mot · GO02A265 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A265av , ()Hel- och deltidsarbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten till heltidsarbete.MotiveringDet ofrivilliga deltidsarbetet är ett stort problem på dagensarbetsmarknad. Dels är det en jämställdhetsfråga då de allraflesta som arbetar deltid är kvinnor, vilket leder till storaskillnader mellan kvinnor och män i form av inkomst menockså i t ex pension och möjlighet till karriärutveckling. Delsär det ett enormt outnyttjande av resurser då en stor del avarbetskraften, oftap g a dålig arbetsorganisation, får arbeta mindre än vad desjälva vill.Deltidsarbetslösheten har ökat , framförallt bland yngrekvinnor. arbetade av LO-kvinnorna iåldrarna under deltid, nu är andelen . Den grupp som arbetar allramest ofrivillig deltid är kvinnor mellan . Bland t ex dedeltidsarbetande kvinnorna inom detaljhandeln skulle såmånga som vilja utöka sin arbetstid om de fick möjlighet. Dessakvinnor vill alltså arbeta mer än vad de gör . Vanligast med ofrivilligadeltider är det inom servicesektorn. Av Hotell- och Restaurangsdeltidsarbetande medlemmar vill arbeta längre, av 39 %och av Handels deltidsarbetande 38 %.Många föräldrar, framförallt kvinnor, går ner i arbetstid då barnen är små.Enligt föräldraledighetslagen är det möjligt att under barnets första gåned från heltid till . Eftersom det är kvinnor som tillhuvuddelen har ansvar för barn och hem leder det till att det är kvinnorsom också tar ut denna ledighet. Detta är i sig oroväckande, även om dettakan ses som frivilligt deltidsarbete, eftersom det är kvinnor som betalar sinegen ledighet och får lägre lön och lägre pension än männen. Jämförtmed många andra länder innebär möjligheten till deltid dock att kvinnor inteförsvinner ut från arbetsmarknaden då de får barn utan stannar på deltid.Detta "frivilliga" deltidsarbete leder dock ofta till komplicerade situationerför kvinnor senare i livet. Efter att ha varit deltidsarbetande under en periodärupp gången till heltid ofta svår. Arbetsgivaren ofta genom dåligt planeradarbetsorganisation behöver många deltidsarbetande kvinnor som harkorttidskontrakt men kan rycka in och arbeta extra vid behov. Det kan därförvara svårt att få tillbaka sin heltidsanställning tillbaka efter att ha arbetatdeltid . Lagen ger en formell rättighet men den kringgås påolika sätt av arbetsgivaren t ex genom att ge den anställde ett nytt kontraktmed deltidsanställning. Här borde föräldraledighetslagen vara tydligare irätten för den som varit föräldraledig att återgå i arbete.Då flera av bidrag och kostnader för offentlig service som berörbarnfamiljer är inkomstrelaterade innebär det marginaleffeketer för den somvill utöka sin arbetstid. Den som går från deltid till heltid får t ex ökadebarnomsorgs- avgifter och minskat bostadsbidrag. Marginaleffekterna vidökat arbete kan göra att den enskilde inte upplever att det lönar sig att arbetamer.Följden av detta blir ofta att den anställde, i de allra flesta fall kvinnor,tvingas att ta arbete som det inte går att försörja sig på. Istället blir manberoende av sin partner, sina föräldrar eller av samhället. Deltidsarbete idagär ofta förknippat med sämre utvecklingsmöjligheter. Deltidsarbete är alltoftare också en tillfällig anställning.Denna utveckling drivs på av den bortre parentesen för deltidsarbetslösa ia-kasseförsäkringen. kan den som tvingas gå ner isysselsättningsgrad, men är fast anställd, bara stämpla upp till a-kassa för dentidigare sysselsättningsnivån . Deltidsarbetslösatvingas därför lämna fasta anställningar och gå över till tillfälliga för attkunna fortsätta deltidsmarkera.Under 1999 kom en utredning (DELTA- utredningen 1999:27) medsyfte att utreda deltidsarbete och arbetslöshetsersättning viddeltidsarbetslöshet. Utredningen kommer dock inte fram till något som skullekunna innebära en förändring av deltidsproblematiken i sin helhet utan läggeristället ett antal förslag som till stor del innebär att ett ökat ansvar läggspåden enskilde löntagaren att ta ansvar för deltidsarbetslösheten, intearbetsgivaren. Trots att det är den enskilde löntagaren som förlorar sin a-kassersättning och sin trygga anställning är det till arbetsgivaren som manföreslår riktade subventioner och hjälp från arbetsförmedlingen.Det som måste till för att ställa om den delen av arbetsmarknaden sompräglas av deltidsanställningar är att få ett helhetsgrepp om alla de delar somskapar en arbetsmarknad där deltidsarbete ses som en möjlig for avanställning.Enligt lagen om anställningsskydd (LAS) § 25 a, så har deltidsarbetandeföreträdesrätt till högre sysselsättningsgrad. Som villkor ställs dock "attarbetsgivarens behov av arbetskraft tillgodoses om den deltidsanställdeanställs med högre sysselsättningsgrad". Det är fortfarande arbetsgivaren somskall pröva om behov föreligger vilket gör att lagen är mycket svår atttillämpa.Lagen om anställningsskydd innebär ingen skyldighet för arbetsgivaren attinrätta tjänster med högre sysselsättningsgrad. Företrädesrätten är specielltsvag i verksamheter där bemanningen bygger på användning avdeltidsanställning som detaljhandeln och sjukvården. Lagens enda syfte är attarbetsgivaren vid behov av ytterligare arbetskraft och under förutsättning attden enskilde anmält intresse skall överväga om inte arbetskraftsbehovet kantillgodoses genom att sysselsättningsgraden ökar för den deltidsanställde.Den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen behöver skärpas så att heltiderskall utgöra grunden för alla anställningar och deltid skall vara tillåtetendastav särskilda skäl som om arbetet utförs av dygnet,arbetsbrist eller arbetstagarens särskilda önskemål. En sådan lagstiftning börvara dispositiv. Avsteg från lagen kan ske genom central överenskommelsemellan arbetsmarknadens parter. Med detta som bakgrund behövs enutredning som tar helhetsgrepp om deltidsproblematiken utifrån alla de delarav samhället som den berör.Stockholm den 3 oktober 2000Lena ()()