mot · GO02Sf645 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf645av , ()Invandrare och flyktingarInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av en gemensam etisk grund för ett levandemångkulturellt samhälle.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de villkor som gäller för inresa till länder inom Schengen-området inte får utnyttjas som verktyg för att stänga asylsökande ute.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en gemensam strategi och fördelningsprincip bör utarbetasinom EU för stora och plötsliga flyktingströmmar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om brister och att under EU-ordförandeskapet bör arbeta för att dessa undanröjs.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att få rättshjälp vid varje Dublinärende och attSverige i större utsträckning bör behandla asylansökan med hänvisningtill humanitära skäl.6. beslutar att återinföra "sista-länken"-bestämmelsen.7. begär att regeringen ger tilläggsdirektiv tillanhörigutredningen i enlighet med vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att visum inte skall vara ett instrument för att hållaasylsökande ute.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om besöksvisum för anhöriga och närstående.10. begär att regeringen ser över de olika rutinerna vid svenskaambassader avseende frågan om visum och ansökningsförfarandet.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en regelförenkling avseende referensblanketten.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flyktingars psykiska och fysiska hälsa.13. begär att regeringen lägger fram förslag till en permanentverksamhet med jourbiträden i enlighet med vad som anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om medborgarvittnen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anlitandet av auktoriserade tolkar.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten för asylsökande kvinnor samt barn att få offentligtbiträde eller tolk av samma kön.17. begär att regeringen lägger fram förslag till översyn av despråktester som utför samt att regeringen iregleringsbrevet ålägger att iaktta ett moratoriummedan översynen pågår.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principen om att satsa på närområdet i flyktingsituationer.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förnya uppehållstillståndet för flyktingarfrån Kosovo.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genom en förordning ge den grupp av flyktingar frånKosovo som varit i permanent uppehållstillånd.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tillägg i utlänningslagen.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att genomföra samtal även med asylsökande barn.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att skapa regelverk för det uppdrag god man utför åtensamma flyktingbarn.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de långa handläggningstiderna.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att byta advokat eller tolk.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om psykologers och kuratorers intyg.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att möjliggöra för invandrare att tillgodogöra sig det svenskaspråket i arbetslivet.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sfi-kurserna individualiseras och kopplas till praktiskutbildning.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenkling för den som vill starta eget företag och att erbjudamänniskor anpassade lärlings- och praktikplatser.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om nationella minoriteters möjlighet att använda sittspråk i kontakten med centrala myndigheter och att de vanligaste svenskalagarna översätts till samiska, finska och meänkieli.31. beslutar att systemet med förhandlingar och avtal medkommuner, avseende nyanlända, avskaffas, i enlighet med vad somanförs i motionen.32. beslutar att avveckla fr.o.m. 1/7 2001, ienlighet med vad som anförs i motionen.33. beslutar att införa utvecklingspeng som fördelas av RFV ochatt ges ansvar för informationsfrågor till invandrare ochflyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen.34. beslutar att Ombudsmannen mot diskriminering ges ettspeciellt ansvar i opinionsbildningen mot diskriminering,främlingsfientlighet och rasism och att DO skall vara en myndighetunderställd riksdagen.135. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligtuppställning:36.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag, krAnslagsförändring, kr )1 Yrkande 34 hänvisat till KU.InledningUtgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågorrörande flyktingpolitik, invandring till , mottagandeav asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samtinternationellt arbete inom det migrationspolitiska området.Utgiftsområdet omfattar också integrationspolitik med frågorom invandrares introduktion i , ersättning tillkommunerna för mottagande av flyktingar, åtgärder motetnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samtinsatser för att främja utvecklingen i utsattastorstadsområden.Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. Dennagrundläggande attityd har av ekonomiska påfrestningar satts påprov. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partier och organisationerbidrar till att upprätthålla viljan till insatser för människor på flykt.Det svenska kulturarvet med rötter i västerländsk humanism och kristenetik har bidragit till skapandet av en lagstiftning och en rättstradition somkanutgöra en stabil grund för ett mångkulturellt samhälle. Mångfalden i vårtsamhälle hålls samman av en gemensam grund samt av de starkakultursammanhållande element som visat sig bidra till fred ochsamförstånd. Ett mångkulturellt samhälle fungerar inte utan en gemensametisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkning ochminoritetsgrupper. En del av denna etiska och historiska grund är justrespekten för andra individers och folkgruppers värde och särdrag.De historiska rötterna till vårt samhälles grundvärderingar är viktiga attvårda. Därför bör de utgöra en viktig grund för den mångfald och kreativitetett mångkulturellt samhälle kan uppvisa. Den som har stark egen identitet ochkunskap om sin egen historia har bättre förutsättningar att vilja och våga mötadet annorlunda och främmande. Detta måste, enligt vår uppfattning, ocksågälla företrädarna för den svenska majoritetskulturen. Stolthet över densvenska historiska bakgrunden till vårt nutida samhälle är en del av den grundsom skapar en stark egen identitet också hos de infödda svenskarna. Detta ärenligt vår mening en förutsättning för ett framgångsrikt arbete motfrämlingsfientlighet.MigrationEn human flyktingpolitik i EuropaSverige kan bäst verka för en generös flyktingpolitik genomatt samarbeta med andra stater. I och medSchengensamarbetet öppnas våra gränser inom EU. Detinnebär att det är nödvändigt att förstärkagränskontrollen mot tredje land. Vi vill dock understryka attde villkor som gäller för inresa till länder inomSchengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för attstänga asylsökande ute. I en rapport från UNHCR kritiserasEU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finnsallt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer ibehov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder.Således bidrar politiken till att öka människosmugglingen.Kristdemokraterna anser att denna utveckling är mycketotillfredsställande.Asyl- och viseringsärenden, invandringspolitik och gränskontroller ärviktiga gränsöverskridande politikområden. Därför anser vi att EU:smedlemsländer borde ha en gemensam politik inom dessa områden.Amsterdamfördraget är ett steg i rätt riktning eftersom det bl a innebär attdessa områden placeras under och bör gå i spetsen för arbetet att skapa minimikriterier förasylprövning. Dessa regler måste tillåta mer generösa nationella reglersamtidigt som de begränsar möjligheten till alltför restriktiva asylregler sominte ger den asylsökande en viss grundläggande rättssäkerhet. innebär devarierande reglerna att vissa länder får ta ett större ansvar än andra. Eneventuell framtida gemensam flyktingpolitik får dock aldrig accepteras avSverige om den hindrar oss från en generös nationell hållning tillflyktingmottagande.Vi anser att en gemensam strategi och fördelningsprincip bör utarbetas förstora och plötsliga flyktingströmmar, så att alla medlemsländer solidarisktdelar på ansvaret och de ekonomiska konsekvenserna.Dublinkonventionens bristerDublinkonventionen tillkom för att en asylsökande skallkunna vara säker på att det finns ett land som ansvarar förprövningen av ansökan. Redan under den grundläggandeasylutredning som görs i direkt anslutning till att en asyl-ansökan lämnas in, utreds den asylsökandes resväg. Om detkan antas att den sökande har befunnit sig i en annan av destater som tillträtt så utfärdas enförfrågan. Det innebär att man tar reda på om denasylsökande uppfyller något av de kriterier som räknas upp ikonventionen. Gör han detta så är det denna stat som skallpröva den sökandes asylskäl.Kritik har riktats mot av bl.a. UNHCR. Den mestallvarliga kritiken är att asylsökande kan få vänta mellan påatt få sin ansökan behandlad medan mottagarlandet sänder förfrågningar tillandra länder. Enligt statistik utfördes det 2 321Dublinförfrågningar . I 1 601 av dessa fall ledde det till att denasylsökande sändes till någon annan stat för att där få sina asylskäl prövade.För del är det främst och som varit den andrastaten. Vi anser att det är oerhört väsentligt att man tar tag i dessa ärendenomgående och att man tillåter den sökande att få sin ansökan prövad . Dessutom borde det även vara möjligt att få rättshjälp vid varjeDublinärende.EG-kommissionen håller på att se över tillämpning. Isamband med det anser vi att bör gå i första ledet för att dessaproblem undanröjs. Under EU-ordförandeskapet harSverige en god möjlighet att påverka. Utan förbättringar kanDublinkonventionens legitimitet undergrävas.I finns det även en möjlighet för mottagarlandet attfrivilligt av humanitära skäl behandla en asylansökan. Denna möjlighet harSverige enligt uppgift ytterst sällan använt sig av. Såväl AmnestyInternational som Röda korset har påtalat att i större utsträckning börutnyttja rätten att pröva asylärenden själva för att undvika att asylsökandehamnar i stater som har en striktare lagstiftning och praxis än vad har.AnhöriginvandringKristdemokraterna motsätter sig en migrationspolitik somleder till att familjemedlemmar avlägsnas från varandra ochförordar därför att utvisnings- och avvisningsbeslut somleder till familjesplittring skall inhiberas, såvida intesynnerliga skäl föreligger.Den förändring av anhörigbegreppet som gjordes 1996 innebär eninskränkning i jämförelse med tidigare bestämmelser. Den så kallade "sistalänken"-bestämmelsen togs bort, vilket vi kristdemokrater motsatte oss. Dengav t ex gamla föräldrar med barn i möjlighet att återförenas. Vi anseratt "sista länken"-bestämmelsen bör återinföras, vilket kan ske utan attinvänta anhörigutredningen.Idag kan man endast få uppehållstillstånd på grund av anknytning om maningått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess attbarnet/barnen lämnade hemlandet. Vidare får det inte gå fråndet att barnet fick uppehållstillstånd och det bör ha funnits ettberoendeförhållande mellan barn och föräldrar under den tiden. Vi anser attdet ligger i sakens natur att om vuxna barn har flyttat eller flytttillSverige är det ingen självklarhet att deras föräldrar har anledning ellermöjlighet att göra detsamma. Med stigande ålder och tilltagande oförmågaeller sjukdom ökar behovet av närhet till anhöriga. Att uppfylla alla denämnda kraven är i de flesta fall omöjligt, alltså är det praktiskt tagetomöjligt för nya svenskar att få ett närmare umgänge med eller ta hand omgamla, sjuka föräldrar. Med anledning av de problem som finnsavseende anhöriginvandring, speciellt att få en möjlighet att ta hand om ochvara med sina far- och morföräldrar, bör den utredning som tillsatts föröversyn av anhöriginvandringen få tydliga direktiv i en positiv bemärkelse föranhöriginvandringen. I utredningens direktiv bör ingå att ta fram klara ochtydliga kriterier för när anhöriginvandring kan komma i fråga. Man bör isamband med detta beakta att familjen i många kulturer inte är begränsad tillkärnfamiljen och att det är brukligt att man tar ansvar för sina föräldrar påäldre dagar. Tydliga kriterier som tar detta i beaktande är en viktig fråga bådeför den ansökande och beslutande myndigheter. Dessvärre innehållerdirektiven inte denna positiva viljeinriktning utan det står istället attkommittén bör "överväga om reglerna om anhöriginvandring behöverändras...". utgångspunkt är att reglerna omanhöriginvandring måste ändras. Vi vill därför att utredningen fårtilläggsdirektiv, som ger utredningen i uppdrag att förändra anhörigreglerna iden riktning som angivits ovan.VisumFör att få resa in och vistas i krävs antingenuppehållstillstånd eller visum. Visum söks hosutlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån och detkan beviljas för tillfälliga besök i landet. Beslut om visumtas av utlandsmyndigheten eller . Förnärvarande har visumtvång gentemot 117 länder.Kristdemokraterna ifrågasätter användningen av visum som ett instrumentför att hålla asylsökande utanför. Åtgärder som visumtvång kan inteaccepteras om konsekvensen blir att människor i behov av skydd genomåtgärderna nekas detta. Om så är fallet utgör åtgärderna en urholkning avasylrätten.När det gäller besöksvisum bör vara mycket generöst. Vi kan påintet sätt acceptera att anhöriga och närstående förvägras att besöka de sina.Många av dem med invandrarbakgrund har levt i länge och skallkunna få besök av de sina utan onödigt krångel. sätter man uppadministrativa hinder som gör att man inte accepterar visumansökningar viafullmakt. Detta har lett till att de som vill söka visum inte kan det avekonomiska eller praktiska skäl. Visumansökningar borde handläggasskyndsamt och i normalfallet vara klara inom , som inte alltidär fallet idag.I samband med frågan om visum och ansökningsförfarandet skall de olikarutinerna som man har på ambassaderna utredas. Samma krav måsteuppställas på den sökande oavsett vilket land man söker visum från. I annatfall kan det uppfattas som diskriminerande eller orättfärdigt.Den referensblankett som finns är både lång och krånglig. Den är svåratt fylla i och eftersom någon personlig kontakt inte finns så kan frågorna ochsvaren missuppfattas. Det är viktigt att i detta sammanhang förstå att mångaav dem som är referenser har svenska som sitt andraspråk. I många fall måstereferenspersonen be någon annan om hjälp med ifyllandet av blanketten.Detta kan ändå inte vara meningen. anser att enregelförenkling bör genomföras genom att t.ex. blankettens utformning ochspråk ses över.Utredning och beslut omuppehållstillståndMyndigheternas behandling av ansökan omuppehållstillstånd drar ofta ut . läggs storapengar på långa förläggningstider och sjukvård. Inte minstgäller det vård för att ta hand om depressioner och annanpsykisk ohälsa som drabbar de asylsökande bland annat pågrund av långa väntetider. Från psykiatrin hörs ofta protesteröver ett myndighetsförfarande som drabbar människor somredan haft svåra upplevelser. Om resurserna istället sattes ini ett tidigt skede av processen skulle handläggningstidernabli kortare. Det skulle förkorta en psykiskt pressande väntan,vilket i sin tur kan leda till färre självmordsförsök och lättapå trycket för den psykiatriska vården. Flyktingars ochasylsökandes hälsoproblem, såväl fysiska som psykiska,måste uppmärksammas mer och i ett tidigare skede än vadsom är fallet.Det är viktigt att resurserna sätts in tidigt i en asylprocess för attmyndigheterna skall kunna komma fram till korrekta beslut. Snabbarehandläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvårdoch boende skulle kunna frigöras och i sin tur kunna läggas på en snabbarehandläggning. Det är viktigt att problemen med Dublinkonventionenundanröjs för att handläggningstiderna skall förkortas. Det är omänskligt meden väntetid bara för att få sin ansökan behandlad.Jourbiträde redan vidpasskontrollenDet projekt med jouradvokater som Migrationsverketgenomfört på har gett gott resultat. Asylsökande harfått offentligt biträde redan i processens inledning. Det harinneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare iprocessen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Motbakgrund av de erfarenheter som där har gjorts börregeringen återkomma med förslag om en permanentverksamhet med jourbiträden.MedborgarvittnenMedlemmar i frivilligorganisationer som verkar inomflyktingområdet men även andra med aktuella kunskaperskall kunna medverka i asylutredningar sommedborgarvittnen. Direktavvisning skall inte kunna ske ommyndighetsrepresentant och medborgarvittne har skildaåsikter. Då skall ärendet gå vidare till utredning.TolkTillgången på auktoriserade tolkar är varierande beroende påvilket språk tolkningen gäller och var i man bor.Men ett krav måste vara att myndigheter och institutioner iförsta hand efterfrågar auktoriserade tolkar. Enligt en rapportfrån använder sig svenska myndigheter avicke-auktoriserade tolkar eller anlitar invandrares anhörigasom tolkar i av fallen. Vid av allatolkuppdrag använder kommunerna barn som tolkar - i skolaoch förskola gäller det av alla uppdrag. Detta är heltoacceptabelt. Rättssäkerheten hotas och känslig informationkan komma i fel händer och skada den asylsökande. Denasylsökande måste kunna lita på tolkens kunnighet ochintegritet. Därför skall t.ex. barn inte fungera som tolkar. Tillasylsökande kvinnor som varit utsatta för sexuella övergreppeller som på grund av det våld de utsatts för är rädda förmän, skall utses kvinnliga offentliga biträden och tolkar. Detär även viktigt när barn skall förhöras att de kan få tolk avsamma kön.SpråktestDe asylsökande som saknar handlingar eller som på annatsätt inte kan bevisa sitt ursprung kallas till språktester avMigrationsverket. Konkret innebär det att man spelar in detasylsökande säger och detta skickas till en språkexpert. Imånga fall har denna språkexpert visat sig vara en vanligtolk eller en person från något annat land - det arabiskaspråket är ett exempel på språk som talas i flera länder menändå skiljer sig åt. Bedömningen kan således bli felaktig ochbeslut oriktiga. Detta är givetvis otillfredsställande.Kristdemokraterna kräver en översyn av Migrationsverketsbruk av språktester. Regeringen bör därför i sittregleringsbrev ålägga att upphöra medspråktesterna medan översynen pågår.ÅtervandringDet är viktigt att seriös, generös och tidig information gesom möjligheterna till stöd vid frivillig återvandring. Idagfinns det många flyktingar med tillfälligt uppehållstillstånd iSverige. För dessa kan återvandring komma att bli aktuell,men det är viktigt att påpeka att det inte är tal om påtvingadåtervandring. Det är då av stor vikt att tiden i görsmeningsfull, även med avseende på ett återvändande. Studieroch praktik som underlättar återkomsten till hemlandet böruppmuntras.Återvandring för flyktingar från KosovoSituationen i Kosovo beskrivs fortfarande som mycketotillfredsställande. Rättsväsendets stora brister, snabbtväxande brottslighet, våld, anarki, avsaknad av bostäder osv.I detta sammanhang har oro uttryckts från olika hållangående den massiva frivilliga och påtvingadeåtervandringen från olika delar. Chefen för i Kosovo, , har bl.a. påtalat attbelastning av infrastrukturen i området skulle medföraproblem med återuppbyggnaden. anseratt man i en flyktingsituation i första hand alltid skall satsapå närområdet. Det innebär även omvänt att de flyktingarsom befinner sig i Kosovos närområde bör få en chans attåtervända innan de flyktingar som befinner sig i Sverigeåtervänder. De länder som finns i närområdet har på mångasätt, inte minst ekonomiskt, en mycket svårare situation änSverige. Eftersom bostäder saknas så kommer de flyktingarsom återvänder att bosätta sig i andra etniska gruppersbostäder vilket endast bidrar till etnisk rensning. Vi ansersåledes att de flyktingar från Kosovo som fortfarandebefinner sig i bör få ett förnyat uppehållstillstånd på12 månader, om man så önskar.Den grupp av flyktingar från Kosovo som kom till före kriget ochsåledes bott i landet bör av humanitära skäl få stanna. Det handlar omca 2.000 personer. Vi förespråkar att denna grupp genom en förordningerhåller permanent uppehållstillstånd.Barnens rättighet och säkerhetFN:s barnkonvention och barns rättigheter lyftes fram ilagändringen av utlänningslagen som trädde i kraft den 1januari 1997. Bland annat infördes en portalparagraf sominnebar att man i fall som rör ett barn särskilt skall beaktavad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnetsbästa i övrigt kräver. Detta gäller även iverkställighetsfrågor, då beslutade av- och utvisningargenomförs. har trots detta påpekat attdenna portalparagraf är verkningslös.Barnperspektivet saknas vid många utvisningar ochavvisningar. Man tänker inte på hur barnen far illa ochskadas. Till barn som kommer till somflyktingar/asylsökande måste speciell hänsyn tas. I allsynnerhet de som kommer till utan sällskap av sinaföräldrar som hålls gömda löper stor risk att ta skada. Ävenom det finns svårbedömda situationer måstegrundförutsättningen alltid vara att barn i olika situationerbehandlas med respekt för sina behov och rättigheter.Barnombudsmannen har föreslagit att de bestämmelser somfinns i rörande hämtning vid vårdnads- ochumgängestvister bör införas i utlänningslagen. Dennaförändring kan vara värd att genomföra för att vid avvisningi större mån leva upp till intentioner.Nyligen har kritiserat och desshandläggare när det gäller att genomföra samtal med framför allt asylsökandesmåbarn. I de 80-tal ärenden som hade studerats hade man endast talat med 4av 159 barn. Det är viktigt, hävdar , att barnen inte sessom ett bihang till familjen utan som individer med egna rättigheter.Ensamma flyktingbarnUnder senare delen av har antalet ensammaflyktingbarn som kommit till och sökt politisk asylökat. kom det mellan 3 000 och 4 000 barntill . Bara sökte omkring 240ensamma barn asyl. De kommer från en rad olika länder.För första gången finns nu en rapport som kartlägger skälen till att barnenlämnar sina hemländer. Rapporten har skrivits av Wendy Ayotte på uppdrag av ochUNHCR. Rapporten är en kartläggning av 218 fall i 28 länder. Barnen lämnarsina hemländer av ett eller flera av följande skäl:- Övergrepp p g a etnicitet, religion, politisk åsikt eller kön.- Tortyr.- Väpnade konflikter där barnen bl.a. tvingas leva på flykt eller används somsoldater.- Handel med barn som syftar till sexuell exploatering i Europa.- Barnets föräldrar har dödats eller fängslats.- Barnet kan inte få en utbildning i hemlandet.- Barnet vill återförenas med släktingar i Europa.Barnen tar sig till på olika sätt, men i de flesta fall ärdet fråga om smuggling. Barn som kommer ensammabefinner sig i en utsatt situation. De är ensamma i enfrämmande del av världen. De har ofta mycket svåraupplevelser bakom sig från länder i krig och förtryck.Tyvärr har mottagandet i inte varit anpassat till deras behov.Många av barnen riskerar att fara illa i asylprocessen.