mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi208av , Bo (m)Reformpolitik för frihet, välstånd och trygghet1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som i motionen anförs (avsnitt 6).2. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för denoffentliga sektorn till , 1 036 miljarderkronor och 2003 i enlighet med vad som imotionen anförs (9.9).3. godkänner utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions-systemet vid sidan av statsbudgeten till , 805miljarder kronor 2002 och 2003 i enlighet med vadsom i motionen anförs (avsnitt 9.12).4. beslutar fastställa ett långsiktigt mål om balans i de offentligafinanserna över en konjunkturcykel i enlighet med vad som i motionenanförs (9.7).5. beslutar om fördelning av utgifterna för ienlighet med vad som i motionen anförs (9.13).6. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden i enlighet med vad som imotionen anförs som riktlinje för budgetarbetet (9.13).7. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med vad som i motionen anförs (9.11).8. beslutar fastställa ett mål om en lägre offentlig utgiftskvot ienlighet med vad som i motionen anförs (6.2).9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en arbetsmarknad för den nya tidens jobb (7.3.1).10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förmånsrelatering av socialavgifterna (7.2).11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en politik som gör det lättare att förena arbete med familj(7.3.2).12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt skatt för hushållsnära tjänster (7.3.3).13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning och kunskapsutveckling (7.4).14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avregleringar och nya möjligheter till företagande ivälfärdsverksamheterna (7.5).15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt att välja sjukvård (7.6.1).16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att välja skola (7.6.2).17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldrepeng för valfrihet (7.6.3).18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privatisering av statliga företag (7.7).19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en inkomstskattereform för en ny tid (7.8).20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatter för företagande och tillväxt (7.9).21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en långsiktig satsning på vägar och kommunikationer (7.10).22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bostadsmarknaden (7.11).23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om deltagande i det europeiska valutasamarbetet (6.11).24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den offentliga sektorns ansvar för sina kärnuppgifter (8.1).25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunalt självstyre (8.2).26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattebasens utveckling (8.3).27. begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag omstimulans till kommunala skattesänkningar i enlighet med vad som imotionen anförs (8.4).28. beslutar att dagens inomkommunala utjämningssystem snarastskall upphöra att gälla i enlighet med vad som i motionen anförs (8.5).29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting (8.5).3 En reformpolitik för frihet, välstånd ochtrygghetDet gångna decenniet präglades av följderna av sjuttiotalets och avåttiotalets spekulationsekonomi. har vi åter frihet att välja politisk vägoch politiskt perspektiv. Valet borde vara enkelt. Politiken måste tatillvara framtidens möjligheter.Sverige måste stå starkt i den globala ekonomin och bli ett ledandekunskapssamhälle. Genom att bryta människors utanförskap och stoppatudelningen av samhället skall den nya ekonomins vitalitet och företagandekunna komma alla i vårt samhälle till del. Den framväxande bristen påarbetskraft måste mötas genom en politik som gör att allt fler vill och kan taett jobb.Var och en skall i livets olika skeenden ha förutsättningar att bestämmahur mycket man skall arbeta men det skall alltid löna sig för den som villarbeta mer. Varje kvinnas och mans kompetens, arbetslust och företagsamhetskall tas tillvara genom en öppenhet för den enskildes önskemål och behovoch genom att det skall vara lätt att i vardagen förena arbete med familj.Vi lever i då gränser och geografiska avstånd kommer att spela enallt mindre roll. I kunskapssamhället betyder människors individuellakunskap och kompetens däremot allt mer. Det innebär i sin tur att denenskilda människan blir allt viktigare.Det är ett glädjens budskap för var och en som ser den enskildemedborgarens frihet som en utgångspunkt för samhällets förändring. Detinnebär nämligen att det är de enskilda människorna som i modernasamhällen kommer att stå i centrum för utvecklingen. Var och en kommergenom sina insatser att avgöra framväxten av välfärd och goda livsvillkor.Ingen blir utbytbar mot någon annan utan att det märks. Var och en görskillnad.I en ekonomi som blir allt mer gränslös är det människors kreativitet ochföretagande bäst kommer till uttryck som kraften i den ekonomiskautvecklingen kommer att finnas, inte i första hand där råvarorna ochmaskinerna är placerade. Ingen nation utvecklas bättre än de enskildamedborgarna. Och ingen organisation eller inget företag blir starkare än deförutsättningar som de ger till sina medarbetare. Det ställer nya krav påutvecklingen av vårt samhälle och på den politik som skall ge medborgarnabästa möjliga förutsättningar att ta vara på och utveckla sitt kunnande ochengagemang.Med den nya tidens förutsättningar faller också illusionen om att detkollektiva i form av det offentliga eller organisationer kan ersätta detengagemang och det ansvarstagande för medmänniskor som bara människorkan känna inför varandra.Det är tid för reformer som ger människor ökad makt över vardagen ochsom skapar ett ökat utrymme för nya idéer och tankar. Det är såkunskapssamhället växer och utvecklas men det är också så människor allrabäst kan utveckla sin vardag och sin framtid.Det är de fria och öppna samhällena i vår värld som erbjuder människor debästa livsvillkoren, oavsett om det gäller materiellt välstånd och socialtrygghet eller utvecklingen av tankens frihet, kulturens ideal och moralensvärden. Vi ser det runt om i vår värld när vi betraktar de fria samhällenasframgångar och de ofrias stagnation.Den fria ekonomins betydelse ser vi också i form av fattiga nationersutveckling mot ökat välstånd och välfärd. Det är då frihandel har öppnat förproduktion och företagande, som människors fattigdom kunnat bekämpas.Frånvaron av en öppen ekonomi och frihandel har utan undantag lett tillstagnation, fattigdom, svält och mänsklig förnedring.Utan handel finns inget hopp för fattiga människor. Med reglerad handeleller höga tullar bromsas den utveckling som ger fattiga del ivärldsekonomins tillväxt. Frihandelns fiender är, vilka syften de än åberopar,fattigdomens vänner.Vi kan i mänsklighetens historia se samma skeende under olika perioder avnationers och samhällens framgång och stagnation.Sveriges utveckling från en fattig nation till ett av Europasvälfärdssamhällen präglades just av ett uppbrott från det kollektivas strukturertill friheter och rättigheter för de enskilda medborgarna. När friheten harvaritstor har framstegen varit som störst och när ofriheten dominerat harstagnationen inträtt.Det gäller också i vårt eget samhälle där vi kan se att desamhällssektorer som präglas av människors fria val och företagande är på engång dynamiska och tillvaratagande av den enskilde. De skiljer sig från desamhällsområden som står under politisk styrning och regleringar. Där ärverksamheten statisk och sluten gentemot omvärldens förändringar ochmöjligheter. Där tenderar människorna att reduceras till att vara delar av olikakollektiv.För den ekonomiska politiken måste därför reformer som tar tillvaraenskilda människors kraft och ansvar vara den övergripande viktigasteuppgiften.- Lägre skatter skapar ett ökat oberoende och minskar behovet för detoffentliga att med skattemedel erbjuda en trygghet som bygger på så storabidrag som möjligt, istället för en trygghet som bygger på behovet av så fåbidrag som möjligt.- Reformer för ökat företagande och sparande ökar utbudet i vår ekonomioch därmed förutsättningarna att ta tillvara fler människors förmåga på enöppen arbetsmarknad.- Marknadsekonomi och konkurrens innebär tillsammans med en frietablering bättre förvaltning av befintliga resurser. En viktig uppgift underde kommande åren är att öppna upp fler av vårt samhälles olikaverksamheter för den frihet som också innebär att de inlemmas i den nyaekonomins vitalitet. Den kommunala gränsdragningen av våravälfärdstjänsters verksamhet och den politiska styrningen måste ersättas avverksamheter som är gränslösa och styrda av människors krav ochefterfrågan.Sverige skall bli ett friare land. Respekten och toleransen för denenskilda medborgaren skall komma till uttryck bland annat genomvalfrihet och mångfald som gör att hans eller hennes värderingarrespekteras. Mångfalden fostrar till både dynamik och kreativitet ochleder till dynamik.De kollektiva strukturer som styr över så mycket i vårt samhälle måstelämna utrymme för individer och människors egna gemenskaper. Då kan detoffentliga bli mindre omfattande men starkare och tryggare där det behövs.För den ekonomiska politiken innebär detta krav på avregleringar, påsociala trygghetssystem som följer den enskilde medborgaren och en lägreoffentlig utgiftskvot. Genom att den offentliga utgiftskvoten pressas ner växermänniskors möjligheter att själva styra över sin vardag och framtid. Sverigeblir ett friare samhälle när det offentliga kontrollerar en mindre del avvälfärden och människorna själva en större.Sverige skall vara ett ledande reformland när det gäller de viktigavälfärdstjänsterna. Sjukvård och skola skall bli dynamiska delar av en öppenekonomi och ett vitalt kunskapssamhälle för att bättre kunna svara mot dehöga mål för kvalitet och tillgång på deras tjänster medborgare i ettvälfärdsland ställer. De framgångar vi mött som IT-nation till följd av blandannat telemarknadens avreglering skall följas av framgångar inom nyaområden.Lärare, sjukvårdspersonal och administratörer blir med avregleringar ochkonkurrens en del av den nya ekonomin med dess möjligheter för bådesamhälle och enskild. Den välfärd och trygghet som uppnås av att människorsjälva kan välja och forma sin trygghet bidrar till att göra till ettmerattraktivt land.Målet om världens bästa skola kan uppnås för fler elever. Skolan kan blien bas för det svenska kunskapssamhällets företagaranda. kan få eninternationellt ledande sjukvård som också lägger grunden för framsteg inomden medicinska och biotekniska utvecklingens områden.För den ekonomiska politiken innebär detta krav på att förutsättningarnaför företagande och tillväxt är goda.Vi vill öppna nya branscher för internationell konkurrens och tillväxt i detmoderna kunskapssamhällets mest strategiska områden. Det stärker Sverigesattraktivitet som nation men också vår styrka i den globala ekonomin.Sverige skall ha lägre skatter. I den globala ekonomin är det inteskattesatsernas höjd utan skattebasernas styrka som ger de stabilaskatteinkomsterna. måste kunna hävda sig väl inte bara inom ramenför EU utan också i den internationella konkurrens som så tydligt präglarförutsättningarna för svenskt välfärd och svensk näringsliv.Genom en politik som pressar ner den offentliga utgiftskvoten skapastillsammans med ekonomisk tillväxt ett växande utrymme för en politik somsänker det svenska skattetrycket. Sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagare bidrar till att bryta segregation och stärka hushållenssociala trygghet. Det skall alltid löna sig att arbeta och det skall löna sigförden som vill arbeta mer. Kunskap och kompetensutveckling skall stimuleras.Sverige skall ha skatter som gör oss konkurrenskraftiga om företagandeoch kunskaper. Reformer som stärker den enskildes rätt och som vidgarutrymmet för företagande och företagsamhet skall tillsammans med stabilaoffentliga finanser lägga grunden för ett som i en föränderlig tid ärledande både när det gäller frihet och trygghet.4 Den ekonomiska utvecklingen4.1 Den internationella utvecklingenVärldskonjunkturen har stärkts ytterligare, och fortfarande ärdet i första hand den amerikanska ekonomin som drar. Men uppgången iden europeiska konjunkturen har blivit allt tydligare, och redan nästa årförväntas den samlade tillväxten inom EU-området närma sig denamerikanska. Eurons införande ger tillsammans med omfattandeskattesänkarprogram i flera av de europeiska ekonomierna en ökadekonomisk vitalitet.Efter en fortsatt uppgång i pekar prognoserna mot en tillväxt på för . Den starka tillväxten med det högakapacitetsutnyttjandet och det allt mer ansträngda läget på arbetsmarknadenhar föranlett den amerikanska (Fed) att stramaåt penningpolitiken ytterligare. höjdes korträntan fed fundstill6,5 procent.Trots den starka ekonomin har inflationen förblivit förhållandevis låg,kring , vilket bedömare tillskriver en stark produktivitetsutveckling.Även den starka dollarn har bidragit till att hålla prisökningstakten på lågnivå.Indikatorer tyder numera på en viss avmattning , bl.a. har enuppbromsning av den privata konsumtionen skett, liksom en viss avmattning isysselsättningsutvecklingen. Flertalet marknadsanalytiker och prognosinstituttror därför att den amerikanska korträntan nått toppen. Redan under nästa årförväntas Fed lätta något på penningpolitiken.Avmattningen sker från en hög nivå, och tillväxten förväntas under nästaår ligga kvar på . Det ses således ut som att Fed kommer attlyckas med sin ambition att "mjuklanda" den amerikanska ekonomin.Inom EU-området observeras nu en klar förstärkning av konjunkturen, ochinte minst inom euro-området är uppgången tydlig. Försvagningen av euronpå valutamarknaden, inte minst gentemot dollarn, har stärkt exportindustrin,vilket även stärkt de inhemska ekonomierna.Den gemensamma valutan har lett till fusioner och rationaliseringar somstärker den europeiska ekonomins långsiktiga konkurrenskraft.Även konjunkturen i "tillväxtmotor" stärks , även omdet går förhållandevis långsamt och från en tämligen låg nivå. Inte destomindre förväntas effekterna av den tyska uppgången bli stora. Då högretillväxt även kan noteras för beräknas den samlade BNP-tillväxten föreuro-området till både och nästa år.Även tillväxten inom hela EU-området förväntas ligga på strax över 3procent både och 2001. Utanför euro-området sker en förstärkning av denbrittiska ekonomin, även om en stram penningpolitik hållit tillbaka tillväxtennågot.Konjunkturuppgången har bidragit till att inflationstakten inom euro-området stigit över europeiska ECB:s mål på högst 2 procent.Detta har lett till att ECB dragit upp styrräntan, och senaste höjningen kom iaugusti, då räntan höjdes till . De ljusa tillväxtutsikternatillsammans med den svaga euron gör att bedömare tror på ytterligareåtstramningar och början av 2001. Liksom i harinflationen emellertid hållits kvar på förhållandevis låg nivå till följd avlågalöneökningar och stigande produktivitet.Även i sker nu en märkbar förstärkning. av nolltillväxtförväntas den japanska ekonomin öka med , och medomkring . Återhämtningen i övriga har stärktexportindustrin, men även på den inhemska marknaden syns nu en klarförbättring. Utan tvekan har genomförda avregleringar och andra strukurellareformer, bl.a. inom finanssektorn, och som länge efterlysts, haft positiveffekt på ekonomin. kom den första penningpolitiskaåtstramningen då höjde den kortastyrräntan till 0,25 procent.Tabell 5:1 KI om tillväxten. Global BNP-tillväxtTabell 1: (1999 (utfall) 2000 (prognos) 2001 (prognos) )Källa: /OECD4.2 Utvecklingen i NordenSamtliga nordiska länder har gynnats av den höga internationellatillväxttakten, vilket givit stark utveckling för exporten. Starkast tillväxtnoteras för , där BNP förväntas öka med i år.Hittills har tillväxten varit starkt exportdriven, då inte minst den svagaeuron har gynnat den finländska exportindustrin, men har även deninhemska efterfrågan uppvisat en klar ökning. Inflationen utgör ett hot,men ECB:s något stramare penningpolitik förväntas inte mer änmarginellt påverka tillväxten under nästa år.Finlands utgångsläge kan i många fall jämföras med då mångalikheter finns länderna emellan. Liksom har tidigare hafthöga utgifts- och skattekvoter , men till skillnad från har dessa desenaste åren kommit ner på betydligt lägre nivåer. Därför står starkareinför nästa lågkonjunktur.I både och har tillväxten varit betydligt lägre än i Sverigeoch . I har en överhettad arbetsmarknad tvingat centralbankentill en stram penningpolitik, vilket hämmat tillväxten. Det höga räntelägetdämpar konsumtionen, som sparandet gynnas. Situationen ärlikartad i , där den höga ekonomiska aktiviteten tvingade fram ettfinanspolitiskt åtstramningspaket , vilket dämpatökningstakten i BNP.Tabell 5:2 BNP-tillväxt i NordenTabell 2: (1999 (utfall) 2000 (prognos) 2001 (prognos) )Källa: /OECD.4.3 De finansiella marknaderna och oljemarknadenDe marknadsstyrda obligationsräntorna, såväl europeiska somamerikanska, har fallit under innevarande år. I har förväntningar omen något lugnare tillväxttakt påverkat räntemarknaden positivt. Vad gällerEuropa förväntas nästa års avmattning bli mycket måttlig, men samtidigtligger inflationen kvar på förhållandevis låga nivåer, och inom euro-området har ECB stramat åt penningpolitiken, vilket bidragit till lägreinflationsförväntningar.I förefaller emellertid utrymmet för ytterligare långräntenedgång sombegränsat. Även om tillväxten mattas av något ligger den kvar på en hög nivå,och inflationstrenden pekar snarare uppåt än nedåt.I , inklusive , bör det, enligt bedömare, finnas utrymme förytterligare något lägre obligationsräntor. Centralbankerna kommerförmodligen att strama åt penningpolitiken ytterligare för att dämpaeventuella inflationstryck, som placerare ser en något långsammaretillväxt . Därmed tyder det mesta på att den långa räntedifferensenmellan och () kommer att vidgas ytterligare detkommande året. Detta talar i sin tur inte för en snabb försvagning av dollarn,även om flertalet marknadsanalytiker tror att toppen, åtminstone gentemoteuron, snart torde vara nådd.Försvagningen av euron har varit påtaglig , och iseptember nåddes bottennivån per dollar. Även om euron harförsvagats gentemot flertalet valutor är deprecieringen störst gentemot denamerikanska dollarn. Det handlar således till stor del om endollarförstärkning. Högre räntor (visavi ) samt fortsatt stark tillväxtoch ökat kapitalbehov har gjort att den amerikanska valutan stärkts motflertalet valutor, även den svenska kronan.Men det handlar också om en generell euroförsvagning, och enligt mångaanalytiker är det strukturella brister inom den europeiska ekonomin som tillstor del ligger bakom försvagningen. Den långsiktiga tillväxtpotentialen iflera av de europeiska länderna bedöms som betydligt svagare i jämförelsemed . Uppenbarligen behövs mer av avregleringar, framförallt påarbetsmarknadsområdet, för att förtroendet för i allmänhet och euro-området i synnerhet skall stärkas. Fortsatta avregleringar är något som OECDockså ofta efterlyser i sina återkommande analyser och rapporter.Det faktum att europeiska långräntor ligger lägre än de amerikanska tyderinte på att förtroendet för ECB:s förmåga att bekämpa inflationen skulle varasviktande.Nästa års förväntade avmattning har gjort att vinstförväntningarna påaktiemarknaden har skruvats ned. Ett antal amerikanska bolag har underhösten varnat för att vinsterna inte kommer att motsvara tidigare förvänt-ningar, vilket gjort att backat hittills i år(t.o.m. 26/9). Vinstvarningarna gäller främst företag inom den "gamlaekonomin", men även företag inom IT och telekom har gått ned från förraårets höga värderingar. Kurserna på den tekniktunga Nasdaqbörsen har hittillsi år gått ned . Börskurserna i har bl.a. påverkats negativtav den starka dollarn, som har hämmat exporten. Nedgången i harpressat kurserna även i , och flertalet europeiska börser ligger idagsläget på minus . Stockholmsbörsen har sedan årsskiftetdock gått upp (OMX-index per den 25/9).Årets svagare utveckling på aktiemarknaden gör att en viktigtillväxtimpuls minskar rejält jämfört med . Högretillgångspriser, bl.a. aktiepriser, har varit en drivkraft bakom den starkaprivata konsumtionen, både internationellt och i Sverige.Oljepriset har stigit kraftigt till per fat, vilket ärdenhögsta nivån sedan . Då efterfrågan ärfortsatt stark, som lagren bedöms vara förhållandevis begränsade,finns risken att oljepriset förblir högt . I så fallkommer tillväxten att dämpas till följd av köpkraftsindragningen förkonsumenterna som prisuppgången ger upphov till. Dessutom kan inflationenbli högre än väntat, vilket skulle föranleda centralbankerna att höjakorträntorna mer än vad som annars skulle vara motiverat. Enligt beräkningarfrån kommer ett oljepris kring per fat resten av 2000 och ettpris kring att leda till att världsekonomins samladetillväxt blir lägre, jämfört med grundscenariot där OECDräknat med ett oljepris kring och nästa år.I slutet av september började att använda sina oljereserver, vilkettillsammans med signaler från vissa OPEC-länder som stigande produktionfick oljepriset att backa något. Enligt bedömare har många OPEC-länder ingetintresse av att oljepriset når så höga nivåer att den globala tillväxten hotas.Därför är det inte troligt att priset stiger ytterligare, och vissa räknar ocksåmed en viss nedgång från de aktuella höga nivåerna.4.4 VärldshandelnVärldshandeln har gynnats av den starka globala tillväxten, och OECDräknar med att världshandeln ökar och med 8 procentnästa år. har naturligtvis världshandeln omvänt även gynnat denglobala tillväxten. Att handeln mellan länder kan fortsätta att utvecklas ärav stor betydelse för tillväxten och därmed också för det framtidavälståndet, vilket också trycker på i sin långtidsanalys från 1997.Ökad handel är också det absolut bästa sättet för utvecklingsländerna attlångsiktigt förbättra sin ekonomiska situation. I en analys från Världsbankenfrån mars konstateras det att sambandet mellan global tillväxt ochtillväxten i tredje världen är ett mot ett, vilket innebär att tillväxten i denfattiga delen av världen ökar lika mycket som den globala tillväxten. Detfinns också ett tydligt samband mellan ett lands öppenhet vad gäller handeloch dess ekonomiska tillväxt. Slutsatsen är således att ökad frihandel ärpositivt för den globala tillväxten och ökad global tillväxt gynnar alla länder,inte minst utvecklingsländerna.Förra årets misslyckade , den pågående handelstvisten mellanUSA och EU samt återkommande krav från vissa grupper om ökadprotektionism och ökade handelshinder visar att en fortsatt liberalisering avvärldshandeln inte kan tas för given. Detta innebär å andra sidan att det bliränviktigare för att alltid vara pådrivande till förslag som syftar till enfriare världshandel.4.5 Trend mot lägre skatter i EuropaTidigare nämndes att framförallt efterlyst ekonomiska strukturellareformer i många europeiska länder. Det faktum att dollarn fortsätter attstärkas gentemot euron förklaras ofta av att den långsiktigatillväxtpotentialen betraktas som högre i än i . ärarbetsmarknaden mer flexibel och effektiv i , och är deamerikanska skatterna betydligt lägre än de europeiska. Detgenomsnittliga totala skattetrycket ligger inom EU-området på drygt 40procent av BNP, att jämföra med OECD-genomsnittet på omkring 35procent.