mot · GO02Ub15 · 2000-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub15av , ()med anledning av skr. 2000/01:28 Resursfördelningen inom VetenskapsrådetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med ett förslag påfördelningen av resurser och då samtidigtredovisa för fakultetsanslag till lärosäten och resurser till deforskningsfinansierande myndigheterna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ändra resursfördelningen mellan naturvetenskap ochteknik samt humaniora och samhällsvetenskap.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att klargöra skälen för fördelningen av forskningsresurser.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att säkerställa den fria grundforskningen genommedelstilldelning.InledningRegeringen har i en skrivelse förtydligat fördelningen avmedel inom . En fördelning som kommer attligga till grund för dels tre ämnesområdensforskningsfinansiering (humaniora-samhällsvetenskap,medicin, natur- och teknikvetenskap), dels för den särskildakommittén för utbildningsvetenskap. Kristdemokraternaefterlyste i sin motion med anledning avforskningspropositionen "Forskning och förnyelse" (prop.2000/01:3) en redovisning av resursfördelningen.Föreliggande skrivelse uppfattar vi som en reaktion på vårtredovisningskrav. Det är dock förvånande att regeringen,trots att den uppenbarligen insett att den tidigare brustit iredovisningen till , ändå inte genom skrivelsenfullt ut redovisar relevant information och beslutsunderlag.En flerpartimotionKristdemokraterna har tillsammans med Moderatasamlingspartiet, liberalerna och Centerpartietlämnat en motion om allmänna förutsättningar förforskningspolitiken. I den uppmärksammar vi regeringeninte enbart på de allvarliga brister som finns i underlaget förbesluten utan framför allt på farorna i den nya inriktningenav forskningspolitiken. Vi pekar på den centralstyrning somsker av detaljer som övergripande och långsiktigaställningstaganden saknas.Vi vill framför allt peka på nödvändigheten av breda politiska lösningar fören verksamhet som är så långsiktig och komplex till sin karaktär somforskningen.Stora delar av den kritik som oppositionspartierna riktar mot regeringensförslag hade sannolikt kunnat undvikas om överläggningar mellan partiernahade skett.KortsiktighetDen redovisning som ges i regeringens skrivelse ärbristfällig bland annat på grund av sin kortsiktighet. Etthuvudsyfte med de forskningspolitiska propositionerna är attfå en långsiktig behandling av forskningsfrågorna. Tidentycks emellertid inte ha tillåtit en djupare analys för år 2 ochår 3 i planperioden från regeringens sida. Om forskningenska präglas av trygghet krävs långsiktighet. Man måste vetavad som händer framöver. Istället för att redovisafördelningen under hela planperioden införs en mening somgör osäkerheten än större:"Det är regeringens avsikt att denna fördelning skall vara bas förfördelningen mellan berörda anslagsposter för budgetåren 2002 och 2003,med eventuellt undantag för nationella anläggningar och vissa internationellaåtaganden."(s. 4)Att en fördelning ska ligga till grund för något säger knappast något omhur den kommande resurstilldelningen kommer att se ut. Den kan ju ligga tillgrund för såväl ökningar och minskningar som omfördelningar. Såvälriksdagen som forskarsamhället får gissa sig till vad som kan komma att liggai det "eventuella undantaget". Istället för att skapa tillit skapas misstro medsådana oklarheter. som ska ange sin mening om hurforskningspengarna inom EU ska användas för en femårsperiod kan man baramed säkerhet redovisa ettårsplaner för forskningen på den nationella nivån.Detta är oacceptabelt. Det är regeringens skyldighet att arbeta långsiktigt medden statligt finansierade forskningen.Fördelning mellanämnesområdenRegeringen har deklarerat att stora nya satsningar ska göraspå forskningen. När man räknar beloppen som anslås iskrivelsen till de olika områdena inom ochlägger till löneuppräkningen, stämmer beloppen väl med debelopp som de gamla forskningsråden fick. Endastutbildningsvetenskaplig forskning, dyrbar vetenskapligutrustning och "övrig forskningsfinansiering", dvs. den postsom ska disponeras av centralt, har nyamedel.I skrivelsen anger regeringen inte något om analysen bakom denföreslagna fördelningen i övrigt. Därmed besvaras inte den väsentliga frågan,varför fördelningen sker? Frågan gäller också med vilket mål i sikte dennaresursfördelning mellan forskningsområden sker.Varför ökar anslagen till dyrbar vetenskaplig utrustning? Om det nu integes mer medel än tidigare till själva forskningen vore det intressant att vetavarför denna post får utrustning för ytterligare i anslag.Skälen till detta saknas i skrivelsen.Regeringen tycks permanenta snedfördelningen av resurser tillnaturvetenskaplig och teknisk forskning. Samhällsvetenskap och humaniorafår betydligt mindre resurser. Detta kan inte acceptera. Omman räknar om regeringens förslag till fördelning av anslaget tillVetenskapsrådet procentuellt gäller att ungefär.- går till naturvetenskap och teknik- till medicin- till humaniora och samhällsvetenskap och- till utbildningsvetenskap.Det är självklart så att dessa pengar kan vara intecknadegenom de gamla forskningsråden. Sådana inteckningarmåste respekteras och omöjliggör större omfördelningar i detkorta perspektivet. Men den nuvarande fördelningen kanKristdemokraterna inte acceptera . Vi insernaturligtvis vikten av att utveckla forskningen inomnaturvetenskap och teknik men anser att möjligheten fördenna forskning att finna andra starka finansiärer än statenbör vägas in. Därför måste staten särskilt värna om denforskning som inte kan utvecklas på samma sätt utan statligtstöd. vill därför ha en fördelningav resurser enligt följande:- till naturvetenskap och teknik- till medicin- till samhällsvetenskap och humaniora- till utbildningsvetenskap.Vi anser att skola och utbildning är ett eftersattforskningsområde som behöver en kvalificerad forskningsnarare än uppdelning i enstaka projekt. Vi vill därför satsapå utbildningsvetenskap snarare än att lägga medel tillSkolverket.Den fria forskningenÅr 2003 ska , enligt regeringens förslag, få30 i s k fria pengar. Om dessa medel skafördelas mellan ämnesområden eller ska finnas centralt hosVetenskapsrådet är ytterligare en obesvarad fråga.Det tycks finnas en uppenbar risk för att ämnesråden inte får några somhelst fria medel. vill inte verka för en så stark politiskstyrning. Vi menar att forskarsamhället ska ha det avgörande inflytandet överforskningen.Kristdemokraterna har i tidigare motioner påtalat vikten av att varjeforskningsinstitution får tillräckliga basresurser för att värna den friagrundforskningen. Vi anser att den knappa tilldelning som regeringen anslårtill lärosätena är oroväckande. Det är önskvärt att regeringen återkommer tillriksdagen med ett samlat förslag . På så sätt blir detmöjligt att se till helheten, om fördelningen av fakultetsanslagen tilllärosätena och resurserna till de forskningsfinansierande myndigheternabehandlas samtidigt.Stockholm den 27 oktober 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()()