mot · GO02L201 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L201av Bjälkebring, ()Sammansättning av styrelser i medieföretagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftninginnebärande att av vartdera könet skall vararepresenterat i styrelserna för medieföretag med fler än 25 anställda.BakgrundRadio, tidningar och TV speglar den värld vi lever i. Att vi kan kännaigen oss i det som skrivs och sägs har stor betydelse för självkänslan ochför våra möjligheter att fungera som medvetna och ansvarstagandemedborgare i en levande demokrati. Från media hämtar vi, inte minst somunga människor, många av våra förebilder. Men hur ser bilden avsamhället ut i mediaoch TV gav ut en rapport,"Svenska TV-nyheter - en spegling av och vår omvärld?" Rapportenvisar att kvinnor intervjuas mycket mer sällan än män i TV-nyheterna - ochnär de intervjuas är det oftast som "vanliga människor", dvs. privatpersoner,medan männen oftare intervjuas som experter eller makthavare. Det är baranär det gäller sociala frågor som kvinnorna över huvud taget kommer till talslika ofta som männen, på alla övriga områden är det mest män som hörs ochsyns.Manliga styrelser har en tendens att generera manliga chefer. Manligachefer i medieföretag har ytterst sällan erfarenheter från den verklighet sommerparten av läsarna, lyssnarna eller tittarna lever i. Särskilt gäller detkvinnornas och barnens verklighet. "Män med höga inkomsteroch ledande befattningar är en segregerad grupp när det gäller boende,umgänge och fritidssysselsättning. De representerar verkligen inte helaverkligheten." (Sagt av JämO i en intervju i tidningenJournalisten. )skickade ut sin årsredovisning för ,kunde man beskåda ledningsgrupp och styrelse i bild. Bland sammanlagt 26porträtt återfanns fem kvinnor (därav en VD-assistent och tvåstyrelsesuppleanter). Samtliga ordinarie i tidningens styrelse var män. Dettafick oss att undra hur det ser ut på andra håll i medievärlden, och deninformation vi fick fram var inte uppmuntrande. Vi undersökte till att börjamed förhållandena vid 15 större tidningar spridda jämnt över landet och fannatt av sammanlagt 109 ordinarie styrelseledamöter var endast 15 kvinnor. Avde femton chefredaktörerna var bara tre av kvinnligt kön. När vi gick vidareoch lät undersöka förhållandena i etermedias styrelser blev resultatet ännumer nedslående: bland 158 ordinarie ledamöter (i 36 bolag med fler än 25anställda) återfanns bara 19 kvinnor.De offentligt ägda företagen, , och Utbildningsradionhar styrelser sammansatta enligt gällande statlig policy: Förhållandet mellanmän och kvinnor i styrelsen ska hålla sig inom spannet 40:60. Det gör detockså: det är genomgående fyra kvinnor och fem män bland de ordinarieledamöterna. Det är också i de statligt ägda företagen som de kvinnligaVD:arna finns, tre stycken.Det tycks också vara så att de företag som gjort sig kända för att ävensända filmer med starka vålds- och kvinnoförnedrande inslag har renodlat,eller så gott som renodlat, manliga styrelser.Tyvärr har vi inte heller anledning att tro att förhållandena är bättre på deflesta bok- och tidskriftsförlag, som dessa media givetvis, liksometermedia och tidningarna, återskapar bilder av könsmaktsordningen isamhället och påverkar åsiktsbildningen.FörslagetLäget när det gäller jämställdheten på medieföretagen är således mycketoroande. Vi vet också att allt inte är gott och väl på företaget bara för attdet finns kvinnor i en styrelse. Exempel på det kan väl sägasvara det rabalder som uppstod när tänktetillsätta tio chefsposter med enbart män, och detta trots att det fanns gottom kompetenta kvinnliga kandidater. Här fanns dock en starkjämställdhetskommitté som protesterade mot mansdominansen, och denhade en bra jämställdhetsplan att luta sig mot. Jämställdhetsarbete är ettlångsiktigt arbete, eftersom det i grunden handlar om att ändra på djuptsittande attityder hos alla inblandade. Att lagen kräver jämställdhetsplanerav alla företag med fler än 10 anställda är ett av de redskap staten har attanvända i arbetet. Ett annat är som har i uppdrag att följaupp lagen. Ytterligare ett annat kan således vara kvotering till företagensstyrelser. Vi ser tydligt på fördelningen av styrelseposter mellan kvinnoroch män i statliga jämfört med andra medieföretag att det statliga beslutetom en könsfördelning i styrelserna inom spannet 60:40 haft verkan.Däremot finns ingenting som tyder på någon förändring i positiv riktningi övriga företag som vi tittat närmare på.Vad gäller medieföretag som enbart opererar via IT är bilden mer oklar,men givetvis bör förslaget även inkludera dessa.Vi föreslår därför att begär att regeringen återkommer medförslag till lagstiftad könskvotering när det gäller styrelserna förmedieföretag, omfattande etermedia, tidningar, IT-medieföretag, bok- ochtidskriftsförlag, med minst 25 anställda.Stockholm den 22 september 2000Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()()