mot · GO02A806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A806av , ()Jämställdhet1 ser varje människa som en individ och inte somen del av ett kollektiv. Vi föreslår en ny inriktning avjämställdhetspolitiken så att den bidrar till att självständiga kvinnor ochmän själva kan forma sin tillvaro enligt egna önskemål och behov.Familjepolitikens uppgift är inte att styra människorna i deras vardag utanär att skapa möjligheter och mångfald. Hur familjemedlemmar väljer attfördela arbetsuppgifter mellan sig är individernas ensak. Urjämställdhetssynpunkt är familjepolitiken viktig eftersom förutsättningarnaför att klara vardagen i hög grad påverkas av hur familjeekonomin ochbarnomsorgen fungerar. Vi betonar vikten av föräldrarnas engagemang i sinabarn, men understryker också att det måste vara ekonomiskt och tidsmässigtmöjligt att ge uttryck för detta engagemang.Vi framhåller att skattetrycket måste sänkas. De höga skatterna och deextrema marginaleffekterna av skatte- och avgiftssystemen tvingar in många iett ovärdigt bidragsberoende. Att tvingas leva ur hand i mun utan någramarginaler skapar otrygghet. Vi vill lägga om politiken så att det blir möjligtatt leva på sin lön och att ha kontroll över familjens ekonomi.För att göra det möjligt för kvinnor och män att räcka till i vardagenföreslår vi också en skattereduktion för hemnära tjänster. Alltför mångadignar under dubbla arbetsbördor och dåligt samvete. Att det i äromöjligt att köpa avlastning i hemmet annat än för de mycket välbeställda ären av orsakerna till att så få kvinnor kan satsa på att kvalificera sig förtoppositioner inom näringslivet eller på att göra en akademisk karriär.Den offentliga sektorns monopol på kvinnodomineradeverksamhetsområden som vård, undervisning och barn- och äldreomsorg ärett betydande hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det har lett tillinlåsningseffekter och dålig löneutveckling främst för kvinnor. Vi vill därföravskaffa dessa monopol och konkurrensutsätta verksamheterna så att ävenkvinnor får tillgång till en arbetsmarknad. Det leder också till att kvinnorsarbete ges ett högre värde. En frigörelse från de offentliga monopolen skulleockså medföra en väsentlig ökning av kvinnligt företagande. Vad ärnaturligare än att kvinnor vill starta eget inom just sådana områden där såmånga har sin utbildning och yrkeserfarenhet?I övrigt ser vi det fortsatta jämställdhetsarbetet i första hand som en frågaom en långsiktig förändring av attityder och framhåller skolans betydelse föratt verka i denna riktning. De skillnader som finns mellan flickor och pojkarbör ses som en resurs och inte som ett problem. Jämställdhet mellan könenbör snarare bli en pedagogisk fråga än en moral- eller attitydfråga.Vi föreslår att de ändringar i jämställdhetslagen som behandlas iarbetsmarknadsutskottet, och som bl a innebär krav på arbetsgivarna att göraarbetsvärderingar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner, skallutvärderas efter ikraftträdandet. Man kan nämligen på goda grunderanta att det merarbete och de merkostnader som härigenom åsamkas privataoch offentliga arbetsgivare, , inte står irimlig proportion till de resultat som kan uppnås.Moderata Samlingspartiet tror inte på kvotering som en seriös metod föratt snabbare åstadkomma ökad jämställdhet mellan könen. Ekonomisk ellerpolitisk makt kan inte bli föremål för fördelningspolitik - makt är något somenskilda individer skaffar sig genom kompetensuppbyggnad,nätverksbyggande och målmedvetet arbete. Vi förordar här en politik som gördet möjligt för både kvinnor och män att nå maktpositioner inom allasamhällsområden.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den allmänna inriktningen av jämställdhetspolitiken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individens möjligheter att förena yrkes- och familjeliv.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en skattereduktion för hemnära tjänster.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta skatter och minskade marginaleffekter.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av jämställdhetsarbetet i skolan.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en nationell skolpeng och mångfald i utbildningen.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kvotering.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättningen av professurer och tjänsteförslagsnämndernasarbetsmetoder.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa den offentliga sektorns monopol inomkvinnodominerade sektorer i förvärvslivet.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individuella och marknadsanpassade löner.11. begär hos regeringen en utvärdering av de ändringar ijämställdhetslagen m.m. som föranleds av bifall till proposition1999/2000:143.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om illojal konkurrens.313. begär hos regeringen en översyn av kommunallagen i enlighetmed vad som anförs i motionen.314. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbättrat företagsklimat.415.1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SkU.2 Yrkandena 5-8 hänvisade till UbU.3 Yrkandena 12 och 13 hänvisade till KU.4 Yrkande 14 hänvisat till NU.5 Kvinnor och män i arbetslivet5.1 Familjen och yrkeslivetSverige har en kvinnlig förvärvsfrekvens som ligger högst bland allaOECD-länder. Framför allt småbarnsmammornas förvärvsintensitet är hososs mycket hög i ett internationellt perspektiv. Det förhållandet att ävensmåbarnsmammor har en hög förvärvsfrekvens i är till stor del ettresultat av kvinnornas eget val. Det finns en sådan tradition i vårt land,och i takt med att kvinnorna blivit allt mer välutbildade faller det signaturligt för dem att vilja försöka förena föräldraskapet med ett yrkesliv.Till betydande del är den höga förvärvsfrekvensen emellertid också ettresultat av målmedveten politisk styrning. En SCB-undersökning visar att 30procent av alla småbarnsföräldrar, om det vore möjligt, skulle vilja varahemma med sina barn när de är små. Det är emellertid en ekonomiskomöjlighet för de allra flesta. Skatte- och bidragssystemen har byggts upp påett sådant sätt att båda föräldrarna även i familjer med små barn tvingasförvärvsarbeta för att ekonomin skall gå ihop.Kvinnornas höga förvärvsfrekvens och stigande utbildningsnivå har på ettavgörande sätt bidragit till att har kommit jämförelsevis långt motmålet om jämställdhet mellan kvinnor och män. Egna inkomster ger ett störreoberoende. Det visar sig också att välutbildade kvinnor med kvalificeradearbetsuppgifter ställer betydligt större krav på sina män att de skall ta sinandel av ansvaret för barnen och hemmet än vad lågutbildade kvinnor gör.Samtidigt ger alla undersökningar vid handen att det fortfarande i de flestafamiljer är kvinnan som bär huvudansvaret för det praktiska arbetet med hemoch barn. Kvinnor arbetar därför i genomsnitt betydligt fler timmar per veckaän män. Något paradoxalt blir resultatet att som bortåt en miljonmänniskor står utanför arbetsmarknaden är det många, särskilt kvinnor, somdignar under dubbelarbete.Medaljen har alltså även en baksida. Alarmerande rapporter börjar dykaupp om kvinnors hälsa. Exempelvis är det växande problemet med utbrändhetett fenomen som i högre grad drabbar kvinnor än män. Skilsmässofrekvensenär också vid en internationell jämförelse hög i . Det finns en radorsaker till detta. Men en orsak är de påfrestningar på familjelivet som detinnebär att slitas mellan hemmet och förvärvsarbetet.Barnens behov av och rätt till båda sina föräldrar är något som mantenderar att förtränga i jämställdhetsdebatten. Ändå är flertalet forskare nuöverens om föräldrarnas betydelse för att ge barnen en god och trygg start ilivet, liksom för överföringen av kunskap om grundläggandesamlevnadsregler. Om föräldrarna inte klarar att överföra godaförhållningsregler till barnen, bäddar det för sociala svårigheter senare ilivet.Vi anser att politikernas roll måste vara att inspirera, inte att dirigera. Vianser också att familjepolitiken skall läggas om så att den skaparförutsättningar för enskilda individer och familjer att bli fria och oberoendeoch att välja sina egna lösningar. Möjligheterna till alternativ i barnomsorgenär en förutsättning för jämställdheten. Om kvinnor skall kunna bli fullt utkonkurrenskraftiga på arbetsmarknaden krävs både individuella, flexiblaarbetstider och individuella, flexibla barnomsorgstider.Vi motsätter oss därför regeringens förslag till maxtaxa i barnomsorgen.Maxtaxan innebär en närmast total styrning till förmån för den kommunalabarnomsorgen. Vi vill istället öka mångfalden och föräldrarnas valfrihetgenom att införa en barnomsorgspeng som skall utgå med lika belopp för allabarn oavsett föräldrarnas val av barnomsorgsform. Detta skall kombinerasmed en rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader.I regeringens skrivelse 1999/2000:24, Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet, återfinns tankar som har sina rötter i den sociala ingenjörskonst som sågdagens ljus . Regeringen vill bl. a. att skall taställningtill vilken livsform som "är lycka egentligen" för männen och hur vi skallskapa ett "eget livsrum" för kvinnor där de slipper besväras av sina barn(skrivelsen sid 5). Regeringen medger också att dess försök att ytterligare slåsönder existerande familjestrukturer är ett fullskaleexperiment som den självinte vet hur det kommer att utfalla och vars motstycke saknas i världen iövrigt.För moderater står det klart att det inte är politikens uppgift att styra ochställa med människors familjeliv, med den allra mest privata sfären, för attskapa vad det politiska etablissemanget anser vara högstamöjliga lycka eller egna livsrum åt medborgarna. Vi anser inte heller att barni första hand behöver fler ytliga "vuxenkontakter" utan snarare djuparevuxenrelationer. Vi menar att politikernas uppgift är att skapa möjligheter ochmångfald så att vuxna myndiga människor själva kan utforma sina liv på detsätt som var och en, ensam eller som en del av ett hushåll, själv önskar. Detmåste bli möjligt att räcka till i vardagen.5.2 Att kunna leva på sin lönSocialdemokraternas historiska motiv för att bygga ut den offentligasektorn var av ideologisk art, att sätta kollektivet framför individen, menäven att välfärdssystemen skulle underlätta för kvinnorna. Utbyggnadenav barnomsorgen skulle göra det möjligt att byta spis och blöjor motavlönat arbete. Kvinnor skulle bli ekonomiskt oberoende och kunna stå påegna ben.Den stora offentliga sektorn har emellertid drivit upp skattetrycket ochutvecklats till en kvinnofälla. De system som från början var tänkta attunderlätta för kvinnor bidrar paradoxalt nog till att hämma kvinnorskarriärmöjligheter. De som skulle bli välfärdsstatens vinnare är dekanske största förlorarna.När skatterna har tagit positionen som hushållens absolut största utgift,före hyra och matkostnader, och när allt fler tvingas in i bidragsberoende, harskatterna blivit snarare ett hot mot än ett löfte om personlig välfärd. De högaskatterna slår särskilt hårt mot kvinnor därför att de i högre utsträckning änmän är låginkomsttagare. Kvinnor har generellt sett lägre lön än män. Det gerdem mindre att disponera över. Den genomsnittliga LO-kvinnan betalarsammanlagt i skatt. Räknat i kronor och ören blir detsammantaget inte mycket - om ens något - kvar att leva på när skatten och denödvändigaste utgifterna är betalda. De små marginalerna tvingar många attleva ur hand i mun.Av de ensamstående mammorna kan en tredjedel inte klara sin familjsförsörjning utan att få socialbidrag ().Svårigheten att leva på sin lön efter skatt har gjort många kvinnor heltberoende av politiska beslut. Det som förr var kvinnans ekonomiska beroendeav sin man har för alltför många ersatts av ett i det närmaste totalt beroendeav politiska beslut.Det motsägelsefulla är att välfärdssystemen snarare stjälper än hjälper demsom de var avsedda för. Kombinationen av världens högsta skatter,behovsprövade bidrag och inkomstrelaterade taxor leder inte sällan till attmånga hushåll redan i låga inkomstskikt möter marginaleffekter på upp till 80procent. De höga marginaleffekterna kan gälla oavsett om det är en arbetslössom börjar arbeta eller en deltidsarbetande som går upp på heltid (Lönar sig arbete? ).Trots att har världens högsta skattetryck finns det åtskilliga ländersom erbjuder ett bättre stöd till barnfamiljerna än . Vad som skiljervårt land från andra länder är att vårt skattesystem inte tar någon hänsyn tillden totala försörjningsbördan (, Den kommenderadefamiljen, 1999).I förlängningen utgör bidragsberoendet i kombination med skattesystemeten fattigdomsfälla som människor svårligen kan ta sig ur. Detta leder tillbristande social rörlighet som är ett allvarligt problem. Det är en form avekonomisk segregation som bidrar till att skapa hopplöshet och otrygghet. Ettsådant samhälle blir heller inte jämställt. En modern jämställdhetspolitikförutsätter att både män och kvinnor är självständiga.Vi vill göra det möjligt för både kvinnor och män att känna sig trygga ochoberoende genom att sänka skattetrycket så att man kan leva på sin lön. Densom betalar skatt borde inte behöva vara beroende av bidrag. Målet måsteockså vara att människor skall kunna spara ihop till en årslön på banken somen buffert mot oväntade utgifter.5.3 Att räcka till i vardagenLågt räknat står 600.000 människor utanför arbetsmarknaden och vill in.Samtidigt dignar många familjer, och särskilt kvinnorna, under dubbelarbetsbörda. En stor del av det som varit traditionella kvinnouppgifter ihemmet har tagits över av den offentliga sektorn och är nuskattefinansierade tjänster. Mycket återstår dock som i form av oavlönathemarbete måste utföras vid sidan av förvärvsarbetet. Sverigesskattesystem, höga skattetryck och sammanpressade lönestruktur gör detomöjligt för de allra flesta att själva köpa sådana tjänster som detoffentliga inte tillhandahåller.Unga par som bildar familj är oftast ganska jämställda såväl vad gällerekonomi och arbete som fördelningen av hushållsarbetet. Förändringeninträffar när barnen föds, då diskussionerna börjar om vem som skall städa,diska och byta blöjor.Detta bekräftas av (Löneskillnader ochlönediskriminering, om kvinnor och män på arbetsmarknaden, 1993:7) sompekar på att det tidigare jämställda mönstret i familjen rörande hushållsarbetetbryts då kvinnan stannar hemma och tar hand om barnen. I och med det tarhon också på sig allt mer av hushållsarbetet.Kvinnomaktutredningen (SOU 1998:6, Ty makten är din) fann endast enkombination där man och kvinna utför lika mycket hushållsarbete, nämligendär mannen är arbetslös och kvinnan jobbar heltid. Annars är det enligtutredningen fortfarande kvinnan som tar det övergripande ansvaret för barnenoch skötseln av hemmet. Det finns oroväckande rapporter om att svenska hemblir allt smutsigare, beroende på att man inte längre orkar bära de dubblaarbetsbördorna. Otillräckligheten sprider en känsla av hopplöshet blandfamiljemedlemmarna. Vi anser, till skillnad från , att det inte äracceptabelt att det av staten framtvingade systemet medför att det liggerdammråttor i barnens sovrum. I har vi en av västvärldens snabbastväxande andel allergiker. Då går det inte att skoja bort det nya "Lortsverige".Kvinnomaktutredningen visar att svenska kvinnor har liten makt inäringslivet jämfört med kvinnor i många andra utvecklade länder, t. ex. USAoch . I de 229 svenska börsnoterade företagen finns inte enenda kvinnlig VD och av deras styrelseledamöter ärkvinnor.Docenten och forskaren vid IUI () MagnusHenrekson har fortsatt utredningens arbete att analysera jämställdhet ur ettekonomiskt perspektiv. Han tror inte att könsdiskriminering är mer utbredd iSverige än i andra länder och ser inte heller kvotering som lösning påproblemet: "De som förordar kvotering glömmer bort att den ekonomiskamakten bland män knappast är något som fördelas genom kvotering ellertilldelas på något sätt. Makt är något som enskilda individer skaffar siggenom kompetensuppbyggnad, nätverksbyggande och målmedvetet arbete.Att skaffa och behålla ekonomisk makt kräver tid för både män och kvinnor. "(nr 25, 1999).Henrekson har också visat att den genomsnittliga arbetstiden föramerikanska kvinnor ökat vara högre än för svenska kvinnor. Amerikanskamän utför inte mer hushållsarbete än svenska män. Förklaringen till attamerikanska kvinnor kan ha så mycket längre betald arbetstid än svenskakvinnor är att de har tillgång till en stor tjänstesektor för hushållsarbete.Det är snart bara i som man hyser den egendomliga uppfattningenatt kvinnor kan få en minskad arbetsbörda hemma endast genom att mannentar en större del av arbetet. I allt fler länder löser man problemet genom attmöjliggöra köp av tjänster till ett rimligt pris. Då kan båda makarna få enhögre livskvalitet och ökade möjligheter att satsa tid och krafter på enyrkeskarriär.Moderata Samlingspartiet, Liberalerna och Kristdemokraternaefterlyser en reform på området i den gemensamma motionen 1999/2000:Sk312. Bedömningen i denna är att det skulle skapas mellan 50.000 och100.000 nya jobb om man gjorde vita hushållstjänster tillgängliga förmänniskor med normala inkomster. Det övergripande målet med förslagen äratt öka sysselsättningen.Vi föreslår en skattereduktion för privatpersoner med halvaarbetskostnaden för hushållsnära tjänster.I grunden handlar det om att ge familjen möjlighet att lösa barnomsorg ochtjänster i hemmet på andra sätt än vad som är politiskt accepterat.Många fler kvinnor skulle satsa på att nå en chefsposition, med allt vad detinnebär av personliga uppoffringar, om det vore möjligt att köpa hemtjänstersom leder till en avlastning i det privata livet. Konkreta problem fordrarhandfasta lösningar. Den ordning vi förordar gör det lättare för kvinnor attkonkurrera med män på lika villkor.6 Kvinnligt och manligt i skolan6.1 Elever på lika villkorEn modern jämställdhetspolitik försöker inte förneka eller utplåna deolikheter som finns mellan flickor och pojkar avseende kulturella, socialaoch biologiska egenskaper, utan frågar i stället hur skolan skall kunna tahänsyn till dem, för att därigenom ge varje individ möjlighet att utvecklasin fulla potential. Därmed kommer jämställdhetspolitiken för skolan attinte bara intressera sig för den procentuella fördelningen mellan könen iolika yrken och utbildningsvägar, utan också för hur undervisningen gårtill, hur skolan arbetar, när olika ämnen introduceras i tiden och hurarbetsformerna i skolan skall kunna undvika att missgynna ettdera könet.Vi vill understryka vikten av att lärarna har sådan kulturell kompetens attde kan hantera den speciella situation invandrarflickor kan ställas inför, somsammanhänger med att de snabbare absorberar den jämställdhetskultur somfinns i än vad deras föräldrar kan göra. Vi har utvecklat vår syn pådessa speciella problem i partimotion 1999/2000:Sf617 Medborgarmakt.Frågan om flickor och teknik har blivit något av en symbolfråga förjämställdhetsarbetet i skolan. Trots strävan efter jämnarekönsfördelning är det fortfarande så att pojkar väljer tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningslinjer i mycket större utsträckning än flickor.Enligt SCB:s senaste statistik var det bara en av tio flickor på detnaturvetenskapliga programmet som ville läsa teknik på högskolanvårterminen mot en tredjedel /95. Det är ett allvarligtproblem att teknikintresset bland kvinnor alltså tenderar att minska.Vi anser att det i första hand är en pedagogisk fråga att väcka flickornasintresse för teknik. Könssynen på teknik styr våra föreställningar. Flickornassociala bakgrund har också visat sig ha större betydelse för valet av utbildningän pojkarnas. Inte minst inom området flickor och teknik är det viktigt att vikommer ifrån ett slentrianmässigt tänkande kring jämställdhetsfrågorna,liksom fokuseringen på kvantitativa data. Vad som behövs är ett kvalitativtinriktat arbete.När vi nu går in i informationssamhället är det viktigt att föräldrarna ochskolan är observanta på detta så att flickorna inte halkar efter i utvecklingen.Lärarna har här en stor pedagogisk uppgift, så stor att särskild vikt börtillmätas den redan i lärarutbildningen.Vi anser att flickor tidigt skall stimuleras att arbeta medinformationsteknologi. Aktuell forskning visar att flickor och pojkar har olikainlärningsfaser och inlärningssätt. Vi anser att skolan måste ta till sig dennyakunskap om kvinnligt och manligt som finns . Jämställdhetsarbetet iskolan måste grundas på kunskap och bli en pedagogisk fråga, snarare än enmoral- eller attitydfråga.Vi anser att en nationell skolpeng bör införas så att kan få enmångfald av skolor. Aktiva val stimulerar den pedagogiska utvecklingen.Föräldrarna får möjlighet att välja den skola som ger just deras dotter ellerson de bästa möjligheterna att utveckla sin unika kompetens. Lärarna fårockså möjlighet att välja mellan flera olika arbetsgivare, och därmed får deökade förutsättningar att utveckla och använda sin professionella kompetens.6.2 Högre utbildning och forskningLiksom i skolan måste även den högre utbildningen präglas av förståelseför skillnader mellan individer och mellan manligt och kvinnligt. Förstnär forskarvärlden tar tillvara de olika kompetenser som finns hos kvinnoroch män kommer den akademiska världen att vara jämställd.Andelen kvinnliga professorer ökar , bl a som följd av beslut1995 att fram inrätta 32 nya professurer som genom tillämpningav s.k. positiv särbehandling skall tillsättas med en sökande avunderrepresenterat kön, även om vederbörande är mindre kvalificerad än enmedsökande av det andra könet. motsatte sig dettaförslag, och vi anser alltjämt att det var fel väg att gå.Vi avvisar alla former av kvotering, även inom universitetsvärlden. Vi ärövertygade om att kvinnor har den inneboende förmågan att göra akademiskkarriär av egen kraft och på sina egna meriter. Kvotering innebär också angriper symptomen istället för att bota sjukdomen.Vi avvisar bestämt alla former av särbehandling som innebär att någon fåren tjänst på grund av könstillhörighet, trots sämre meriter. Sådant är enligtvårmening förnedrande för kvinnorna och vilar på felaktiga utgångspunkter.Genom att framhålla reglerna om positiv särbehandling som ett viktigt inslagi jämställdhetspolitiken ger regeringen uttryck för en kvinnosyn som ärkränkande. Den signal som skickas ut är att det inte finns tillräckligt mångakompetenta kvinnliga forskare, varför kvinnor måste hjälpas fram så att densocialdemokratiska regeringen kan uppnå sina jämställdhetsmål. Regeringensagerande skadar därför det långsiktiga och seriösa jämställdhetsarbetet påuniversiteten och högskolorna.Fil vid den statsvetenskapliga institutionen vid Uppsalauniversitet har påpekat att den kollektiva rättvisa som skall skapas av ett ökatantal kvinnor på högre poster inom den akademiska världen resulterar ikonkreta orättvisor på den individuella nivån (för politisk filosofi).Vi instämmer i konstaterande att jämställdhet inte kan skapas påkollektiv nivå.Magnus Henrekson vid IUI har genom sin forskning påvisat att detsammanpressade svenska löneläget och våra skatte-, avgifts- ochbidragssystem gör att utbildningspremien i internationellt sett ärmycket låg generellt. För kvinnor accentueras problemet av att så många avdem saknar en arbetsmarknad i ordets rätta bemärkelse. Arbetslivsinstitutetsstudie visar att skillnaderna i lön är större iden offentliga sektorn än i den privata.