mot · GO02N322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N322av Ruwaida, ()EU:s konkurrensreglerFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att undantag för energiintensiv industri och sänktaarbetsgivaravgifter som regionalpolitiskt medel inte utgörkonkurrenshinder.2. begär att regeringen arbetar för att ellerderas tolkning skall förändras i enlighet med det som anförs i motionen.3.1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.InledningEU:s konkurrensregler grundar sig på den generella principerna för deninre marknaden om fri handel och icke-diskriminering. I takt med attkonkurrensrätten får en allt mer central ställning inom EG-rätten såpåverkas företag och politiker i medlemsstaterna i allt högre grad vilketbör resultera i en ökad offentlig debatt. Några exempel på detta har vi settde varav det mest uppmärksammade exemplet var beslut om att underkänna Volvo-Scania-affären. Debattenkom dock inte tyvärr att handla om centrala kärnfrågor vad det gäller dennya konkurrensrätten som EU-inträdet resulterat i. Svenska myndigheter,företag och regering verkade tagna på sängen av detta nya regelverk.Vi gröna anser att vissa delar av EU:s konkurrensrätt är ett nyttigt och brainslag i det svenska samhället. Framför allt gäller detta den uttaladefokuseringen på att motverka företagskoncentrationer på såväl delar av deninre marknaden som helheten av densamma. Den gröna ideologin är baseradpå tanken om småskalighet, och ett regelverk som motverkar alltför storaföretagssammanslutningar blir därför en viktig del i grön konkurrenspolitik.System är däremot föränderliga och kräver ett ifrågasättande ochdebatt för att inte riskera att stagnera.BakgrundEU:s konkurrensrätt grundar sig på artikel 87.1 i fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen. Enligt artikeln är det intetillåtet att medlemsstater beslutar om stöd som snedvrider eller hotarsnedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Det finns dock i artikelnstredje del listat åtgärder som kan anses förenliga med fördraget,exempelvis "stöd för att underlätta utveckling av vissa närings-verksamheter eller vissa regioner". Konkurrensrätten som helhet omfattasdock av formuleringar om att de statliga stöden inte får "påverka handelnmellan medlemsstaterna" eller "strida mot det gemensamma intresset".De regionala stödåtgärderna ska dock kunna tilldelas regioner som är"ekonomiskt eftersatta".Konkurrensrätten och nationella reglerEtt ämne som vållat en del debatt är denkompetensfördelning som finns mellan det nationella beslutsfattandet ochdet europeiska. Kan en medlemsstat besluta om åtgärder som eventuelltkan strida mot gemenskapsrätten? Eller ännu tydligare, kan EU hindramedlemsstaterna att överhuvud taget införa nationella normer sompåverkar konkurrensförhållandena på en marknad?Även här finns det motstridiga tendenser inom unionen om vad man tänktsig. En grundläggande princip för EU-systemet ska ju vara subsidiaritet, dvsatt besluten ska fattas på lägsta möjliga nivå i samhällshierarkin.Efterföljandet av denna princip har vi dock sett alldeles för lite av ipraktiken.Snarare har vi sett en omvänd ström av beslutskompetens till EU:sinstitutioner. Denna brist på subsidiaritet har vi sett tydliga exempel på äveninom det konkurrensrättsliga området, i synnerhet krocken mellan dennationella rätten och EG-rätten.Konkurrensrättens ställning till den nationella rätten är oklar och otydlig.Inte heller förhandsavgöranden och liknande prejudikat ger en klar bild av deträttsliga läget.Konkurrensrättens grundpelare läggs fast i artikel 87-89 där ocksåundantagen från grunderna finns deklarerade. Enligt paragraf 87.1 så ärutgångspunkten för det gemensamma regelverket vad gäller statligastödåtgärder att alla stöd som snedvrider eller hotar snedvrida konkurrensengenom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenliga med tankenom den gemensamma marknaden. Grundtanken är alltså, inga stöd.Som de flesta regler har även dessa principer undantag. Enligt artikel 87.3så får man bland annat ge statliga stöd som:- främjar den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden äronormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning- underlättar utveckling av viss näringsverksamhet eller vissa regioner i denmån stödet inte strider mot "det gemensamma intresset"- främjar genomförandet av viktiga projekt av gemensam europeiskt intresseEU-systemet är till stor del är uppbyggt runt l´acquis communautaire, detgemensamma regelverket. Eftersom de texter som finns i fördraget ofta är"gummiparagrafer" så behövs det en instans som har tolkningsföreträde ienskilda fall. För konkurrensrätten är enligt artikel 88 denna instanskommissionen dit medlemsstaterna måste anmäla stöd som kan tänkasstrida mot fördraget. Om inte stöden anmäls till kommissionen så ansesstödåtgärden olaglig. Man har med tiden utarbetat en rad olika praxis förbedömning av olika stöds giltighet, men förhandlar även med den berördamedlemsstaten.Vad som ska inberäknas i begreppet "statligt stöd" är en viktig del i dennadiskussion. Kommissionen har tillämpat principen om att stöd inte enbartinnefattar direkta stöd utan även räntesubventioner, förmånliga prissatser ochsärskilt gynnande skattemässigt stöd. Övriga aspekter som ska tas med ikommissionens bedömning av ett stöds giltighet är huruvida detta påverkarhandeln mellan medlemsstaterna samt dess selektiva effekt, dock medförbehållet att den berörda sektorn är konkurrensutsatt. Detta har resulterat iatt praxisen för vad som ska anses som statligt stöd omfattar flera områden avden nationella politiken, exempelvis en stor del av regionalpolitiken.På grund av att har beslutskompetensen om vad somska anses som olagliga stödåtgärder så har det resulterat i utarbetandet av enrad tillämpningsdirektiv, skrivelser o dylikt. Denna beslutsmakt harkommissionen skaffat sig på eget initiativ, utanför de beslut om statliga stödsom har tagits av ministerrådet. Vi i de gröna anser att dettainnebär en allvarlig demokratisk brist i EU-systemet. harblivit institution med mer och mer makt i flera olika dimensioner. I detta fallär man inte bara övervakare, man har också givits rätten att vara dömandeinstans. Något som ytterligare minskar utrymmet för flexibilitet inomsystemet är det faktum att stöd som inte notifieras till EU-kommissionenautomatiskt anses som olagligt. Kommissionen kan på eget initiativ granskamedlemsstaterna för att på så sätt hitta olagliga stöd. Då detta sker harmedlemsstaten på sig att komma in med synpunkter, enorimlig tidsperiod om ett ärende ska kunna gå igenom den demokratiskaprocessen nationellt. Om inte medlemsstaten väljer att följa det beslut somEU-kommissionen kommer fram till riskerar den att dras inför EG-domstolen.Svenska exempelEtt uppmärksammat fall där kommissionen dömt ut ett svensktregionalstöd är den skatterabatt på för glesbefolkade områden iNorrland som infördes . Detta stöd utbetalades till varuproducerandeföretag, men efter påtryckningar från så avskaffadesstödet med konsekvensen att flertalet drabbade företagare vägrade betalain den höjda arbetsgivaravgiften. Regeringen hänvisade till alternativastöd såsom den IT-satsning på sammanlagt 700 miljoner som beslutadesom. Regeringen gav upp kampen mot om att få behållastödet och inriktade sig istället på att få behålla stödet tilltjänsteproducerande företag.Stödet kan anses som ett lyckat stöd och enligt en studie som gjort så har hälften av de gynnade företagen fåttökad lönsamhet och denna lönsamhet är speciellt tydlig inom tjänstesektorn.Ytterligare ett aktuellt fall som berör detta område är den skatterabatt somvissa energiintensiva svenska företag har vad gäller energibeskattningen.Detta ärende behandlades på . EU-kommissionenhar haft synpunkter på denna skatterabatt och sagt att man vill att Sverigesundantag ska fasas ut . Den svenska och tyska regeringen framhöllemellertid att undantag för vissa branscher är nödvändigt urkonkurrenssynpunkt. och fick under mötet stöd avDanmark, , och . Som läget är nu så kommer dettaatt diskuteras i fortsatta överläggningar.Miljöpartiet är kritiskt till de undantag som finns för den energiintensivaindustrin. I arbetet med att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle måste allasektorer i samhället ta sitt ansvar för utvecklingen. Däremot skulle ettslopande/snabb utfasning av skattereduktionen riskera att lägga en död handöver de reformer i skattesystemet som har en bättre styrande effekt för miljön.Därför tycker vi att det vore olyckligt att beslutade om dennödvändiga utfasningen istället för att detta beslutas på nationell nivå ibättresamspel med den på andra områden förda politiken.EU-reglerDe ovan nämnda exemplen är de mest aktuella, men vi kan iframtiden även räkna med att det kommer att komma fler exempel påkonfrontationer mellan nationella regelverk och EU:s konkurrensrätt.Vad gäller branschstöd så har man från sida lagt uppett regelverk för hur dessa ska se ut för att kunna sorteras underundantagsreglerna. Principiellt har detta begränsats till stöd som ska hjälpaden aktuella industrisektorn att överkomma initiala problem eller vara ett stödför rationaliseringar. Statsstöden får dock inte innebära några mer långsiktigaeffekter på den berörda sektorn, stöden ska med andra ord endast vara avtemporär art, dvs tidsbegränsade.Vad gäller undantag för regionalpolitiken så måste man ha med sig att detstöd som sker på EU-nivå via strukturfonderna är stort och även ökande.Nationellt har strukturfondernas insatser getts både ris och ros. Den kanskeallvarligaste kritiken har varit projektens brist på långsiktigt perspektiv.Därför finns det anledning att ge så mycket flexibilitet som möjligt i systemetför att på så sätt kunna möjliggöra för medlemsstaterna att genomföraregionala stödåtgärder som kompletterar strukturfonderna. Så är dock tyvärrinte fallet. Regelverket och riktlinjerna för vad som ska anses som lagligaregionalstöd är som så mycket annat hårt reglerat dågemenskapsreglerna för regionalstöd antogs. För att man ska kunna godkännaregionalstöd krävs det inte enbart att man notifierar EU-kommissionenom existerande regelverk, medlemsstaterna måste få metoderna godkända avkommissionen och detta efter att kommissionen lagt fast ramarna förregelverket.Utöver dessa mer generella regler finns det praxis för att man ska kunnatillåta stöd av horisontell karaktär, dvs stöd till forskning och utveckling,tillsmå och medelstora företag, sysselsättningsstöd samt till miljöskydd. Stöd tillexport av varor och tjänster tillåts inte inom ramen för undantag inomnationella regionalstöd.Framtidens konkurrensrättVi i de gröna anser att undantag för energiintensiv industrioch sänkta arbetsgivaravgifter som regionalpolitiskt medel inte skabetraktas som konkurrenshinder. eller derastolkning måste ses över. Det är inte bra att de olika medlemsländerna ärberoende av att kommissionen gör olika bedömningar från fall till fall.Effekten blir att medlemsländerna begränsas i sin skattepolitik på ett icke-önskvärt sätt - reglerna blir en hämsko på den nationella politiken. Desom gynnas av dagens ordning är de som anser att EU ska ha gemensambeskattning.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne Ruwaida (mp)()Per ()()()