mot · GO02K347 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K347av , Per (m)Förnyelse av politikens arbetsformer1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förnyelse av demokratins och politikens arbetsformer.2 BakgrundDemokrati betyder folkstyre. Demokrati är benämningen på enbeslutsprocess genom vilken folket fattar beslut enligtmajoritetsprincipen. Vanligtvis innebär folket samtliga medborgare överen viss ålder i ett land.Under en lång tid har tilltron till auktoriteter i samhället avtagit och dettahar drabbat även politiken. Allt fler människor hyser allt större misstro motpolitiker och politiken och väljer därför att stå utanför och inte delta i dendemokratiska processen. Allt färre röstar. Denna utveckling undergräverlegitimiteten och förtroendet för de beslut som fattas enligt den demokratiskabeslutsprocessen genom att det inte är hela folket som deltar.Många diskussioner har , mot bakgrund av detta, kretsat kringfrågan om och hur man kan förnya den demokratiska processen. I motionenpresenteras ett antal förslag till hur detta kan göras. En tanke är att utnyttjaden potential som följer med IT och därigenom förnya politikensbeslutsformer. Ett exempel på hur man använder den nya tekniken för attförnya politikens arbetsformer är system med elektroniska omröstningar föratt på så sätt kunna utöka inslagen av direkt demokrati. En annan tanke är attgöra politiken mer lokal, d.v.s. att beslut inte skall fattas på en högre nivå isamhället än nödvändigt. De nya arbetsformerna kan dessutom användaslättare om man gör politiken mer lokal.2.1 Sviktande folkligt engagemangI flera rapporter har presenterats uppgifter om attallmänhetens förtroende för politik och politiker har minskat drastiskt. ny undersökning som gjorts av , statsvetare vidGöteborgs universitet, visas t.ex. att knappt en av fem svenskar, eller 18procent, har förtroende för sina företrädare i . Under valåret1988 uppgav av svenskarna att de hade förtroende förriksdagen som helhet. är det av väljarna somuppger att de har förtroende för . Väljarnas förtroende förpolitiker började minska under den ekonomiska krisen i början av 90-taletoch det har aldrig riktigt kommit att återskapas.I en rapport från och Samhälle (SNS) redovisasresultatet från ett antal intervjuundersökningar. Detta visar att medborgarnasförtroende för politiker och politiska partier har sjunkit de senasteårtiondena.En jämförelse mellan valundersökningarna visar att det1968 var av väljarna som instämde i påståendet att ..."partiernabara är intresserade av folks röster, men inte av deras åsikter", medan det i1998 års undersökning var av väljarna som instämde i dettapåstående.Samtidigt sjunker valdeltagandet. av väljarna deltog iriksdagsvalet , jämfört i valet . Valdeltagandet harsåledes sjunkit på lite . Till detta kommer detlåga valdeltagandet i Europavalen. I Europavalet deltog avväljarna medan valdeltagandet Europaval endast var 38,8 procent.Om valdeltagandet fortsätter att sjunka finns det risk för att legitimitetensjunker ytterligare hos de politiskt valda församlingarna.3 Problemet - det minskade engagemangetEn orsak till det minskade engagemanget i och förtroendet för politikenhänger samman med föreställningen att politiken kan och bör lägga sig iallting i samhället. I praktiken är inte detta möjligt - har enpolitik som inte förmår leverera vad den lovar. Trots de skatter svenskafolket betalar finns det på många ställen stora brister inom vården,skolan och barnomsorgen. Välfärdsstatens institutioner lever inte upp tillde förväntningar man borde kunna ha på dem med beaktande av attmänniskor med normala inkomster betalar nästan två tredjedelar av sinasamlade arbetsinkomster i skatter och avgifter för att finansiera dessasystem.Misslyckandena beror i stor utsträckning på uppbyggnaden av vårtpolitiska system där alltför många beslut skall fattas av de politiska organen.Systemet är dessutom uppbyggt kring gamla beslutsmodeller och har inteförändrats i samma takt som samhället i övrigt. Kollektiva lösningar användsfortfarande, trots att individuellt avpassade lösningar efterfrågas.Förändringar sker långsamt eller inte alls. Många medborgare upplever att detär i princip omöjligt att påverka beslutsprocesserna. De politiskainstitutionerna och de förtroendevalda upplevs inte vara lyhörda för derasönskemål.Ju mindre man känner att man kan påverka i samhället desto större misstrohyser man som regel mot politiken.Idealbilden av den politiska processen är att den skall förverkligamedborgarnas långsiktiga intressen i den politiska sfären, på ett sätt som ärförenligt med medborgarnas värderingar om demokrati, rättvisa och frihet attvälja livsprojekt. Denna idealbild förutsätter att politikerna har perfektinformation om medborgarnas önskemål och att såväl politiker sombyråkrater har både vilja och förmåga att på ett effektivt sätt verkställa dessaönskemål. (: Om betydelsen av konstitutionellaspelregler, s. )Verkligheten ser som bekant annorlunda ut.Det är angeläget att finna en lösning på dessa problem och få flermänniskor att bli delaktiga och ta ansvar i samhället och delta i dendemokratiska processen. De grupper i samhället som kanaliserar sittpolitiska intresse genom andra strukturer än genom de etablerade politiskabehöver fångas upp. Förutsättningarna för att möjliggöra allas delaktighetmåste således förbättras. Om fler blir delaktiga och känner att de kan varamed och påverka vad som händer i samhället kan det förhoppningsvis bidratill att återskapa förtroendet för politikerna och politiken.4 Mer lokal demokratiI sitt slutbetänkande anförde (SOU 2000:1) bl.a.att för att göra det politiska deltagandet mer meningsfullt bör framföralltden lokala självstyrelsen vidgas. Utredningen påpekar att man genom attgöra kommunerna till mera intressanta och relevanta arenor för politiskpåverkan skulle kunna erbjuda många medborgare mer meningsfullamöjligheter att utöva inflytande över frågor som är viktiga för dem.Lokala frågor har kommit att få allt större betydelse för medborgarna ochdet har visat sig att lokalt anpassade lösningar oftast är bättre än nationellaioch med att man då kan ta hänsyn till de specifika förhållanden som råder i enviss kommun. Det upplevs ofta som lättare och mer meningsfullt att engagerasig i lokala frågor i och med att man kommer i kontakt med dem ochhar lättare att se resultatet av sina handlingar.Mot bakgrund av detta kan man således konstatera att den lokalasjälvstyrelsen bör utökas. Demokratin måste bli mer lokal.5 Utnyttja den tekniska utvecklingen"Med ny teknik kan medborgarna engageras mera kraftfullt i politiskabeslutsprocesser. Politikerna kan inte längre avskärma sig och fatta beslutbakom stängda dörrar." (, SOU 1999:12, s 70)Dagens politiska arbetsformer utvecklades och är kanskeinte de som självklart fungerar bäst . Med dagens mått mätt ärdet på många sätt en alldeles för långsam och tungrodd process. Politikenhinner inte med den snabba utvecklingen i samhället , främst inomteknik och ekonomi. Inom politiken bör man därför i större utsträckningbeakta möjligheterna att ta hjälp av den nya tekniken inte bara för attmöjliggöra en ökad politisk debatt utan också för att förändra dendemokratiska beslutsprocessen och göra den bättre. Genom den nya teknikenunderlättar man för alla medborgare att delta i den politiska processen.Demokratiutredningen anförde i sitt slutbetänkande (SOU 2000:1) att ITkan användas för att stärka civilsamhället och för att främjadeltagardemokratin. Både den statliga och den kommunala politiken börsåledes utveckla tekniker och metoder för en sådan deltagardemokrati medIT-stöd. Man bör pröva i vilken utsträckning den nya informationsteknikenkan stimulera ett politiskt intresse och deltagande. Det bör genomföras försökmed Internetbaserat röstande i någon kommun.Med den nya teknikens hjälp kan man således lägga mer makt direkt imedborgarnas händer.6 Försök i andra länderDet är inte bara i som en utveckling med minskat folkligtengagemang i och förtroende för politiken kunnat iakttas. Det har varit enliknande utveckling i en rad andra länder i västvärlden. , Hollandoch hör till de länder där partiernas medlemsförluster harvarit som störst och där tillbakagången inträffade tidigast. I harvaldeltagandet aldrig varit särskilt högt, varken på federal nivå eller pådelstatsnivå. För att legitimiteten i besluten skall bli högre använder mansig i vissa delstater av en form av "direct legislation", vilket bl.a. innebäratt medborgarna har möjlighet att genom ett folkinitiativ föreslå nylagstiftning. Vidare har man i några av länderna i västvärlden, främst pålokal nivå, försökt att komma tillrätta med det minskade deltagandetgenom att ta hjälp av den nya tekniken för att öka medborgarnas intresseför och deltagande i det politiska arbetet.6.1 KalifornienI är det inte möjligt att hålla folkomröstningar på federal nivå. Pådelstatsnivå använder man sig i stor utsträckning av "direct legislation".Detta innefattar såväl direkta folkinitiativ till nya lagar som beslutandefolkomröstningar om av framlagda lagförslag.Delstaterna är ensamma ansvariga för de egna vallagarna och kanbestämma hur och i vilken utsträckning omröstningar skall användas.I delstaten , som bl.a. utmärks av ett svagt partisystem, användssedan början av 1900-talet ett utbrett system av "direct legislation". Dettainnebär att invånarna har ett antal möjligheter till folkinitiativ inom olikaskeden i lagstiftningsprocessen. Så länge initiativet stöds av ett visst antalröstberättigade (signature threshold) finns det i princip inga begränsningar förvilka ämnen folkinitiativet får avse så länge det rör sådant som kan regleras ilag. Om förslaget stöds av erforderligt antal röstberättigade tas det upp tillomröstning i samband med primärval eller i särskilt anordnade val. Folkini-tiativen kan dels avse förslag om ändring i konstitutionen (Constitutionalamendment initiative), dels anhållan om lagändring (Direct statutory initia-tive) och slutligen anhållan om att ett visst lagförslag inte skall träda ikraftförrän det prövats i en folkomröstning (Popular referendum).6.2 Iperbole i BolognaBologna har, liksom många andra av de gamla norditalienska städernaoch stadsstaterna, en lång tradition av folkligt inflytande i politiken tillföljd av det gamla skråväsendet. började man anordnaoffentliga "hearings" i för att på så sätt skapa en modernare formför att kanalisera det medborgerliga engagemanget. Ett annat led i dennasträvan är projektet , vilket är ett samlingsnamn för en elektronisktjänst som staden erbjuder alla medborgare.Tjänsten består av att kommunen erbjuder invånarna gratis e-post, gratiskoppling till Internet och Usenets diskussionsgrupper.Diskussionsgrupperna fungerar på så sätt att de kan startas både avkommunen och av Iperbole-användarna själva. I det senare fallet krävsdock att minst tjugo andra medborgare förklarar sig intresserade avfrågan. Innehållet är tillgängligt för nätanvändare över hela världen ochfinns tillgängligt via Iperboles hemsida. Diskussionsinlägg sparas i enmånad.Huvudsyftet är således att försöka utnyttja den nya tekniken för attunderlätta för medborgarna att aktivt delta i samhället och politiken. Ett annatsyfte är att försöka att "empower the citizens" på så sätt att de kan vara medoch fatta vissa beslut och få de gamla makthavarna att agera på ett annat sätt.6.3 E-Democracy"Informationsteknologin håller på att ändra vår nuvarande form fördemokrati. - - - Med ett väl etablerat uppkopplat neutralt offentligt rumkommer de kanske att komma in i en krets där ansvar och medvetenhetmöjliggör för den vanliga medborgaren att bli en verklig del av bredaoffentliga debatter och förhoppningsvis en del av framtida lösningar. "(, SOU 1999:12,s. 84)E-Democracy startade . Inledningsvis var tanken attinför guvernörsvalet och valet till senaten skapa enhemsida där väljarna skulle kunna finna information om kandidaterna införvalen. Därefter har syftet med projektet också kommit att bli en strävan efteratt etablera nätet som ett nytt forum för demokratiska aktiviteter. Inom ramenför E-Democracy startades även MN-Politics och MN-Debate. Inom MN-Debate organiserades den första politiska debatten övernätet mellan två huvudkandidater i ett val. Enligt den ansvarigeinitiativtagaren till projektet , , är syftetmed projektet att underlätta för medborgarna att utnyttjainformationsnätverken och den nya teknologin som verktyg för derasdeltagande i demokratin. Enligt är elektronisk demokrati intenågon föreställning om ett framtida tillstånd utan en del av dagens samhälle.6.4 Andra initiativBologna och är två av pionjärstäderna i fråga om nya formerför demokratin. Likartade projekt har startats eller håller på att startas ifler städer. Till exempel hölls det första politiska valet över nätet den 11mars 2000, då demokratiska parti höll primärval för att utsepresidentkandidater. Någon större utvärdering av detta projekt har ännuinte gjorts. I andra, icke politiskt bindande, sammanhang haromröstningar över nätet använts relativt ofta för att låta människor tyckatill i olika frågor och där resultatet sedan presenterats för politiker. "Votelink" och "" är exempel på privata alternativdär användarna själva kan föreslå vilka frågor som skall tas upp tillomröstning. Vidare har man i startat projektet . Man startade en BBS vars huvudsyfte var att ökaamsterdambornas intresse för den lokala demokratiska processen genomatt sprida politisk information över nätet samt erbjöd medborgare ochpolitiker nya möjligheter att kommunicera. Liknande projekt har sedanstartats i och Berlin.7 Några möjliga lösningar7.1 UtgångspunkterDen tekniska utvecklingen har medfört att vi numera har stora möjligheteratt enkelt informera oss, att kommunicera, att debattera och att votera.Den nya teknikens potential när det gäller medborgarnas möjligheter attdelta i och påverka problemformuleringarna och diskussionerna förebeslut i de folkvalda församlingarna måste utnyttjas. Genom att utnyttjadessa möjligheter kan politikens arbetsformer förnyas, vilket skulle kunnabidra till att öka medborgarnas intresse för att delta i den politiskaprocessen. Ett sätt på vilket man skulle kunna vitalisera folkstyrelsen ochfå människor att känna att de kan vara med och påverka besluten skullekunna vara att utöka användandet av folkomröstningsinstitutet.Den nya tekniken erbjuder olika möjligheter att förnya politikensarbetsformer och underlätta för medborgarna att delta:- Anordna offentliga hearings samt olika former av debattfora- Ge medborgarna initiativrätt- Folkomröstningar och andra omröstningarDet är möjligt att här föreslagna förändringar är bäst lämpade attgenomföras på lokal nivå i stället för på nationell nivå men detta bör intefå hindra att försöksverksamhet inleds. En tänkbar lösning är att maninledningsvis genomför förslagen på lokal nivå och efterhand utökartillämpningen till nationell nivå.7.2 Offentliga hearings och debattforaPå liknande sätt som gjorts i skulle kommunerna kunnaarrangera offentliga hearings för att genom dem kanalisera detmedborgerliga engagemanget. Varje hearing kan ha ett tema, utifrånvilket viktiga frågor som rör kommunen tas upp och där medborgarna kanfå lämna sina synpunkter. Vidare skulle man på samma sätt som mangjort inom ramen för kunna utnyttja den nya teknikenoch via Internet skapa en mötesplats för den lokala demokratin där mananordnar olika debattfora för invånarna i en kommun.7.3 InitiativrättEtt annat alternativ, som torde vara möjligt att använda på såvälkommunal- som riksnivå, skulle kunna vara att pröva s.k. folkinitiativ,vilket innebär att en enskild person eller en grupp personer tar initiativ tillatt en viss fråga skall behandlas i fullmäktige eller i . Dettamedborgarinitiativ måste stödjas av ett visst antal personer som skrivit påen lista e.dyl. Om förslaget stöds av tillräckligt många skall det behandlasi någon av de folkvalda församlingarna.Genom att införa ett system liknande "direct legislation"skulle således en fråga kunna initieras i de valda församlingarna på initiativav ett visst antal medborgare. Det skulle därmed vara möjligt att föreslå lag-ändring eller lagstiftning i viss fråga, ungefär på samma sätt sommedborgarna i har möjlighet att lämna in förslag om ändring inkonstitutionen (constitutionl amendment initiative) eller om lagändring (directstatutory amendment).7.4 FolkomröstningarÄven om den svenska folkstyrelsen historiskt bygger på att folkets viljaförverkligas genom valda ombud skulle en möjlighet att öka det folkligainflytandet kunna vara att utöka användandet avfolkomröstningsinstitutet. Att komplettera den representativa demokratinmed inslag av direktdemokrati i form av folkomröstningar skulle varavitaliserande för folkstyrelsen.En ny bestämmelse om användandet av folkomröstningsinstitutet skullekunna utformas på samma sätt som det förfarande som gäller förfolkomröstningar i grundlagsfrågor. Om eller fullmäktige fattatbeslut i en fråga skulle därmed en tiondel av ledamöterna kunna kräva attfrågan underställs en folkomröstning. Om en tredjedel av ledamöterna stöderyrkandet skall det hållas en folkomröstning. Om majoriteten av väljarna röstarnej till beslutet har frågan fallit. För att inte hur små minoriteter som helstskall kunna få ett avgörande inflytande är det nödvändigt att ha vissakvorumregler. I detta fall synes det rimligt att nej-majoriteten måste uppgåtillminst en tredjedel av de röstberättigade. Folkomröstningar skulle dessutomkunna anordnas i ett antal frågor i anslutning till kommunal- ochriksdagsvalen.En ny form av enklare omröstningar skulle kunna komplettera det formellafolkomröstningsinstitutet. Man skulle kunna införa elektroniska omröstningargenom att ett antal fasta röststationer inrättas, vilka skulle fungera ungefärsom bankomater. Till varje röstberättigad medborgare utfärdas ett kort meden tillhörande personlig kod. När en omröstning anordnas går man bara tillnärmaste röststation där man stoppar in kortet och knappar in den personligakoden för att identifiera sig innan man röstar genom att trycka på knappen fördet alternativ man valt.Det finns en del tekniska problem som måste lösas innan man kangenomföra föreslagna ändringar fullt ut, såsom tillgängligheten påinformation och problemet med valhemligheten. Det kan emellertidkonstateras att det i den nya informationstekniken finns en potential när detgäller att förnya den demokratiska beslutsprocessen som bör undersökas inomramen för en utredning.Stockholm den 5 oktober 2000Per ()()()()()()()()