ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02MJ408 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ408av , ()Nationell fiskevårdsavgiftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en nationell fiskevårdsavgift.Införande av en nationell fiskevårdsavgiftSport- och fritidsfisket är landets största fritidssysselsättning allakategorier. Ingen fri-tidssysselsättning engagerar så många människor avskilda kategorier som fritidsfisket. Dess ekonomiska betydelse ökar ocksåför . Speciellt i glesbygd, där fiskecamper och övernattningsstugorständigt växer i antal. På så sätt skapas värdefulla försörjningsbidrag itrakter som annars inte självklart utgör grund för ekonomisk överlevnad.Men för att denna godartade utveckling skall kunna fortsätta krävs ocksåatt de fiske reproducerande åtgärderna i form av t ex biologiskt återställandeav förstörda lek- och ståndplatser i strömmande vatten eller smolt- ochyngeluppfödning av de naturligt förekommande fiskearterna säkerställs rentfinansiellt. Att investera i fiskets infrastruktur är inget man utan vidare kanöverlåta till enskilda näringsidkare. Det handlar ofta om mycket stora pengaroch måste i första hand vara en samhällelig uppgift.Idag finansieras dessa åtgärder med s k vattenreglermedel och skatter. Deförstnämnda uppgår till och är klart otillräckliga.Det är därför dags att införa en nationell fiskevårdsavgift så att fisketsinfrastruktursatsningar ges en vidgad och säkrare finansiell bas. Exempelvisgenom att en viss procent av landets många och försålda fiskekortredovisas till ett nationellt konto under samhälleligt ansvar och med insyns-och kontrollmöjligheter för våra fiskevårdande föreningar och företag.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02MJ409 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ409av , ()Industrifiske av strömming och sillFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade regler för strömmings- och sillfisket i ochBottenhavet.Industrifiske av strömming och sill iÖstersjön och BottenhavetFör nära nog sedan överenskom bl a och Finlandom strömming- och sillfisket i och . Det fanns vidden tiden ett starkt intresse från främst men även , att ökafångsterna av småväxt strömming och sill. Dels för att tillgodose denstora finska minkuppfödningens behov av mat, dels för att begränsa dendå starka tillväxten av strömming och sill.Överenskommelsen innebar att det blev tillåtet att fiska med trål som hade8 m/m maskor, istället för de vedertagna 32 m/m maskorna. erhöll80 % kvot av den bestämda mängden fisk medan nöjde sig med20 %.Idag ser vi resultatet av detta industriella rovfiske. Strömmingen är påstark tillbakagång i och liksom sillen i Östersjön.Tveklöst är den finmaskiga trålen en starkt bidragande orsak till detta.Man kan fundera över om det är etiskt, ekologiskt och ekonomiskt klokt atttillåta detta slags industrifiske längre. Minkfarmer kan inte vara viktigare änen långsiktigt uthållig reproduktion av strömming och sill i våra i övrigtkänsliga reproduktionsområden. Därtill är det tveksamt om kan hävdasina kvoter gentemot på samma sätt som då.Det är, mot bakgrunden av en ovedersägligt minskad tillgång påströmming och sill som människoföda, nödvändigt att ompröva dendecenniegamla överenskommelsen. Men det är också nödvändigt att omprövaöverenskommelsen av andra skäl. Exempelvis kan inte minkfarmarnas behovvara högre prioriterade än folkhushållet eller den biologiska grunden förreproduktion.För att ge det svenska kustnära, energisnåla och ekologiska yrkes- ochdeltidsfisket en chans att överleva i och måste Sverigesregering kräva omför handling med om det industriella småmaskigaindustrifisket på strömming och sill.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02MJ410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ410av , ()Laxfiske med garn i ÖstersjönFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändrade regler för laxfiske med garn i Östersjön.MotiveringFör nära nog sedan krävde i samband med deinternationella för-handlingarna om Östersjöfisket att vårt landsyrkesfiskare skulle få dispens att fånga lax med hjälp av enormt långa (20km) drivande laxgarn. Vilket motiv som vägledde nationens förhandlarevid är idagointressant. Ty, vi känner resultaten. Fångstmetoderna är mycket effektivaoch hotar alldeles uppenbarligen laxarnas och havsöringarnasreproduktion. Liksom de utgör ett hot mot de sista tumlarna, som iblandtar sig in i Östersjön.Inget annat land med rätt att fiska i har erhållit dispens för dennamärkliga och i allra högsta grad effektiva men också mycket kritiserbarafångstmetod. Svensk fiskevård är starkt inriktad på att åstadkomma en godreproduktion av lax- och havsöringsstammarna i de älvar, floder, åar ochbäckar som har naturlig kontakt med havet eller har försetts medlaxvandringsleder eller avelsstationer. Vattenreglerföretag och länsstyrelserliksom fiskevårdsföreningar är starkt engagerade i detta pånyttfödande ochrestaurerande arbete.Sett mot den bakgrunden är det outgrundligt, för att inte säga obegripligt,varför som i övrigt påstår sig värna om ekologi, resurshushållning, ennatur i balans och samarbete i hävdar sin rätt atttillåta yrkesfiskare att fortsätta med denna fångstmetod.Det är dags att frivilligt avsäger sig den till synes exklusiva menfullständigt orimliga rätten, att fånga oftast inte ens färdigväxt lax ochhavsöring med hjälp av så långa och dessutom finmaskiga drivande laxgarn.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02MJ411 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ411av , ()Ädelfiskets reproduktionsområdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade villkor för återställande av ädelfiskets naturligareproduktionsområden.Återställning av ädelfiskets naturligareproduktionsområdenÄdelfisken, d v s de laxartade fiskarna (lax, havsöring, laxöring, ,harr, sik, m fl) har sina naturliga reproduktionsområden i strömmandevatten. Genom industrialiseringen och den förstahalvan av nittonhundratalet har många av de naturligareproduktionsområdena för ädelfisken förstörts.Rader av vattenbruksanläggningar anlades i syfte att utvinna deekonomiska nyttigheterna. Strömmande och forsande vatten försåg industrinmed kraft. Det mänskliga arbetet förminskades i betydelse. Det mekaniskaarbetets betydelse ökade. Särskilt när det forsande vattnets kraft omvandladestill elektrisk kraft. Men den elektriska kraftens exploatörer har av samhället ålagts att ersättafiskevården med rejäl ersättning i syfte att möjliggöra en återkommandefiskereproduktion. Dels genom anläggande av vandringsleder (laxtrappor),som ger vandrande fisk en chans att ta sig förbi hinder som t ex kraftverk ochdammar utgör, dels genom anläggande av avelsstationer vidvandringsledernas mynningar, där vandrande reproduktiv fisk fångas ochtöms på avelsmaterial. Något som säkerställer utsättning av yngel i de vattensom utgör framtida lek- och återkomstplatser. Detta är av utomordentligbetydelse för sportfisket, liksom för delar av yrkesfisket. Därmed är det ocksåviktigt för turismen och det rörliga friluftslivet. Med andra ord har det storekonomisk betydelse för nationen . Problemet är att alla de somförändrade de strömmande och forsande vattnen före elektrifieringenstidevarv inte har ålagts samma skyldighet att bidra till fiskets reproduktion.Exempelvis behöver inte de svenska skogsbolagen återställa sina mångaflottningsleder. Detta är ett svårt bekymmer!Hundratals mil av strömmande och forsande vatten bär fortfarande starkaspår av åtgär-der som syftade till att underlätta för timmer och massaved attkomma fram till uppsam-lingsmagasin, sjöar och kustnära fabriker. Till menför fiskens reproduktionsplatser. Ett återställande av biologiskt naturligastånds- och lekplatser är av mycket stor betydelse för fiskevården. Statensnuvarande anslag för biologiskt återställande räcker inte. Vilket kan belysasav att , som har mycket stora behov av att återställa förstördareproduktionsområden efter alla flottningsleder, erhåller 750 000 kronor.En summa som inte förslår långt!Anslaget behöver ökas och måste ökas. Men hur detta skall finansieras kandiskuteras. En väg är att ålägga skogsbolagen ett finansieringsansvar. Ettannat sätt är att införa en nationell fiskevårdsavgift, som öronmärks förfiskevårdande åtgärder. Oavsett metod så måste meddelaregeringen sin mening om att prioritera återställandet av ädelfiskens naturligareproduktionsområden.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02MJ412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ412av , ()Vattenregleringsmedlens användandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur vattenregleringsmedlen för fiskevård skall användas.Vattenregleringsmedlens användandeEnligt vattenlagens 10:e kapitel, 5:e paragrafen, avsättervattenreglerföretagen medel för att kompensera biologiskaingrepp i fiskets reproduktionsmiljöer. Dessa medel hanteras avFiskeriverket i . Något som säkert var riktigt då besluten togs.Verket kunde antas ha överblick och kompetens. , närlänsstyrelsernas fiskerikonsulenter och landets fiskevårdsföreningar harupparbetat ansenlig kunskap om vilka vatten som skall prioriteras ireproduktionshänseende och om vilka åtgärder som skall vidtas, är detotidsenligt att ett centralt verk disponerar medlen och beslutsrätten omdess användande. Ex. har inte verket någon möjlighet att på djupet sättasig in i de regionala, mycket mindre de lokala, förhållandena och därmedkunna utnyttja de många EU-bidrag som finns att tillgå.Det vore bra mycket bättre, för att inte säga helt i enlighet med tidensström, att vatten-reglermedlen hanterades och beslutades av regionalamyndigheter med stöd av lokala föreningar. Detta skulle innebära en klarproduktivitets- och effektiviseringshöjning. Ingen kan som de regionala ochlokala instanserna analysera behov, försvara beslut och utnyttja samordningenav möjliga anslagskonton.Stockholm den 2 oktober 2000Kenth ()
mot · GO02MJ414 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ414av , ()Myndigheters handläggning av fiskodlingsärendenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning av svenska myndigheter vid fiskodlingsärenden.MotiveringMånga vattenbrukare har fått uppleva att myndigheter fattar beslut utansamordning och ibland utan bra underlag. Följderna drabbarvattenbrukaren, inte myndigheten. Detta har observerats även avVattenbruksutredningen, som föreslår åtgärder, som vattenbrukarna anservara steg i rätt riktning.Vattenbrukare har pekat på ett par systemfel:1. Enbart odlad fisk provtas regelmässigt vad avser hälsoläget. Vild fiskundersöks helt osystematiskt och bristfälligt och således finns inte kunskapom vad som är "normalt" för vild fisk. Detta hindrar inte att staten, via sinamyndigheter, fattar beslut om att stoppa verksamheten i vattenbruksföretagvid förekomst av vissa bakterier eller virus, även om sjuklighet och dödlighetej ökat i odlingen. Stopp i vattenbrukarens verksamhet åsamkar företaget storkostnad.2. Ett illustrerande exempel på ett företag som drabbats av den bristandesamordningen mellan myndigheter är en odling klassad som yersiniasmittad.Statens veterinärmedicinska anstalt kom fram till att yersinia ejger sjukdom hos fisk, varför avförde yersiniaförekomst hosodlad fisk från listan för åtgärdskrävande sjukdom. Men Jordbruksverketkunde trots det inte friförklara odlingen. kunde heller inte göradet, eftersom de aldrig haft ärendet. gav tillstånd.Riksdagsrevisorerna eller en utredning bör få i uppdrag att granskasamspelet mellan olika myndigheter knutna till vattenbrukarverksamhet.Myndigheterna bör ha som utgångspunkt att vara till hjälp för dem sombehöver deras tjänster.Stockholm den 27 september 2000Ester ()
mot · GO02MJ415 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ415av , ()Musselodling i innerfjordarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen börtillsätta en utredning om stöd till musselodlingen i enligt vad imotionen anförs.BakgrundÖvergödningen av våra kusthav utgör fortfarande ett stort problem, ävenom åtgärder vidtagits på land för att minska läckaget av näringsämnen tillhavet. I någon mån anpassar sig ekosystemen till den ökade mängdenväxtplankton som orsakas av övergödningen genom att musslor och andraorganismer som utgör s k filtrerare ökar kraftigt i antal. Dessa filtrerare ärav avgörande betydelse för att reducera planktonbiomassan i kusthavet.Risken för skadliga planktonblomningar minskar i områden med mångafiltrerare.Bohusläns innerfjordar, t ex fjordarna kring och , är myckethårt drabbade av bottendöd och låga syrehalter. I dessa områden finns godamöjligheter att s a s biologiskt manipulera fjordsystemet, genom att ökaantalet filtrerare med hjälp av musselodlingar. Områdena lämpar sig väl försådana odlingar. Beräkningar har visat att man skulle kunna minskasyreförbrukningen i djupvattnet genom minskadsedimentation av organiskt material i dessa områden.Redan idag odlas musslor i dessa kustområden, men försök till utökning avodlingarna har medfört stora problem. Odlingarna hämmas av långa periodermed skördestopp på grund av toxiska alger som gör musslorna giftiga. För attdenna mycket strategiska verksamhet ska kunna överleva kommersiellt ochdärmed bidra till en bättre balans behövs uthålligt stöd. Det handlar om stödtill investeringar, att uthålligt ha möjlighet att driva verksamheten även iperioder av skördestopp. Dessutom behövs uppbyggnad av enkontrollfunktion av musselkvaliteten i samverkan med Livsmedelsverket.Regeringen bör få i uppdrag att utreda stödinsatser till musselodlingen iBohuslän. Detta bör ge regeringen tillkänna.Stockholm den 2 oktober 2000Rolf ()()
mot · GO02MJ416 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ416av , ()KattegattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bestämmelserna för fisket i ses över och anpassastill rådande situation, vad gäller fiskbeståndet.MotiveringSituationen för fisken i är mycket oroande. Vissa arter, såsomtorsken, som tidigare fångats i stora mängder börjar att bli ensällsynthet.Åtgärder har vidtagits, men dessa har visat sig var långt ifrån tillräckliga.Fortfarande fångas uppväxande fisk , genom t.ex. användning avtrålar med för små maskor, som gränsen för trålning i många fallinte är i överensstämmelse med vad som krävs för en ekologiskt hållbarutveckling.För att fiskebeståndet i även ska vara tillräckligt somunderlag för en fiskenäring krävs att de bestämmelser som reglerar fisket idetta vatten anpassas till den situation som råder.Stockholm den 3 oktober 2000Majléne ()()()
mot · GO02MJ417 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ417av , Hans (s)Den vilda laxens fortbeståndFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av olika åtgärder för att rädda den vilda laxensfortbestånd.MotiveringDen vilda laxens fortbestånd är hotad. Det är angeläget att olika typer avåtgärder vidtas för att rädda fortbestånd. Länderna runt Östersjönhar gjort en överenskommelse om begränsning ilaxfiske i detta syfte. Den svenska fiskekvoten är drygt 123 000 laxar,varav endast hälften kan fångas i . Det är möjligt att fiskekvotenytterligare måste begränsas och fiskeförbud gälla vid mynningsområdenför att garantera laxens fortbestånd.Laxens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjarfortbestånd av livskraftiga laxar. De som inte klarar denna strapats blir utanavkomma. Så är inte fallet med utbyggda älvar där laxstationernaurskillningslöst fångar in alla laxar, både de livskraftiga och de orkeslösa,föratt i speciella bassänger odla fram laxyngel.För att inte utarma arten till förmån för den odlade laxen, måste därför deutbyggda älvarna förses med laxtrappor så att de livskraftiga laxarna kan tasig upp till naturliga lekplatser. Detta är förenat med betydande kostnadersom kraftbolagen måste ta visst ansvar för. Med nuvarande lagstiftning är detknappast möjligt att kräva ersättning från kraftbolagen. Således är detnödvändigt att se över lagstiftningen för att förhandlingar med kraftbolagenskall kunna upptas.Stockholm den 27 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02MJ420 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ420av Silfverstrand, ()Ändring i fiskerilagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av 30 § fiskerilagen i enlighet med vadsom anförs i motionen.MotiveringFiskerilagens 30 § (1993:787) säger att för att den ansökande skall kunnaerhålla yrkesfiskelicens måste han kunna visa att fisket är av väsentligbetydelse för hans försörjning och att han under de två närmastföregående åren har nått upp till i lagen föreskrivna tröskelvärden, dvs. etthalvt basbelopp netto och två basbelopp brutto.I prop. 1992/93:232 anför regeringen på sid. 55: "Pensionärer somuppfyller villkoret att fisket skall vara av väsentlig betydelse förförsörjningenbör därför få rätt att ansöka om yrkesfiskelicens under samma förutsättningarsom övriga fiskare. "I ett fall som just prövats av Länsrätten i avslås en begäran frånen pensionär att få yrkesfiskelicens med motiveringen att vederbörande intekunnat visa att fisket under berörda år varit av väsentlig betydelse för hansförsörjning. Skälet till att detta inte varit möjligt är att den ansökande justp.g.a. avsaknaden av den yrkesfiskelicens han tidigare (med utgång )innehaft, inte kunnat bedriva fiske inom lagensråmärken. Han hade andra tillfälliga arbeten, och sökte pånytt licens då dessa möjligheter till sysselsättning upphörde. Personen i frågahar under långa perioder varit ytterst beroende av fisket för sitt livsuppehälleoch uppfyller utan vidare kravet att fisket är av väsentlig betydelse för hansförsörjning om man ser över ett längre tidsperspektiv.Av domen framgår att lagens nuvarande lydelse ges en synnerligen snävinnebörd då den, åtminstone enligt länsrättens tolkning, enbart tar hänsyn tilltvå enstaka år och inte beaktar de särskilda omständigheter som onekligenföreligger i fallet. Tilläggas bör att i län i sitt yttrandetillstyrkt att licens skulle beviljas.Även om det här rör sig om ett enda rättsfall, torde Länsrättens i Göteborgtolkning av lagen ha ett vidare principiellt intresse. Det finns sannolikt ettantal personer i landet, vilka, p.g.a. låga pensionsgrundande inkomster och endärav följande låg pension, bedriver yrkesfiske för att förbättra sinaförsörjningsmöjligheter. Lagen (se ovan) ger ju också utrymme förpensionärer att på samma villkor som övriga fiskare ansöka omyrkesfiskelicens.Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att fiskerilagen i ovan berörtavseende ges en sådan utformning att en mer extensiv tolkning blir möjlig,dvs. att särskilda omständigheter skall kunna beaktas vid prövning avenskilda fall.Stockholm den 2 oktober 2000Bengt Silfverstrand (s)
mot · GO02MJ421 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ421av , ()Trålfisket i Stockholms skärgårdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda det kustnära foderfiskets konsekvenser förfiskbestånden.MotiveringNär marknadsförs utomlands är den rena naturen det utmärkandeinslaget. Bilder av en fiskare som just dragit upp en lax mitt i Stockholmsström är för oss som lever och verkar i kanske inte så spännande.För utlänningar är det däremot ofta något helt unikt, och bilden användsflitigt i marknadsföringen av Stockholm.Intresset för fiske är stort i hela landet, inte bara i vattnen kringHelgeandsholmen. Det fria fisket i våra största vatten i kombination medallemansrätten ger praktiska möjligheter för alla att fiska. Det är ocksåantagligen svårt att hitta någon i infödd som inte har fiskat i någonform. För många människor är fisket ett stort fritidsintresse.Våra kustområden är extremt ekologiskt känsliga områden och utgör lek-och uppväxtområden för de flesta fiskarter. Det är dessa områden somsportfisket och det traditionella kustnära yrkesfisket är hänvisade till. Stora,effektiva fiskefartyg som orkar dra jättetrålar med små nätmaskor genomvattenmassorna flyttar däremot mellan fiskeområdena iÖstersjön och och fiskar i nästan vilket väder som helst. Denstörsta delen av den fisk som tas upp på detta sätt används som så kalladfoderfisk. I fabriker omvandlas fisken till fiskmjöl och används som foder tillbland annat minkar och kycklingar.Sportfisket och det kustnära traditionella yrkesfisket inriktat på fångst avkonsumtionsfisk missgynnas kraftigt när foderfisket sker kustnära. Sill/ström-ming och skarpsill, som utgör föda för den större fisken, fiskas upp, samtidigtsom bifångsterna av värdefulla uppväxande fiskungar kan vara betydande.Mycket tyder på att det här är ett allvarligt hot mot möjligheterna tillframtidafiske. När man talar om risk för utfiske menar man ofta yrkesfiske på öppetvatten. Det är allvarligt, men inte det enda problemet. För småskaligt kustnärafiske och allmänhetens möjligheter till sportfiske är det lika allvarligt attutfiske sker i kustnära vatten och i våra skärgårdar. Förutom de ekonomiskavärden som står på spel genom att fisket som näring drabbas, försvinnerförutsättningarna för landets sportfiskare. Samma sak för den växande turist-näringen inriktad på fiske.Stockholm den 3 oktober 2000Nikos ()()
mot · GO02MJ501 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ501av , ()Kvicksilver i vaccinFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvicksilver i vaccin till sällskapsdjur skall förbjudas.MotiveringDet finns en livlig diskussion om biverkningar avvaccinationer också bland ägare till sällskapsdjur. Den harännu inte varit fokuserad särskilt på kvicksilver men tordefölja efter, när debatten om humanvacciner nu har tagit denvändningen.De vacciner som innehåller tiomersal innehåller i regel perdos, dubbelt mot standarddosen i humanvacciner.Hundvalpar och kattungar, som kan väga bara några hekto får också ensådan dos.Jag kan nämna några exempel på vacciner med Hg-innehåll, som fanns påmarknaden 1998.Hundar:Parvovirus: Dohyvac Parvo Live vet., Dohyvac Parvo vet., Primodog vet. (tiomersal max. )Valpsjuka + hepatit + parvovirus: Dohyvac DA2 Parvo Live vet.Katter:Kattleukos: Leucogen vet.Hästar:Influensa: Duvaxyn vet., Nobi-Equenza vet., Prevacun vet. (natriumtimerfonat [] )Virusabort: Pneumabort-K vet. (tiomersal, dos ej angiven! )Stelkramp: Tetanusvaccin vet. (natriumtimerfonat )Influensa + stelkramp: Duvaxyn Plus vet. (tiomersal ),Nobi-Equenza T vet., Prevacun T vet. (natriumtimerfonat )Gemensamt för flera arter:Rabiesvaccin: Rabisin vet.När man går till nätupplagan är det mest påfallande, att allaDohyvac-preparaten har utgått inklusive den Hg-friavarianten Dohyvac DA 2 vet. mot valpsjuka + hepatit.Det har tillkommit ett kvicksilverfritt rabiesvaccin, Nobivac Rabies vet.Mot hästinfluensa finns nu ytterligare kvicksilverfria alternativ, Equip Fvet. och Equip FT vet. Det senare är också mot stelkramp.Visserligen saknas det vetenskapliga bevis för att våra sällskapsdjur kanbli sjuka av kvicksilver i vaccinet. Men den pågående utvecklingen harframtvingats av kommersiella hänsyn och den lär fortsätta.Jag anser, att försiktighetsprincipen måste gälla för både människor ochdjur vid användning av vacciner. Detta gör att kvicksilver måste förbjudassom konserveringsmedel i vacciner till våra sällskapsdjur.Stockholm den 26 september 2000Siw ()
mot · GO02MJ502 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ502av , ()Märkning och registrering av hundarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att avskaffa lagen (2000:537) om märkning ochregistrering av hundar och förordningen (2000:538) om märkning ochregistrering av hundar.Motivet för mitt förslagMyndigförkara medborgarna.Stockholm den 20 september 2000Gunnar ()