mot · GN02Fi13 · 2000-04-28 00:00:00 — Bidragsberoendet och rundgÃ¥ngen i skattesystemet mÃ¥ste minskas. Det svenska grundavdraget, som i internationell jÃ¤mfÃ¶relse Ã¤r vÃ¤ldigt lÃ¥gt, bÃ¶r i stÃ¤llet hÃ¶jas i beskattning (kommer Ã¤ven pensionÃ¤rer till del) till och eventuellt inledas med en upptrappning. En sÃ¥dan upptrappning skulle till exempel kunna reducera marginaleffekten fÃ¶r taxerade inkomster med . Kostnaden fÃ¶r att fullt ut kompensera kommunerna fÃ¶r intÃ¤ktsbortfallet, cirka 15â20 miljarder kronor, har finansierat genom besparingar i sitt budgetalternativ. Om strukturella reformer pÃ¥ arbetsmarknaden uteblir och regeringen endast gÃ¥r med pÃ¥ skattesÃ¤nkningar utifrÃ¥n uppkomna Ã¶verskott, mÃ¥ste den totala sÃ¤nkningen av inkomstskatten underordnas stabiliseringspolitiska hÃ¤nsyn. 4.2.1.1Â PÃ¥ kort sikt Omfattningen och takten i skattesÃ¤nkningar mÃ¥ste avpassas sÃ¥ att inte snabbt tvingas kyla av en Ã¶verhettning som kan fÃ¶lja nÃ¤r flaskhalsproblemen pÃ¥ arbetsmarknaden fÃ¶rvÃ¤rras. De strukturella reformer pÃ¥ frÃ¤mst arbetsmarknaden som fÃ¶reslÃ¥s nedan skulle mÃ¶jliggÃ¶ra en starkare och lÃ¤ngre tillvÃ¤xtperiod fÃ¶r svensk ekonomi och vÃ¤lfÃ¤rd. Marginalskatten bÃ¶r under de kommande Ã¥ren minskas fÃ¶r alla fÃ¶rvÃ¤rvsaktiva genom en statlig skattereduktion (fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster upp till 8,07 fÃ¶rhÃ¶jda prisbasbelopp. Med den ursprungliga pensionsuppgÃ¶relsen som riktmÃ¤rke bÃ¶r kompenseras. Den var tÃ¤nkt att kosta av lÃ¶nesumman i faktisk extra skattehÃ¶jning, vilket nu blivit . I denna motion lÃ¤ggs fÃ¶rslag om ett successivt Ã¶kat fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag som fullt infÃ¶rt innebÃ¤r en skattesÃ¤nkning pÃ¥ . Endast en mindre del av denna reform bÃ¶r av stabiliseringspolitiska skÃ¤l genomfÃ¶ras under Ã¥r 2001. I denna motion har vi, utÃ¶ver tidigare finansierade familjepolitiska fÃ¶rslag, skuggat in ytterligare Ã¥r 2002 och Ã¥r 2003 fÃ¶r en familjepolitisk reform fÃ¶r att Ã¶ka barnfamiljernas valfrihet och kÃ¶pkraft. Vi Ã¤r Ã¶ppna fÃ¶r en diskussion om olika fÃ¶rslag till lÃ¶sningar fÃ¶r att Ã¶ka valfriheten och flexibiliteten fÃ¶r barnfamiljerna men ocksÃ¥ att minska maginaleffekterna. En skattereduktion pÃ¥ fÃ¶r hushÃ¥llens kÃ¶p av tjÃ¤nster bÃ¶r infÃ¶ras. PÃ¥ sÃ¥ sÃ¤tt elimineras nÃ¤stan hela den extra skattekil som uppstÃ¥r nÃ¤r frÃ¤mmande arbetskraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt fler samhÃ¤llsekonomiskt motiverade byten (kÃ¶p) av tjÃ¤nster kommer till stÃ¥nd, eftersom de Ã¤ven blir privatekonomiskt lÃ¶nsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer dÃ¤rmed att Ã¶ka. kan den svarta sektorn trÃ¤ngas tillbaka, nÃ¤r det blir mÃ¶jligt att bÃ¥de kÃ¶pa och sÃ¤lja privata hushÃ¥llstjÃ¤nster bÃ¥de vitt och lagligt. (JÃ¤mfÃ¶r avsnittet nedan om konkurrens.) Kostnaden fÃ¶r staten . Avskaffad vÃ¤rnskatt reducerar marginaleffekten . Arbetsgivaravgifterna sÃ¤nks pÃ¥ lÃ¶nesummor upp till 900Â per Ã¥r. FÃ¶r egenfÃ¶retagare utÃ¶kas den nedsÃ¤ttningsÂberÃ¤ttigade lÃ¶nesumman till per Ã¥r. FÃ¶rslaget gÃ¤ller alla fÃ¶retag (arbetsgivare), men gynnar frÃ¤mst smÃ¥fÃ¶retagen. De mindre fÃ¶retag som tvekar om de ska vÃ¥ga nyanstÃ¤lla fÃ¥r med detta fÃ¶rslag klart fÃ¶rbÃ¤ttrade mÃ¶jligheter att vÃ¥ga satsa pÃ¥ utveckling och nyanÂstÃ¤llningar. Kostnad cirka 7 miljarder Ã¥r 2002, cirka 5,6 miljarder Ã¥r 2003. 4.2.1.1.1Â FempartiÃ¶verlÃ¤ggningar om marginaleffekterna Skadligheten av marginaleffekterna i skatte- och socialfÃ¶rsÃ¤kringssystemen erkÃ¤nns nu av nÃ¤stan alla. Icke desto mindre Ã¤r de politiska svÃ¥righeterna att rÃ¤tta till dem betydande. Det handlar oftast om att vÃ¤xla bidrag mot sÃ¤nkta skatter. genomfÃ¶r ett analys- och reformarbete fÃ¶r att avlÃ¤gsna de mÃ¥nga skadliga marginaleffekterna i skatte- och socialÂfÃ¶rÂsÃ¤kringssystemen. FÃ¶r att skapa stabilitet och lÃ¥ngsiktighet borde en samverkan ske mellan de fem partier som stÃ¥r bakom pensionsreformen, detta fÃ¶r att ocksÃ¥ ge bÃ¤ttre fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r en lÃ¥ngsiktigt hÃ¥llbar vÃ¤lfÃ¤rdsutveckling. Det handlar om bostadsbidragets konstruktion och avtrappning. En tÃ¤nkbar mÃ¶jlighet Ã¤r att âplatta utâ bostadsbidraget genom en lÃ¤gre startnivÃ¥ och flackare avtrappning. Den lÃ¤gre startnivÃ¥n bÃ¶r i sÃ¥ fall kompenseras med sÃ¤nkt inkomstskatt. Den sÃ¥ kallade LO-puckeln i grundavdraget trÃ¤ffar âfelâ personer efter alla avindexeringar och skapar extra marginalÂeffekt fÃ¶r stora inkomstgrupper nÃ¤r den trappas av, vilket minskar arbetsutbudet till men fÃ¶r en uthÃ¥llig vÃ¤lfÃ¤rdsutveckling. Barnomsorgstaxornas konstruktion ger Ã¤ven vissa marginaleffekter, Ã¤ven om effekten av dessa, jÃ¤mfÃ¶rt med andra marginaleffekter, kraftigt Ã¶verdrivits i debatten. Som exempel kan nÃ¤mnas att en enhetstaxa â som ett alternativ till en statligt bestÃ¤md maxtaxa â i genomsnitt skulle reducera marginaleffekten fÃ¶r barnomsorgskostnader med mellan . En enhetstaxa skulle fÃ¶rstÃ¥s gÃ¶ra det vÃ¤sentligt dyrare fÃ¶r arbetslÃ¶sa att ha barnen pÃ¥ dagis i de kommuner som erbjuder gratis dagisplats fÃ¶r barn till arbetslÃ¶sa, men marginaleffekten som gÃ¶r att det inte lÃ¶nar sig att ta ett arbete (eftersom man dÃ¥ mÃ¥ste betala hela dagisavgiften) skulle reduceras med mellan . En eventuell statlig medverkan fÃ¶r att ge en sÃ¥dan frivillig reform en lÃ¥ginkomstprofil torde kosta . FÃ¶r att minska de orimliga skillnaderna i Ã¤ldrevÃ¥rdstaxorna bÃ¶r enhetstaxa infÃ¶ras. Detta bÃ¶r dock inte ske genom lagstiftningsÃ¥tgÃ¤rder, utan bÃ¶r vara en frÃ¥ga fÃ¶r de kommunala beslutsfattarna. En lÃ¤gre Ã¥terbetalningsprocent i underhÃ¥llsstÃ¶det (med till exempel ) kan vÃ¤xlas mot ett nÃ¥got lÃ¤gre fÃ¶rbehÃ¥llsbelopp. En sÃ¥dan Ã¥tgÃ¤rd kan gÃ¶ras statsfinansiellt neutral, som den minskar marginaleffekten frÃ¥n till . Marginaleffekterna i arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kringen Ã¤r ett vÃ¤ldokumenterat strukturellt problem pÃ¥ den svenska arbetsmarknaden som helst borde fÃ¥ en bred och lÃ¥ngsiktig politisk lÃ¶sning. Ett fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag som enbart gÃ¤ller fÃ¶r inkomst av tjÃ¤nst skulle Ã¶ka behÃ¥llningen av att arbeta jÃ¤mfÃ¶rt med a-kasseersÃ¤ttning. Ãven fribeloppsgrÃ¤nsen fÃ¶r studiebidraget ger orimliga marginaleffekter pÃ¥ vanligen fÃ¶r de studerande. Den kan reduceras med olika tekniker, varav den mest radikala Ã¤r ett totalt avskaffande av grÃ¤nsen till en statsfinansiell kostnad av . Ett fÃ¶rslag om slopat fribelopp lÃ¤ggs i denna motion. Kommunala skattehÃ¶jningar slÃ¥r hÃ¥rdast mot lÃ¥g- och medelinkomsttagare och motverkar dÃ¤rmed effekterna av ett nytt fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag. I flerÂpartiÃ¶verlÃ¤ggningarna bÃ¶r en modell fÃ¶r undvikande av kommunala skattehÃ¶jningar diskuteras. 4.2.1.2Â PÃ¥ lite lÃ¤ngre sikt 4.2.1.2.1Â Reformerad och fonderad socialfÃ¶rsÃ¤kring Den stÃ¶rsta delen av socialfÃ¶rsÃ¤kringssystemet omfÃ¶rdelar inte inkomster mellan personer, utan mellan olika tidsperioder i en och samma persons livscykel. Pensionssystemet Ã¤r kanske det tydligaste exemplet, dÃ¤r den livsinkomst man arbetar ihop utgÃ¶r grunden fÃ¶r de avgifter man betalar in och sedan den pension man fÃ¥r. FÃ¶r dem som inte har kunnat arbeta ihop till en rimlig pension finns ett âgolvâ, en garantipension, men den finansieras av alla fÃ¶rvÃ¤rvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna. FÃ¶rutom att denna typ av rakare rÃ¶r mellan vad man betalar in och vad man fÃ¥r ut behÃ¶ver skapas i fler delar av socialfÃ¶rsÃ¤kringssystemet, gÃ¥r det ocksÃ¥ pÃ¥ sikt att gÃ¶ra stora vinster pÃ¥ att fondera delar av systemen. Enkelt uttryckt sÃ¥ krÃ¤ver ett (helt eller delvis) fonderat system som ger en viss avkastning ett lÃ¤gre skatteuttag fÃ¶r att finansiera de fÃ¶rmÃ¥ner som man har bestÃ¤mt. En fonderad fÃ¶rsÃ¤kring verkar ocksÃ¥ stabiliserande, eftersom den i viss mÃ¥n kan fungera som en buffert vid dÃ¥liga Ã¥r. Statens lÃ¥nebehov och statsbudgeten skulle dÃ¤rmed inte behÃ¶va variera i takt med till exempel den utveckling vi sett under senare Ã¥r i sjukfÃ¶rsÃ¤kringen. Ãven om bara delar av systemen Ã¤r fonderade och avkastningen Ã¤r lÃ¥g, kan den sammanlagda vinsten pÃ¥ samhÃ¤llsnivÃ¥ bli stor. SjukfÃ¶rsÃ¤kringen berÃ¤knas i Ã¥r gÃ¥ med ett underskott pÃ¥ , jÃ¤mfÃ¶rt med ett Ã¶verskott . SjukfÃ¶rsÃ¤kringen borde ges en mer autonom utformning. beredda att diskutera villkoren fÃ¶r reformering, eventuellt med en egen buffertfond fÃ¶r att utjÃ¤mna inbetalningar och utbetalningar Ã¶ver tillfÃ¤lliga variationer mellan olika Ã¥r. De partier som stÃ¥r bakom pensionsreformen vore Ã¤ven hÃ¤r en lÃ¤mplig konstellation fÃ¶r sÃ¥dana samtal. 4.2.2Â Reformerad lÃ¶nebildning och arbetsmarknad Ett av de allvarligaste hoten mot den starka utvecklingen i svensk ekonomi Ã¤r om lÃ¶nerna i stiger avsevÃ¤rt snabbare Ã¤n EU-lÃ¤nderna i genomsnitt och EMU-lÃ¤nderna i synnerhet. En satsning pÃ¥ ett fÃ¶rvÃ¤rvsavdrag riktat till lÃ¥g- och medelinkomsttagare som genomfÃ¶rs med tyngdpunkten under den starkaste tillvÃ¤xtfasen krÃ¤ver mycket snabba Ã¥tgÃ¤rder fÃ¶r en bÃ¤ttre fungerande lÃ¶nebildning och arbetsmarknad. Alternativet Ã¤r en senareÂlÃ¤ggning av skattesÃ¤nkningarna tills ekonomin svalnat av. Att gasa i snabbt Ã¶kande konjunktur och bromsa i nedgÃ¥ng och vÃ¤xande arbetslÃ¶shet Ã¤r varken i samklang med vedertagen ekonomisk klokskap eller vetenskap. och stÃ¶rre delen av lÃ¥g de svenska lÃ¶neÂÃ¶kningarna betydligt Ã¶ver sÃ¥vÃ¤l produktivitetsÃ¶kningen i som lÃ¶neutvecklingen i jÃ¤mfÃ¶rbara lÃ¤nder. Detta betalades med Ã¶kad inflation, sÃ¥ trots hÃ¶ga nominella lÃ¶neÃ¶kningar blev reallÃ¶neÃ¶kningen noll. I bÃ¶rjan av lÃ¥g de svenska lÃ¶neÃ¶kningarna under EU-genomsnittet under nÃ¥gra Ã¥r, men pÃ¥ senare Ã¥r har de Ã¥ter Ã¶kat Ã¶ver EU-snittet. Liksom nÃ¤r det gÃ¤ller marginaleffekter, finns det en utbredd insikt om att den svenska lÃ¶nebildningen under mÃ¥nga Ã¥r har fungerat dÃ¥ligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera pÃ¥ lÃ¶nebildningens stora betydelse fÃ¶r sysselsÃ¤ttningen. LÃ¶nesumman motsvarar ungefÃ¤r hÃ¤lften av BNP, vilket gÃ¶r att Ã¤ven smÃ¥ procentuella fÃ¶rÃ¤ndringar fÃ¥r stort genomslag pÃ¥ samhÃ¤llsekonomin. Trots utbredd kunskap om lÃ¶nebildningens betydelse fÃ¶r samhÃ¤llsÂekonomins utveckling lyser de politiska fÃ¶rslagen nÃ¤stan helt med sin frÃ¥nvaro. Staten bÃ¶r i egentlig mening inte avgÃ¶ra vilka lÃ¶neavtal som fÃ¥r trÃ¤ffas. DÃ¤remot bÃ¶r staten skapa sÃ¥dana spelregler som gÃ¶r att till exempel risken fÃ¶r Ã¶kad arbetslÃ¶shet tas med som en kostnad nÃ¤r avtal ska tecknas, liksom vinsten med en lÃ¤gre arbetslÃ¶shet. Incitamenten fÃ¶r fackfÃ¶reningarna att ta hÃ¤nsyn till risken fÃ¶r Ã¶kad arbetslÃ¶shet Ã¤r i princip obefintliga. I sjÃ¤lva verket ingick det som en del i den sÃ¥ kallade solidariska lÃ¶nepolitiken att facken inte skulle behÃ¶va tÃ¤nka pÃ¥ eventuell arbetslÃ¶shet, det var statens uppgift att finansiera a-kassorna. Den moderna arbetsmarknaden prÃ¤glas av ett Ã¶kat behov av flexibilitet, mer korttidsanstÃ¤llningar och ett allt stÃ¶rre kunskapsbehov. Den nya situationen pÃ¥ arbetsmarknaden har gjort att de nuvarande arbetsÂmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rderna mÃ¥ste ses Ã¶ver. Det Ã¤r avgÃ¶rande fÃ¶r den fortsatta ekonomiska utvecklingen att fattar beslut som avhjÃ¤lper flaskhalsarna pÃ¥ arbetsmarknaden. Det mÃ¥ste bli en bÃ¤ttre balans mellan tillgÃ¥ngen pÃ¥ utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens parter. krÃ¤vs individuella handlingsplaner nÃ¤r det gÃ¤ller att anpassa en arbetsmarknadspolitisk Ã¥tgÃ¤rd till vad som efterfrÃ¥gas pÃ¥ marknaden och vilka fÃ¶rutsÃ¤ttningar den enskilde besitter. Det behÃ¶vs ett nÃ¤ra samarbete mellan nÃ¤ringslivet och arbetsfÃ¶rmedlingarna runt om i landet fÃ¶r att de arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rderna ska fÃ¥ den genomslagskraft som efterfrÃ¥gas bland fÃ¶retagen. arbetstagare historiskt sett kÃ¤nda fÃ¶r sin kompetens. Ska detta Ã¤ven gÃ¤lla framgent, mÃ¥ste vi fortsÃ¤tta att satsa pÃ¥ ett bra och modernt utbildningsvÃ¤sende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, frÃ¥n det att man bÃ¶rjar skolan fram till en universitets- eller hÃ¶gskoleexamen, innebÃ¤r att kan fortsÃ¤tta att konkurrera med en hÃ¶g kompetensnivÃ¥. Nedan presenteras nÃ¥gra fÃ¶rslag fÃ¶r att fÃ¶rbÃ¤ttra arbetsmarknadens funktionssÃ¤tt och uppnÃ¥ en bÃ¤ttre balans i lÃ¶nebildningsprocessen, sÃ¥ att resultatet frÃ¥n lÃ¶nefÃ¶rhandlingarna i stÃ¶rre utstrÃ¤ckning kommer att motsvara det samhÃ¤llsekonomiska utrymme som fÃ¶ljer av Ã¶kad produktivitet. Kostnaderna fÃ¶r arbetslÃ¶sheten bÃ¶r synliggÃ¶ras genom en hÃ¶gre egenfinansiering av en allmÃ¤n och obligatorisk arbetslÃ¶shetsfÃ¶rsÃ¤kring. Egenfinansieringen bÃ¶r uppgÃ¥ till och kompenseras fullt ut fÃ¶r den enskilde genom en generell hÃ¶jning av grundavdraget. HÃ¶jningen av avgiften pÃ¥ per mÃ¥nad kompenseras fullt ut med sÃ¤nkt inkomstskatt. Varseltiden fÃ¶r strejkÃ¥tgÃ¤rder bÃ¶r fÃ¶rlÃ¤ngas frÃ¥n 7 . bÃ¶r kunna skjuta upp varslade stridsÃ¥tgÃ¤rder . Lagen som reglerar kollektivavtalen bÃ¶r ses Ã¶ver fÃ¶r att Ã¶ka den enskildes rÃ¤ttigheter och frÃ¤mja en bÃ¤ttre fungerande lÃ¶nebildning. Bland annat borde mÃ¶jlighet fÃ¶r enskilda lÃ¶ntagare att sluta avtal med arbetsgivare utan hÃ¤nsyn till gÃ¤llande kollektivavtal underlÃ¤ttas. Riskerna fÃ¶r att enskilda arbetstagare utnyttjas otillbÃ¶rligt genom att hamna i en underlÃ¤gsen position, exempelvis vid hÃ¶g arbetslÃ¶shet, mÃ¥ste beaktas i denna Ã¶versyn. Arbetsmarknadens parter bÃ¶r efterstrÃ¤va Ã¶kad flexibilitet vad gÃ¤ller lÃ¶nebildning fÃ¶r ungdom. LÃ¤gre ingÃ¥ngslÃ¶ner inom vissa branscher kan vara ett verksamt sÃ¤tt att fÃ¥ fler unga i arbete. Detta bÃ¶r i fÃ¶rsta hand lÃ¶sas avtalsvÃ¤gen. Vinstdelningssystem fÃ¶r de anstÃ¤llda kan med fÃ¶rdel utgÃ¶ra en del i den framtida lÃ¶nebildningen. Ett sÃ¥dant system skapar en god och flexibel koppling mellan fÃ¶retagens vinster och de anstÃ¤lldas ersÃ¤ttningar. Arbetsgivaravgifter bÃ¶r inte tas ut pÃ¥ ersÃ¤ttning frÃ¥n ett vinstdelningsÂsystem. Beskattningen av personaloptioner bÃ¶r ses Ã¶ver som ett led i att stimulera en bÃ¤ttre lÃ¶nebildning. I denna motion lÃ¤ggs fÃ¶rslag om en lindring av skatten pÃ¥ personaloptioner. Det Ã¤r bra att volymmÃ¥let i arbetsmarknadspolitiken avskaffats. Prioritet mÃ¥ste ges Ã¥t att Ã¥tgÃ¤rda bristyrken genom kvalificerad arbetsÂmarknadsÂutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska Ã¥tgÃ¤rder bÃ¶r minskas och regelverket kring Ã¥tgÃ¤rderna fÃ¶renklas. 4.2.2.1Â Arbetsgrupp om Ã¶kad ohÃ¤lsa Regeringen aviserar pÃ¥ sidan 28 i vÃ¥rpropositionen att man avser att tillsÃ¤tta en arbetsgrupp som ska utarbeta en handlingsplan fÃ¶r minskad ohÃ¤lsa. Arbetsgruppen ska bland annat gÃ¶ra en Ã¶versyn av sjukpenning, rehabiliÂteringsÂpenning, arbetsskadefÃ¶rsÃ¤kring, tillsynen Ã¶ver arbetsmiljÃ¶n och fÃ¶rtidspension. Arbetsgruppen skall vidare prÃ¶va mÃ¶jligheten att gÃ¶ra systemen mera fÃ¶rsÃ¤kringsmÃ¤ssiga och samordna regelverken vad gÃ¤ller inkomstbegrepp, ersÃ¤ttningsnivÃ¥er samt indexering. Dessutom ska olika typer av flaskhalsar som fÃ¶rsvÃ¥rar rehabiliteringsarbetet undersÃ¶kas. SkillÂnaden mellan kÃ¶nen samt regionala och lokala skillnader skall analyseras och Ã¶vervÃ¤gas i samband med reformfÃ¶rslag. Enligt mening bÃ¶r ett sÃ¥dant omfattande utredningsÂarbete ske i form av en parlamentariskt tillsatt utredning. Det Ã¤r uppÂseendevÃ¤ckande att regeringen, nÃ¤r det berÃ¶r sÃ¥ mÃ¥nga stora komplexa framtidsfrÃ¥gor, tillsÃ¤tter arbetsgrupper med enbart deltagande av regeringsÂpartiet och dess stÃ¶dpartier. Regeringen borde efterstrÃ¤va system som hÃ¥ller Ã¶ver tiden, ocksÃ¥ vid regeringssskiften. OcksÃ¥ oppositionsÂpartiernas kunskaper och synsÃ¤tt borde tas tillvara i beredningsarbetet sÃ¥ att arbetet kan leda fram till stabila fÃ¶rslag och beslut. 4.2.2.2Â Arbetstid Av vÃ¥rpropositionen framgÃ¥r att regeringen avser att Ã¥terkomma till frÃ¥gan om arbetstidsfÃ¶rkortning i hÃ¶stens budgetproposition. En kortare arbetstid, sÃ¤ger man, kan Ã¥stadkommas genom avtal eller lagstiftning. Rapporten âKortare arbetstid â fÃ¶r och emotâ remissbehandlas f n och svaren ska ligga till grund fÃ¶r regeringens stÃ¤llningstagande. Mer tid fÃ¶r barnen, familjen och det sociala livet Ã¤r Ã¶nskemÃ¥l som delas av mÃ¥nga mÃ¤nniskor. Att bygga trygga sociala nÃ¤tverk som ger trygga barn krÃ¤ver tid och engagemang. MÃ¥nga smÃ¥barnsfÃ¶rÃ¤ldrar Ã¶nskar dÃ¤rfÃ¶r kortare arbetstid. SÃ¤nkt skatt pÃ¥ arbete och infÃ¶rande av nÃ¥gon form av vÃ¥rdnadsbidrag ger Ã¶kade ekonomiska mÃ¶jligheter fÃ¶r dessa grupper att korta sin arbetstid. Men det Ã¤r ocksÃ¥ viktigt att komma ihÃ¥g att det under andra tider av livet kan finnas motsatta Ã¶nskemÃ¥l. VÃ¤lfÃ¤rd Ã¤r att fÃ¥ arbeta pÃ¥ egna villkor. Lite mer ibland, lite mindre . Historiskt sett har lÃ¶neutrymmet tagits ut i form av hÃ¶gre konsumtion och kortare arbetstid. Det har varit en avvÃ¤gning mellan Ã¶nskemÃ¥len om hÃ¶gre lÃ¶n och mer fritid. Eftersom Ã¶nskemÃ¥len i hÃ¶gsta grad Ã¤r individuella talar starka skÃ¤l mot lagstiftning. anser sÃ¥ledes att frÃ¥gan om arbetstiderna bÃ¶r hanteras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter eller i Ã¶verenskommelser mellan individer och arbetsgivare, och inte som en generell lagstiftning. Avtal bÃ¶r slutas pÃ¥ lokal nivÃ¥ med hÃ¤nsynstagande till den enskilde individens behov, parat med rimliga fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r fÃ¶retagande. Arbetslivet har genomgÃ¥tt stora fÃ¶rÃ¤ndringar under senare Ã¥r. Kraven pÃ¥ flexibilitet har Ã¶kat. MÃ¥nga mÃ¤nniskor har avtal som innebÃ¤r att arbetstiden Ã¤r anpassad till en varierande arbetsmÃ¤ngd. Allt fler kan skÃ¶ta sina arbetsuppgifter pÃ¥ tider som inte fÃ¶ljer gamla mÃ¶nster. MÃ¥nga kan arbeta hemma en eller . Av detta fÃ¶ljer att det inte gÃ¥r att skapa en mall som passar alla. 40 timmars arbetsvecka Ã¤r ingen naturlag, men heller inte en reell sanning fÃ¶r svenska fÃ¶rhÃ¥llanden. Ãven om den lagstadgade normalarbetstiden Ã¤r arbetar vi inte mer Ã¤n i reell tid. Det Ã¤r lÃ¥gt ocksÃ¥ i Europaperspektiv. I en jÃ¤mfÃ¶relse med 14 OECD-lÃ¤nder har vi den tredje kortaste arbetstiden beroende pÃ¥ sÃ¤nkt pensionsÃ¥lder, lÃ¥ng semester, lÃ¥ng fÃ¶rÃ¤ldraledighet, kortare arbetstid fÃ¶r skiftarbetare osv. presenterade en undersÃ¶kning utfÃ¶rd av SKOP. DÃ¤r framgick att ville arbeta mer, ville arbeta mindre, ville arbeta lika mycket som men pÃ¥ andra tider, medan var nÃ¶jda med sina arbetstider. NÃ¤r PappersindustriarbetarefÃ¶rbundet lÃ¤t sina medlemmar vÃ¤lja om lÃ¶neÂutrymmet skulle gÃ¥ till hÃ¶jd lÃ¶n, kortad arbetstid eller sÃ¤nkt pensionsÃ¥lder fÃ¶rdelade sig valen i lika delar pÃ¥ de tre mÃ¶jligheterna. visar att en generell arbetstidsfÃ¶rkortning skulle leda till att mÃ¥nga fÃ¶retag fÃ¥r rekryteringsproblem, att de regionala obalanserna fÃ¶rstÃ¤rks, till Ã¶kade kostnader fÃ¶r fÃ¶retagen, men inga stÃ¶rre effekter pÃ¥ hÃ¤lsa, sjukfÃ¶rsÃ¤kring eller arbetslÃ¶shetstalen. Professorn och arbetsmarknadsforskaren sÃ¤ger i en kommentar till att risken fÃ¶r negativa effekter pÃ¥ produktion och sysselsÃ¤ttning vid en arbetstidsfÃ¶rkortning Ã¤r stÃ¶rst i en situation som den nuvarande med tilltagande brist pÃ¥ arbetskraft. Forskningen Ã¤r samstÃ¤mmig i att arbetstidsfÃ¶rkortning inte Ã¤r nÃ¥gon effektiv Ã¥tgÃ¤rd att Ã¶ka sysselÂsÃ¤ttningen. pekar ocksÃ¥ pÃ¥ demografin som det stora problemet . Trycket pÃ¥ vÃ¤lfÃ¤rdssystemen kommer att vÃ¤xa, men antalet arbetade timmar riskerar att sjunka. De tre stÃ¶rsta fackfÃ¶rbunden, , Metall och SIF, har redan deklarerat att kortare arbetstid blir ett huvudkrav i nÃ¤sta stora avtalsrÃ¶relse 2001. varnar de regeringen med stÃ¶dpartier att lÃ¤gga sig i avtalsfÃ¶rhandlingarna och lagstifta om arbetstidsfÃ¶rkortning. âDÃ¥ frÃ¥ntas vi mÃ¶jligheten att vÃ¤lja mellan hÃ¶gre lÃ¶n och kortare arbetstidâ, sÃ¤ger avtalssekreterare . En generell arbetstidsfÃ¶rkortning med bibehÃ¥llen lÃ¶n skulle allvarligt skada konkurrenskraft internationellt sett. Den skulle leda till ett produktionsbortfall som klart fÃ¶rsÃ¤mrar svensk vÃ¤lfÃ¤rd. Det skulle inte kompenseras med motsvarande effektiviseringar utan leda till Ã¤n fler stressrelaterade sjukdomar. Det skulle ge minskad vÃ¤lfÃ¤rd och minskad valfrihet fÃ¶r den enskilde. En arbetstidsfÃ¶rkortning med kan leda till en vÃ¤lfÃ¤rdsfÃ¶rlust pÃ¥ per Ã¥r och fÃ¶rvÃ¤rvsarbetande enligt i Ã¤mnet. SkÃ¤len mot en generell lagstadgad arbetstidsfÃ¶rkortning Ã¤r sÃ¥ledes sÃ¥ mÃ¥nga att regeringen inte Ã¶verhuvudtaget borde Ã¶vervÃ¤ga att gÃ¥ den vÃ¤gen. Detta bÃ¶r ges regeringen till kÃ¤nna. 4.2.2.3Â LÃ¶nebidrag NÃ¤r nu arbetsmarknaden har vÃ¤nt uppÃ¥t borde det finnas goda fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r att slussa ut de arbetshandikappade pÃ¥ den ordinarie arbetsmarknaden. LÃ¶nebidragen kan dÃ¥ vara ett effektivt instrument. har sedan lÃ¥ng tid tillbaka prioriterat lÃ¶nebidragen och anslagit resurser utÃ¶ver regeringens satsningar. Regeringen gjorde en indragning pÃ¥ pÃ¥ anslaget. Denna besparing fÃ¶rsÃ¶kte man gÃ¶mma genom att pÃ¥ ett frÃ¤ckt sÃ¤tt i vÃ¥rpropositionen 1999 hÃ¤vda att det var en satsning pÃ¥ ytterligare . Men plus 90 miljoner var i sjÃ¤lva verket minus . Orsaken var bland annat att anslag Ã¶verskridits tidigare samt indragningar nÃ¤r utgiftstaket var hotat. Regeringen hade helt enkelt inte kontroll Ã¶ver sina utgifter och tvingades dÃ¤rfÃ¶r vidta en drastisk Ã¥tgÃ¤rd. Men inget av detta framgick av vÃ¥rpropositionen. I Ã¥rets vÃ¥rproposition fÃ¶reslÃ¥s en anslagsÃ¶kning pÃ¥ fÃ¶r 2001 samt ytterligare vardera fÃ¶r 2002 och 2003. Vi vÃ¤lkomnar och tillstyrker denna fÃ¶rstÃ¤rkning fÃ¶rutsatt att siffrorna Ã¤r faktiska och inte Ã¥terigen dÃ¶ljer en helt annan sanning. Dock vill vi reservera oss fÃ¶r regeringens skrivning i vÃ¥rpropositionen pÃ¥ sidan 27. âArbetsmarknadsverket ges i uppgift att Ã¶ka Ã¶vergÃ¥ngarna frÃ¥n anstÃ¤llning med lÃ¶nebidrag till osubventionerad anstÃ¤llning. DÃ¤rmed frigÃ¶rs ett utrymme fÃ¶r fler arbetshandikappade att fÃ¥ ett fotfÃ¤ste pÃ¥ arbetsmarknaden genom anstÃ¤llning med lÃ¶nebidrag.â Enligt vÃ¥rt fÃ¶rmenande finns det risk fÃ¶r att denna skrivning inte tolkas som en allmÃ¤n viljeinriktning, utan att den leder till en tydlig strÃ¤van att fÃ¥ sÃ¥ mÃ¥nga individer som mÃ¶jligt i lÃ¶nebidragsanstÃ¤llning genom en sÃ¥ lÃ¥g genomsnittlig bidragsnivÃ¥ som mÃ¶jligt. DÃ¤rmed fins en uppenbar risk fÃ¶r att de med stÃ¶rsta problemen lÃ¤mnas Ã¥t sitt Ã¶de. Det Ã¤r en orealistisk bedÃ¶mning att mÃ¤nniskor som har anstÃ¤llning med lÃ¶nebidrag i nÃ¥gon stÃ¶rre utstrÃ¤ckning skall kunna erhÃ¥lla en helt osubventionerad anstÃ¤llning. I fÃ¶rordningen fÃ¶r lÃ¶nebidragsanstÃ¤llda bÃ¶r pÃ¥ nytt infÃ¶ras en paragraf som innebÃ¤r att en sÃ¤nkning av lÃ¶nebidrag ej skall genomfÃ¶ras om risk fÃ¶r uppsÃ¤gning fÃ¶religger. MÃ¶jligheten till ersÃ¤ttning pÃ¥ vid en anstÃ¤llning i ideella organisationer ska finnas sÃ¥vÃ¤l vid nyanstÃ¤llningar som fÃ¶r dem som innehade anstÃ¤llning efter . tolkningar av de beslut tog med anledning av regeringens fÃ¶rsÃ¶k att sÃ¤nka ersÃ¤ttningsnivÃ¥n fÃ¶r denna senare grupp har varit synnerligen olyckliga och skapat stor osÃ¤kerhet och oklarhet. Det bÃ¤sta nu Ã¤r dÃ¤rfÃ¶r att ha en generÃ¶s tolkning i de fall dÃ¤r tvister rÃ¥der och uppsÃ¤gningshot fÃ¶religger p g a genomfÃ¶rd sÃ¤nkning av lÃ¶nebidraget. avser att noga fÃ¶lja utvecklingen huruvida tillskjutna medel till lÃ¶nebidrag Ã¤r tillfyllest fÃ¶r att lÃ¶sa det akuta behov som just nu fÃ¶religger, men ocksÃ¥ fÃ¶r att se om de pÃ¥ lÃ¥ng sikt Ã¤r tillrÃ¤ckliga. bÃ¶r avvÃ¤gningar gÃ¶ras om Ã¶verfÃ¶ring av medel mellan och lÃ¶nebidragsanslaget fÃ¶r att tillskapa stÃ¶rsta mÃ¶jliga flexibilitet och uppnÃ¥ stÃ¶rsta mÃ¶jliga effektivitet nÃ¤r det gÃ¤ller att ge arbetshandikappade arbete. 4.2.3Â Ãkad konkurrens En viktig orsak till att placerar sig dÃ¥ligt i den sÃ¥ kallade vÃ¤lfÃ¤rdsligan Ã¤r det hÃ¶ga prislÃ¤get, till fÃ¶ljd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vi fÃ¥r enkelt uttryckt ut fÃ¶rhÃ¥llandevis lite fÃ¶r vÃ¥ra pengar. I debatten om vÃ¥r ekonomiska utveckling fokuseras oftast helt och hÃ¥llet intresset till Ã¶kningstakten i BNP. Men minst lika viktigt Ã¤r vad vi kan fÃ¥ ut av de pengar vi anvÃ¤nder fÃ¶r privat och offentlig konsumtion. I nedanstÃ¥ende diagram framgÃ¥r den stora betydelse som det allmÃ¤nna prislÃ¤get, inklusive skatter, i ett land har.