mot · GO02Sk319 · 2000-10-05 00:00:00 — Tillkommande besparingar och utgiftsminskningar frigörytterligare utrymme och gör det möjligt att ytterligare pressa ner skattekvoten.Inkomstskattereformen skall ske under statsfinansiell stabilitet och medhänsyn till den konjunkturella utvecklingens skiftande förutsättningar. För dekommande åren är detta av särskild vikt för att säkerställa att ett växandeinflationstryck inte stryper en god ekonomisk tillväxt.I ett första skede behövs omfattande besparingar och sänkta skatter som imindre grad är utbudsstimulerade och kompetenshöjande. Vi har för periodenfram föreslagit sänkta skatter på finansieradegenom minskade utgifter på samt genom att en delav överskottet i de offentliga finanserna används.Det innebär att de skattesänkningar under somhar en efterfrågestimulerande karaktär balanseras av motsvarande minskandeoffentliga utgifter. sänks skatter med en inriktning som ger entydlig utbudseffekt. Skattesänkningarna skall självfallet vägas av med hänsyntill den samhällsekonomiska utvecklingen, men det är svårt att se annatän att de kan genomföras inom ramen både för stabilare statsfinanser och enansvarsfull konjunkturpolitik.I ett längre perspektiv innebär skattesänkningarna att en betydande del avde svenska flaskhalsproblemen kan lösas upp. Sänkta skatter för kapital ocharbete ger ökat utbud av kapital, investeringar, företagande och arbete. Det ärförklaringen till att dessa skattehöjningar är strukturellt motiverade. Vidareärdet värt att notera att kommer amorteringarna påstatsskulden att vara av den omfattningen att de bidrar till attmarknadsräntorna kan hållas nere.Mål för eninkomstskattereformI den nya ekonomin blir det allt tydligare att högaskattesatser inte är en förutsättning för stabilaskatteinkomster. Omvänt innebär sänkta skattesatser intenödvändigtvis mindre skatteinkomster. Valet står alltså intemellan goda offentliga inkomster och skattesänkningar utanmellan starka skattebaser och höga skattesatser. Att avutjämningspolitiska skäl upprätthålla höga skattesatserinnebär att man offrar välfärden för ideologins skull.Mot denna socialistiska ideologiska utgångspunkt står vårt övergripandeskäl för sänkta skatter, nämligen att öka medborgarnas frihet och kontrollöver sin egen vardag. Det ger inte bara en välfärd som anpassar sig eftermänniskors prioriteringar utan gör också att man i den nya ekonomin kan tatillvara de enskilda människornas kraft och engagemang, något som är enförutsättning för en socialt och ekonomiskt god utveckling av människorslivsförutsättningar.- En inkomstskattereform måste ge ökad social trygghet och motverkafattigdomsfällor för att därmed också göra fler jobb möjliga och underlättaden sociala rörligheten. Det måste alltid löna sig att arbeta och det måstelöna sig bättre att arbeta och att utbilda sig själv. Därför börskattereformen ha en särskild tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare.- Inom ramen för en inkomstskattereform måste det också skapasförutsättningar för att enskilda kan avlöna andra för olika typer avtjänsteverksamhet. Därmed öppnas en bredare arbetsmarknad, skattebasenväxer som ett större utbud av arbete skapas. Den läkare som målar sitt staket kan istället operera en hjärtsjuk, den förälder som rusar hem för att hämta barnen kan jobba dagen ut och utveckla sinkarriär och de som står utan arbete kan få inträde påarbetsmarknaden.- Segregationen gör det ytterligt viktigt med skatter som gör att det lönar sigatt arbeta i stället för att kvarstå i bidragsberoende. Både för den enskildeoch för utbudet av arbetskraft är detta väsentligt.Sverige har större skäl än många andra länder att nu sättaoffensiva mål för skattepolitiken. För det första har andraländer som redan har lägre skatter nu inlett ambitiösaskattesänkningsprogram. Det gäller som vi påvisat ovan,bland annat länder som och som i dagligger nära vad gäller skattesatser.För det andra har ett internationellt exponerat näringsliv där alltförsvag konkurrenskraft om företag och kunskap mycket snabbt kan leda tillmycket omfattande och radikala förändringar i för kunskapssamhälletstrategiska områden. Inte minst den snabba utvecklingen vad gäller teknik,fusioner och uppköp inom Internet och mobil telefoni visar att Sverigesförsprång lätt kan förloras. Det handlar om företag och om verksamheter somröner intresse och attraktion över hela världen och som ligger mitt iutvecklingens kraftfält. Rörligheten är stor och beroendet av geografin ochdet nationella samhället är litet.En moderninkomstskattereformInriktningMed de förutsättningar som angivits ovan finns ettsammanlagt utrymme på som kan tas ianspråk för att sänka skattetrycket. Det kan naturligtvis bådeöka och minska beroende på den ekonomiska utvecklingenoch förmågan att hålla tillbaka de offentliga utgifterna.Av detta utrymme beräknas för att motverkaminskade skattebaser till följd av internationaliseringen samt för att minskaskatten på sparande, investeringar och företagande. Det gäller bland annatsänkt beskattning av kapitalinkomster, slopad förmögenhetsskatt och slopaddubbelbeskattning.Fastighetsskatten avvecklas successivt och bensinskatten sänks tillgenomsnittlig europeisk nivå. Det motsvarar drygt 25 miljarder kronor.Inkomstskattereformen som bör kunna fullföljas omfattar:- Grundavdraget höjs till för alla. Därmed avvecklasmånga av de fattigdomsfällor som motverkar arbete. Fler jobb blirmöjliga att leva på som det kommer att kunna erbjudas flerarbetsuppgifter till dem som inte har fått fotfäste påarbetsmarknaden. Låga inkomster skyddas med detta från onödigtskatteuttag.- Förvärvsavdraget höjs till på inkomster upp till gränsenför uttag av egenavgiften. Det innebär mycket tydligt en signal att det alltidlönar sig bättre att arbeta. Det får betydelse för både mäns och kvinnorsintresse av att söka sig ut till arbetsmarknaden som den sänktaskatten också ger ökade möjligheter att bestämma över arbetstidensomfattning i olika skeenden i livet. Tillsammans med våra förslag ombarnomsorgskonto samt avdrag för styrkta barntillsynskostnader kommersmåbarnsfäräldrar att ha möjligheten att förena barn med yrkesliv.- Den statliga inkomstskatten avvecklas successivt. Därmed etableras enutbildningspremie som bidrar till tillgången av välutbildade och som bidrartill en social rörlighet. konkurrenskraft om företagande ochkunskap stärks väsentligt, även med hänsyn tagen till de skatteförändringarsom genomförs i andra europeiska länder samt i USA.Sammantaget ryms dessa skattesänkningar och de övrigasom angivits ovan inom den angivna totala ramen på 260miljarder kronor.Perioden 2001-2003I det treårsperspektiv som budgeten omfattar bedömer vi attutrymme kan skapas för följande åtgärder vad gällerinkomstskatten:- Grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs rejält.- Grundavdrag för barn med vid den kommunalabeskattningen införs.- Förvärvsavdrag på vid den kommunala beskattningen införs.- Den statliga inkomstskatten sänks till och brytpunkten höjs tillgränsen för uttag av egenavgifter.Höjningen av grundavdraget genomförs så att grundavdragettrappas upp från 10.000 till vid en årsinkomstpå och till vid enårsinkomst på . Däreftersker en begränsad avtrappning av grundavdraget. Inedanstående tabeller redovisas förslagen för de tre åren.Tabell 1År 2001Tabell 2: (Inkomst Grundavdrag kronor Förändring avgrundavdraget i skiktet i procent )Tabell 2År 2002Tabell 3: (Inkomst Grundavdrag kronor Förändring avgrundavdraget i procent )Tabell 3År 2003Tabell 4: (Inkomst Grundavdrag kronor Förändring igrundavdraget i procent )Jämfört med det förslag regeringen lägger fram ibudgetpropositionen innebär, som framgår av tabell 4, vårtförslag väsentligt högre grundavdrag i normalainkomstlägen.Tabell 4GrundavdragTabell 5: (Inkomst Regeringen (m) 2001 (m) 2002 (m) 2003)Genom de förslag som lagts fram genomförs de störstahöjningarna av grundavdraget vid sådana inkomstnivåer därdet i normalfallet är fråga om försörjningsinkomster.Dessutom höjs grundavdraget väsentligt förpensionsinkomster i det nya system som börjar gälla 2003.Samtidigt är det angeläget att fasa ut den nu gällande upp-och nedtrappning som leder till ökade marginaleffekter inormala inkomstlägen. påbörjas dennautfasning.Det generella grundavdraget kompletteras med ettgrundavdrag för barn på 12.000 kronor.Förvärvsavdraget, som bör byggas ut ytterligare efter 2003, syftar dels tillatt kompensera för de egenavgifter som införts av den socialdemokratiskaregeringen, dels till att sänka arbetsinkomstbeskattningen och den samlademarginaleffekten ytterligare.Genom en sänkning av den statliga inkomstskatten , i likhet med vad bland andra Internationellavalutafonden föreslagit, 2003 och att höja gränsen för uttagav statlig inkomstskatt till den som gäller uttag avegenavgifter förenklas beskattningen sommarginalskatten minskar rejält. Under åren 2001 och 2002bör skiktgräsen höjas till 263.000 kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()