mot · GO02MJ711 · 2000-10-05 00:00:00 — Blandkonsumenterna finns en stor skepsis och rädsla för vad den nya tekniken kaninnebära. Denna skepsis och rädsla måste tas på allvar. Vad gällergentekniken avhandlas ståndpunkter på annan plats i dennamotion.Flera studier visar att systematisk användning av antibiotika i djurfoder itillväxtsyfte leder till att resistenta bakterier är på väg att bli ett alltstörrehälsoproblem. Förutom att det är motiverat av djurskyddsskäl, är ett förbudmot antibiotika i djurfoder det enda sättet att garantera att vi kananvända antibiotika för att bekämpa bakteriesjukdomar. Antibiotika ska inteanvändas i tillväxtsyfte. Yrkande i detta hänseende återfinns i Centerpartietsmotion om jordbruk.De senaste årens matskandaler i har på allvar startat debatten omsäkra livsmedel. Rädslan och osäkerheten har ökat bland medborgarna.Känslorna är berättigade. Denna utveckling måste därför tas på allvar. Attbehöva känna oro över en nödvändighet som livsmedel är inte acceptabelt.Det förebyggande arbetet måste prioriteras. Matskandaler av den grad viupplevde ska stoppas innan de uppstår. Med strängare ochkonsumentinriktade lagar och regler kunde dioxinskandalen i ,inblandningen av avloppsslam i djurfodret i och galna ko-sjukan(BSE) ha förhindrats.Centerpartiets utgångspunkt är att det inom hela EU ska finnas en strängtillämpning med förbud mot livsmedel och tillsatser som är farliga förmänniskors hälsa. Därutöver är det angeläget att förbättra märkningen avlivsmedel för att underlätta för konsumenterna att välja bra mat.Produktionsland eller -område ska framgå och därtill om livsmedlet innehåller genmodifieradeprodukter, antibiotika, hormoner, färgämnen eller andra tillsatser, även ominnehållet bara utgör en del av livsmedlet. Genom positiv märkningstimuleras konsumenterna att köpa miljömärkta livsmedel och främjar på såsätt en miljövänlig produktion. Ursprungsmärkta och väl innehållsdeklareradelivsmedel underlättar konsumenternas fria val. En sådan märkning bidrar tillatt den gemensamma marknaden fungerar på ett bra sätt genom att signalersänds till tillverkare om vad som efterfrågas. kräver enkonsekvent märkning och aktivt arbete inom EU för att minskaantibiotikaanvändning och genmodifiering av livsmedel. Vad som ovananförts bör ges regeringen till känna.God djuromsorg är viktig för en god livsmedelskvalitet. EU:s subventioneroch stöd till transporter av slaktdjur måste avskaffas och konsumenterna skaveta att djuren inte utsatts för lidande . Yrkande i dettahänseende återfinns i motion om jordbruk.Rökning är ett stort folkhälsoproblem världen över. Samtidigtillustrerar detta den kluvenhet EU uppvisar på en rad områden. Å ena sidanvill EU minska rökningen och arbetar aktivt för detta genom bland annat olikaupplysningskampanjer. Å andra sidan utgår stora stöd till tobaksodling. Dettakan inte vara en riktig och rimlig politik. Ur ett folkhälsoperspektiv bör stödoch subventioner till tobaksodling inom EU avvecklas. måste varapådrivande för att så sker, så att rökningen minskar. Vad som ovan anförts omatt avveckla EU:s stöd och subventioner till tobaksodling bör ges regeringentill känna.Fler yrkanden och mer om sunda och säkra livsmedel återfinns iCenterpartiets motion om jordbruk.GenteknikCenterpartiet anser att biotekniken har stor potential.Tekniken är dock förenad med risker som kan vara mycketlångsiktiga och svåra att upptäcka om de blir verklighet.Gentekniken måste därför vara kringgärdad av stränga reglersom skyddar människan och miljön. Möjligheterna medgentekniken måste kombineras med ständig vaksamhet, enöppen och bred samhällsdebatt och tydliga gränser för vadsom är tillåtet. Eftersom vår kunskap ännu är så begränsadmåste prövningen ske från fall till fall vid tillämpning avmodern genteknik. Den snabba utvecklingen pågenteknikens område gör att tiden mellan forskning ochpraktisk tillämpning blir alldeles för kort för att effekterna påmiljön ska vara kända och etiska problem utredda. För attundvika att GMO (genmodifierade organismer) sätts ut påmarknaden av företag utan att effekterna är kända måsteförsiktighetsprincipen inom detta område tolkas relativtstrikt. Ett strikt skadeståndsansvar ska gälla för den somönskar introducera en gentekniskt förändrad organism ibegränsade försök eller på marknaden. Detta betyder attföretagen görs ansvariga för de negativa effekter på miljönsom utsättande av GMO kan ge upphov till. Det striktaansvaret bör kombineras med en obligatoriskansvarsförsäkring. Vad som ovan anförts om strikt ansvaroch obligatorisk ansvarsförsäkring bör ges regeringen tillkänna.Viktigt är också att forskarna får fri tillgång till forskningsresultaten kringgenteknik. Forskningsresultaten får inte gömmas som några privata företagsaffärshemligheter. Det är mycket oroande att se hur stora multinationellaföretag genom genteknik vill anpassa utsäden att bli resistenta mot just dessaföretags bekämpningsmedel. En stark beroendesituation skapas vilket inte ärönskvärt. Detta hotar också den sedan urminnes tider rotade traditionen attbonden har rätt till sitt utsäde. Skapandet av grödor som är motståndskraftigamot bekämpningsmedel leder jordbruket i fel riktning och bör inte godkännas.Patent på liv ska inte vara tillåtet. Vad som ovan anförts om fri tillgång tillforskningsresultat och patent på liv bör ges regeringen till känna.Det går därutöver att lägga fast vissa generella gränslinjer. Ingrepp somger högre avkastning men leder till lidande eller permanentasjukdomstillstånd för våra husdjur ska inte tillåtas. Så kallade markörgenersom ger antibiotikaresistens ska inte förekomma i produkter på marknaden.Biologisk mångfaldAtt bevara den biologiska mångfalden, naturtyper såväl somlivsmiljöer och deras växter och djur, är vad bådenaturvården och miljövården eftersträvar. Biologiskmångfald används ofta synonymt med artrikedom.Begreppet har dock en vidare innebörd och omfattar ävenmångfalden av gener och ekosystem. Genetisk variation ärmångfalden av arvsanlag eller ärftliga betingelser. Dengenetiska variationen är därför grunden till all biologiskmångfald och en fortsatt evolution.Naturen innehåller oräkneliga arter som inte nyttjas av människan direktutan istället tillhandahåller viktiga gratistjänster. Exempel på detta är artersom pollinerar grödor eller håller skadeorganismer i schack, underhållerjordar eller bryter ner dött material så att det kan användas för att skapa nyttliv. För att behålla och utveckla livet på jorden är genetisk rikedom engrundförutsättning. Man kan anföra minst tre skäl för att slå vakt om denbiologiska mångfalden. För det första handlar biologisk mångfald om etik.Människan har inte rätt att utrota livsformer. För det andra handlar det omrisk. Vi vet för lite om mångfaldens betydelse för ekologisk stabilitet. Och fördet tredje handlar det om nytta. Arter kan ge mänskligheten storavinster i form av medicin, bioteknik och gröda.En biologisk mångfald ger även positiva effekter för människansrekreation och upplevelser. De arter som finns i kulturlandskapet är en del avvår historia som också bör förmedlas och kunna upplevas av våra barn ochframtida generationer.En hög biologisk mångfald är nödvändig för att ekosystemen bättre skallkunna klara den stress som orsakas av annan miljöpåverkan, t.ex.klimatförändringar och försurning. Genom en hög grad av variation av såvälarter, gener som ekosystem, är naturen bättre för att klara förändringar.Mot bakgrund av dessa skäl är det motiverat att på alla sätt restaurera ochbygga upp de naturliga systemen så att de kan fullgöra funktionen och denfysiska grunden för vår uthålliga utveckling. Där är kalkning av sjöar ochvattendrag liksom av skogsmark en konkret åtgärd. Genomkalkningsverksamheten neutraliseras det försurande nedfallets påverkan så atten normal miljö för flora och fauna kan återskapas. Kalkningsverksamhetenbör vara långsiktig men är inget mål i sig. Målet är att minska de försurandeutsläppen vid källan så att vi inte behöver kalka . Just nu är docksituationen så akut att kalkningen måste fortgå och för att bedriva denverksamheten behövs insatser utöver de regeringen anslagit.Centerpartiet anser att miljökvalitetsnormer även skall omfatta biologiskmångfald. Detta är motiverat med hänsyn till utarmningen av mångavärdefulla biotoper och minskningen av vissa arter. Det är möjligt att ett visstantal individer, av t.ex. en särskild djurart, eller visst antal biotoper avnågotslag inom ett område föreskrivs som miljökvalitetsnorm.Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet förvissa geografiska områden eller för hela landet. Regeringen bör ges till kännaatt miljökvalitetsnormer även skall omfatta biologisk mångfald.Biologisk mångfald i det modernasamhälletFör att bevara och kunna återskapa en hög biologiskmångfald krävs att hänsyn även tas i det moderna ochurbaniserade samhället. Naturen måste få ta plats även därmänniskan lever och verkar. har hänsyn börjattas till artrikedom i stadsplanering i parker m m.Centerpartiet ser mycket positivt på sådan hänsyn och villuppmuntra till projekt för att öka den biologiska mångfaldeni stadsmiljön. På initiativ inrättades även ettlagrum som ger möjlighet att skapa nationalstadsparker. Detgår också att med relativt enkla medel medverka till denbiologiska mångfalden i den traditionella infrastrukturen.Till exempel kan man ta hänsyn till fröspridning dåman väljer tidpunkt för att slå dikeskanter och parkområden.Även artificiella våtmarker och andra naturtyper i denurbana miljön kan ge ett stort bidrag till den biologiskamångfalden. anser att infrastrukturen inte skallutgöra vandringshinder och barriärer som äventyrar denbiologiska mångfalden. Vad som anförts om biologiskmångfald i det moderna samhället bör ges regeringen tillkänna.Ideella organisationers betydelseför biologisk mångfaldI arbetet med att bevara den biologiska mångfalden utgörorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet stora insatser. Organisationer somSvenska och är antagligen de som har den bästabevakningen av bevarandet av den biologiska mångfalden ikulturlandskapet. Även studieförbund ochfiskevårdsföreningar spelar på många platser en stor roll idet ideella arbetet. Dessa organisationer studerar och följervaksamt hoten mot naturen, förmedlar och medverkar iopinionsbildningen, uppmuntrar till vård av byggnader ochmiljöer i såväl landsbygden som i stads- och tätortsmiljöer. Imånga fall bidrar organisationerna till skötsel och varsamförnyelse av dessa miljöer. Organisationernas verksamhetsöker påverka utvecklingen på miljöområdet i positivriktning.Ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskthållbar utveckling är det nödvändigt att ta till vara de goda krafter som finnsiredan verksamma organisationer. Det är dyrt för landet att låta bli.Ersättningen till de ideella krafterna är blygsam jämfört med vad tjänstemänoch konsulter kostar. har tidigare efterfrågat ett erkännande ochett berättigat stöd genom uppräkning av anslag till de ideellaorganisationerna. I budgeten finns inte ett spår av vare sig erkännande elleranslagsuppräkning. föreslår att anslagen till ideellaorganisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet räknas upp. Ivår budgetmotion anslår för detta ändamål ytterligare 5 miljonerkronor till UO 20, anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. och föreslårdärutöver en omfördelning inom ramen för anslaget. Vad som här anförts omuppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet bör ges regeringen till känna.Jord- och skogsbrukets betydelseför biologisk mångfaldOdlingslandskapets variation som gynnar många växt- ochdjurarter hotas om det svenska jordbrukets utarmningfortsätter. Att säkerställa det svenska jordbrukets fortlevnadär intimt förknippat med säkerställandet av den biologiskamångfalden. av alla hotade arter hör hemmai odlingslandskapet. Dessa hotade arter drabbas mycket hårtav nedläggningarna av svenska jordbruk. Bevarandet av denbiologiska mångfalden kräver således ett levande svensktjordbruk. får man inte rygga för jordbruketsmiljöpåverkan. Mer om jordbrukets miljöpåverkan återfinnsi motion om jordbruk.Metoderna för jord- och skogsbruket spelar stor roll för bevarandet av denbiologiska mångfalden. I FSC-märkningen av skogsbruk ingårhänsynstagande till den biologiska mångfalden. ser mycketpositivt på den utvecklingen, då även marknadskrafter kan verka tillmiljöhänsyn men det är även viktigt att staten tar ett övergripande ansvar, såatt inte den enskilde markägaren hamnar i kläm. Långsiktiga regler när detgäller skyddet av den biologiska mångfalden är ett måste för markägare.Markägaren måste ges skälig ersättning för de miljöinsatser som görs och vidbildandet av olika typer av reservat. Detta kan ske genom ekonomiskkompensation eller genom att ersättningsmark erbjuds. Vad som ovan anförtsom att markägare måste ges skälig ersättning för de miljöinsatser som görsvid bildandet av olika typer av reservat bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att medlen för skyddsvärd skogsmark ska fördelas såatt en större andel kan reserveras för biotopskydd ochnaturvårdsplaner. Det innebär att flera små områden kan komma i fråga runtom i landet och därmed en större möjlighet att nå en biologisk mångfald.Medel bör också reserveras för skötsel och tillsyn av de naturvårdsområdensom bildas samt till ersättning för angränsande skog som skadas avexempelvis insektsangrepp i ett reservat. Detta bör ges regeringen till känna.Det är viktigt med samrådsförfaranden redan vid inventeringar avmarkområden. Inventeringarna vid Natura 2000 var i detta hänseende intetillfredsställande. Många markägare kan vittna om att det offentligainventerade marker utan att markägarna var medvetna om det. Utan en öppenoch bred dialog blir det svårt att nå förståelse för eventuellt skydd avmarkområden. Mot bakgrund av detta är det befogat med samråd mellanmyndigheter och markägare vid inventering av markområden. Detta bör gesregeringen till känna.I och med beslutet om EU:s långtidsbudget för slogsregelverket för stöd till mindre gynnade områden,miljöersättningsprogrammen, samt andra kompletterande åtgärder sammantill en landsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning.Landsbygdsagendan är, till skillnad från jordbrukspolitiken, ett till storadelarfrivilligt och delfinansierat program. När dessa medel i början av höstenfördelades länderna emellan erhöll en mycket dålig tilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev /år d v scirka av den totala budgeten. För svensk del innebär det att viförlorar /år i utebliven EU-finansiering. Med hänsyn tillatt beslutet om fördelning är kopplat till en sjuårsbudget blir de ackumuleradeeffekterna avsevärda om inte särskilda åtgärder vidtas. Konsekvenserna kandå bli att ambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket måste drasned, vilket innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet ochdärmed bevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Yrkande idetta hänseende återfinns i motion om jordbruk.Grönt transportsystemAtt miljöanpassa transportsystemet är en nödvändighet föratt nå en hållbar utveckling. Både transportslag och bränslenhar en avgörande roll. Dagens transportsystem är intehållbart. Till baseras dagenstransportsystem, järnväg undantaget, på fossila bränslen somvid förbränning åstadkommer skador på människor ochmiljö. Det är viktigt att skapa ett "grönare" transportsystem.Användningen av fossila bränslen måste minska och på långsikt helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet ihållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt.Omställningen till ett hållbart transportsystem måste ske påett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka pålandsbygden, i småorter och i större städer. Kollektivtrafikenmåste förbättras i alla delar av landet och mer gods måsteflyttas från lastbil till järnväg och sjöfart.Godstransporterna på lastbil förväntas öka med underde kommande tio åren. Att lastbilstrafiken ökar så mycket är oroande. Överhuvud taget är det utomordentligt viktigt att godstransporterna miljöanpassas.Godstransportdelegationen (dir. 1998:51) har till uppgift att öka samverkanmellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statensroll i detta system. Delegationen skall också följa utvecklingen pågodsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet atteffektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskthållbart. Det ekologiska perspektivet verkar dock svagt så här långt.Centerpartiet anser att Godstransportdelegationen bör få ett tilläggsdirektivattpresentera en delrapport om miljö och transporter. Detta bör ges regeringentill känna.Planeringen av infrastruktur har en avgörande betydelse för att man skallkunna skapa ett grönt och därmed hållbart transportsystem. De investeringarsom görs av nuvarande generationer ska lämnas över till våra barn och då ärdet viktigt att vi inte byggt fast oss i sådana system som till sin natur ärmiljöovänliga. Infrastrukturplanering måste ha en långsiktig horisont medtanke på att de kommer att existera . Nyatransportinfrastrukturanläggningar innebär omfattande intrång i natur- ochkulturmiljöer. Mot bakgrund av detta är det naturligt för att imöjligaste mån prioritera befintlig infrastruktur före nyanläggning. Vad somovan anförts om att i möjligaste mån prioritera befintlig infrastruktur förenyanläggning bör ges regeringen till känna.Centerpartiet är positivt till att inrätta system med trängselavgifter istorstäder. Dessa trängselavgifter kan sedan föras tillbaka till den berördaregionen för att förbättra kollektivtrafiken. I storstadsområdena finnsutmärkta möjligheter att förbättra kollektivtrafiken, vilket minskar behovet avbiltrafik. Forskning och erfarenhet visar att det inte går att bygga borttrafikproppar; andra lösningar måste till. Trängselavgifter kan vara ett sådantalternativ. , , har exempelviskonstaterat att det är omöjligt att komma tillrätta med trängseln iStockholmstrafiken utan någon form av vägavgifter. Vad som ovan anförtsom införande av trängselavgifter bör ges regeringen till känna.Helhetssyn och tvärsektoriell planering är ett måste i transportsystemetbåde för att hitta de bästa transportlösningarna och för att resurser skaanvändas på ett kostnadseffektivt sätt. Även ur miljösynpunkt är tvärsektoriellplanering positiv och en helhetssyn på transportsystemet måste ske. I dagensläge optimerar ofta statliga verk trafiklösningar inom det egna verkets områdeutan att se till vad som är bäst för helheten. Dagens uppdelning i olika verkför de olika transportslagen motverkar med största säkerhet en god långsiktigoch hållbar transportplanering. kan ett samlat ansvar för fysiskinfrastruktur vara att föredra. Frågan om ett samlat ansvar för infrastrukturbör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna.Sverige har en av äldsta bilparker. De sämsta bilarna drar mycketbensin eller diesel. Det skiljer per mil ibränsleförbrukningmellan de äldsta och de nyare bilarna. Det är ofta barnfamiljer som körstorförbrukande bilar. En energisnålare bil skulle betyda mycket förfamiljeekonomin, för trafiksäkerheten och för miljön. Som en åtgärd utanförUO 20 föreslår i sin budgetmotion därför en tillfällig höjning avskrotningspremien till . Syftet är att få bort gamlabensinslukande bilar som är dåliga både för miljön och för trafiksäkerheten.Höjningen av skrotningspremien till skall finansieras urbilskrotningsfonden och fördelas över en femårsperiod.BiodrivmedelNya miljövänliga drivmedel är en av förutsättningarna för attskapa ett grönare transportsystem. Fossilbränslen måstefasas ut. EU:s så kallade Auto/Oil-direktiv är delvisolyckligt. Delar av direktivet är bra för att kraven på EU-länder med sämre kvalitet på drivmedel skärps. Den del avdirektivet som förbjuder 5-30 procents inblandning aversättningsbränslekomponenter i bensin och diesel är dockdirekt olycklig i arbetet med att minska utsläppen fråntransportsektorn. Direktivets del som förbjuder 5-30procents inblandning av ersättningsbränslekomponentermåste förändras. Att blanda in främst etanol i bensin ochdiesel är ett bra sätt att minska miljöpåverkan frånvägtrafiken. I fanns innan Auto/Oil-direktivet träddei kraft en mycket positiv utveckling och utbyggnad av E10-pumpar. Detta skedde på helt frivillig väg. Att regeringeninte vill främja denna utveckling är olyckligt.Riksdagen har tidigare i ett tillkännagivande uppmanat regeringen attlämna in en svensk dispensansökan för att även fortsättningsvis kunna blandain ersättningsbränslekomponenter (främst etanol) i bensinoch diesel. har regeringen inte gjort det, varför vi anser attriksdagenåterigen bör ge regeringen i uppdrag att lämna in en dispensansökan. Det äranmärkningsvärt att regeringen ännu inte tagit detta steg för att kunna minskautsläppen av miljöskadliga ämnen från transportsektorn. Med anledning avvad som ovan anförts bör ge regeringen i uppdrag att söka dispensfrån Auto/Oil-direktivet i de delar som rör inblandning aversättningsbränslekomponenter.Regeringens brist på strategi och tydliga riktlinjer för en fortsattintroduktion av biobränslen är mycket tydlig när det gäller beskattningen avbiodrivmedel. Inom EU regleras beskattning av fordonsbränslen av det såkallade mineraloljedirektivet. Direktivet anger att det ska finnas vissaminimiskattenivåer för samtliga fordonsbränslen, alltså även för förnyelsebaradrivmedel. Mineraloljedirektivet ger dock medlemsstaterna möjlighet attmedge skattelättnader för bränslen som används inom ramen för pilotprojektsom syftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Med stöd av dennamöjlighet har regeringen beviljat ett tjugotal företag skattenedsättning förvissa biodrivmedel.Om vi på allvar ska kunna minska koldioxidutsläppen från vägtrafikenmåste fler företag få möjlighet att producera och sälja biodrivmedel som ärskattebefriade. Trots att flera företag står på kö, beviljar regeringen sedanfebruari 1998 inga fler pilotprojekt. Regeringens agerande leder till enindustristruktur med inhemska monopol. Dessutom är reglerna ryckiga på ettområde som behöver långsiktighet. Denna industristruktur gynnar knappastden långsiktiga utvecklingen av branschen.Anledningen till att regeringen inte beviljar fler pilotprojekt är att mananser att skattebortfallet skulle bli så omfattande att det skulle få allvarligastatsfinansiella konsekvenser och att en "subventionering" av storskaligetanolinblandning i bensin därmed inte skulle vara ett kostnadseffektivt sättatt bedriva miljöpolitik. Regeringen vill bredda skattebasen genom att ta utenergiskatt på biobränslen. En fullt logisk följd av detta resonemang är attregeringen tillsammans med och avser att börja taut skatt på biodrivmedel från 2004.Centerpartiet vill släppa fram biodrivmedel som exempelvis etanol ochrapsmetylester () genom att gynna dem skattemässigt även efter 2003.Det minskar oljeberoende, är miljömässigt bättre än fossilbränslenoch ger arbetstillfällen och inkomster på landsbygden. Regeringenvill uppenbarligen inte att biodrivmedel ska vara konkurrenskraftiga alternativtill bensin och diesel, eftersom det riskerar att minska statensskatteinkomster.Att låsa fast i ett fortsatt oljeberoende med motivet att det ger statenskatteinkomster är ett osolidariskt agerande mot kommande generationer.Samtidigt finns det fog att tro att skattebefrielsen inte alls skulle leda tillminskade totala skatteinkomster för staten. Inhemsk produktion avbiobränslen ger ett ökat skatteunderlag som med stor sannolikhet skulleuppväga det direkta bortfallet av energi- och koldioxidskatterna. Vad somovan anförts om skattebefrielse för biobränslen bör ges regeringen till känna.En ny generationkretsloppstänkandeGrunden för en uthållig utveckling bygger på biologiskagrunder och ett effektivt nyttjande av de naturliga systemen.Genom att återanvända varor, återvinna material och tänka ifunktioner kan kretsloppet slutas. Konsumtion som skadarmiljön måste successivt minskas.