liv som fortfarande råder inomhälso- och sjukvård.Lesbisk hälsaLesbiskas osynlighet i vården behöver uppmärksammas ochvårdpersonalens bristande insikter i att lesbiska kan ha speciella behoveller hälsoproblem. Hiv har gjort de homosexuella männen och derasbehov synliga och egna mottagningar har skapats för dem, medan lesbiskai stor utsträckning låter bli att gå till gynekologiska undersökningar ochtill mammografi, därför att man som lesbisk kände sig otrygg i mötet medvården. Det finns bara en kvinnohälsa för lesbiska och den ärförlagd i . Detta är en stor brist att detta inte har spridit sig iresten av landet. Därför måste en översyn göras i syfte att ökaspridningen.HAARTMed kombinationsbehandlingarnas (Highly Anti-RetrovirusTreatment, HAART) införande 1996 förändrades situationen förhivpositiva och för hivpreventionen radikalt. För de flesta innebarbehandlingarna ett förbättrat hälsotillstånd och bättre livskvalitet.Konsekvenserna är dock inte odelat positiva. Återanpassning till livet,både arbete och socialt, har inte varit helt problemfri. Till detta kommeratt medicineringen är väldigt krävande, med besvärande biverkningar ochoerhört stränga krav på följsamhet och kontrollerad livsföring. Dettamåste synliggöras.Homosexuella invandrareEn särskilt utsatt grupp är homosexuella invandrare, vars livsvillkor harundersökts och redovisats i en pilotstudie utförd av Institutionen försocialt arbete vid . (:"Levevillkor og livskvalitet blandt homoseksuelle indvandrerkvinder ogindvandrermænd i ", , Göteborgsuniversitet )Utanförskapet kan sägas vara dubbelt för denna grupp: Kommer jag ut somhomo- och bisexuell riskerar jag att uteslutas från det etniska och kulturellasammanhang jag lever i som jag som invandrare är rädd för attbemötas med misstro och negativa attityder också från det svenska samhället.Förtryck, livsstil och hälsaErfarenheter visar på att ojämlikhet och social utsatthet bidrar till ohälsa.Homo- och bisexuella är en unik minoritet i så måtto att man måstedeklarera sig själva för att synas. I en familj av färgade, invandrare ellernågon annan utsatt grupp delar alla denna minoritetsegenskap och därmedföljande utanförskap i samhället. Men den homosexuelle är nästan alltidensam. Homosexuella blir väldigt lätt osynliggjorda. Om man inte självklart och tydligt klargör att man är homosexuell förutsätter omgivningenatt man är heterosexuell. Osynligheten tillsammans med social och legaldiskriminering leder till utanförskap både för individen och förkollektivet. Fördomar och homofobi leder också till dålig självkänsla,som för en del människor får katastrofala kon-sekvenser. Fysiskt och psykiskt våld mot homosexuella definierar ocksågruppen på ett negativt sätt.Kunskapsinhämtningen om homosexuellas folkhälsa måste ske utifrån enmängd utgångspunkter: kvinnliga och manliga perspektiv, hivpositivas ochhivnegativas, äldre och yngre, storstad och landsbygd, att leva öppen och doldetc. folkhälsorapporter har bl.a. visat att det finns storaskillnader i hälsa mellan olika sociala grupper. Mot den bakgrunden är detviktigt att man vid uppföljning och utvärdering av de nationellafolkhälsomålen har ett målgruppsperspektiv där homo-, bi- och transsexuellainkluderas.Hälsoutvecklingen - vad vi vet och inte vetVi vet förhållandevis lite om svenska homo- och bisexuellas livsvillkoroch livskvalitet. På den skandinaviska arenan finns emellertid en storundersökning som utförts av Norsk Institutt for forskning omoppvekst, velferd og aldring (NOVA) Rapport 1/1999: "Levekår oglivskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn".Undersökningen visar att även om den stora majoriteten av homo- ochbisexuella i mår bra och lever goda liv så är den minoritet som mårdåligt bland homo- och bisexuella förhållandevis större än i befolkningen somhelhet. Deras problem är i vissa fall mycket svårare. Tvärtemot vad allaförväntade sig var det gruppen ungdomar och unga vuxna () somhade det svårast. Till exempel visade det sig att mer än var fjärde ung bögförsökt ta sitt eget liv en eller . Andra undersökningar från andraländer visar liknande resultat. Den viktigaste av dessa är Ramafedi, French,, and Blum: "The Relationship between Suicide Risk andSexual Orientation", 1998:88(1):57-60.Inga heltäckande och generaliserbara undersökningar är gjorda i Sverigemen början till kunskap finns inom olika ämnesområden. Det var länge sedanman i undersökte homosexuellas livsvillkor. 1978 tillsattes enutredning för att kartlägga homosexuellas situation i samhället. Betänkandetavgavs 1984, Homosexuella och samhället (SOU 1984:63). Det finns ett klartbehov av att göra en svensk undersökning motsvarande den norska och fåfram svenska homo- och bisexuellas livsvillkor och livskvalitet.Internationell forskning visar i flera fall på ojämlikhet i hälsa för homo-och bisexuella jämfört med befolkningen i allmänhet. Den svenskakunskapsmängden är väldigt liten. Det saknas exempelvis vetenskapligbelysning av följande frågeställningar:- Resulterar den livslånga stressen homo- och bisexuella utsätts för genomden ständiga komma ut-processen/rädslan för att bli avslöjad i enförsämrad hälsa? Och i så fall på vilket sätt? Är homo- och bisexuelladärför utsatta för stressjukdomar i större utsträckning än andra?- Alkoholens roll i de homo- och bisexuella delkulturerna behöverundersökas grundligare.- Det finns indikationer på att homo- och bisexuella röker mer än andra.Faktisk kunskap saknas.- Kunskapen om droganvändning bland homo- och bisexuella och desskonsekvenser är i det närmaste obefintlig.- Få beteendevetenskapliga forskningsrapporter har genomförts i Sverigeinom området Säkrare sex, riskreduktion och hivprevention.- Vi saknar helt kunskap om eventuellt våld i nära relationer bland homo-och bisexuella. Erfarenheten säger oss att det förekommer men någonforskning finns inte.- Seriös svensk forskning kring homosexuella familjebildningar är ytterstbegränsad. Denna forskning kan väl inlemmas i forskningsområdet socialtarbete, där man ser på hur familjen och föräldraskapet är under förändringoch man i mycket ifrågasätter den gällande diskursen kring kvinnors ochmäns givna roller.- Attityder och homofobi i vården är ett annat område där kunskap saknas istor utsträckning.- Hur behandlas homo- och bisexuella inom psykiatrin? Det finnsindikationer på att man fortfarande behandlar den sexuella läggningen somproblemet som skall behandlas bort.Det mest grundläggande är att en undersökning av samma omfattning ochgeneraliserbarhet som den norska undersökningen om homosexuellaslivsvillkor och livskvalitet omgående genomförs.Stockholm den 2 oktober 2000Hillevi ()()()()()()