mot · GO02Fi208 · 2000-10-05 00:00:00 — Särskilda medel för att säkra undervisningen vidspecialskolor, ex avsätts, liksom extra resurserhandikapphjälpmedel.Vi förordar en i förhållande till regeringen snabbare avveckling avKunskapslyftet. Däremot anvisar vi en betydligt kraftfullare satsning påkvalificerad yrkesutbildning, vilket visat sig ge utbildning av god kvalitetmed stor efterfrågan. Medel för utbildning vid folkhögskolorna anvisas i vårbudget under detta anslag, då det handlar om en viktig del av den samladevuxenutbildningen.Vi vill satsa mer på högre utbildning och forskning. Vi anvisar därförmedel för att förstärka anslagen till grundutbildningen och forskningen. Enoffensiv satsning på kvalificerad forskning är nödvändig. Vi anslår drygt 5miljarder kronor utöver regeringen . Vi anslår ocksåmedel för att omvandla ett par läroanstalter till privat drivna.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidFörslag till förändring i sammandrag tusental kronorTabell 31: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Kulturpolitiken måste stå väl inför den nya tiden, med vad detinnebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sigkulturupplevelser. Kulturverksamhet för barn och ungdom skallprioriteras. Statens ansvar bör koncentreras till områden som är avallmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för attverksamheter skall komma till stånd. är det av största vikt attoberoende och alternativa finansieringsmöjligheter skapas för att säkra ettomfattande och brett kulturutbud i hela landet. Vi tillskapar en nykulturfond, som initialt tillförs . Härigenom kan enpolitiskt oberoende och långsiktigt säkrad finansiering skapas. Anslagentill och till allmän kulturverksamhet kan därför minskas.Efter det att de regionala institutionerna har byggts ut kan anslagen tillRiksteatern, Rikskonserter och Riksutställningar minskas. De friateatergrupperna bör få högre anslag. Vi avvisar arbetsförmedlingenTeateralliansen och förordar att det bildas ett bemanningsföretag förkulturarbetare. Anslagen till minskas. Ökade resurser gestill vaktslåendet om kulturarvet och en förbättrad kulturmiljövård vilket är enprioriterad statlig uppgift.Anslaget till allmänna samlingslokaler tas bort medan anslagen tillfolkhögskolor förs över till utgiftsområde 16.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggandeFörslag till förändring tusental kronorTabell 32: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Skatternas totala andel av boendekostnaderna bör sänkas. Ett viktigt led idetta är avskaffandet av fastighetsskatten. Den successiva avvecklingenav fastighetsskatten medför att räntebidragen kan trappas ned snabbare.Det skall ske genom att nuvarande subventioner minskas i den takt somfastighetsskatten avvecklas. På så sätt fördyras inte boendekostnaderna.Genom en översyn av regelverk och avregleringar kan kostnaderna förBoverket minskas. Stödet till lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet och bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet avskaffas, liksom bidrag till åtgärder mot radon i bostäder.Bostadsbidragen renodlas för att endast utgå till barnfamiljer och växlas påsikt mot sänkt skatt.Det är angeläget att en lagstiftning som möjliggör ägarlägenheter i Sverigesnarast blir verklighet.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingFörslag till förändring tusental kronorTabell 33: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Grunden för blomstrande regioner i hela är en politik som läggergrunden för goda utvecklingsmöjligheter i hela landet. Genom minskadpolitisk styrning och detaljreglering kan det lokala och regionalakunnandet och engagemanget bättre tas till vara. Det bästa sättet attunderlätta en utveckling i denna riktning är att förstärka regionernaskonkurrenskraft. Härigenom främjas en utveckling baserad på regionernasegen duglighet.För att detta skall kunna bli verklighet krävs en politik som baseras på engenuin förståelse för företagandets villkor. Målet för regionalpolitiken bördärför vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människorsmöjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga utvägnätet och IT-infrastrukturen, sänka drivmedelsskatter och i övrigt förbättravillkoren för företagande vill Moderata samlingspartiet lägga grunden förtillväxt i hela . skall de transfereringar som sker inom ramenför i största möjliga mån komma svenska regioner tillgodo.Bland annat den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande vittnar omatt många av de selektiva stödformerna leder till negativa effekter och utgörhinder för utveckling. Vi anser att bidrag av denna form, såsom exempelvisregionala utvecklingsbidrag, landsbygdsbidrag, företagssubventioner ochsysselsättningsbidrag, bör trappas ner och ersättas avgenerellt bättre förutsättningar. 2001 bör utgifterna för allmännaregionalpolitiska åtgärder minska med en dryg sjättedel, 2002 med omkringen tredjedel och 2003 med omkring hälften. Bemyndiganderamen för sådanaförpliktelser minskas i motsvarande omfattning.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdFörslag till förändring tusental kronorTabell 34: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Regeringen föreslår ytterligare medel till miljöövervakning och biologiskmångfald. Miljöövervakning är en mycket viktig verksamhet och det ärdärför riktigt att anslaget ökar. Risken är dock att en så snabb och kraftiganslagsökning som regeringen föreslår inte kan tillgodogöras. Vi minskardärför anslaget med jämfört med regeringen.När det gäller satsningarna på biologisk mångfald anser vi att en störreandel skyddsvärd mark skall skyddas genom så kallade skötselkontrakt. Detinnebär att behovet av att köpa in mark minskar och att bevarandearbetetdärmed blir mer kostnadseffektivt. Vi föreslår också att en fond för biologiskmångfald skapas. Fonden tillförs år . Fonden skalldessutom vara öppen för donationer.Som en följd av vår modell för bevarande av biologisk mångfald minskasanslagsbehovet.Utgiftsområde 21 EnergiFörslag till förändringar tusental kronorTabell 35: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Man kan nu börja se effekterna av regeringens misslyckade energipolitik.Stängningen av har lett till kraftigt ökade utsläpp avkoldioxid och andra miljöskadliga ämnen.Energiomställningsprogrammet har kostat de svenska skattebetalarnamiljardbelopp, som i stort har slösats bort eftersom programmet inte gettavsedd effekt. Det är nu dags att avveckla energipolitiken.Vi avvisar såväl fixeringen vid den förtida kärnkraftsavvecklingen somden bidragspolitik avvecklingen fört med sig. kan därförminska sin verksamhet.Utgiftsområde 22 KommunikationerFörslag till förändring tusental kronorTabell 36: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Som övergripande strategi måste transportpolitiken grundas på efterfråganpå miljöanpassade transporter. Den underdimensionerade infrastrukturen iSverige utgör ett hinder för företagens expansion och medför svårighetervid nyetableringar.Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärder ide fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras . Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inteinvesterar i ny infrastruktur och även fortsättningsvis anslår alltför litemedelför att infrastrukturen skall behållas intakt.Vi vill därför öka anslagen med under treårsperiodenför att påbörja ett särskilt vägutbyggnadsprogram. Även framgent menar vi attväganslagen bör ligga på den nya och högre nivån. Ökningen av anslagetskall också gå till att förbättra det eftersatta underhållet.Mot bakgrund av den bekymmersamma situationen i Stockholmsområdetbör en betydande del av dessa medel utnyttjas för investeringar där. Iregeringens förslag finns det antydan till en viljeinriktning om att medel lyftsfrån vägar till järnväg. Därvidlag bör "tredje spåret" i som är avriksintresse prioriteras.Banverkets sektorsuppgifter klarar ökade kostnader inom ramen förtidigare anslag, bidraget till sjöfarten slopas och ersättningen till postenminskas. kan i högre grad avgiftsfinansiera sin verksamhet.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarFörslag till förändring tusental kronorTabell 37: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Konkurrensnackdelarna inom den svenska livsmedelsproduktionenkvartstår trots att jordbrukets energiskatter sänkts. Dieselskatten förarbetsredskap i jord- och skogsbruk bör sänkas kraftigt. Dessutom bör densärskilda skatten på kväve i handelsgödsel tas bort.Genom förenklade regler och minskad byråkrati vid Statens jordbruksverkkan sparas. Anslaget till livsmedelsekonomiska institutetbör halveras 2001 för att sedan fasas ut. Vi menar att det är olyckligt att tvåmyndigheter har överlappande uppgifter.Vi föreslår att jaktinstrumentet på ett tydligare sätt används för att regleraviltskadorna. Bland annat måste jakt på säl tillåtas. Anslaget ersättningar förviltskador kan därför minskas.Jordbrukets forskningsanslag minskas med avseende på ekologiskforskning. En större andel av miljöforskningen på jordbruksområdet måsteanvändas till forskning om hur det konventionella jordbrukets negativamiljöeffekter kan minskas.Utgiftsområde 24 NäringslivFörslag till förändring tusental kronorTabell 38: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Ett bra klimat för arbete och företagande fås genom generellt bättreförutsättningar för människor och företag, inte genom subventioner somsnedvrider konkurrensen och förhindrar utveckling. AnslagetNäringslivsutveckling är till viss del inriktat på subventioner av ovanbeskrivet slag. Anslaget kan därför minskas.Konkurrensverkets uppgift är mycket viktig, varför vi länge förespråkathöjt anslag för verket. I budgeten är anslaget höjt. Vi tillför dock ytterligaremedel. Det är lämpligt att använda de tillkommande medlen för att påvisa dekonkurrenssnedvridningar som är en följd av offentliga sektorns monopolsamt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privataföretag.Regeringen föreslår att 45 miljoner skall användas till omstrukturering avvissa statligt ägda företag m.m. Dock avser man under innevarande år att integenomföra några ytterligare försäljningar varför pengarna i praktiken ärtänkta att användas till förvaltning av statligt ägda bolag. Förvaltningen skall bolagen själva stå för och kostnader somuppstår i samband med de försäljningar som förhoppningsvis sker i framtidenskall täckas av försäljningsintäkten. Därmed kan anslaget tas bort.Konsumentverket bör renodla verksamheten och öka avgiftsfinansieringen.Detta kan ske genom att tillhandahålla tjänster som överensstämmer medkonsumenternas efterfrågan. Konsumentorganisationerna bör bedriva enverksamhet som i högre grad än är självfinansierad. Därmed kan dessaanslag minskas.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m.Förslag till förändringar tusental kronorTabell 39: (UO 25 2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigasteuppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändradeansvarsförhållanden mellan stat och kommun - inte minst för att stärkaden kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar förkommunerna att effektivisera sin verksamhet.Kommunernas skatteintäkter ökar nu snabbt. Vi minskar därför deallmänna statsbidragen motsvarande en del av de ökade skatteintäkterna.Vi avvisar kommunakuten och hänvisar till behovet av en annan modellför eventuella bidrag till kommuner och landsting med betalningssvårigheter.Utgiftsområde 26 StatsskuldräntorFörslag till förändring tusental kronorTabell 40: (2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring )Vi anser att det är angeläget att minska statsskulden från dagens höganivå. Vårt alternativ innebär att överskottet i de offentliga finanserna samtbetydligt större privatiseringar än regeringen används till att minskastatsskulden. Detta ger till effekt att statsskuldräntorna blir lägre än iregeringen förslag.Riksgäldskontorets upplåningsverksamhet kan effektiviseras varför viminskar dess anslag.Stockholm den 5 oktober 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()