ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02U647 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U647av , ()Miljösituationen på KolahalvönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information till allmänheten om säkerhet vid atomkraftolycka.MotiveringMiljösituationen på är katastrofal. Inget annat land i världenhar så många kärnkraftsreaktorer samlade på så liten yta. På Kolahalvöntogs den första atomubåten i drift 1958. har en mängdatomubåtar och atomdrivna krigsfartyg byggts för den norra båtar finns till viss del kvar, några har demonterats och några harsjunkit. Enligt , den norska miljöorganisationen, har 16kärnreaktorer dumpats i . Om inte de kvarvarande fartygen påKolahalvön och deras radioaktiva last ska sjunka måstereaktorerna tas bort och bränslestavarna förvaras på ett säkert sätt. Lepse,en atomdriven isbrytare som länge varit ur drift och aktuell fördemontering, ligger fortfarande vid hamnen i i väntan på ettomhändertagande.Kärnkraftverket i Poljarnye Zori räknas som ett av de tio farligaste ivärlden. har kärnkraftverket samarbetat med , ochSverige för att öka säkerheten. har olika intressenter satsat 103miljoner dollar för att öka säkerheten i kärnkraftverket. Trots detta finns detmycket kvar att göra.Situationen är mycket allvarlig. ligger endast frånområdet. har beredskap mot olyckor och katastrofer, men oftast är deinte kända för allmänheten och behöver inte heller alltid så vara. I detta fallärdet däremot mycket viktigt att innevånarna som bor närmast området fårinformation och kunskap.En kärnkraftolycka eller annan atomkraftolycka skulle med störstasannolikhet ge radioaktivt nedfall över norra och ha storakonsekvenser för miljön. Regeringen bör ge länsstyrelserna i Norr- ochVästerbotten i uppdrag att ta fram en folder, i likhet med den som den norskaregeringen tagit fram, om hur vi ska möta en sådan händelse.Det är viktigt att få fart på den ekonomiska utvecklingen iBarentsregionen. har beslutat att under det här åretavsätta för näringslivsutveckling i ochytterligare 20 miljoner . Genom regeringens satsningfår företag i bättre möjligheter att visa vad de kan. Det finnsmånga duktiga företagare med bra idéer som kan göra kraftfulla insatseroch utveckla näringslivet i . Naturresurserna finns, områdetanses vara det mest resursrika i . Dessutom lämpar sigBarentsregionen bra för turism. Det är ett mycket naturskönt område. På siktinnebär satsningen på näringslivsutveckling att får bättremöjligheter att med egna resurser lösa en del av miljöproblemen.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()()()
mot · GO02U648 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U648av Kerimo, ()Minoriteter i TurkietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om minoriteter i Turkiet.MotiveringSverige har ett mycket gott anseende i världen som en nation som kämparmot förtryck och för mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet.Det är viktigt att demokratiska stater som med kraft och tydlighetreagerar mot de länder som systematiskt kränker de mänskligarättigheterna.Idag har vissa minoritetsgrupper, såsom judar, armenier och grekerminoritetsstatus i . Däremot erkänns inte exempelvis assyrier/syrianeroch kurder som minoriteter. Detta innebär t ex att assyrier/syrianer och kurderinte har rätt att öppna egna skolor eller att ge ut tidningar på sina egnaspråk.Därför bör uppmärksamma frågan om minoritetsstatus åtassyrier/syrianer, kurder och andra minoriteter i kontakterna med ,men också inom EU. Minoritetsfolken har en särskild ställning inom EU.Inför eventuella medlemskapsförhandlingar med bör frågan omassyrier/syrianernas och kurdernas och andra minoriteters ställning föras insom en prioriterad fråga.Stockholm den 5 oktober 2000Yilmaz Kerimo (s)()()
mot · GO02U649 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U649av Waidelich, ()TurkietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade kontakter med Turkiet.MotiveringSverige har , liksom de flesta EU-länder, en avvaktande hållning tillTurkiets ansökan om EU-medlemskap. Så länge inte fullt utuppfyller Köpenhamnskriterierna, dvs. de krav EU-länderna ställer påblivande medlemmar, så kommer ett medlemskap inte att kunna bliverklighet. Det första av dessa kriterier handlar om politiska krav såsomdemokrati, pluralism, respekt för mänskliga rättigheter etc. Det är ocksåhär som brister.Sverige och EU:s övriga länder intar ett öppet förhållningssätt gentemotTurkiet. Vi har en gemensam tullunion med och deltar i EU:sbistånds- och utvecklingsprogram. Även om vi ställer krav ska detta intetolkas som att vi stänger dörren för framtida medlemskap. EU ska välkomnaTurkiet som medlem och bjuda in till medlemskapsförhandlingar när Turkietuppfyller Köpenhamnskriterierna.I avvaktan på detta är det viktigt att och övriga EU-länder hållerdialogen med levande - såväl i syfte att förbättra de mänskligarättigheterna som att öka kontakterna i övrigt - t ex inom forskning ochutbildning, mellan regeringar och parlament. bör därför för egen delutveckla ökade kontakter på dessa områden. En intressant tanke, som börprövas, är att bygga upp någon form av demokratiforum där svenska ochturkiska parlamentariker såväl som representanter från turkiska, kurdiska ochassyrisk/syrianska organisationer i kan mötas för att utbyta åsikteroch idéer.Det finns långt gångna planer på att lägga ned det svenska konsulatet iIstanbul. Det vore olyckligt om detta går ut över bevakningen av mänskligarättigheter och dialogen i övrigt med Turkiet.Vi har dock förstått att oavsett vad som händer stannar konsulatetsverksamhet kvar i svenska statens ägo. Det vore hur som helst värdefullt attanvända huset som en viktig del i ett framtida demokratiforum enligtmotionens intentioner.Stockholm den 28 september 2000Tommy Waidelich (s)()
mot · GO02U654 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U654av , ()Kurdernas situation i IrakFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att agerar för att uppmärksamma situationen förkurderna i under ordförandeskap.MotiveringVi minns alla aggression mot kurderna efter ,när hundratusentals kurder fördrevs över gränsen till Turkiet.Världsopinionen tvingade därefter säkerhetsrådet att skapa den frizon somomfattar en stor del av irakiska . Gränserna mot , Syrienoch kontrolleras av kurderna själva, medan den USA-ledda alliansenbevakar den gräns som går efter den 36:e breddgraden mot Irak.Samtidigt har FN vidmakthållit det embargo som försätterbefolkningen i det irakiska i en mycket problematisk situation.Faktum är att det inte finns något konkret förslag vad det gäller detirakiska framtid om skulle godta de krav FN ställer för atthäva dessa sanktioner.Sverige har i det programförslag för ordförandeskapet i ministerrådet somföreligger uttryckt sin avsikt att lyfta fram EU:s framtida roll i Mellanöstern.Stockholm den 3 oktober 2000Hillevi ()
mot · GO02U657 · 2000-10-05 00:00:00 — har bedrivit samma inflyttningspolitiksom t ex i de baltiska republikerna och i den indonesiskaövärlden länge bedrev för att majoritetsbefolkningen skulle få demografiskövervikt och därmed kontroll i annekterade territorier med egenursprungsbefolkning. Därmed försämras långsamt förutsättningarna försjälvständighet.Under det senaste året har de kinesiska myndigheterna vid upprepadetillfällen slagit till mot oppositionella uighurer i Xinjiang. Dödsdomar ochlångvariga fängelsestraff utdöms efter ofta ytterst summariska rättgångar mots k terrorister. Liksom i det egentliga är makthavarna rigoröstmisstänksamma och ingriper kompromisslöst mot allt som inte är under deraskontroll.I samband med FN:s stora möte med världens religiösa ledaresensommaren 2000 lyckades tvinga FN att avstå från att inbjuda dentibetanske religiöse ledaren och Nobels fredspris-tagaren . Detta ärdjupt ovärdigt Förenta nationerna.Beijing bör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgåendesjälvbestämmande, upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter samt skapaförutsättningar att vårda och utveckla kulturella särdrag utan att riskera hoteller förföljelser.Stockholm den 2 oktober 2000Karl-Göran Biörsmark (fp)()()
mot · GO02U701 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U701av , ()Medlemskap för , och i Nordiska rådetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till utökning avmedlemskap i i enlighet med vad som anförs i motionen.Motivet för våra bildades som ett samarbetsorganmellan länder som historiskt och kulturellt har mycket gemensamt.Geografiskt är spridningen större, med och de självstyrandeområdena och på stort avstånd från den Skandinaviskahalvön.Sedan har kontakterna med de baltiska staternablivit allt intensivare. Ett samarbetsavtal mellan och Baltiskaförsamlingen skrevs första gången och avtalet förnyades 1997.Nordiska rådets och Baltiska församlingens utskott har ett etableratsamarbete och förberedelserna liksom uppföljningen av dessamöten sker gemensamt mellan de respektive utskotten.Nordiska rådets representanter besöker regelbundet Baltiska församlingenssessioner och låter sig numera alltid representeras vidNordiska rådets sessioner.Mot denna bakgrund bör nu prövas möjligheten att utvidga Nordiska rådettill att omfatta även de baltiska staterna , och . Tidenatt ta upp frågan just nu är dessutom mycket lämplig med hänsyn till att detnordiska samarbetet efter den s.k. vismansgruppens rapport går in i ett nyttskede. Rapporten kommer sannolikt att leda till en process där det nordiskaofficiella samarbetet omstruktureras. En ny närområdesstrategi kommer attpresenteras och sammantaget betyder detta att hela frågan om Nordiska rådetsframtida verksamhet, organisatoriskt och innehållsmässigt kommer attbelysas.Givetvis kommer det att krävas förändringar i och denordiska samarbetsavtalen. Frågor som måste lösas gäller t.ex. den nordiskapassfriheten, rörelsefriheten och frågor som gäller arbetslivet. I jämförelsemed hur utvidgningen av Europeiska unionen skall lösas är dessa frågorbetydligt mindre komplicerade. Med de tre baltiska staterna som medlemmari skulle vi organisatoriskt återknyta banden med länder som vihaft nära förbindelser med under århundraden, och faktiskt har Stockholmsom närmaste huvudstad i i Estland.Stockholm den 29 september 2000Lars ()()
mot · GO02U702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U702av , ()Ilascu-gruppenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stödja i dess strävan att ta upp fallet Ilascu till en nyrättegång i tredje land.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i FN belysa Ilascus situation och verka för att hantillsammans med de övriga i Ilascu-gruppen får en rättvis och frirättegång.MotiveringSedan början av 90-talet sitter och ytterligare tre personerfängslade i , utan rättegång. De får inte ta emot besök från sinafamiljer. Deras fysiska tillstånd är mycket dåligt.Mycket talar för att Ilascu utsatts för en kupp för att oskadliggöras. Hanhar för en del personer varit en obekväm och sanningssägande politiker. Menuppfattningarna om honom och de övriga i gruppen går isär. Det är blandannat också en av anledningarna till att han och den övriga gruppen måste fåen fri och rättvis rättegång. Har de begått brott måste det bevisas.Ur mänsklig rättighetssynpunkt är det en självklarhet att ingen skallbehöva vara fängslad utan att veta vad orsaken till "brottet" är. Alla skall harättighet och möjlighet till en rättvis rättegång och inte av någon endaanledning berövas den rätten.Ilascu-gruppens situation var bland annat uppe i en vidOSSE-mötet . Det resulterade i att en så gott som enhälligresolution om Ilascu-gruppens situation antogs av OSSE-parlamentarikerna.Uppmaningen i resolutionen innebär att ett OSSE-land tillsammans medMoldavien skall ge Ilascu-gruppen en rättvis rättegång grundad på blandannat mänskliga rättigheter. Det har framkommit att och ärintresserade att erbjuda den möjligheten.I sommar har representanter för både och besökt detfängelse där Ilascu-gruppen finns. De fick träffa Ilascu. Vid det första besöketställde sig Ilascu avvisande till en rättegång i tredje land, men vid det andrabesöket hade han ändrat uppfattning och är positiv till en sådanrättegång. Vad som är orsaken till att han vid det första tillfället avvisadeförslaget om ny rättegång är okänt.Eftersom situationen för den moldaviske parlamentarikern ärmycket svår, är det angeläget att regeringen vid sina internationella kontaktermed framförallt representanter från tar upp hans fall. Regeringenbör också i FN belysa Ilascus situation och verka för att han tillsammans medde övriga i gruppen får en rättvis och fri rättegång. Regeringen bör ocksåstödja i dess strävan att ta upp fallet Ilascu vid en ny rättegång i tredjeland. Hans fall kan ses som ett generellt brott mot mänskliga rättigheter.Stockholm den 29 september 2000Margareta ()
mot · GO02U801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U801av Wågö, ()Barns rättigheter och EU:s kandidatländerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen under det svenska ordförandeskapet lyfter frambarnrättsfrågorna i EU:s kandidatländer.Motiv för mitt förslagVid i bestämde stats- ochregeringscheferna om vilka villkor som skall gälla i blivande EU-länder,de s.k. Köpenhamnskriterierna. I det politiska kriteriet ingår respekten förmänskliga rättigheter och skyddet för minoriteter. Det finns en tydligkoppling även till barnets rättigheter även om inte detta diskuterats iutvidgningsförhandlingarna särskilt mycket , med undantag förRumänien.Det är dessvärre inte bara gatubarnen i som lever under svåraförhållanden.FN:s kommitté för barnens rättigheter har hitintills granskat sex av tioländer i Öst- och som inlett förhandlingar med EU. Deslutsatser som kommittén dragit beträffande dessa länder talar sitt tydligaspråk. I flera av länderna är diskriminering av barn som tillhörminoritetsgrupper, särskilt romska barn, mycket omfattande. Detta sker påolika sätt. Barn får inte rätt till utbildning, barn ges inte möjlighet attfullföljasin skolgång. En för tidigt avslutad skolgång är alltför ofta en biljett in ikriminalitet och prostitution. I flera länder är många grupper av barn statslösaoch förhindras därigenom att få del av sina rättigheter. Ett stort problem ärockså det ökande antalet barn som är prostituerade.Sverige bör av ovan nämnda skäl lyfta fram barnrättsfrågorna under detsvenska ordförandeskapet.Stockholm den 30 september 2000Liselotte Wågö (m)
mot · GO02U802 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U802av , ()Barnen i ÖstersjöregionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att beakta barnperspektivet inom det fortsattaÖstersjösamarbetet.MotiveringEkonomisk utveckling och samarbete med länderna kring , harsedan början av 90-talet varit några av ledorden för svenskÖstersjöpolitik. I den ekonomiska utvecklingen som harhaft har de sociala frågorna - än så länge - inte varit högt prioriterade.FN:s konvention om barnets rättigheter eller som denofta kallas, antogs av den 20 november 1989.Barnkonventionen innebär en ny epok i arbetet med barns och ungas villkor.Det är första gången barns egna mänskliga rättigheter formuleras i ettinternationellt bindande avtal. uttrycker världssamfundetssamlade syn på barn och ger därmed alla länder ett gemensamt språk och ettgemensamt mål.Konventionen utgår ifrån att barndomen har ett värde i sig och att barn ären utsatt grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skydd somockså innefattar ett rättsligt skydd. Konventionen tillerkänner barngrundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter.Den bygger på fyra viktiga principer:- att barnet har rätt till likvärdiga villkor,- att barnets bästa skall beaktas vid alla beslut,- att barnet har rätt till liv och utveckling,- att barnet har rätt att säga sin mening och få den respekterad.Den sociala situationen för många barn i , de baltiska staterna och iövriga delar av det som tidigare utgjorde , är på många hållkatastrofal. I detta område finns barn som uthärdar tillvaron genom attanvända olika former av droger. Det har också, i vissa länder, förekommitsexhandel med barn. Dessa barn är ofta bortglömda och övergivna avsamhället. I räknar man med att cirka 15 000 barn lever på gatan.Situationen är liknande i andra länder i regionen. Som exempel kannämnas att av de 2 miljoner barn som bor i är 250 000 11-18-åringar som är eller riskerar att bli gatubarn.Det tilltagande våldet med barn och ungdomar inblandade är en allvarligsignal till oss alla. Ungdomar som arresteras på gatan eller andra offentligaplatser är inte sällan påverkade av droger och det är inte helt ovanligt att deblir diagnostiserade som kroniska alkoholister.Många barn- och ungdomsorganisationer har slagit larm om misshandeloch övergrepp som driver barnen ifrån sina hem till ett liv som missbrukandeoch kriminella gatubarn. Unga systerorganisationer i ochLitauen bekräftar denna bild.Med i beaktande, och med vetskap om de eländigaförhållanden som många barn lever under, är det viktigt att i sittfortsatta samarbete inom agerar. Att på ettlångsiktigt och målmedvetet sätt, arbetar för att förbättra den socialasituationen för barnen i området.Stockholm den 3 oktober 2000Monica ()()()
mot · GO02Ub10 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub10av , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om viltforskningen.Viltforskningen"Viltforskningens syfte är att utveckla och förmedla kunskaper sombehövs för ett uthålligt nyttjande och en god förvaltning av landetsviltbestånd." Så skriver regeringen i sin proposition 2000/01:3 Forskningoch förnyelse.Dagens viltforskning finansieras i huvudsak av jägarna själva, antingengenom de till Jaktvårdsfonden inbetalda jaktkortsavgifterna eller via den s.k.forskningstian via Jägarförbundet.I propositionen föreslås att ett forskningsråd för "miljö, lantbruk ochsamhällsplanering" inrättas. Den organisationskommitté som arbetat med attföreslå den nya forskningsorganisationen har benämnt detta forskningsrådForskningsrådet för Samhällsbyggande, Areella näringar och Miljö. Bland deforskningsområden som räknas upp finns viltet nämnt. Dessutom anges att detnya rådet har biologisk mångfald som ett forskningsområde.Enligt organisationskommittén kommer det nya rådet att förfoga över cirka420 . När det gäller viltforskningen anges densumma som disponeras av ur Jaktvårdsfonden.Att summan är densamma är klart otillfredsställande både med hänsyn tillsvenska åtaganden gentemot EU, i förhållande till de uppgifter som rådetföreslås få samt de nuvarande bristerna i forskningsresurser. Därför börforskningen på vilt prioriteras i den nya forskningsorganisationen.Stockholm den 4 oktober 2000Michael ()()
mot · GO02Ub11 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub11av , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att inrätta en nätverksbaseradforskarskola i vårdvetenskap i Västsverige.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att därvid bör vara isamarbete med med följande partnerhögskolor:högskolorna i , , , /,Hälsohögskolan i samt Nordiska hälsovårdshögskolan.MotiveringI råder stor brist på högskoleutbildad personal inom hälso- ochsjukvård samt omsorg. Denna brist förväntas öka i takt med att storagrupper börjar gå i pension . Otillräckligaförutsättningar vad gäller vidareutbildning och utvecklingsmöjligheter ärett allvarligt hinder vid rekrytering av kvalificerad personal till hälso- ochsjukvården. Den allvarliga bristen på forskarutbildade i vårdvetenskaputgör ett avgörande hinder för en kraftfull forsknings- och ämnesmässigkompetensutveckling inom vårdvetenskapens olika områden.Med detta som bakgrund beslöt rektorerna vid universitet och högskolor iVästsverige, vid möte att inom ramen för det västsvenskauniversitetssamarbetet tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga ochanalysera kunskapsbildning, utbildning och forskning, inom Vård, Hälsa ochOmsorg vid universitet och högskolor i , det s.k. VHO-projektet.Det västsvenska universitetssamarbetet omfattar universiteten i , högskolorna i , , , ,/, hälsohögskolan i , Nordiskahälsovårdshögskolan samt och Sverigeslantbruksuniversitet.I direktiven för betonas vikten av att kunna erbjudastudenterna vid vårdutbildningarna i en rak utbildningsväg frångrundutbildningsnivå till doktorsnivå i vårdvetenskap med olika inriktningar.Ett centralt inslag i avser en gemensam forskarskola iVästsverige i vårdvetenskap. I "gemensam" ligger bland annat att lärosätenashandledningsresurser i form av professorer och docenter skall vara engemensam resurs samt att ansvaret för genomförande av olikaforskarutbildningskurser fördelas mellan de ingående universiteten ochhögskolorna.Förutsättningarna för etablerandet av en nätverksbaserad forskarskola ivårdvetenskap är mycket goda i . Vid dess universitet ochhögskolor finns sex professurer samt tre professurer undertillsättning. Närliggande kunskapsområden inom medicin, samhällsvetenskapoch humaniora är väl representerade liksom det folkhälsovetenskapligaområdet genom den i . Enhälsovetenskaplig akademi vid bestående av enmedicinsk, en odontologisk samt en vårdvetenskaplig fakultet medtransdisciplinär och mångvetenskaplig profil startar 2001-07-01.Vi anser att det bör inrättas en nätverksbaseradforskarskola i vårdvetenskap i Västsverige.Stockholm den 4 oktober 2000Sonja ()()()()()()
mot · GO02Ub13 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub13av , ()med anledning av prop. 2000/01:3 Forskning och förnyelseFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning och forskarutbildning i hela landet.Forskning på lika villkorUtbildning och forskning blir allt viktigare. Det handlar om en tillgång förhela landet, men också om en stark utvecklingskraft i den region där enhögskola eller ett universitet verkar. Därför är det angeläget att staten iforskningspolitiken ger bra förutsättningar för att utveckla forskning ochforskarutbildningen i hela landet.Högskolan i har, enligt texten i budgetpropositionen , isitt ramavtal med staten rätt att examinera doktorer och licentiater inom delarav det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet.I ramavtalet presenteras en plan för uppbyggnad av ny verksamhet där detbl.a. framgår att vad gäller forskning och forskarutbildning planen räknas uppmed ett index som inte är lägre än indexet för de statliga anslagsposterna tillde samhällsvetenskapliga fakulteter som finns vid de statliga universitetenoch högskolorna /94.Sedan avtalet skrevs har de samhällsvetenskapliga fakulteterna ochtillhörande anslagsposter försvunnit ur statens budgetsystem och styrningensker via vetenskapsområden. har påtalat detta förregeringen i en anhållan om att examinationsrätten utvidgas tillatt gälla humaniora-samhällsvetenskap (och i anhållan avsänd omrätten att få examinera doktorer i ämnet informatik).Det utbildningspolitiska landskapet har med tillkomsten avvetenskapsområden förändrats. Flera medelstora högskolor har fåttexaminationsrätt inom vetenskapsområden men Högskolans i Jönköpingrättigheter står kvar vid de enskilda samhällsvetenskapliga ämnen somhögskolan tilldelades examinationsrätt för år 1995.Det är därför angeläget att nu skapa lika villkor vad gäller forskning ochforskarutbildning och att ges ökade möjligheter attutfärda forskarexamina inom hela det humanistisk-samhällsvetenskapligaområdet.Stockholm den 4 oktober 2000Martin ()()()()()