ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ30 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ30av , ()med anledning av prop. 1999/2000:73 Jaktens villkorEn artrik och livskraftig fauna är en omistlig tillgång för hela svenskafolket. Regeringens motiv för att ändra benämningen jaktvård till viltvårdhar därmed stark förankring hos den breda allmänheten. Förhållandet attviltvården är ett viktigt allmänt intresse, som inte enbart berör vissajägargrupper, gör det angeläget att alla som arbetar med viltvårdsfrågorkan verka på likartade villkor.Landets båda jägarorganisationer har utfört om-fattande arbetsuppgifter, som varit till stor nytta för viltvården ochdjurskyddet. anges det i jaktlagen, 4 § andra stycket, att det är deenskilda markägarna och jakträttshavarna som har det direkta ansvaret förviltvården. För att nå så många som möjligt av landets markägare och jägaremed information och utbildningsinsatser är det nödvändigt att hela detetablerade kontaktnätet inom jakten och viltvården utnyttjas i denna verk-samhet.Sedan mer än 20 år tillbaka har regeringen och genomgåendelämnat gemensamma uppdrag och arbetsuppgifter till landets båda jägar-organisationer. Som exempel härpå kan nämnas representation i offentligautredningar och arbetsgrupper, remissbehandlingar av viltvårdsfrågor,representation i länsviltsnämnderna, delat ansvar för jägarutbildningen och"jägarexamen", organiserandet av den lokala samrådsverksamheten mellanjägarna och markägarna samt åtgärder mot viltolyckor i trafiken.Det bör framstå som en självklarhet att de båda jägarorganisationerna skallkunna fortsätta och vidareutveckla sin allmännyttiga verksamhet med vilt-vård, djurskydd och information till jägarna och allmänheten. Med kombina-tion av samverkan och enskilda organisationsinsatser kan de båda förbundennå större delen av landets jägare och markägare med bl.a. information ochkursverksamhet. För att nå målet om maximalt resursutnyttjande och effekti-vaste viltvårdsinsatser erfordras, som varit fallet, att och även fortsättningsvis har ett gemensamtuppdrag och ansvar för att målet för den svenska viltvården kan säkerställasoch vidareutvecklas. För att kunna genomföra dessa uppdrag bör ovan-stående organisationer få skäligt anpassade bidrag ur viltvårdsfonden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att och i samverkan skall ansvara för information och utbildning omviltvård och jakt samt lämna råd om viltvård och djurskyddsfrågor tilljägarna, markägarna och allmänheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jägarorganisationerna skall få skäligtanpassade bidrag ur viltvårdsfonden för information och utbildning.Stockholm den 5 april 2000Åsa ()
mot · GN02MJ32 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ32av , ()med anledning av prop. 1999/2000:73 Jaktens villkorRegeringens förslag i propositionen Jaktens villkor går generellt i rättriktning men har i en del avseenden betydande brister. Villkoren förbildande av viltvårdsområden skärps något, men fortfarande finns inslagav tvångsanslutning. Vidare ges viltvårdsområdesföreningarna alltförstora beslutsbefogenheter som innebär inskränkningar i den enskildaäganderätten. Administrationen och viltvården bör ej överlåtas på ettsärintresse - Svenska Jägareförbundet.En artrik och livskraftig fauna är en omistlig tillgång för hela svenskafolket. Regeringens motiv för att ändra benämningen jaktvård till viltvård hardärmed stark förankring hos den breda allmänheten. Förhållandet attviltvården är ett viktigt allmänt intresse, som inte enbart berör vissajägargrupper, gör det angeläget att alla som arbetar med viltvårdsfrågor kanverka på likartade villkor. Av jaktlagens 4 § framgår, att det är de enskildamarkägarna och jakträttshavarna som har det direkta ansvaret för viltvården:4.3 Villkor för bildandeEnligt vår mening står tvångsanslutningen i direkt strid med äganderätts-skyddet i 2 kap. regeringsformen och den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Denmarkägare som inte vill ansluta sin mark till ett viltvårdsområde skall intekunna tvingas därtill.4.5 beslutsbefogenheterVi delar , universitets och Lagrådets uppfattning omatt en viltvårdsområdesförenings rätt att besluta i jaktfrågor får anses vara enotillåten delegering av normgivningsmakt till ett enskilt rättssubjekt. Detstrider mot 8 kap. regeringsformen och är dessutom en ytterligare inskränk-ning i äganderätten. Med hänvisning till jaktlagens 4 §, där ansvaret förviltvården regleras, bör förslaget i propositionen avvisas.7 Administration av jakten och viltvårdenUtredningen som föregått propositionen föreslog att Svenska Jägareförbun-det inte skulle ha statsmakternas uppdrag att ensamt ansvara för ledningen avden praktiska viltvården och jakten. Det bör istället vara en gemensamuppgift för berörda myndigheter, markägare, jägare och andra intressenter atti sin verksamhet verka för att målen för jakten och viltvården uppnås. Videlar utredningens förslag i denna del. Det kan inte anses tillfredsställandeatt en intresseorganisation prioriteras. Förslaget i propositionen bör därföravvisas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring i lagförslaget i enlighet medvad i motionen anförts om tvångsanslutningen till viltvårdsområden,2. att avvisar förslaget om viltvårdsområdesföreningensbeslutsbefogenheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avvisa förslaget om administration ochviltvård.Stockholm den 6 april 2000Olle ()()
mot · GN02N33 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N33av , ()med anledning av prop. 1999/2000:84 Börsintroduktion av anför i propositionen att skall bemyndigaregeringen att minska statens ägande i till lägst avsamtliga aktier. Regeringen anför även möjligheten att återkomma tillriksdagen om en ytterligare minskning av ägandet när detta blir aktuellt.Centerpartiet har i motion 1999/2000:N21 Den uppbrutna fusionen bidragit med ett konstruktivt arbete rörande telekommarknadens ochTelias framtid. anför i motionen att regeringen skallbemyndigas av att avyttra större delen av sitt ägande avaktier i avyttring av ägandet kan t.ex. göras genom att privatpersoner erbjudsaktien före institutionella placerare och att posterna kan göras så små attmånga tycker sig kunna ta del av erbjudandet. På detta vis kan bli en"folkaktie". Det ankommer på regeringen att avgöra lämplig tidpunkt försjälva avyttrandet för att erhålla högsta möjliga utdelning på försäljningen.De frigjorda medlen från avyttringen bör avsättas för en modern digitalinfrastruktur. har i motion 1999/2000:T703 En digital alle-mansrätt anfört hur en sådan modern digital infrastruktur skall utformas.Centerpartiet ämnar återkomma till frågan i samband med att regeringensproposition, 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla, behandlas.Centerpartiet beklagar att regeringen för en passiv politik när det gällersatsningen på en modern digital infrastruktur. En avveckling av en större delav aktierna i än den regeringen föreslår lämnar utrymme för bådeen satsning på en digital allemansrätt och avbetalning på statsskulden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår yrkande 1 i regeringens proposition attbemyndiga regeringen att minska statens ägande i med högst49 %,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avyttra statens aktieinnehav i ,3. att anvisar av försäljnings-summan för till utbyggnad av en digital infrastruktur.Stockholm den 13 april 2000Åke ()()()()()
mot · GN02N37 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N37av , ()med anledning av prop. 1999/2000:84 Börsintroduktion av börsintroduktion av är enligt vår mening en positiv ochnödvändig åtgärd, för att skapa det ekonomiska utrymme som företagetbehöver för att utvecklas positivt och göra nödvändiga investeringar.Försäljningen av bör dock ske för att på så sätttillförsäkra medborgarna bästa möjliga pris.När börsintroducerats återstår bara norska som helägtstatligt telebolag i . De flesta stora europeiska telekomoperatörernahar dock behållit en statlig ägarmajoritet och därmed ett offentligt inflytandeöver den här delen av infrastrukturen. Telekommunikation är en framtids-bransch med högt konkurrenstryck. Staten har visat sig vara en bådekompetent och ansvarsfull ägare varför det inte är kommersiellt negativt attbehålla ett majoritetsägande, tvärtom anser många fler med mig, att ettstatligt majoritetsägande fungerar som en stabiliseringsfaktor inombranschen.Ett starkt statligt ägarintresse är också en garanti för att forskning, teknisktkunnande och företagsledning blir kvar i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om börsintroduktionen av den 13 april 2000Carin ()()
mot · GN02N40 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N40av , ()med anledning av prop. 1999/2000:72 Ny naturgaslagI proposition 1999/2000:72 föreslår regeringen att en ny lagstiftninginförs på naturgasområdet. Avsikten med den föreslagna naturgaslagen äratt tillgodose de krav som och rådets direktiv98/30/EG ställer vad gäller gemensamma regler för den inre marknadenför naturgas.Att skapa en fri, konkurrensutsatt marknad för handel med gas inom EU ärbra, och i stort sett ställer vi oss positiva till utredarens förslag islutbetänkandet (SOU 1999:115). Dock finns det ett par punkter vad gälleravregleringen som måste få en mer djupgående behandling.I dag fungerar den svenska gasmarknaden genom monopol enligt principenen leverantör per område. har också i praktiken även ettimportmonopol genom ett så kallat take or pay-kontrakt med sin danskamotsvarighet, och dessutom har den exklusiva rätten atttransitera gas genom . Övriga svenska naturgasleverantörer köperidag all sin gas genom liknande kontrakt med . Vad som ipraktiken kan inträffa vid en avreglering är att får enmycket dominerande ställning på den svenska naturgasmarknaden, där maninte bara sitter med införselmonopol utan också har den positionen att mankan sälja gas till alla berättigade kunder. Här har regeringen ett stort ansvar.Regeringen måste ta upp förhandlingar med Energistyrelsen iDanmark för att möjliggöra transitering genom oavsett vilkakunderna respektive leverantörerna är. Regeringen måste dessutom såsomägare av ge bolaget i uppdrag att omförhandla sina "takeor pay-kontrakt". Detta för att motverka att erhåller enalltför dominerande ställning och för att främja en fri marknad till gagn förslutkonsumenten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förhandling med Energistyrelsen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omförhandling av "take or pay-kontrakt".Stockholm den 14 april 2000Ewa ()()
mot · GN02Sf20 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf20av , ()med anledning av prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barnI propositionen behandlas förslag till förändringar avefterlevandepensionen med anledning av flerpartiöverenskommelsen omdet reformerade pensionssystemet. Även om de nuvarande reglerna inteberörs finns det anledning att ta upp frågan om längden påomställningspensionen.Änkepension infördes ursprungligen för att ge kvinnor möjlighet tillförsörjning om mannen avled innan hon hade rätt till egen ålderspension.Den tillkom i då det var ovanligt att kvinnor förvärvsarbetade ochmannen oftast var ensam familjeförsörjare. beslötriksdagen att avveckla änkepensionen och införa en efterlevandepension.Övergångsbestämmelserna för den gamla änkepensionen innebär att detgamla systemet kommer att finnas kvar framöver.Efterlevandepensionerna måste anpassas till det reformerade ålders-pensionssystemet. I det nya ålderspensionssystemet blir pensionen baseradpå livsinkomsten och dagens folkpension och ATP ersätts av eninkomstpension och premiepension. Pensionstillskottet och det särskildagrundavdraget ersätts med garantipension.Den första januari 1990 infördes den s.k. efterlevandepensionen sominnebär att kvinnor och män får samma stöd. Det består av enomställningspension som kan förlängas under vissaförutsättningar. Regeringen föreslår i propositionen att omställningsperiodenska förlängas . har vid ettflertal tillfällen motionerat om att vi anser att omställningsperioden är förkort och bör förlängas. Vi anser att perioden bör vara 12 månader och attförlängningen träder i kraft . Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omställningsperiodens längd och införande av denya reglerna.Stockholm den 6 april 2000Birgitta ()()()()(c)
mot · GN02Sf24 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:95 Vissa socialförsäkringsfrågorI propositionen föreslås bl.a. att, när arbetsgivare utgett ersättning för denanställdes resor i samband med att denne är berättigad till sjuklön, skalldetta motsvara sjuklönedag. Vidare föreslår regeringen att i de fall detinte kan utredas om försäkrade (med korta anställningar och tillfälligauppdrag) skulle ha arbetat i sjukperiodenmen det kan antas att arbete skulle ha utförts skall sjukpenning utges medledning av hur den försäkrade har arbetat före sjukperioden.Kristdemokraterna anser att det är bra att man i dessa fall har förtydligatlagen med klara riktlinjer för alla parter.Vi är dock tveksamma till att regeringen lämnar frågan om vilken tids-period man skall beräkna den försäkrades sjukpenning på helt öppen. Vianser att försäkringskassorna bör ha en fastställd tidsram för jämförelstiden.Kristdemokraterna har tidigare föreslagit att SGI skall beräknas på de senastetvå årens inkomst. För den speciella grupp som propositionen tar upp föreslårvi dock en jämförelsetid . Vårt förslag tillgodoser kravet påen tillräckligt för att se ett mönster, som det skapar enaktuell bild av den försäkrades arbetsförhållande och inkomst. Dennajämförelsetid skall ligga till grund för beräkningen av hur den försäkrade hararbetat och även för beräkningen av SGI:n. Vi kommer dock att följa dennafråga framöver för att överväga om denna grupp skall föras in under denhuvudprincip som vi förespråkar (dvs. beräkning ).Däremot är vi övertygade om vikten av att fastställa jämförelsetiden dels föratt skall ha enkla och tydliga riktlinjer, dels för att dettaäven i större utsträckning tillvaratar de försäkrades möjligheter att få enlikvärdig och rättvis bedömning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämförelsetiden för bedömning av sjuk-penning för försäkrade med korta anställningar och tillfälliga uppdragbör vara sex månader.Stockholm den 6 april 2000Desirée ()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GN02Sk21 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk21av , Per (v)med anledning av prop. 1999/2000:82 Mervärdesskatt vid överlåtelse och nyttjande av fastigheterI propositionen föreslås ändringar i regelsystemet för frivilligskattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler. Ändringarna syftertill att minska administrativa och rättsliga problem.Frivillig skattskyldighet får liksom endast medges om uthyrningengörs till hyresgäster som bedriver verksamhet som medför skattskyldigheteller återbetalningsrätt enligt mervärdesskattelagen.Dessutom föreslås att metoden för att korrigera ingående skatt förkostnader för ny-, till- eller ombyggnad av en fastighet skall förändras. Nufinns två system för att göra sådana korrigeringar: ett system som enbartgäller fastigheter som omfattas av frivillig skattskyldighet("återföringsregler") och ett system som gäller alla fastigheter inklusive demsom omfattas av frivillig skattskyldighet ("jämkningsregler").Återföringsreglerna föreslås försvinna för att fullt ut ersättas avjämkningsregler.När det gäller de föreslagna jämkningsreglerna blir de så komplicerade attLagrådet menar att mervärdesskattereglerna är en mycketkomplicerad lagstiftningsprodukt både materiellt och redaktionellt. Inteminst i formellt hänseende är lagen i starkt behov av en översyn, anserLagrådet vidare. Man menar dessutom att behovet härav ökar för varjeändring som är så pass omfattande som den nu aktuella. De störstaproblemen lär orsakas av de nya jämkningsreglerna som kommer att skapastora problem, inte bara för skattemyndigheterna utan desto mer förfastighetsägarna.Om syftet med propositionen verkligen vore att minska de administrativaoch rättsliga problemen borde förslagen fått en annan utformning. Ett förslagsom innebär att man måste spara handlingar kan knappast ansesuppfylla kravet på förenklade administrativa rutiner. Sättet att beräknajämkningar innebär troligen att skattelagstiftningen slår nya rekord vad avserkomplicerade regelsystem. Det är enligt fel att använda debegränsade resurser som finns på skattemyndigheterna till denna typ avregelsystem.Det enda sättet att skapa ett system som uppfyller målsättningen minskadeadministrativa och rättsliga problem är ett system som innebär generellskattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler, d.v.s. allt annat änbostäder.Det problem som ett sådant system medför, d.v.s. ökade kostnader förideella föreningar och vissa ej mervärdesskattepliktiga verksamheter, kanlösas inom ramen för riktade bidrag. När det gäller t.ex. tandläkare pågår endiskussion att föra in dessa inom mervärdesskattesystemet och när det gällerde ideella föreningarna kan dessa kompenseras genom någon form avföreningsbidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1999/2000:82 och ber regeringenåterkomma till med förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 12 april 2000Per ()()()()
mot · GN02Sk22 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk22av , ()med anledning av prop. 1999/2000:105 Vissa punktskattefrågorJordbrukets energiskatterVi har i tidigare motioner drivit frågan att det är orimligt att lantbruketskall betala högre elskatter än industrin. Lantbruksföretagvidarebearbetar i allt större utsträckning egna produkter på gården. Det ärganska märkligt att spannmål som mals på egna gården skall belastasmed högre elskatt än spannmål som lämnas till annan kvarn. Vi hardärför föreslagit att lantbruksföretagen skall behandlas lika somindustrin när det gäller elskatten. När det gäller skatten på jordbruketseldningsolja har vi föreslagit att den skulle sänkas tillsamma nivå som för industrin. Det var därför med stor tillfredsställelse vikunde konstatera att regeringen i den förra budgetpropositionen tagitargumenten till sig och föreslagit att jordbruksföretagen just i dessaavseenden skulle få skattelättnader. Visserligen skulle detta inte kunnaske , men från . Vi har dock tagit det somen framgång att glädjas åt tillsammans med bönder.Döm därför om vår stora förvåning då regeringen utesluter stora delar avbondekåren genom att föreskriva regler som enbart gynnar de stora före-tagen. För återbetalning av skatt på olja för uppvärmning och torkning somförbrukas inom jordbruket har regeringen föreslagit att rätt till ersättningendast föreligger om ersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till minst1 . Detta innebär att den jordbrukare som inte förbrukar mer oljaän att återbäringen skulle bli per kalenderkvartal, d.v.s. 3 960kronor per kalenderår, skulle bli utan ersättning. För väldigt många bönder är3 en betydande summa. påpekarockså i sitt remissvar att med regeringens förslag kommer avvolymen eldningsolja inte att omfattas av förändringen.Även när det gäller återbetalning av energiskatten på elförbrukning, som ihuvudsak skall ske årsvis, har regeringen föreslagit ett golv på 1 000 kronor.Regeringen påpekar att detta avviker från de förhållanden som råder förindustrin och för växthusnäringen. "I den kommande skatteöversynen bördock detta särskilt beaktas och en ökad harmonisering mellan de olikauppbördssystemen bör därvid eftersträvas", skriver regeringen i proposi-tionen. Detta kan inte förstås på annat sätt än att industrin och växthus-näringen också kommer att ges ett golv på . Regeringenaviserar dessutom att den beloppsgränsen kan komma att höjas i denkommande översynen. På detta sätt skulle än fler företagare uteslutas ursystemet och det som budgeteras som minskade intäkter skulle inomkort kunna vändas till ökade skatteinkomster. Vi vänder oss på detbestämdaste mot detta. Om beslutar om skattelättnader förjordbruksföretag och andra företag för att förbättra deras konkurrenskraft, fårinte administrativa hinder användas som skäl för att höja dessa skatter igen.Det enda rimliga är att hela beloppet för skattebefrielse skall återbetalasoch att det administrativa förfarandet förenklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omfattningen av skattebefrielsen.Stockholm den 27 april 2000Carl G ()()
mot · GN02So24 · 2000-04-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitikenI finns 180 000 människor som lider av någon form av demens.Tillsammans med anhöriga/närstående berörs inemot 1 miljonmänniskor.Demens är den "glömda folksjukdomen" och den mest kompliceradesjukdomen vi har med aspekter på sjukdomsorsak, medicinsk behandling,demenshandikappets betydelse för den enskilde, behov av vård och dessutformning i slutfasen av sjukdomen. Demenshandikappade är den mestutsatta gruppen i samhället eftersom de inte själva kan föra sin talan utan ärhelt beroende av sina anhöriga. Ingen som inte själv varit anhörig kan tillfullo förstå den sorg och smärta det är att leva med en demenssjuk. Att se ennära och kär "dö en bit i taget". Undersökningar visar att 1/3 av anhöriga tilldemenssjuka lider av en behandlingskrävande depression till följd av denpsykiska press det är att leva med en demenssjuk.Fortfarande är okunskapen om demenssjukdomarna stor i samhället menockså inom vård och omsorg. De strategiska frågorna som borde ha belysts iHSU 2000 förbigås. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att antaletdemenssjuka kraftigt ökat och kommer att fortsätta ökaeftersom antalet äldre ökar. Detta belyser en brist på kunskap, framför alltom komplexiteten och de många aspekter en demenssjukdom innebär.Demensvården kostar samhället , vilket är hälftenav samhällets kostnad för hela äldrevården.Demensförbundet får samtal om hur demenssjuka drogas ner, intefår gå på toaletten utan tvingas kissa i blöja, inte får komma ut, inte fårstimulans, flyttas runt mellan olika vårdinrättningar och hur anhöriga somklagar klassas som besvärliga. Till skillnad från andra "friska handikappade"kan demenssjuka inte tala om när de utsätts för övergrepp eller dåligtbemötande! Dessutom är demenshandikappade en resurssvag grupp, dåmånga av dem på grund av sitt handikapp inte kan bo kvar hemma hos sinafamiljer utan tvingas till dubbla bosättningar och höga vårdkostnader.Demensförbundet har drygt 100 lokala föreningar med inemot 10 000medlemmar. Regeringens förordning om nya fördelningsprinciper, när detgäller statsbidragen till handikapporganisationer, innebär att t.ex. missgynnas. Trots övergångsbestämmelser och en höjning av stats-bidraget med 28 miljoner , innebär förändringen att förutsättningar påverkas negativt och möjligheterna att utvecklaverksamheten förhindras.Riktlinjerna för fördelningen av bidragen måste bli enklare och kunnaförstås av organisationerna. Bidragen, som egentligen skall kunna göra detmöjligt för organisationen att finansiera ett fungerande kansli, måste utgåfrån administrationskostnaderna. Projektbidrag, som kan sökas från olikafonder, får inte användas till administrativa kostnader utan endast för desökta projekten!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till handikapporganisationen.Stockholm den 28 mars 2000Helena ()