mot · GO02MJ243 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ243av , ()Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringarSammanfattningKristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsattanvändning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Enförutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäringi hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma somomvärldens.Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukandeockså i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult ijordbrukspolitiken.Det är nu hög tid att lyfta av den extra skatteryggsäck som bönderbär på.Vi ser ingenting i budgeten av den uppgörelse regeringen gjort medlantbrukarna angående reducering av dieselskatten, att gödselskatten skaåtergå till jordbruket eller kompensationen för kostnader genom attarealersättningarna utbetalas först . Vi kristdemokrater hållerfast vid att hela ryggsäcken skall lyftas av och att arealersättningarna skallbetalas ut som tidigare år.En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt attstärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten skall bära kostnader fördjurdatabas och en del av avbytarverksamheten samt genomföra avsevärdaförenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag.Givetvis ska de EU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarnaanvändas fullt ut.I det fortsatta arbetet med reformeringen av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) ska inta en mer jordbruksfrämjandeinställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar förlivsmedelsproduktion i hela och förstärkandet av en god miljö- ochdjurhållningsmässig livsmedelsproduktion. Samma hållning ska varautgångspunkten i kommande WTO-förhandlingar som också ska betonavikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion.Kristdemokraterna lämnar även separata motioner inom områdenaträdgårdsnäring, skogsnäring, fiske respektive genteknik.InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att gemöjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande avbefintlig åkermark.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra en konsekvensanalys av jordbruksnäringensbetydelse.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principen att miljöavgifter i jordbruket skall återgå tillnäringen för miljöinsatser.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigtskall ligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslag som är möjliga.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anvisa ytterliga till åtgärder förlandsbygdsutveckling och miljöprogram.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till avbytartjänst.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om exportfrämjande åtgärder.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skördeskadeskydd.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att minska jordbruksbyråkratin.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dispenser för båspallmåtten.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om svensk hållning i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konsumentintresset inom livsmedelsområdet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen attutvecklas i balans med miljön.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattevillkoren för svenska fiskare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett fiskekonto. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om djurskydd och djurhälsovård.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning och forskning inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett basstöd till iJärna.21. beslutar att för budgeten 2001 anvisa följande förändringar föranslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar enligt följande sammanställning:22.Tabell 1: (Anslag (1000-tal kr) Regeringens förslag Anslagsförändring )1 Yrkandena 3 och 17 hänvisade till SkU.2 Yrkande 12 hänvisat till NU.3 Yrkande 16 hänvisat till FiU.InledningLandets jordbrukare tillhör miljövårdare ochmiljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktigaoch konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måstehandla om att ta till vara den miljö som långvarigjordbruksproduktion skapat. Det handlar förutom omlivsmedelsproduktion om att skapa fortsatta förutsättningarför jordbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårtland, i skogsbygd och mellanbygd såväl som på slätten, iSkåne, på och på Småländska höglandet såväl sompå Östgöta- och Västgötaslätterna, i och iNorrland. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd.Jordbruket - enframtidsnäringDet måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i Sverigeoch i övriga EU-länder är en nödvändighet om vi vill att helaSverige skall leva och att vi ska ha en fortsatt inhemsklivsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektiv är detlångsiktigt nödvändigt att åkermarken i och Europafinns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är ocksånödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet avjordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade ochmer ekologiska brukningsmetoder ska främjas. Detta kräverockså bibehållen , eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenseras medproduktion på mer åkermark.Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt. En snabb och radikal reformering av CAP utan attsvenskt jordbruk får samma konkurrensvillkor bl a avseende skatter skulle,om den genomfördes, innebära att stora delar av åkermarken avveckladesvilket i sin tur skulle innebära att tusentals arbetstillfällen försvann fråndennasektor. Detta skulle i sin tur leda till avfolkning av landsbygden och därmedvikande möjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende avjordbruket som primärproduktion. Detta är en utveckling som går i direktfelaktig riktning i relation till målsättningen att Hela ska leva. Vikristdemokrater kräver att verkar för balanserad reformering av CAP.KonsekvensanalysJord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras.Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygden etc. Regeringen börsnarast återkomma till med en sådankonsekvensanalys som underlag för det fortsattabeslutsfattandet.ArealersättningarnaRegeringen håller fortfarande fast vid att utbetalningarna avdirektersättningar från EU skall skjutas över tilljanuari 2001. Vi beklagar att regeringen valt att klarautgiftstaket med denna metod. Det drabbar ytterst detenskilda lantbruksföretagets likviditet. Enligt uppgift frånJordbruksdepartementet räknar man med att den förskjutnautbetalningen i förhållande till förorsakarräntekostnaden på ca . Den kostnaden skallrimligtvis bäras av staten och lantbruksföretagen måstesåledes kompenseras för den försenade utbetalningen. Det ärbara bland EU-länderna som valt att senareläggautbetalningarna av arealersättningarna till efter årsskiftet.Effekten blir ytterligare urholkad konkurrenskraft.Det borde rimligen gå att göra en teknisk justering av budgethanteringen såatt ersättningarna betalas ut . Diskussioner med regeringen harförts om möjligheten att lyfta ur arealersättningarna utanför budgeteneftersom det enbart handlar om EU-pengar, men utan resultat. Med en sådanhantering skulle man slippa de begränsningar som metoden med utgiftstak förmed sig. Svaret på hur regeringen ska klara ut detta får vi först i vårbudgeten.Miljöprogrammet ochlandsbygdsutvecklingenMed anledning av förslag ochEU-kommissionens beslut om minskad tilldelning av medeltill finns det anledning att rikta stark kritik motregeringens hantering av miljöprogrammet. På grund avregeringens försumlighet med att använda de möjligheter somEU-medlemskapet gav har drastisktskurit ned kommande miljö- och landsbygdsprogram, vilketdrabbar svensk lantbruksnäring hårt.Den ambitionsnivå som skissats med fullt erhållna EU-medel somutgångspunkt blir nu mycket svår att upprätthålla. En sänkning av nivån vadgäller miljö- och landsbygdprogrammet är oacceptabel. Kompensation mednationella medel är nödvändig. Annars riskeras trovärdigheten i arbetet medatt få ett mer miljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hållalandskapen öppna minskar drastiskt. Behovet av stöd till mindre gynnadeområden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder ärfortfarande mycket stort. har anvisat dessa medelinnevarande år och håller fast vid detta även kommande år.Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet på bådeprodukter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inomhela jordbruksnäringen måste det vara fel av regeringen att avvecklaRekostödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) som skedde införinnevarande års budget.Sverige har kommit en bra bit på väg med ett mer miljöanpassat jordbrukmen vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva harmöjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion. Attavveckla det stöd som ger mest effekt vad gäller miljöanpassadebrukningsmetoder är fel väg att gå.Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar avväxtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att den övrigaandelen påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska ochbetesdriften till anlagd djurhållning utan enbart till djurhållning. Dendjurhållning som används i betesdriften bör också kunna bestå av hästar.Det är anmärkningsvärt att det nu inte utgår stöd för ekologisk odling iväxthus.Ska vi kunna äta svenska tomater utan tillsatser i stället för snabbväxandegasade tomater från andra länder, måste det tillsättas resurser förväxthusodlingen. Det är en förutsättning för att kunna förse våra konsumentermed inhemska produkter som i många fall är producerade på ett mermiljöanpassat sätt.Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför ochdärmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan mansedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper.I skogs- och mellanbygd är det nu stora bekymmer att upprätthållamjölkproduktionen. Det finns därför anledning att överväga en särskildstödinsats som motiveras utifrån behovet av att ha fortsatt näringsverksamheti dessa bygder, verksamhet som bidrar till öppna landskap. Stödformen kaninrymmas i kommande miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram.Sammantaget anvisar vi ytterligare för att kompenseradet bortfall som beslut innebär vad gäller miljöprogramoch landsbygdsutveckling.SkördeskadeskyddVäderleken har för mångalantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärga skördenoch många har fått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av detsom varit möjligt att bärga. Man måste nu ställa sig fråganom det är de enskilda företagen som ska bära förlusterna närväderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Avregeringens arbete med att undersöka förutsättningarna för attersätta skördeskadorna 1998 blev det intet trots att EUmycket väl kan godkänna denna typ av nationellakatastrofinsatser. Det finns anledning att närmare utredaförutsättningarna för skördeskadeskydd, om det finnsförutsättningar för försäkringslösningar eller andra modeller.Regeringen bör genomföra en utredning om detta ochåterkomma till med förslag.Lika konkurrensvillkorDen svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens. Ärdet något vi är säkra på så är det att svenska bönder klarartuff konkurrens - bara den sker på lika villkor. Problemet äratt skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer.Det är därför viktigt att inom EU hårt driva frågan omharmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. För attsnabbt komma till rätta med nuvarande olägenheter krävsdock beslut i enlighet med den s k Björkska utredningen.Sveriges bönder bär på en extra ryggsäck genom skatter och avgifter somkonkurrentländerna inte har. Den måste lyftas av.Regeringen har i stället ökat skattebelastningen genom höjningen avdieselskatten med och föreslås ytterligare enhöjning med 10 öre.Den så kallade Björkska utredningen har tydligt visat att bönderhar ett betydligt besvärligare konkurrensläge än bönderna i grannländerna.Det handlar bl a om högre energiskatter. Om inte dessa skatter harmoniserasmed övriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbruk läggs ned ocharbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringen som inomlivsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/avgifter tillomvärldens.Trots vackert tal om överenskommelse med bönderna omdieselskattesänkning och att miljöavgifterna på något sätt ska återföras tilljordbruket ser vi ingenting av detta i budgetpropositionen. Kristdemokraternahar drivit kravet om återföring av miljöavgifterna till näringen.Vi kommer noggrant bevaka hur regeringen hanterar det fortsattaförhandlingsarbetet med det muntliga avtal som överenskommits medjordbrukets parter. Vi förutsätter att för jordbruket positiva åtgärderpresenteras senast i samband med vårbudgeten i april månad.Kristdemokraterna avvisar på skatteområdet både innevarande årsdieselhöjning på och föreslagen höjning på . Vi sägeräven nej till höjd energiskatt på el. När det gäller specifikt jordbruksområdetföreslår vi en fullständig elskattesänkning, att 1000-kronorsregeln således helttas bort. En sänkning av dieselskatten till /liter, en minskning med 2,12kronor per liter. Vi tar också bort skatten på handelsgödsel,bekämpningsmedel och avgiften för djurdatabasen. Detta innebär att jord- ochskogsbruket i förhållande till regeringens budgetförslag medKristdemokraternas alternativa budgetförslag erhåller ytterligare totalt drygt2,och för vardera åren2002 och 2003.Stöd till avbytartjänstKristdemokraterna står fast vid kravet på stöd tillavbytartjänsten - något som regeringen avskaffat. Ett nyttanslag bör inrättas för detta och inledningsvis anslås 20miljoner kronor för denna verksamhet. För mjölkgårdar äravbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra skall kunna komma ifrån sitt arbete vid någon ellernågra tidpunkter . Eftersom olika system föravbytartjänst nu växer fram i landet är det rimligt att detstatliga stödet går direkt till den som använder sig avavbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid medett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödetbyggs ut.Exportfrämjande åtgärderI takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute iEuropa ökar förutsättningarna för export. Det är därförangeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Detgäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen.Sverige måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt mednationella medel för att stötta svensk livsmedelsexport. Efteratt först ha utökat anslaget inför innevarande år, om änotillräckligt, görs nu en neddragning av anslaget trots attinnevarande års anslagsprognos visar på att medlen gott ochväl kommer att förbrukas. Dessutom förespråkas en merdetaljstyrd användning vilket vi tycker är olyckligt.Vi föreslår en förstärkning med för stärktaexportinsatser.Rensa i byråkratinVi vill också att byråkratin inom jordbruksadministrationenbegränsas, bl a genom förenklingar av miljöstöden ochadministrationen av EU-ersättningarna i övrigt.Jordbruksverket har också möjligheter att rationalisera ochminska sin byråkrati genom effektiviseringar, exempelvisgenom enkla clearingsystem. Därför bör en tioprocentigminskning av kostnaderna för verksamhetvara möjlig att genomföra. Det innebär en besparing med 30miljoner kronor.Vi förutsätter att arbetet med det nya miljöprogrammet som ska börjagenomföras kommer att leda till ett enkelt robust system som är lättatt administrera och därmed avsevärt billigare än idag.Särskilt stöd till NorrlandNorrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övrigaSverige inte belastas med. har man därförerhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka demerkostnader jordbruket har. Motivet har bl a varit att detgenom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppnalandskapet. Genom jordbruket skapas också ett betydandeantal arbetstillfällen, både inom själva jordbruket och inomlivsmedelsindustrin. Genom att förädla norra gröda, , till kött och mjölk har norra tillgång till högklassiga närproduceradelivsmedel.Merkostnadsersättningen bygger på mycket väl definierade merkostnaderoch har lett till effektiva jordbruksföretag med stor geografisk spridning.Produktionen i norra minskar vilket tyder på att lönsamhetenär sämre än på andra håll i landet.Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna förexempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, samtidigtsom kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsgleshetenoch många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannoliktleda till ökad stabilitet och framtidstro.Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört attjordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . har heller inte tidigare beräknats ingå i underlaget förmerkostnaderna i norra anslås således som ett extra norrlandsstöd.BåspallsmåttenDen lagstiftning som trädde i kraft ochsom innebär att vissa specifika båspallsmått krävs har redaninneburit att många lantbrukare med god djuromsorg lämnatnäringen. Det finns ingen anledning att på detta sätt slå utarbetstillfällen. Vi kristdemokrater har försökt fåriksdagsmajoriteten att i denna fråga ta ett annat beslut somskulle ha möjliggjort för dem med dokumenterat goddjuromsorg att fortsätta driften. Så blev nu inte fallet. Därförbör nu en särskild dispensmöjlighet införas som innebär attlantbrukare med dokumenterat god djuromsorg skall fåfortsätta sin verksamhet även om det fattas någon eller någracentimeter för att nå stipulerat båspallsmått.Ställ krav i kommande internationellaförhandlingarInför kommande WTO-runda måste och EU ställamer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav somställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en meroffensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk,miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion.Förenklat regelsystem som gynnarekologisk produktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklatregelverk för stöd till ekologisk odling.För närvarande använder man sig av ett system med s k positivlistor, dvsdet som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nyaprodukter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fallminst och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd ärmycket små. Systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer principiellaregler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör liggapånationell nivå.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera tillutveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om tillekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende förekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad-landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utvecklas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.I dag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärd är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket ochsamhället.LivsmedelsverketKontrollen av livsmedel och foderhantering har aktualiseratsgenom BSE-krisen, dvs galna-ko-sjukan och den belgiskadioxinskandalen m m. I har vi en väl fungerandekontroll men anslagsnivån till har dragitsned och bör nu höjas för att öka beredskapenför kontrollåtgärder. Ett annat område där insatserna behöverstärkas är bevakningen av GMO-livsmedel. Livsmedelsverketskall i konsumenternas intresse också verka för god kvalitet,redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökadeinformationsinsatser behövs för att öka kunskaperna omkostens betydelse för hälsan och att betydande vinster kan nåsbåde vad avser ekonomi och livskvalitet. Den snabbautvecklingen av nya produkter, ökad handel men också ökadkunskap om olika risker kräver att livsmedelsmyndighetenhar kunskap och metoder som kan ligga till grund för hurlivsmedelshanteringen skall regleras och kontrolleras.Kristdemokraterna föreslår att för ökade arbetsuppgiftertillförs ytterligare 6 miljoner kronor.Inom EU bör ett gemensamt regelverk för livsmedels- och foderkontrolltillskapas. Den gemensamma europeiska livsmedelsmyndigheten somplaneras kan med fördel placeras i som redan ligger långt framme i delivsmedelsstrategiska frågorna.Inom genteknikens område föreslår vi att ett Informationscentrum förgenteknik inrättas. För detta ändamål avsätter vi som ettnytt anslag.KonsumentfrågorKonsumentintresset är för många bara priset på livsmedel.För vår del handlar det också om kvalitetssäkring,djurhållning och öppna landskap. Konsumenterna har ettväxande intresse av fortsatt inhemsk produktion av livsmedelsom utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda villkor.Kostens innehåll och säkra livsmedel är några av de viktigaste frågornainför framtiden både nationellt och internationellt. harpresenterat en vitbok med förslag till en rad åtgärder för att öka kraften iarbetet med att ge konsumenterna möjligheter att välja bra och säkralivsmedel.När det gäller det internationella arbetet finns skäl att överväga enintensifierad satsning från svensk sida rörande konsumenternas möjligheteratt välja bra livsmedel. bör inta en tätposition och med ökad kraftdriva dessa frågor.Samhällsutvecklingen ställer nya och ökade krav på den enskilda individensom konsument. Reklam och informationsutbud ökar vilket ställerkonsumenten inför svåra ekonomiskt viktiga val. Unga människors ställningoch beredskap som medvetna konsumenter behöver stärkas. Här har hem ochskola en viktig uppgift.Kost och hälsa hänger ihop. Redan en måttlig omläggning av kostvanorkan ge många människor ett längre och bättre liv som vårdbehovenminskar. Konsumenterna kan genom medvetna val påverka sin hälsa.För att en marknadsekonomi ska fungera effektivt förutsätts kunniga ochkritiska konsumenter som har möjlighet att göra medvetna val och etiskaställningstaganden.