mot · GO02MJ796 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ796av , ()ÖstersjönSammanfattningSverige och dess invånare är vana att ha god tillgång på rentsötvatten. Stora delar av svenskt näringsliv är dessutom avtradition uppbyggda på denna resurs. Vattenkvaliteten isjöar, åar och grundvatten samt tillgången på sötvatten iSverige är relativt god i förhållande till de flesta EU-länderna. Per capita är ett av de vattenrikasteländerna på jorden.Östersjön inklusive och har dock fått mottaga storamängder föroreningar varför dessa havsområdens ekosystemär allvarligt störda. Målsättningen bör därför vara att vattenkvaliteten ochtillgången på vatten ska vara så god att såväl den enskilda individen somnäringslivet skall kunna uppleva våra inlandsvatten och hav som en säkertillgång.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om övergödning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utsläppsrätter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fisket i Östersjön.4. begär att regeringen undersöker förutsättningarna förnollutsläpp av olja från fartygstrafiken i Östersjön.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bevarandet av våra älvar.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöövervakning och forskning.7.1 Yrkande 5 hänvisat till , världens största innanhav, har historiskt spelat enviktig roll för handeln i . Än är vattneten viktig resurs för handel, turism och fiske. Även iframtiden kommer , med ca 80 miljoner människori sitt tillrinningsområde, att spela en viktig roll i kontakternamänniskor emellan.Östersjön sammanbinder ett stort antal länder, med varierande bakgrundnär det gäller såväl politisk som ekonomisk inställning och med skiftandeerfarenheter i t.ex. miljöfrågor. För att komma till rätta med Östersjönsmiljöproblem och finna lösningar för framtiden krävs ett utökat samarbeteländerna emellan i regionen. Inte minst viktigt är att fåmed de forna östländerna i EU-samarbetet.En stor del av miljöproblem beror på det ekonomiska systemsom rådde i de gamla , vilket byggde på rovdrift, storskalighet,centralism och avsaknad av personligt ansvarstagande. Stora punktutsläpp ide före detta sovjetländerna har påverkat miljön både lokalt och i stort.Många industrier saknade helt reningsutrustning med stora utsläpp tillÖstersjön som följd. Dessutom saknades i allmänhet reningsverk medtillräckligt effektiv rening av avloppsvatten. Dessa problem kvarstår i storutsträckning , även om bland annat och EU:s miljöbiståndhaft som målsättning att lösa dessa problem.Östersjöns miljöproblemVi vet att vattenomsättningen i är långsam,, vilket gör att föroreningar som tillförs Östersjönhar en lång uppehållstid i havet, innan de kan transporterastill , och . Huvuddelentransporteras dock inte ut, utan hamnar i bottensedimentenefter att de har passerat ekosystem. Det dåligavattenutbytet och den låga salthalten gör att är ettmycket känsligt hav för föroreningar.Ett av de allvarligaste miljöproblemen i är övergödningen, ellereutrofieringen, som har sin grund i för stora utsläpp av fosfor och kväve.Eutrofieringen, medför att det ekosystemet rubbas, vilket bland annathar negativ inverkan på fiskebeståndens reproduktion. Ett annat allvarligtproblem i är de återkommande oljeutsläppen.Östersjöns miljöproblem är en angelägenhet för hela norra . Sverigehar dock som ett rikt och välutvecklat land, som dessutom är det land som längsta kuststräckan i , ett särskilt ansvar. bör därförvara fortsatt pådrivande för att inom Östersjösamarbetet minska de skadligautsläppen. Lika viktigt är det att svensk forskning och utveckling bidrar tillattfinna metoder för att på ett effektivt sätt återskapa den naturliga balansen iÖstersjöns rubbade ekosystem.Övergödning avÖstersjönÖvergödning eller eutrofiering är ett stort problem längsstora delar av . Övergödningen gerupphov till flera negativa effekter bl.a. algblomning,utbredning av fintrådiga grön- och brunalger, på bekostnadav blåstången, och syrefria bottnar. Algblomning, somdessvärre accelererat , kan orsaka akutahälsoproblem hos såväl människor som djur. Utbredningenav grön- och brunalger som gör att blåstången konkurreras utmedför att en viktig yngelplats för sillfisken försvinner. Desyrefria bottnarna leder till att bottenfaunan slås ut. Detmarina ekosystemet förändras, antalet arter minskar ochproduktiva grundområden förstörs. Sentida forskning tyderpå att även torskens reproduktion hotas, då rommen förstörsav det giftiga bottenvattnet.Övergödningen orsakas av utsläpp av närsalterna fosfor och kväve.Utsläppskällorna är framförallt reningsverk, läckage från skogs- ochjordbruksmark och nedfall av luftburet kväve från förbränningsprocesser. Icentrala är det framförallt kvävet som är det tillväxtbegränsandenäringsämnet medan övergödningen i och de kustnära områdenabegränsas av fosfor. Fosfortillförseln från har reducerats kraftigtgenom utbyggnaden av reningsverk. Ur ett svenskt perspektiv är det därför iförsta hand kväveutsläppen som måste minskas för att lösa situationen medövergödningen.Sverige har, generellt sett, en bra vattenrening och står enbart för 6respektive av fosfor- och kvävetillförseln i . Det krävs dockytterligare åtgärder. T.ex. att anlägga olika typer av kvävefällor iavrinningsområdena inom skogs- och jordbrukslandskapet. Enkostnadseffektiv årgärd är att även fortsättningsvis bedriva miljöbistånd, t.ex.genom stöd till anläggande och modernisering av reningsverk i de fornaöstländerna.Vi anser att det är viktigt att gå vidare i det internationella samarbetet föratt begränsa kväve- och fosforutsläppen till . Inom ramen förÖstersjösamarbetet vore det önskvärt att införa handel med utsläppsrätter,avseende utsläpp av kväve och fosfor. Det kan vara svårt i samarbetet mellanländer, som har olika traditioner och kontrollsystem, att genomföra likvärdigkontroll och uppföljning. Vi anser dock att måste vara pådrivande föratt få till stånd ett sådant samarbete. I avvaktan på en internationell handelbörSverige gå före, genom att själv införa en handel med utsläppsrätter, därreningsverk och andra större aktörer kan ingå.Fisket i ÖstersjönFisket i är hotat. Främst gäller detta torskfisket.Torskens lekbottnar, där den lägger sin rom, är på grund avövergödningens problematik så syrefattiga att fiskensreproduktion störs eller omöjliggörs. Det allt hårdarefisketrycket innebär också en risk att ännu intereproduktionsdugliga bestånd fiskas upp.Signaler har dock visat att sillfisket också är hotat.Orsaken är troligtvis utfiskning tillsammans med försämradereproduktionsförhållanden då blåtången delvis har försvunnit i Östersjönp.g.a. För att behålla ett uthålligt fiske måste en balans rådamellan produktion och uttag. Övergödningen av måste minska föratt förbättra fiskarternas reproduktionsmöjlighet. Därmed kommerfiskeuttaget att kunna öka.Dessutom krävs det en bättre uppföljning runt hela av att uttagetav tilldelade kvoter inte överutnyttjas. Det hjälper inte att ett enskilt land,somt.ex. , ensamt tar hänsyn till detta. Det är av avgörande betydelse attsamtliga länder samarbetar när det gäller såväl fiskekvoter som regler förfiskemetoder.Fartygstrafiken på ÖstersjönSjöfarten orsakar stora utsläpp av luftföroreningar sompåverkar det ekosystemet. Sjöfarten i Östersjönsvarar för stora kväve- och svaveldioxidutsläpp. Dettahänger samman med att reningskraven är lågt satta inomsjöfarten. Andra problem med sjöfarten för äroljeutsläppen. Det rapporteras 400-500 utsläpp . Detinnebär att det nästan förekommer oljeutsläpp iÖsterjön. Omsättningen av vattnet i är betydligtlångsammare än i och , och därför fåroljeutsläppen allvarliga konsekvenser. Om det är någonförorening som väcker starka känslor så är det just när olikadjur, t.ex. sjöfågel, drabbats av oljeutsläppen.För att komma till rätta med problemen krävs internationellaöverenskommelser om hårdare reningskrav för sjötrafiken. När det gälleroljeutsläppen behöver framförallt hamnarna i de forna östländerna utrustasmed anläggningar för att omhänderta spillolja m.m. liknande det system somvi har infört i . Detta skulle vi kunna bidra med inom ramen för vårtmiljöbistånd för . Inom svensk ekonomisk zon börregeringen undersöka förutsättningarna för ett nollutsläpp av olja frånfartygstrafiken. Dagens utsläppsgräns är på 15 ppm. Både ochDanmark har infört nollutsläpp inom respektive ekonomisk zon.Övervakningen av sjöfarten måste förbättras så att fartyg som släpper ut oljaupptäcks. Vi anser att det är angeläget att komma fram till vem som skaställas till svars för utsläppen. För att komma till rätta med de olagligaoljeutsläppen krävs internationella åtgärder. måste bli mer aktivt närdet gäller detta samarbete.VattendragBevarande av älvarI och med att regeringen beslutat att stänga svenskakärnkraftverk , ökar behovet av alternativ energi. Föratt klara våra mål om koldioxidutsläpp är det viktigt att inteenergikällor som olja och kol ökar. Vi har älvarsom producerar vattenkraft, vilket är bra. Däremot måste deälvar som är orörda även fortsättningsvis bevaras. De somfinns kvar representerar i många fall omistliga naturvärdenoch kräver särskilt skydd mot exploatering.FörsurningAlltför många, en femtedel, av våra sjöar och vattendrag äridag påtagligt försurade. Ekosystemen riskerar att slås ut ominget görs. Den biologiska mångfalden är därmed hotad. Densocialdemokratiska regeringen har tidigare anslagit för litepengar till kalkningsinsatser, vilket medfört påtagligaförsurningsskador. har regeringen efter mycket kritikskrivit upp anslagen för kalkning, vilket vi anser är på tiden.Insatserna för fortsatt kalkning måste fortgå på en förnaturen tillräcklig nivå.Miljöövervakning ochforskningMiljöövervakningen har varit ett av viktigasteverktyg för att följa upp effekter av utsläpp och åtgärder.Detta har under inte prioriterats tillräckligt avSocialdemokraterna, vilket inneburit att fleramiljöövervakningsdata har brutits. Nationella och regionalaövervakningsprogram måste vara så pass omfattande att detgår att studera såväl kortsiktiga som långsiktigaförändringar. Miljöövervakningen utgör själva grunden förmiljövårdsarbetet. Den är nödvändig för att kunna särskiljanaturliga variationer från människans påverkan ochmiljöförstöring.Minskad miljöövervakning försvårar även för miljöforskningen. Sverigehar varit en framstående forskarnation på miljöområdet, men undersenare år förlorat viktig kompetens och inte minst tid. Det behövs nu enkraftfull satsning på miljöforskningen. Det är viktigt att trygga försörjningenav forskarkompetens genom att ge universiteten tillräckliga resurser förutbildning av studenter inom miljöforskning, inte minst inom devattenrelaterade miljöproblemen.Stockholm den 4 oktober 2000Ingvar ()()()()()()()()(m)()()()