mot · GN02Ub28 · 2000-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub28av , ()med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering1 InledningKristdemokraterna välkomnar att regeringen försöker bringa ordning ochreda i en snårig forskningsorganisation. är det svårt att få grepp omvem som har ansvar för vad. Ännu svårare är det att följa penningflödet,inte minst därför att flödet ser olika ut för olika forskningsområden.Detta är särskilt påtagligt om man dessutom talar om all forskning, dvsbåde den som ingår i lärosätenas verksamhet och den som organiseras påannat sätt. Eftersom föreliggande proposition föreslår en organisation förfinansiering torde det vara angeläget att också inbegripa denfakultetsanknutna forskningen som i allra högsta grad påverkas av enförändring i den övriga organisationen.Regeringen har tidigare aviserat att det skall komma en forsknings-proposition . Frågan är när den ordningen skall infinna sig.Detta är den andra forskningspropositionen i en serie med ovisst slut.Forskningsfrågorna styckas sönder och alla tvingas leva i ovisshet om hurhelheten kommer att se ut. Det är oacceptabelt att förväntas läggafast principer och detaljer som ur ett helhetsperspektiv kunde ha vunnit påhelt andra lösningar. På detta sätt förloras överblicken, och risker finns attvarken politiker, forskare, tjänstemän eller andra medborgare kan följa med isvängarna. Det demokratiska beslutsfattandet kräver en möjlighet tillöverblick och stringens. Den nuvarande hanteringen saknar bådadera.När det gäller de konkreta förslagen om en ny myndighetsstruktur förforskningsfinansiering välkomnar vi intentionerna i propositionen. Det ärnödvändigt att bringa ordning och reda i det virvarr som råder. Vi menardock att regeringen borde ha- tagit ett vidare grepp och inkluderat lärosäten,- byggt den nya strukturen på idén att förena trygghet och konkurrens vadgäller forskarnas finansiering,- redovisat tydligare hur intentionerna med den nya strukturen skall gynnaforskningens kvalitet och effektivitet,- arbetat för en bred politisk förankring för sin organisation.Det är vår bestämda uppfattning att forskningsorganisationen till sinutformning är så viktig för landets utveckling att den bör utformas medbredast möjliga politiska förankring. Vi befarar att det förslag somregeringen nu lagt inte kommer att ha den förankring som en långsiktigforskningspolitik är värd och föreslår därför att avslårpropositionen.2 Regeringens förslagRegeringen föreslår att ett stort antal myndigheter och organ sammanförsi några stora och betydligt färre organ. Tre nya forskningsråd och en nymyndighet för finansiering och utvecklingsarbete skall inrättas.Dessutom inrättas ett med uppgift att verka för dialogoch samverkan mellan dem som berörs av forskningen.Regeringens förslag till en ny myndighetsstruktur för forsknings-finansiering berör över huvud taget inte den struktur som finns för landetslärosäten och för deras forskningsfinansiering. Vi menar, tvärt emotregeringen, att det är nödvändigt att ta med fakultetsanslagen när man byggeren organisation för forskningsfinansiering.Det nya forskningsrådet, , skall enligt regeringen varaytterst ansvarigt för all forskning. har ministern aviserat att ingautökade fakultetsanslag skall tilldelas lärosätena. Konsekvenserna för demsom skall utföra forskningen blir att konkurrensen helt och hållet kommer attkoncentreras på nationell nivå i stället för att också finnas på respektivelärosäte. Vi ser en stor risk i detta.Att organisationen centraliseras och inte inkluderar lärosätena är skäl nogför att yrka avslag på propositionen om forskningens organisation förfinansiering. Vi önskar att regeringen återkommer med ett förslag sominbegriper den forskning och de resurser som finns på lärosäten och somvisar hur en förändrad organisation skall förbättra kvaliteten ocheffektiviteten i svensk forskning.3 förslag3.1 Med fakulteterna som utgångspunktVi menar att en ny organisation för forskningsfinansiering måste byggasså att grundforskningen, den fria, ämnesdisciplinäranyfikenhetsforskningen garanteras. Här handlar det om enkunskapsuppbyggnad inom ämnet. Detta kan endast ske om man tarfakultetsanslagen som utgångspunkt. Det är när man lagt fast principernaför hur resurserna för basorganisationen och kostnaderna för denämnesdisciplinära forskningen skall tillgodoses som man kankomplettera organisationsstrukturen med forskningsråd etc. Vi menar attden fakultetsanknutna forskningen i allra högsta grad påverkas av enförändring i den övriga organisationen. De båda finansieringsvägarna ärkommunicerande kärl som måste hanteras i ett sammanhang.Vår organisation för finansiering bygger därför på och tar sin utgångspunkti just fakultetsanslagen. Vi menar att det i huvudsak är dessa anslag somskall finansiera grundforskningen. Tillräckliga basresurser skall således gådirekt till lärosäten och varje lärosäte skall självt ansvara för fördelningen.Det är således i princip bara den tvärvetenskapliga och nyttoinriktadeforskningen som skall finansieras via forskningsråden.3.2 RådsstrukturenDen rådsstruktur man bygger visar vilken typ av forskning man villuppmuntra. Eftersom vi har andra ideologiska utgångspunkter änregeringen ser också rådsstrukturen annorlunda ut. Vi vill ha enorganisation där de olika forskningsorganen, liksom den forskning manskall stödja, tar sin utgångspunkt i människans behov. Det innebär att deolika organen skall vara tvärvetenskapliga till sin karaktär även om degärna kan samverka med ämnesdisciplinära forskare. Det ömsesidigasamarbetet mellan olika forskare måste stödjas.Vart och ett av de olika forskningsorganen skall vara kopplat till det ellerde departement som området berörs av. Hur kopplingarna ser ut beror på debehov av forskning som varje departement anser sig ha, och därmed kanrådens verksamhet präglas av flexibilitet och förändras . Det viktigaär således att varje departement råder över den forskning som det anser skallbedrivas, tillika de anslag som skall anvisas. Då går det att fånga uppsamhälleliga behov på ett snabbt och effektivt sätt, vilket krävs i ett allthögre utvecklat kunskapssamhälle.3.3 Forskningens styrningVi menar att varje minister skall bedöma såväl forskningsbehov somanslag inom sitt område. Varje minister ansvarar således för denforskning som skall beställas av respektive departement. Med dennaprincip som grund är det också rimligt att utbildningsministern ansvararför grundforskningen på lärosätena och finansieringen av denna.Dessvärre tror vi inte att förslaget till ny myndighetsstruktur kommer attförbättra forskarnas möjlighet att få ägna sig mer åt själva forskningen ochmindre åt att ansöka om medel. Vi ser snarare en risk i att den nya strukturenförstärker den rådande situationen. Den tolkning vi gör är att medel förforskning i huvudsak kommer att fördelas via ansökan hos råden. Forskarekommer således att tvingas använda alltmer av sin tid till att sökaforskningsmedel för att konkurrera på nationell nivå. Detta är inte rimligt.En angelägen fråga är också vilket värde det har att söka forskningsmedel inationell konkurrens i stället för att söka medel lokalt. Det är viktigt att detfinns en balans mellan konkurrens och trygg basfinansiering där forskningkan utföras under trygga förhållanden på ett lärosäte. Vi ser dock en risk attden nya rådsstrukturen lutar alltför mycket åt en ogenomtänkt konkurrens-situation. Konkurrens måste nämligen vara sammankopplad med pluralismför att vara kvalitetshöjande i vid mening. tycks regeringen vilja ha bådekonkurrens och större och färre organ. Man kan därför på goda grunderifrågasätta rimligheten i att förändra sektorsorganen. Om förändringen skerför sin egen skull eller om det finns uppenbara vinster att göra är en avregeringen obesvarad fråga.Vi anser att det finns risk för att humankapital går förlorat och viktigerfarenhet försvinner från de myndigheter som läggs ned. Förändringarmåste ske till det bättre. För att tydliggöra den kristdemokratiska modellenvill vi ge ett par exempel på hur forskningsorganen kan se ut.3.4 MiljöforskningRegeringen föreslår att ett av de nya forskningsråd som inrättas skall varaområdesinriktat för miljö, lantbruk och samhällsplanering. Man föreslårvidare att framför allt och isamråd skall ansvara för styrning och uppföljning av rådets verksamhet.Miljödepartementet skall dock vara huvudansvarigt för det nya rådet.Kristdemokraterna vill betona hur viktigt det är att tydliggöra miljö-forskningens betydelse för ett uthålligt samhälle. I det förslag som regeringenpresenterar finns emellertid en risk för att områdesinriktning får en alltförstor bredd och därmed riskerar slagsida åt ena eller andra hållet. Områdetsamhällsplanering borde flyttas över till forskningsrådet för sociala frågoroch arbetsliv. Det nya rådets ansvarsområden skulle således bli miljö ochlantbruk. Rådet skulle alltså överta de ansvarsområden som handhas avSkogs- och jordbrukets forskningsråd.Vi har inget att invända mot att ett nytt råd övertar delar av forskningsuppgifter och forskningsanslag, så länge regeringengaranterar att man får behålla de anslagna medlen t o m . Då kan manvid fullfölja de forskningsprojekt som redan är påbörjadeeller planerade.Från sida har vi redan tidigare poängterat vikten avökade satsningar på forskning och utbildning inom lantbruksområdet. Dettaär nödvändigt för att svensk livsmedelsproduktion som har en till vissdel sjunkande lönsamhet skall kunna överleva på en alltmer konkurrensutsattinternationell marknad. Vi anser att bör vara detdepartement som blir huvudansvarigt för ett nytt råd för miljö och lantbruk,inte minst med hänsyn till den komplexitet som den gemensammajordbrukspolitiken inom EU innebär.3.5 Kommunikation och bostadRegeringen föreslår att en ny myndighet för forskning och utvecklinginrättas. Den föreslås bland annat överta de ansvarsområden somKommunikationsforskningsberedningen handhar idag.Syftet med Kommunikationsforskningsberedningen är att stimulerakunskapsutveckling som kan ge stöd för myndighetsutövningen. Vikristdemokrater har redan tidigare ställt oss tveksamma till att låtaKommunikationsdepartementet uppgå i ett superdepartement där departe-mentschefen inte kan ha möjlighet att överblicka och aktivt drivautvecklingen. Vi tror inte på en centralisering av kommunikations-forskningen. Kontakten med departementen försvåras, och forsknings-effektiviteten blir lidande. Vi vill i stället inrätta ett områdesinriktatforskningsråd för samhällsplanering, bostad och kommunikationer, och somsorterar under Näringsdepartementet.Samhällsplanerings- och bostadsforskning är ett brett forskningsområdeoch grundläggande för vår vardag. Att låta dessa stora ämnesområden bildaett forskningsområde för "miljö, lantbruk och samhällsplanering" är yttersttveksamt. Vi anser att ett mastodont forskningsråd kommer att innebära riskför att vissa forskningsgrenar hamnar i skymundan.Det är t ex viktigt att "Design för alla", för att minska handikapp och ökalivskvalitet, får genomslag också i forskningen om produkter, miljöer ochbebyggelse. Forskningen behöver förstärkas, och ett nationellt handlings-program behövs för att säkra inomhusmiljön och minska de kontinuerligtökande allergiska reaktioner som drabbar inte minst barn och ungdom.Byggsektorn är också påtagligt manligt dominerad. Det behövs särskiltstöd för uppbyggnad av genusforskningen. Kvinnors intresse för forsk-ningsområden måste kartläggas. bör få i uppgift att tafram ett särskilt programområde som rör genus och teknik.Samhälls- och byggforskningen finns väl förankrad i universitet ochhögskolor samt olika institut och stiftelser. Det som är särskilt utmärkande äratt privata och offentliga resurser samverkar. Näringslivets ansvarstagandeför forskningen är påtagligt inom hela infrastrukturområdet, något som bordeuppmuntras på fler områden.3.6 ForskningsforumEtt med koppling till all forskning är viktigt. Det kan ivår modell binda samman forskningsorganens tvärvetenskapligaforskning med den ämnesdisciplinära på lärosäten, vilket kan stödjasamverkan mellan lärosäten och ämnesspecifik forskning.Forskningsforumet ska samla alla som påverkas av forskningen förmeningsutbyte och dialog. Här kan således forskningsinformation få sinnaturliga plattform, något som vi anser vara positivt. Vi vill emellertidpoängtera att ansvaret för forskningsinformation också fortsättningsvis måstefinnas på alla de organ och lärosäten som bedriver forskning.Ett kunskapssamhälle, och ett litet land som , måste bygga på ettrikt nyttjande av varandras kunskaper för att ligga i framkant avkunskapsutvecklingen. Ett som möjliggör att ta till varavarandras och andras kunskaper är därför mycket positivt.Det är vidare viktigt att rutiner för ett gott samarbete utvecklas mellansamtliga forskningsfinansierande myndigheter, inte minst med tanke på derasinnovationsstödjande ansvar. I det internationella samarbetet har svenskaforskare ett gott renommé, och det är viktigt att medverka till internationelltattraktiva forskningsmiljöer.3.7 En ny FoU-myndighetRegeringen föreslår att det inrättas en ny myndighet med uppgift attinitiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd förinnovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. föreslås överta de ansvarsområden som handhas avKommunikationsforskningsberedningen och de FoU-finansierade delarnaav Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet. FoU-myndighetenskall också, enligt förslaget, överta delar av de ansvarsområden somhandhas av Rådet för arbetslivsforskning.Kristdemokraterna delar regeringens syn på behovet av forskningsstödsom syftar till att ge en god kunskapsbas för tillväxt i svenskt näringsliv ochsamhälle. Det är emellertid vår uppfattning att en genomgripande utvärderingav hela den förda näringspolitiken måste göras innan tarställning till hur en eventuell ny organisation skall utformas. Eftersom denföreslagna är starkt kopplad till de två nya myndighetersom föreslås i proposition 1999/2000:71 och som vi avvisar av ovan nämndaskäl, kan vi inte heller ställa oss bakom förslaget till en ny FoU-myndighet.Det behövs mer än en omorganisation på central nivå för att uppnå dettasyfte. Det krävs ett helhetsgrepp som utgår från företagens perspektiv ochbehov, något som tyvärr saknas i regeringens förslag.4HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1999/2000:81 hosregeringen begär förslag enligt de principer om en helhetslösning förfinansiering av forskningen som presenterats i motionen.Stockholm den 6 april 2000Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()