mot · GO02N276 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N276av , ()VarvsnäringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om stöd till svensk varvsnäring.MotiveringSvensk varvsindustri har genomgått en radikalstrukturförändring, vilket inneburit en utveckling från ett antal stora varvför civil fartygsbyggnation, till dagens fåtal mindre varv. Alla med engemensam nämnare - de kämpar med ojämlika marknadsvillkor på eninternationell marknad. Strukturförändringen har inneburit att ca 15 000arbetstillfällen försvunnit från till länder som subventionerar sinvarvsindustri. EG-fördragets varvsstödsregler (Rådets förordning nr1540/98) innebär att kontraktsbaserat stöd kan lämnas med högst 9procent för större fartygsbyggnadskontrakt, och då bara till varv som utförnybyggnation och/eller ombyggnader. Enligt stödförordningen skalldriftsstödet upphöra , men såvitt nu kan bedömaskommer statliga subsidier att behållas i flera länder framöver.Således sägs förbereda kraftfulla åtgärder i för att förmåEU att fortsätta med varvssubventioner, så länge inga reella resultatuppnås i kontakterna mellan och EU i pris- och kapacitetsfrågor.Italienska ministeriet för transport och sjöfart förbereder former förskattelättnader och andra åtgärder för att kringgå ett eventuellt EU-beslutom att slopa subsidier. återinförde så sent som ettvarvsstöd för att säkra sysselsättningen på de stora varven.Detta innebär att de mindre varven i bl.a. , ochLandskrona får fortsätta att kämpa för sin överlevnad, och med marginalersom varken medger investeringar i ny teknik, eller förnyelse/underhåll avvarvsanläggningar, dockor, kajer och kranutrustning. Enkelt uttryckt, för attkunna konkurrera måste våra svenska varv vara mereffektiva än sina utländska konkurrenter. Mot bakgrund av detta föreliggerdet en stor risk för att vi får uppleva en andra vågens varvsnedläggelser inomnågra år, om inte den svenska varvsnäringen får möjlighet att konkurrera pålika villkor. kan vi konstatera att marknadsförutsättningarna ärgoda, eftersom världshandelsflottan är föråldrad och måste ersättas med nytttonnage. Behovet av förnyelsen ökar möjligheten för våra svenska varv attkonkurrera om order och kontrakt, allt under förutsättning att jämlikkonkurrens råder.En kort sammanfattning av dagens problembild kan tecknas enligtföljande:- Det existerar inga jämlika konkurrensvillkor . Övriga sjöfartsnationersubventionerar sin varvsindustri med allt från avkontraktssumman och uppåt. Utöver detta ges investeringsbidrag tillvarvsanläggningar av olika slag samt strukturstöd. Våra svenska varvkommer inte i åtnjutande av stöd, vilket kan ge bisarra effekter. Tillexempel bygger båtskrov, vilka bogseras tillNorge för att utrustas/inredas där. Anledningen är inte brist på kompetenseller kvalitet på det svenska varvet, utan kan sökas i att norska statensubventionerar sin varvsindustri.- Teknikutvecklingen. Svensk skeppsbyggnadsteknologi har genom årenvarit mycket framstående, vilket resulterat i fartygskonstruktioner medanvändande av ny teknik inom såväl logistik som miljö. Den ojämlikakonkurrensen gör emellertid att varvsindustrins intjäningsförmåga intelängre medger satsningar inom teknikutveckling och miljö.- Uppskjutna investeringar och eftersatt underhåll i varvsanläggningar.Eftersom marginalerna är mycket små har av lönsamhetsskäl investeringari varvsanläggningar, dockor, kajer och kranutrustning fått stå åt sidan. Ilängden innebär detta ytterligare försämrad konkurrens.- Skeppsbyggarkompetensen naggas i kanten. finnsskeppsbyggarlinjen kvar vid i , men tyvärr ärförutsättningarna för praktik och arbete vid svenska varv dåliga. Det ärhuvudsakligen inom arbetskraftens äldre åldersgrupperskeppsbyggarkompetensen finns. Återväxten på ungdomssidan är klarthotad, och hotar i sin tur näringens överlevnad på sikt.- Ökade krav på miljö- och arbetsmiljöinvesteringar. De senaste årensgenomförda lagstiftning innebär såväl ökade kostnader som krav påinvesteringar inom miljöområdet i , vilket är viktigt, men minskarmöjligheterna för en jämlik konkurrens.- Produktionssvackor. Vid produktionsvariationer/-svackor till följd avoregelbunden orderingång tvingas varven ofta lägga s.k. säkerhetsvarsel,vilket med principen sist in - först ut oftast drabbar den yngrearbetskraften. utarmar detta såväl föryngringen inomvarvsarbetarkåren som tillvaratagande och överföring av kompetens.- Arbetstillfällen försvinner ur landet. Påståendet att det skulle varafördelaktigt för statskassan att svenska redare utnyttjar utländskavarvssubventioner har en baksida. Vi avhänder oss alla tillväxtmöjlighetersom uppstår när en marknad växer, liksom att tillvaratamarknadsmöjligheter. Exempel: beställer norska varv fartygsskrov iSverige med material, som levereras från . Kontraktssumman för ettfartygsskrov är av den totala kontraktssumman för färdigtfartyg. Resterande delar av kontraktet effektueras av det norska varvet,vilket resulterar i missade arbetstillfällen i . Till detta skall läggasatt en varvsarbetare i genomsnitt genererar 3-4 sysselsättningstillfällen iunderleverantörs- och komponentledet.- Andra konkurrensfaktorer. Faktorer som påverkar näringen starkt är denstärkta svenska valutan, vilken fördyrar import av material ochkomponenter till fartyg. Vidare har den ekonomiska recessionen i Asientvingar bl.a. sydkoreanska varv att dumpa priserna på marknaden, vilketytterligare skärper konkurrensen om fartygsorder.Den kvarvarande svenska varvsindustrin måste värnas. I EG-fördragetuttalas visserligen att inblandade länder skall avveckla sina varvsstöd per31 , vilket vore den bästa lösningen för svenskvarvsindustri, men finns inget som pekar på att så kommer att ske.Mot bakgrund av detta bör regeringen i vårpropositionen för göraen förnyad prövning av frågan om statligt stöd till varvsnäringen.Stockholm den 28 september 2000Anders ()()