ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk790 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk790av Lekberg, ()Skattelättnad för småhus upplåtna med hyres- och bostadsrättFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av taxeringen och beskattningen av småhus somupplåts med hyres- och bostadsrätt så att dessa också skall omfattas avsänkningen av fastighetsskatten till 0,7 procentenheter.MotiveringI budgetpropositionen föreslås en sänkning av skattesatsen försmåhusenheter från och för hyreshusenheterfrån under beskattningsåret 2001.Bakgrunden till att skattesatserna har differentierats efterhustyp är en strävan efter att kompensera hyres- och bostadsrättsboendet fören sämre kostnadsutveckling än vad som gäller föregnahemsboendet. Förslaget innebär emellertid att ett betydande antal hushålli småhus som upplåts med hyres- och bostadsrätt lämnas utanför dennakompensation.Det handlar om ca 140.000 småhus med hyresrätt och ca 60.000 småhusmed bostadsrätt, varav det helt dominerande antalet har tillkommit under1980-talet och . De boende i dessa småhuslägenheter harhaft minst samma kostnadsutveckling bl.a. på grund av minskade räntebidragoch inträdet i fastighetsskattesystemet som boende i lägenheter iflerbostadshus.Stockholm den 3 oktober 2000Sören Lekberg (s)()
mot · GO02Sk792 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk792av , ()Fastighetsskatt för vindkraftverkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av beskattning av förnybar energi.MotiveringI finns unika tillgångar på förnybara energislag. En är vindkraft.Det är ingen utopi att vi till stora delar kan klara vår energiförsörjningmed förnybar energi . Kostnaderna för förnybar energi är imånga tillämpningar högre än vad som gäller för annan energiproduktion.Vindkraft är det snabbast växande elproduktionsslaget i landet just nu -från några tiotals GWh till över 400 GWh för år 2000.Möjligheten att bygga nya vindkraftverk torde vara stor trots attmarkanvändningen kan komma i konflikt med andra intressen. De storautbyggnadsmöjligheterna för vindkraft finns för havsplacerade verk och ifjällmiljö. Den tekniska potentialen för vindkraft i ett blåsigt land somSverige är betydande. Det återstår dock att se hur mycket vindkraft det går attbygga sett till acceptans bland allmänheten och ekonomin.Om utbyggnaden av vindkraft ska fortsätta krävs både en teknikutvecklingoch en förändring av regler som ger lägre kostnader. De nya reglerna förfastighetsskatt medför stora höjningar för vindkraftverkselektricitet, eftersomvindkraftverken betraktas som byggnader. Trots att det mesta är maskinersom inte borde betraktas som fastighet. Jämför t.ex. med verkstadsindustrin.De nya belopp som kommer av de nya reglerna höjer plötsligtfastighetsskatten från att förut ha varit ca /kWh till /kWh. förproducerad vindel.Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av beskattning av förnybarenergi bör göras och att det i motionen anförda då övervägs.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()()
mot · GO02Sk793 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk793av , ()Beskattning av svenskar bosatta i utlandetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om beskattning av svenskar bosatta i utlandet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionsanförs om beskattning av fastigheter.Motiv för mitt förslagMänniskors möjlighet och benägenhet att flytta mellan olika länder ökaralltmer. Detta ställer i sin tur större krav på bland annatskattelagstiftningen. När det gäller beskattning av arbete så följer avOECD:s modellavtal att inkomsterna i regel tas upp till beskattning i detland personen i fråga arbetar.För de flesta svenskar som är bosatta och arbetar i utlandet gäller att manskall betala sin skatt i det land man bor. Ett undantag är dock skatt påpensioner från stat och kommun som beskattas i för svenskar iutlandet. För undvikande av dubbelbeskattning finns ofta särskilda avtalmellan länderna.När det gäller förhållandena för svenska pensionärer som är bosatta iSpanien, så medger inte avräkning av den skatt som betalats i Sverigeförrän den faktiskt erlagts. Detta kan leda tilllikviditetsproblem för den enskilde. har möjlighet att tillsammansmed ändra i dubbelbeskattningsavtalet. Ett annat alternativ är attändra i intern svensk lagstiftning. Det senare torde var den mest framkomligavägen.Enligt min mening bör principen vara att svenska medborgare inte skallbehöva betala skatt på sina inkomster till två stater, för att först i efterhand fåtillbaka från en av berörda stater genom avräkning. Regeringen bör därföråterkomma till med ett förslag som innebär att denna olägenhetundanröjs.Ett annat exempel på onaturliga skatteförhållanden gäller fastighetsskatten.Enligt gällande rätt är den som är skatterättsligt bosatt i och ägerprivatbostad utomlands skattskyldig till statlig svensk fastighetsskatt för dentid ägaren varit bosatt i . Det rimliga enligt min mening vore attfastighetsskatten endast skall betalas till den stat där fastigheten i fråga ärbelägen. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Carl ()
mot · GO02Sk796 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk796av , ()Integration i ÖresundsregionenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gränsgångaravtalet.MotiveringSedan beslutet om byggandet av mellan ochKöpenhamn fattades har det ständigt återkommande orden från politikeroch näringsliv i såväl som varit att integrationen mellanSverige och måste underlättas.Vi kan nu med glädje och tillförsikt konstatera att bron verkligen kommeratt underlätta för de boende i att kunna arbeta i de bådaländerna. Men det finns områden som sätter hinder i vägen för arbetskraftensrörlighet. Ett sådant exempel är skattelagstiftningen. Fram till årsskiftet1996/1997 gällde det s.k. gränsgångaravtalet mellan och förde människor som var folkbokförda i det ena landet och arbetade i det andra. Ienlighet med en bilateral överenskommelse mellan länderna och iöverensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen betalades skatt i detland och i den kommun där personen i fråga var folkbokförd. Härigenom fickhemkommunen/bidrag till kostnadstäckningen av kommunalservice i form av barnomsorg, skola, sjukvård, kollektivtrafik etc., somnaturligtvis också omfattar de boende själva. Denna lagstiftning varlättöverskådlig och enkel för medborgarna i de båda länderna att förstå.Sedan den 1 januari 1997 gäller i stället skatteplikt till det land där manarbetar och varifrån man får sina inkomster.I är en fortsatt ökad integration mellan länderna enförutsättning för regionens möjligheter att få del av den utveckling som ocksåsker i andra regioner i . Möjligheten att fritt kunna välja platsen förarbete, studier, bosättning, rekreation och nöjen kommer att öka i väsentliggrad då nu står färdig. tar detta sig uttryck påmånga sätt en gemensam kurskatalog för högskolorna i , ,och , samarbete mellan arbetsförmedlingarna på svenskoch dansk sida, "match-making" mellan svenska och danska företag etc.De båda ländernas statsministrar talade båda i sina tal vid broinvigningenom vikten av att öka integrationen i regionen. I detta perspektiv synes detangeläget att ompröva den begränsning för integrationen i Öresundsregionensom den genomförda förändringen i gränsgångaravtalet har inneburit.Dessutom medför de nya reglerna djupa orättvisor på lokal nivå, därhemkommuner/landsting får tillhandahålla kommunala tjänster utan att få delav de skatteinkomster folkbokföringen borde generera.Stockholm den 28 september 2000Anders ()()
mot · GO02Sk798 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk798av Andnor, ()Moms i strukturfondsprojektFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av att lösa frågan om momspliktighet isamband med strukturfondsprojekt.MotiveringDet svenska skattesystemet och strukturfondsförordningarna innehållerregler som kan innebära att projektägare kan komma på obestånd och isämsta fall gå i konkurs utan att de kan påverka situationen. Det är heltotillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt och hämmarutvecklingsarbetet som bedrivs med stöd av strukturfonderna.Grundregeln i strukturfonderna är att moms inte får ingå i underlaget förbeslut och rekvisitioner om stöd från fonderna. För att momsen skall fåinräknas i underlaget krävs en särskild utredning som klargör attprojektägaren inte är momspliktig. I tolkas det så att det behövs ettintyg från skattemyndigheten att projektägaren inte är momspliktig. De allraflesta projektägarna är momspliktiga till någon del av sin verksamhet och viden enkel förfrågan meddelar skattemyndigheten att så är fallet, dvs. attprojektägaren finns administrativt registrerad som momspliktig. Vid enförfrågan till den lokala skattemyndigheten om den aktuella verksamheten ärmomspliktig så kan och får den lokala myndigheten inte lämna något sådantbesked med rättslig verkan.Den möjlighet som finns är att begära förhandsbesked frånRiksskattenämnden, vilket kan ta upp till att få besvarat. Resultatetbliratt de flesta projekten blir behandlade som om projektägaren är momspliktig.Skattemyndigheten kan senare gå in och revidera verksamheten ochkonstatera att den inte är momspliktig och att restitution av ingående momsdärmed inte skulle ha erhållits och kan kräva tillbaka erhållen ingåendemoms. En sådan revision täcker normalt bakåt men kan omfatta sex år.Projektägaren blir då tvingad att betala den avdragna momsen men kan interekvirera den från strukturfonderna eller de statliga medfinansiärerna. Dådessa projektägare i regel saknar eget kapital kommer de på obestånd, ävenom de följt alla anvisningar.De två regelverkan måste harmoniseras. Det kan ske på olika sätt. Ett är attalla projekt som bedrivs med stöd från strukturfonderna är momspliktiga, ettannat att den lokala skattemyndigheten i dessa fall ges rätt att fatta beslut omprojektens momsstatus med rättslig verkan. Under alla förhållanden hardagens system en allvarlig brist på rättssäkerhet.Stockholm den 2 oktober 2000Berit Andnor (s)()
mot · GO02Sk799 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk799av , ()Företagares momsregler för olika lastbilstyperFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att företagare får lyfta av momsen på lastbilaroavsett om de har skåp eller flak, är lätt lastbil eller av annan skatteklass.Motiven för vårt förslagEn företagare får inte lyfta av momsen på en lätt lastbil som harskåp. Samme företagare får lyfta av momsen på en lätt lastbil som harflak. Är det fråga om en lätt lastbil som har skåp på flaket får företagarenlyfta av momsen.Företagaren kan köpa en stor skåpbil, t ex en van, väga in den som tunglastbil och lyfta momsen. Då krävs det visserligen C-körkort för att körafordonet. Om samme företagare väger om den och registrerar vanen som lättlastbil, då kör han på vanligt körkort och får lyfta av momsen. Dettaförfaringssätt är dock inte enligt gällande regelsystem och man skallåterbetala momsen. Missbruk förekommer tyvärr vad gäller detta.Företagaren kan köpa t ex en Renualt Kango, diesel personbil. Därefterväljer företagaren att registrera den som lastbil för att få 1/5 vägskatt somlättlastbil. Notera att skatt på dieselpersonbilar är fem gånger högre än för lättlastbil. Företagaren kan även välja att leasa en lätt lastbil. Då får han lyftaavhalva momsen.För att göra saken än mer krånglig så kan man köpa en lätt lastbil meddubbelhytt avsedd för sex personer. Är den utrustad med ett flak så drar manhela momsen på detta fordon.Exemplen ovan är hämtade från den verklighet som många småföretagarehar att leva i och anpassa sig till. Vi anser att regelverkens tillämpning visarpå orimligheterna i systemet och att förändringar är nödvändiga. Det äronödigt att krångla till saker och ting på det sätt som sker. Vi föreslårdärför att företagare skall få lyfta av moms på alla lastbilar eftersom de ärettviktigt arbetsredskap.Stockholm den 4 oktober 2000Tomas ()()
mot · GO02Sk801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk801av , Per (v)Legitimationskontroll vid revisionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionenanförs om rätt till legitimationskontroll vid revisioner.Legitimationskontroll vidrevisionerDet illegala skatteundandragandet håller sig fortfarande på enhög nivå. Totalt beräknas svartjobben i omsätta ca40-50 miljarder kronor . En av orsakerna till att maninte kommer åt ekobrottslingar och människor som sysslarmed skatteundandragande är att skattemyndigheterna inte hartillräckliga medel för att motverka och avslöja dem. Dethandlar både om ekonomiska resurser och rättigheter attgenomföra olika åtgärder i samband med revisioner.Vissa branscher är överrepresenterade när det gäller ekobrott ochskatteundandragande. Det gäller t.ex. restaurang- och byggbranscherna därman också är medveten om detta och är oroad över de problem som detinnebär, inte minst av den snedvridning av konkurrensen som uppstår medanledning av ekobrott och skatteundandragande.Inom byggbranschen har man inlett en samverkan mellanskattemyndigheterna, byggentreprenörerna och byggfacket för att komma tillrätta med svartjobben. Ett led är då skärpt identitets- och närvarokontroll påbyggena, vilket tyder på att branschen själv inte anser att Vänsterpartietsförslag är alltför långtgående vad gäller legitimationskontroller. Detta ser vinaturligtvis positivt på.Vänsterpartiet har krävt att skatterevisorer skall ha rätt attutföra legitimationskontroll vid revisioner, för att kunna stämma av dem somvid revisionstillfället arbetar på exempelvis en restaurang, motarbetsgivarregistret. Vad gäller restaurangnäringen skulle det vara enkelt attdra in eventuella tillstånd om kontrollen visar att det finns "svart"arbetskraftpå arbetsplatsen. Vi tror att en sådan lagstiftning skulle vara ytterst effektiv ikampen mot ekonomisk brottslighet och annat skatteundandragande ochbegär därför att regeringen återkommer med förslag om rätt tilllegitimationskontroll vid revisioner.Stockholm den 27 september 2000Per ()()()()()()()()()()
mot · GO02Sk802 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk802av , ()TullverketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att låta i erhålla medel till ett riktatprojekt mot storskalighet av införsel av punktskattebelagda varor.Projekt mot storskalighet avinförsel avpunktskattebelagda varorI regeringens regleringsbrev till framgår klart ochtydligt att narkotikabekämpningen skall vara enhögprioriterad verksamhet.Tullen i arbetar hårt med narkotikabekämpning samt imöjligaste mån med smuggling av sprit och cigaretter.Storskaligheten av införsel av punktskattebelagda varor hade sin början och har bara vuxit sedan dess.Insmugglingen via den skånska gränsen handlar främst om tre kändatillvägagångssätt nämligen lastbilsfordon, de populära endagsbussarna tillTyskland samt "hämtning av Tysklandsinhandlade" varor från Helsingör.När det gäller endagsbussarna är det ett mycket uppmärksammat problem.Tullen kan vid inspektion finna över starksprit i en enda buss utankänd ägare. Normalt passerar cirka 20 bussar per dag av detta objektslaggenom tullfiltret i Helsingborg.Ett annat sätt att införa stora mängder alkohol av olika slag till äratt en grupp människor satt i system att hyra buss i . Bussen åker tillTyskland och återvänder till med stora mängder alkohol.Vid ankomsten i omlastas varorna oftast i bilar som tjänstgörsom lagerutrymme för varorna. Därefter åker människor över ochhämtar varorna som sedan säljs vidare bl.a. till ungdomar och restauranger.Detta "hämtande" sker under helt lagliga former eftersom varje passageraresom ingår i resandet endast inför den föreskrivna alkoholmängd som ärtillåten vid ankomsten.Motsvarande problem finns även i och till viss del i ,dock med andra tillvägagångssätt.Vad som är anmärkningsvärt är att dessa personer reser i skytteltrafik ochdå minst och med mycket stor sannolikhet inte kan ansesinföra varor för eget bruk. Uppskattningsvis rör det sig omcirka 500 personer som är involverade i denna nya form av "införselnisch".Helt klart är att den storskaliga smugglingen av sprit och cigaretter bottnari våra höga skatter på dessa varor, vilket gör att det är mycket lönsamt attbedriva stor smugglingsverksamhet. Inte förrän skatten sänks rejält kommerdenna verksamhet att bli ointressant. Men den stora faran är att den härgruppen av personer oftast får utrymme för annan brottslig verksamhet.Därför anser jag att det är oerhört viktigt att slå hål på dessa illegalaverksamheter som pågår innan de får ett alltför starkt fäste.Mitt förslag är att i tilldelas medel till ettriktat projekt med syfte att kunna ta ett helhetsgrepp mot rådandesmugglingsproblem.Tullverket liksom alla andra myndigheter kostar en del, men om man låterTullverket få tillräckliga resurser till sin verksamhet kan man, som förTullmyndigheten i del, få tillbaka för varje satsadkrona på gränsskyddsverksamhet. (Resultat förTullmyndigheten i under verksamhetsåret enligtberäkningsmetod framställd i betänkandet "En gräns - en myndighet" SOU1998:18. )den 29 september 2000Maud ()
mot · GO02Sk803 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk803av de , ()skattebrottsenheterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utvärdering av skattemyndighetensskattebrottsenheter.Motiv till mitt förslagSkattebrottsenheterna vid skattemyndigheterna har funnitsnågra år. Efter enheternas tillkomst harEkobrottsmyndigheten startats. Det är ungefär samma typ avmisstänkta brott som utreds hos skattebrottsenheterna ochEkobrottsmyndigheten. Skattebrottsenheten utreder docknågot lättare fall och svårare fall.Detta kan ses som resursslöseri med tanke på att det äråklagare på som beslutar i båda fallen.Vidare är det inte ovanligt att en skattebrottsenhet får lämnaöver fall till , som då i vissa fall fårbörja om från början.Det är nu lämpligt att utvärdera om skattebrottsenheterna har effektiviseratkampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det är också intressant att få vetaom beslutsfattandet i skattebrottsenheterna har klarat de rättssäkerhetskravgentemot enskilda som ställdes. Det kan vara lämpligt att sammanföra deberörda brottsutredningarna hos en myndighet - Ekobrottsmyndigheten.Stockholm den 2 oktober 2000Marietta de ()
mot · GO02Sk804 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk804av , ()Ersättning för ombudskostnader i skattemålSammanfattningRegeringen bör få i uppdrag att se över ersättningslagen omdet finns möjlighet att ändra den så det klart framgår att enskattskyldig skall kunna få ersättning för sinaombudskostnader i samma utsträckning som gäller förtvistemål i det fall han vinner bifall till sina invändningar hosskattemyndighet eller i skattedomstol.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen låter utreda huruvida ersättningslagen(1989:479) kan ändras så att ersättning för ombudskostnader kanutbetalas.BakgrundOm en skattskyldig är i behov av ombud eller biträde iärenden eller mål av skatter, tullar och avgifter, kan denne fåersättning för sådana kostnader under vissa förutsättningar.Rätten till ersättning regleras i lagen (1989:479) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m.(ersättningslagen).Inledningsvis, när lagen stiftades, ställdes kraven så högt att ersättningendast hade betalats ut innan det gjordes en revision 1993.Vid revisionen utökades möjligheterna något att erhålla ersättning förombudskostnader.Motiv till förslagTrots förbättring av ersättningslagen 1993 är det fortfarandealltför svårt att erhålla ersättning för sina kostnader om mannödgas ifrågasätta skattemyndighetens bedömning elleröverklaga taxeringsbeslut. I förarbetena till den nuvarandelydelsen (prop. 1993/94:151 s. 173 f.f.) framgår bl.a. att enskattskyldig i princip har rätt till ersättning om hans yrkandehelt eller delvis bifallits. En skattskyldig har även rätt tillersättning i s.k. prejudikatmål eller om det föreliggersynnerliga skäl för ersättning. Dessutom anges att enskattskyldig enbart har rätt till ersättning för kostnader "somskäligen behövts för att ta tillvara hans rätt" och i förarbetenaanges att viss ledning bör kunna hämtas från vad som gäller ifråga om ersättning till rättshjälpsbiträde. Detta skrevsemellertid innan rättshjälpslagen ändrades och den allmännarättshjälpen kraftigt reducerades och gjordes subsidiär tillrättsskyddet i hemförsäkringen.Att notera härvid är att ombudskostnader i skattetvister regelmässigt äruteslutna från rättsskyddet i hemförsäkringar. Skattedomstolarna "prutar"oftast på den ersättning som döms ut, dvs. den skattskyldige får som regelsjälv stå för en avsevärd del av sina kostnader även om han vinner tvisten.Det är alltjämt ganska långt kvar tills den allmänna - och urrättssäkerhetshänseende rimliga - principen som gäller i 18 kap.rättegångsbalken kan anses gälla i skattemål, dvs. att förlorande part skallbära vinnande parts rättegångskostnader med i princip de kostnader somdenne haft. Det kan uppfattas att skattskyldige själv skall kunna ta tillvarasina intressen gentemot skattemyndigheten.Skattemål är oftast mycket komplicerade . Så snart en tvist uppstår harskattemyndigheten till sitt förfogande riklig tillgång till jurister som ärspecialiserade på att processa i skattetvister.Det är inte förenligt med hänsyn till den enskilde privatpersonen ellersmåföretagaren att utan ombudshjälp bemöta den juridiska argumentationensom följer.Stockholm den 25 september 2000Kenneth ()
mot · GO02Sk805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk805av , ()KontrolluppgifterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen gör en översyn av lagstiftningen inomkontrolluppgiftsområdet.KontrolluppgifterMånga människor sparar pengar i aktiefonder. Det är vanligtatt fonderna, både svenska och utländska, förvaltas avsvenska banker. Bankerna skickar årsbesked till den enskildefondinnehavaren. Dessutom skickas en kontrolluppgift.Kontrolluppgiften innehåller dock vanligtvis bara informationom svenska aktiefonder. Det framgår alltså inte avkontrolluppgiften om försäljning av värdepapper skett iaktiefond med säte i annat land.Den skattskyldige kan lätt förledas att tro att kontrolluppgiften från bankenär fullständig. Det kan i många fall, efter rättelse, leda till skattetillägg på40 %. Man får heller inte bortse från den uppenbara risken förskatteundandragande som detta kan ge upphov till.Skattemyndigheterna har vid sidan av att granska att skattereglernaefterlevs också att svara på frågor vid upprättande av deklarationer.Skattemyndigheternas arbetsinsats vad gäller frågor rörande reavinstskattertenderar att öka. Situationen med aktiefonder med säte i annat landinnebär dessutom merarbete i försöken att få fram korrekta uppgifter.Skyldigheten att lämna kontrolluppgift regleras i lagen om självdeklarationoch kontrolluppgift (1990:325). Mot bakgrund av vad som beskrivits är enöversyn av lagstiftningen på det här området nödvändig. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 27 september 2000Marie ()()()()()()()()()Per ()