mot · GO02Ub819 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub819av , ()Anslagen till utbildning, universitetsforskning och studiestöd1 Förslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens förslag om ändring i högskolelagen(1992:1434) i enlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om och i skolan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en nationell skolpeng.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satsningen på informationstekniken i skolan.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av fler studieplatser inom kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av maxtaxa i barnomsorgen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av "barnskola".11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principerna gällande fördelning av studieplatser till högskoloroch universitet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad satsning på grundutbildning, forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avveckling av den särskilda distansutbildningen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationella och internationella forskningsresurser.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnaderna för utbyggnad av ett mikrolab vid Chalmerstekniska högskola.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Centrala studiestödsnämnden.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiemedlen.18. beslutar att under anslaget 25:3, Forskning inom skolväsendet,anvisa för i enlighet med vad som anförs imotionen.19. beslutar att under anslaget 25:4, Program för IT i skolan,anvisa för i enlighet med vad som anförs imotionen.20. beslutar att anslaget 11:1, Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna, skall utgå i enlighet med vad som anförs i motionen.21. beslutar att anslaget 25:5, skolan, skall utgå i enlighet med vad som anförs i motionen.22. beslutar att under anslaget 25:6, Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp, anvisa 22 788 000 krför i enlighet med vad som anförs i motionen.23. beslutar att under anslaget 25:7, Specialskolor ochresurscenter, anvisa för i enlighet med vad somanförs i motionen.24. beslutar att under anslaget 25:13, Bidrag till svenskundervisning i utlandet, anvisa för i enlighet medvad som anförs i motionen.25. beslutar att under anslaget 25:16, Särskilda utbildningsinsatserför vuxna, kvalificerad yrkesutbildning samt bidrag till folkbildningen,anvisa för , för och2 för i enlighet med vad som anförs i motionen.26. beslutar att under anslaget 25:1, Studiehjälp, anvisa 2 396 483kr , och för i enlighetmed vad som anförs i motionen.27. beslutar att under anslaget 25:2, Studiemedel, anvisa7 , och ienlighet med vad som anförs i motionen.28. beslutar att under anslaget 25:4, Vuxenstudiestöd, anvisa4 , och år 2003i enlighet med vad som anförs i motionen.29. beslutar att under ett nytt anslag 25:83, , anvisa för , 100 000 000 krår 2002 och150 i enlighet med vad som anförs i motionen.30. beslutar att under anslaget 25:69, Enskilda och kommu-nala högskoleutbildningar, anvisa 1 för år 2001,1 för , och 2 för i enlighetmed vad som anförs i motionen.31. beslutar att under anslaget 25:71, Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor, anvisa , respektive154 och för de tre åren i enlighet med vadsom anförs i motionen.32. beslutar att under ett nytt anslag 25:84, Ökadegrundutbildningsanslag anvisa för , 443,5miljoner kronor för och för ienlighet med vad som anförs i motionen.33. beslutar att under ett nytt anslag 25:85, Ökade fakultetsanslag,anvisa för , för år2002 och för i enlighet med vad som anförsi motionen.34. beslutar ej anvisa medel under anslagen 5:26:1, respektive5:26:2 och 25:70 i enlighet med vad som anförs i motionen.35. beslutar att under ett nytt anslag, Nationella institutet förhälsaoch medicin, anvisa för , förår 2002 och för i enlighet med vad som anförs imotionen.36. beslutar att under anslaget 5:26:11, för natur-vetenskap och teknik anvisa 1 för år 2001,1 för och 1 för i enlighetmed vad som anförs i motionen.37. beslutar att under anslaget 5:26:12, förhumanism och samhällskunskap, anvisa för år 2001,352 348 000 kr för och för i enlighet medvad som anförs i motionen.38. beslutar att under ett nytt anslag 5:26:13, anvisa 2 miljarderkronor för två nya stiftelsehögskolor i enlighet med vad somanförs i motionen.39. beslutar att under anslaget 25:81, Utvecklingsarbete iUtbildningsdepartementet, anslå för , 5 414 000 krför och för i enlighet med vad som anförs imotionen.2 InledningDet svenska utbildningsväsendets styrka ligger i en väl utbyggdutbildningsstruktur där alla ges tillgång till grundläggande utbildning.Utbildnings-systemet brister emellertid i flexibilitet och präglas av en kollektivistisksyn på lärande som hämmar den enskilde individens utveckling. Skolanoch övrig utbildning präglas fortfarande av ett offentligt monopol ochcentrala regleringar vilket hämmar den förnyelse och utvecklingutbildningssektorn måste klara. Många av de åtgärder som regeringenföreslår verkar ha som främsta syfte att visa politisk handlingskraft. Manlappar och lagar i ett system som är i behov av mer genomgripandeförändringar.De barn som går i den svenska kommer att verka i ettarbetsliv långt in . Den snabba utvecklingen och ekonominsglobalisering gör kunskapsinvesteringar allt mer betydelsefulla. I närkunskaper blir allt viktigare behövs en utbildningspolitik som sätterkunskapsförmedling och utveckling främst. Förmågan att ta till sig ochutveckla nya kunskaper förutsätter en gedigen grundutbildning, varförutbildningspolitiken måste ha ett långsiktigt perspektiv.Internet- och kunskapssamhället kommer i grunden att förändra deinstitutioner som bar upp industrisamhället. Vad vi ser är en humanistiskrevolution, där utveckling och tillväxt inte längre beror på maskiner ochkapital utan på den enskilde individens insats. Detta fordrar en förnyad ochdynamisk utbildningspolitik.Kunskapsmiljön är av strategiskt avgörande betydelse för näringsklimatet.Den nya ekonomin och det som följer i spåren av denna påverkarkonkurrensvillkoren för alla nationer och skapar nya utmaningar ochmöjligheter. De länder som är öppna mot omvärlden och drar till sig kunnigaindivider kommer att bli mer framgångsrika än andra. Det är kunskap och nyakunskapsvägar som lägger grunden till framgång.Det krävs således ett nytt och bredare sätt att tänka inomutbildningspolitiken. Om skolan skall klara sina uppgifter bättre än idagmåste verksamhetsansvaret decentraliseras ytterligare. Skolanssjälvständighet skall säkras och skolorna skall ges ökat inflytande överutvecklingen. behöver också fler entreprenörer inom olikautbildningsområden för att öka mångfalden.Vad som framför allt behövs är ökade insikter om att det i slutändan ärresultatet som räknas. Studieresultaten i svenska skolor är otillräckliga. Underden har en mängd alarmerande fakta om situationen redovisats.3 Otillräckliga resultatEn av fyra lämnar utan betyget Godkänd i ett eller fleraämnen. bedömer att nästan en av sex elever i årskurs 9uppvisar så stora brister i engelska att de inte kan anses uppfylla ens demest grundläggande kunskapskraven. En av fem elever bedöms saknagrundläggande färdigheter i matematik. De nationella utvärderingarna imatematik visar att det finns stora kunskapsskillnader mellan elever ochatt dessa ökat under 1990-talet.Situationen i gymnasieskolorna är inte bättre. Många elever saknarförutsättningar för att studera vid något av de nationella programmen. Två avtio elever hoppar av gymnasieskolan. Bland elever med invandrarbakgrund ärsituationen än värre; så många som fyra av tio hoppar av. Endast sex av tiogymnasielever uppnår allmän behörighet till högskolan, vilket innebär att100 000 elever kommer att lämna gymnasieskolan utan allmän behörighet tillhögskolan under innevarande mandatperiod.Skolan missar de svaga eleverna. Erfarenheterna ger vid handen att desvaga eleverna har blivit sämre, deras intresse att förkovra sig har minskatoch avståndet till de duktigare eleverna har ökat. Skolverketsresultatuppföljning och uppfattning om standarden i skolan visar att Sverigeinte tillhör spetsnationerna när det gäller elevers och skolors resultat. Vimåste ställa oss frågan om resultat på bredden är optimala, eller om intemånga elever skulle kunna nå betydligt bättre resultat än vad de presteraridag?Lärarbristen är ett faktum och stora pensionsavgångar väntas under denärmaste åren. Bristen på grundskolelärare i årskurs 4-9 beräknas år 2003uppgå till om inte antalet utexaminerade lärare ökar. Särskilt inomområdena matematik och naturvetenskap råder brist. Trots utökat antal studie-platser söker sig få till dessa lärarutbildningar.Cirka 60 procent av alla lärare och av alla lärarstuderande iSverige är kvinnor. Männens andel av samtliga lärarkategorier är inte störreän . Männen flyr skolan, vilket innebär en försämradrekryteringsbas och kvalitativa problem.Sverige lider akut brist på högutbildade unga akademiker. Enligt ligger bara på 21:a plats av 25 länder när det gäller antalpersoner i åldern med minst treårig högskoleutbildning. Statistiskacentralbyrån förutser en betydande brist på såväl civil- somhögskoleingenjörer, vilket gäller även om den totala sysselsättningen liggerkvar på nuvarande nivå. Vidare beräknas den kraftiga expansionen av IT-sektorn leda till en betydande brist på systemvetare under den kommandefemårsperioden.Andelen sökande under till högre utbildning minskade med 3 procentunder föregående år. Direktövergångarna från gymnasium till högreutbildning är påtagligt få. minskar examensfrekvensen stadigt övertiden.Bristerna i den högre utbildningen får direkta konsekvenser inomforskningen. Antalet nyantagna forskare har visserligen ökat något under1990-talet, men ökningstakten har avtagit . Detta berortill stor del på alltför stelbenta regler, framför allt vad avser finansieringen avforskningen. Kraven på färdig finansiering för doktorander avskräcker ungaoch energiska forskarämnen från att söka doktorandtjänster. Detta leder iförlängningen till ett stort problem med generationsväxlingen inom densvenska forskarvärlden.Medborgarna har rätt att kräva mer av det svenska utbildningssystemet änvad som åstadkoms . En väl fungerande grundutbildning är grundvalenför det livslånga lärandet - en förutsättning inte bara för högre utbildning ochforskning, utan också för att kunna leva och utvecklas i ett allt merföränderligt och dynamiskt kunskapssamhälle.4 Ta vara på utvecklingskraftenAlla barns rätt till en god utbildning i enlighet med skolans mål kan baraskapas genom ett dynamiskt skolväsende med tydlig ansvarsfördelningmellan stat-skola, professionella politiker, lärare och elever. En statliguppgift är att säkra en kontinuerlig och oväldig uppföljning i förhållandetill skolans mål. Skolornas och den enskilde elevens resultat skallutvärderas regelbundet i syfte att höja utbildningens långsiktiga kvalitet.Det moderata budgetalternativet inom politikerområde 25, utgiftsområde16 Utbildning och forskning söker garantera alla elever valfrihet ochmångfald. Tyngdpunkten i förslaget handlar om att frigöra den vilja ochförmåga till initiativ och engagemang som finns bland elever, lärare ochföräldrar, i ett första steg vad avser den obligatoriska grundskolan.I de frågor där vi delar regeringens bedömningar har vi inte funnitanledning att göra särskilda markeringar.Vi förordar att staten övertar ansvaret för finansiering frånoch med . Alla elever och föräldrar skall ha reella möjligheter att frittvälja skola. En resursgaranti införs när staten övertar finansieringen avgrundskolan. Under ett nytt anslag 25:82, Nationell skolpeng, avsätts 54,1miljarder kronor 2002 vilket motsvarar kostnaden för samtinnebär en resursförstärkning för skolorna. En övergång till att fördelaresurser efter vilken skola eleverna och föräldrarna väljer innebär attskolornas självständighet och frihet att förfoga över de ekonomiska medlenoch hur de skall användas ökar. Därmed kommer fokus att sättas påundervisningens kvalitet och utbildningens mål.Att göra alla skolor mer fria och självständiga är att ge förutsättningar förpersonal och engagerade föräldrar att ta ansvar för verksamheten. Vi avvisarregeringens förslag om projektbidrag till personalförstärkningar under 25:11.Regeringens förslag är ytterligare ett exempel på en politik som mer handlarom att "lappa och laga" och komma med statliga pekpinnar än att ta degenomgripande förändringsbeslut som är nödvändiga. 300 miljoner kronorreserveras under samma anslagsområde för genomförandet av "Barnskola" ienlighet med den moderata motionen 1999/2000:Ub42 med anledning avprop. 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola.Kommunaliseringen av skolan innebar att ett nytt styrsystemintroducerades. Statens uppgift är att sätta nationella mål och utvärderaverksamhetens resultat. är emellertid den nationella utvärderingeneftersatt, t.o.m. regeringen påtalar att utvecklingen vad gäller Skolverketstillsyn gått i fel riktning. Det är likaledes av avgörande betydelse attnationelluppföljning och utvärdering av skolans kvalitet och resultat blir merprofessionellt och konsekvent utförd. Vi föreslår inrättande av ett friståendenationellt kvalitetsinstitut år 2001.Kvalitetsinstitutet tilldelas den kommandetreårsperioden under ett nytt anslag 25:83. verksamhet gällandeuppföljning och utvärdering överförs i huvudsak från verket till det friståendekvalitetsinstitutet. Mer specifika projekt som rör utvärdering samttillsynsverksamheten kvarstår i uppgifter. Kvarvarandeverksamhet i förs samman med förhandikappfrågor i skolan () och bildar en gemensam myndighet. Anslaget25:5 utgår, som konsekvens.Vi har tidigare avvisat regerings s.k. storstadssatsning, eftersom lösningeninte är vad som behövs för att komma till rätta med problemen. Vi reduceraranslagsramen för 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna med220 . Vi anser inte att problemen med utanförskap löses medmer stadsbidrag till vissa kommuner. Det som behövs är i stället att alla eleverges bra möjligheter att välja skola och att staten tar över finansieringen avskolan. Därigenom ges de som verkar i skolan det verktyg som de behöver föratt i mer positiv riktning utveckla skolan.Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget 25:7, Specialskolor ochresurscenter, utökas med den kommande treårsperioden isyfte att både bibehålla och utveckla den kompetens som finns i dessa skolor.Regeringens förslag att lägga ned de statliga specialskolorna för elever medomfattande och komplicerade funktionshinder vid ochEkeskolan har vi tidigare avvisat. Den anslagsökning som vi anslårsäkerställer undervisning vid specialskolorna.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ärett prioriterat område. Vi förordar att anslaget 25:6 utökas med3 de närmaste tre åren.Regeringen har ökat anslaget 25:3, Forskning inom skolväsendet. Vivälkomnar initiativet men föreslår en ytterligare anslagsökning bl.a. beroendepå situationen i skolan och för att möjliggöra att ges möjlighet attfölja de förändringar som vi vidtar. En uppräkning görs med åtta miljonerkronor från och med år 2001.Vi har tidigare avvisat regeringens maxtaxeförslag. I vår familjepolitiskamotion 1999/2000:Ub43 med anledning av prop. 1999/2000:129 Maxtaxa ochallmän förskola beskriver vi de alternativa lösningar som vi och andraborgerliga partier istället förordar. Några medel under anslaget 25:10 anslåsdärför inte.Ett brett och omfattande kunskapsutbyte med andra länder är viktigt. Vihar tidigare motsatt oss regeringens besparingar inom området 25:13, Bidragtill svensk undervisning i utlandet. De svenska skolorna i utlandet underlättarsvenska medborgares möjligheter att arbeta utomlands och fungerar somutomordentliga marknadsförare av . Vi föreslår 30 miljoner kronormer än regeringen under anslaget 25:13 den kommande treårsperioden.Moderata samlingspartiet har drivit regeringen framför sig ien mer omfattande satsning än regeringen på IT i skolan. Vi har konsekventdrivit frågor som handlar om informationsteknikens betydelse för utveckling,modernisering och förnyelse av skolans arbetssätt och pedagogik.Informationstekniken måste införas, användas och konsekvent finnas medsom ett viktigt arbetsredskap och hjälpmedel i alla skolor och på alla nivåer.Vår kritik har framför allt handlat om att satsningen har varit alltförbegränsadoch inte haft som mål att den skall omfatta alla lärare. Det är därför bra attregeringen nu tar "skeden i vacker hand" och förlänger projektet. Vi föreslårtrots det en kraftigare och mer uthållig satsning på IT i skolan. Vi anvisar327 mer än regeringen utifrånövertygelsen att antalet lärare som ges möjlighet att delta måste öka.Möjligheterna att erbjuda andra lärargrupper måste också utvecklasytterligare. En iakttagelse som vi gjort i våra kontakter med skolor och olikapersonalgrupper är problemet att skolorna på vissa håll har svårigheter attklara av underhåll, uppgraderingar av program och utrustning samtkompetensutveckling av personal efter ITIS. Pågående och kommandeutvärderingar får visa på orsakerna till denna utveckling. Under anslaget 25:4Program för IT i skolan anslås år 2001.Regeringen gör i budgetpropositionen ett stort nummer av den kommandepropositionen om vuxnas lärande som skall presenteras under hösten 2000.Hur det blir med det återstår att se. I avvaktan på den aviserade propositionenföreslår vi en successiv neddragning av antalet studieplatser inom det s.k.Kunskapslyftet i enlighet med våra tidigare förslag. Moderata Samlingspartietanslår medel för att de som har påbörjat sina studier i skall gesmöjligheter att fullfölja studierna. Vi förordar att den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen byggs ut till att omfatta 25 000studieplatser , vilket är en påtagligt större satsning än vad regeringenmedger, trots goda resultat och stor efterfrågan av denna utbildning. I anslagetför särskilda utbildningsinsatser för vuxna har vi också medel förfolkhögskolornas utbildning eftersom vi anser dem vara en central del i densamlade vuxenutbildningen. Från utgiftsområde 17, anslag 25:1 har850 överförts till utgiftsområdet.Centrala tillförs medel i vårt alternativ. Anledningenär att vi inte anser att myndigheten direkt skall disponera avgifter på det sättregeringen medger. Tekniken är ett sätt för regeringen att kringgåbudgetramarna och döljer offentlig expansion i tabellverket. I realiteteninnebär vårt förslag ett besparingskrav på myndigheten som vi också villkonkurrensutsätta.Vad avser anslagsområde 15 Studiestöd minskas anslagen som en följd avde förändringar vi genomför vad gäller särskilda utbildningsinsatser förvuxna. Fördelningen mellan anslagen kan behöva justeras. Vi anser också attden s.k. 12-terminsregeln måste ses över så att den inte omöjliggör längreutbildningar av mer avancerad karaktär. Mot den bakgrunden krävsförtydliganden i regelverket. Studiebidragen bibehålls på nuvarande nivå.Vissa medel för fackliga utbildningar ifrågasätts. Ett avskaffande avfribeloppsregeln förordas.5 Universitet och högskolorDet framgår av vårt budgetförslag att vi gör stora satsningar utöverregeringens förslag när det gäller högre utbildning och forskning.Insatserna är strategiskt viktiga för att skall kunna hävda sig i enalltmer kunskapsintensiv och internationaliserad värld.Det pågår en omfattande och nödvändig utbyggnad av högre utbildning iSverige. Utbyggnaden sker främst vid högskolorna i enlighet med regeringenscentraliserade sätt att fördela studieplatser. anserattdet är allvarligt att en så strategisk framtidsinvestering som högre utbildningihög grad får styras av regionalpolitiska skäl.Vi anser att fördelningen av studieplatser i första hand skall ske i enomfattning som motsvarar studenternas val av ämne och lärosäte. Det står intei strid med att staten vidtar särskilda, väl avgränsade satsningar och angerövergripande mål. (I första hand anser vi att en sådan särskild satsning skallutformas efter ett långsiktigt mål som innebär att antalet examineradecivilingenjörer skall ha ökat ).Starka och självständiga universitet och högskolor är vidare enförutsättning för att kunna garantera den akademiska utbildningens kvalitetoch forskningens frihet. har anslagen till grundutbildningurholkats . Denna utveckling måste stoppas. Detta blirsärskilt nödvändigt i ljuset av en från regeringen alltmer centralstyrdforskning och en ny forskningsfinansieringsstruktur med starka centralistiskadrag och där regeringen helt underlåter att redovisa den inbördes fördelningeninom den nya myndighetsstrukturen.I den moderata budgetmotionen vill vi höja grundutbildningsanslagen med ca isyfte att återuppbygga lärosätenas styrka och självständighet. Dessa nyamedel avsätts på konto 25:84 Ökade grundutbildningsanslag och uppgår år2001 till 242,1 miljoner, till 443,5 miljoner och 2003 till 598miljoner. Anslaget skall fördelas till universitet och högskolor som en ökningper plats. Vi vill också aktualisera en annan princip för platsfördelningenbyggd på att den skall ske med utgångspunkt att följa studenternas val samtfrämja ökad kvalitet inom grundutbildningen. Det senare kan bl.a. mätasgenom examinationsfrekvensen. Vi föreslår vidare att lärosäten som inteerhåller tillräckligt många sökande i relation till antalet studieplatser skallöverföra ej utnyttjade resurser till detta anslag.Medlen för den särskilda distansutbildningsmyndigheten som vi villavveckla har överförts till detta anslag.Anslaget för enskilda och kommunala högskoleutbildningar räknas upp.Därmed kan bl.a. fristående pedagogisk utbildning ges stöd. Vi ser positivt påfristående högre utbildningsalternativ som växer fram och svarar mot denkvalitetsprövning kan göra och måste kunna ges statligt stödoch/eller ställas under statlig tillsyn. Anslagen för ändamålet är begränsade,men måste vidgas. avvisar vi regeringens förslag till ändringi högskolelagen där man föreslår att regeringen skall kunna vägra tillstånd förutfärdande av examina om man anser att det inte finns ett ur rikstäckandeperspektiv "allmänt intresse" för det. En sådan ordning ger regeringenverktyg att motverka fler fristående högskolor, vilket vi inte accepterar.Tillstånd att utfärda examen skall förutsätta att utbildningen uppfyller krav påkvalitet och i övrigt uppfyller kraven på öppenhet och utvärdering. I anslagetinryms medel avseende satsning på ett mikrolab. Det är viktigt attäven stiftelsehögskolorna kan ges särskilt stöd för centrala investeringar.Erfarenheterna av de två stiftelsehögskolorna är goda. För dynamikeninom den högre utbildningen är det positivt om fler högskolor ges en sådansjälvställning. Vi föreslår därför att två universitet och/eller högskolor skallombildas och drivas i stiftelseform. Medel för att möjliggöra detta anslås.Regeringen bör bereda frågan och förelägga underlag för ett beslutom detta.I den moderata budgeten görs en kraftig förstärkning avforskningsanslagen med ca i syfte att förstärka den friaforskningen, finansieringen av doktorander och insatserna på för Sverigevitala områden. Nya medel avsätts på konto 25:85 Ökade fakultetsanslag ochuppgår till , till och2003 till 424 000 000 kronor.Tabell 1:Ökade anslag till grundutbildning25:84242 100433 500588 000 )I vår motion med anledning av regeringens prop.