mot · GO02MJ835 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ835av Vänerlöv, ()Artrikedomen i landskapetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av insatser för att upprätthålla värdefulla ängar ochhagar till nytta för artrikedomen inom såväl växt- som djurvärlden.MotiveringDet myllrande livet i landskapet är hotat. Hälften av landets allakärlväxter finns i odlingslandskapet liksom en tredjedel av alla fåglar. Förgroddjur är andelen ännu högre. I stort sett alla grod- och kräldjur iSverige behöver odlingslandskapet för att klara sig.Nya uppgifter från Artdatabanken vid visaratt en tredjedel av växterna i odlingslandskapet och två tredjedelar av fåglarnaär hotade. Av landets alla däggdjur är nästan en femtedel missgynnade. Dockminskar inte endast rariteterna i djur- och växtriket utan även tidigare vanligaarter som exempelvis sånglärka och blåklint.Orsakerna till att växter och djur försvinner är förbuskning, brist påbetesdjur och intensivare brukningsmetoder. läggs tre lantbruk medmjölkproduktion ner per dag. Gårdarna blir allt större. Betesdjurenkoncentreras till färre men större besättningar i de centrala odlingsbygderna.Djuren betar alltmer på åkrar istället för i hagar. Det blir svårare att klaraskötseln av betesmarker långt från gården. Inte bara enskilda växter och djurhotas av detta utan även landskapsbilden förändras. "Ett rikt odlingslandskap" är ett av miljökvalitetsmål. Riksdagenhar tidigare beslutat om en hög ambitionsnivå för bevarandet av denbiologiska mångfalden. Målet är att inga växt- och djurarter ska utrotas avmänniskan. har även gjort flera internationella åtaganden på området,t ex konventionen om biologisk mångfald. I den senaste jordbrukspolitiskapropositionen, 'Hållbart fiske och jordbruk' , anges bl a att"Jordbruket måste bedrivas så att den biologiska mångfalden iodlingslandskapet bevaras och förstärks".En liten del av EU:s jordbruksbudget används till miljö- ochlandsbygdsåtgärder. Dessa åtgärder regleras bland annat ilandsbygdsutvecklingsförordningen inom vilken miljöprogrammendominerar. Dessa har haft sin giltighet i sedan EU-inträdet 1995. År2001 börjar nya miljöprogram att gälla. Ett av de viktigaste delprogrammen ärbetesmarksprogrammet. Lantbrukaren får ersättning för att hålla betesdjur påmarkerna och vidta andra skötselåtgärder. Programmet består av engrundersättning med enklare villkor och en tilläggsersättning.Tilläggsersättningen ska gå till de värdefullaste ängs- och hagmarkerna.Lantbrukaren ansöker om denna ersättning och gör gårdsbesökoch beslutar om tilläggsersättning. Skötselvillkoren anges i en skötselplan.För att ängar och hagar ska finnas kvar behövs aktiva brukare. Jordbruketmåste ges möjligheter att överleva. Det måste löna sig att hålla betesdjur ochhävda markerna. Enligt ängs- och hagmarksinventeringen finns195 marker med höga flora- och faunavärden. Den inventeringentog dock ej tillräcklig hänsyn till biologisk mångfald knuten till träd- ochbuskskikt. gör bedömningen att det tillkommer ytterligare100 som är av värde för natur- och kulturvården. Sammantagetfinns det alltså som kan utgöra grund för ersättning. Imiljöprogrammens budgetram för tilläggsersättningen finns budgetmedelavsatta för att täcka endast . Mer än hälften av de värdefullastemarkerna riskerar att bli utan ersättning. Det behövs mer resurser för tilläggs-ersättningen för att upprätthålla våra värdefullaste ängar och hagar. Men deträcker inte enbart med pengar för att ersätta lantbrukarna för skötselåtgärder,utan länsstyrelserna måste också ges resurser för att klara av att genomföraalla gårdsbesök och tillsammans med lantbrukarna utforma åtgärdsplaner föratt tillvarata gårdarnas unika värden.Stockholm den 4 oktober 2000Ingemar Vänerlöv (kd)