mot · GO02N348 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N348av , ()Social ekonomiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att ytterligare utreda hur den sociala ekonomin kananvändas för att lösa olika ekonomiska och samhälleliga problem.MotiveringDe nya samhällsstrukturerna som växer fram benämns iblandkunskapssamhället och ibland informationssamhället. Ingen har dockkunnat komma med något helt övertygande svar på vad de nyaföreteelserna kommer att betyda för allmänheten och det politiskasystemet. Många inser att tidigare etablerade ståndpunkter inte ärapplicerbara på dagens situation men man är osäker på i vilkenriktning en omorientering måste ske.Den sociala ekonomin utgår ifrån att genom mobilisering av lokalaresurser, samarbete och bildande av olika nätverk utveckla såvälnäringslivsstrukturer som sociala strukturer. Det är fråga om att människorsom har behov av arbete, service av olika slag, barnomsorg och annat somförknippas med välstånd och social trygghet själva skapar sina arbetstillfällen,sina egna system för distribution och försäljning av varor och tjänster, sinavård- och omsorgssystem osv.Arbetsgruppen i om den sociala ekonomin och dessutveckling överlämnade 1998 rapporten ekonomi i EU-landet Sverige.Regeringskansliets arbete med den sociala ekonomin har därefter följts av ettmärkbart ökande intresse i omvärlden. I rapporten slår arbetsgruppen fast attdet är viktigt att den offentliga sektorn har det grundläggande ansvaret för atttillhandahålla medborgarna det som är offentliga åtaganden. Detta hindrarinte att stat, landsting och kommuner kan lämna över det faktiska utförandetav uppgifter till andra aktörer. I det fortsatta utredningsarbetet bör villkorenför verksamhet i föreningar, kooperativ, ömsesidiga företag, stiftelser, lokalautvecklingsgrupper och liknande sammanslutningar prövas i ljuset avöverväganden om det offentliga åtagandet samt relationer, roll- ochansvarsfördelning mellan staten och denna tredje sektor, menararbetsgruppen.Det finns en nära koppling mellan arbetsmarknadspolitik, närings- ochregionalpolitik. Det är därför utomordentligt viktigt att förstärka denpågående utvecklingen av samordning av insatserna för företagande ocharbete. Den sociala ekonomin har i många fall framgångsrikt utvecklatmetoder och former för detta. Dessa möjligheter är särskilt tydliga ur ettunderifrånperspektiv som kan leda till lokal samverkan för arbete ochföretagande som en helhet. Härigenom kan lokalsamhället fås att utifrån sinaegna förutsättningar leva och växa utan att på konstlad väg hållas vid liv avolika sorters statsbidrag och samhällsstöd.Den demografiska strukturen i , i kombination med den tekniskautvecklingen och en ökad medellivslängd, kommer att ställa samhället införstora utmaningar i början av nästa sekel. Detta gäller inte minstäldreomsorgen. Här kan säkerligen den sociala ekonomin med lämpligahjälpmedel komma att spela en stor roll. Ett annat område där den socialaekonomin redan har visat sig kunna spela en viktig roll är vård- ochrehabilitering för missbrukare.En grupp som ofta framhålls i samband med utveckling av social ekonomiär personer med utländsk bakgrund. Anledningen är dels att det ofta i dennagrupp finns erfarenheter som kan bidra till nya verksamheter, dels att detkrävs okonventionella och nyskapande lösningar för att tillgodose behov avservice och arbetstillfällen i gruppen. En särskild aspekt är det ökandebehovet av vård och omsorg hos den stora gruppen äldre som är födda i andraländer.Den sociala ekonomins instrument som leder till de ovan angivna målenkräver vissa förutsättningar som kan delas in i tre grupper.För det första visar samlade europeiska erfarenheter att om skapandet avkooperativ och organisationer av olika slag skall bli framgångsrikt måste detpolitiska systemet i attityd och handling ställa sig positivt. Det gäller t.ex.lagstiftning, institutionell infrastruktur och ett utbildningssystem som ger enlämplig förberedelse för rollen som företagare. I finns en rättheltäckande lagstiftning. Däremot brister det fortfarande i fråga om deattityder som intas av myndigheter och näringslivsorganisationer m.fl.gentemot den sociala ekonomin. Det finns också stora brister i fråga omofficiella data och statistik över den sociala ekonomin. Den officiellastatistiken är helt enkelt inte upplagd på ett sätt som medger riktigajämförelser mellan olika slags företagsformer och andra organisationersekonomiska roll i samhället. Detta bidrar i hög grad till att det är svårt attgeen tydlig bild över den sociala ekonomin i Sverige.För det andra krävs det ett väl utvecklat rådgivningssystem som kan tahand om människors önskemål beträffande lämpliga företagsbildningar m.m.I finns speciella organisationer som tar hand om rådgivning tillpresumtiva kooperativa företagare och andra verksamma inom den socialaekonomin. En fråga är dock om tillgången till denna rådgivning motsvararbehovet på tillgång till en jämn kvalitet och kvantitet på de erbjudnatjänsterna.För det tredje krävs det tillgång till finansiella instrument, alltsåriskvilligtkapital för investering i den sociala ekonomins företag och organisationermen också institut som kan träda in när det ordinarie bank- och kreditväsendetinte motsvarar vanliga medborgares servicekrav. Tillgång till särskilda, förden sociala ekonomin anpassade finansiella instrument saknas helt i Sverige.De tillgängliga kapitalförsörjningsinstituten är inte på något sätt inriktade påeller förberedda på de speciella krav som ställs av den sociala ekonominsorganisationer.Vi anser att regeringen inom ramen för t.ex. arbetemed social ekonomi bör ta upp och allsidigt diskutera de möjligheter som densociala ekonomin kan erbjuda för att bidra till lösning av de problem som kanförväntas . Vi har gett en del exempel på områden där vianser att den sociala ekonomin kan komma att spela en stor roll framöver utanatt vi för den skull vill låsa diskussionen kring bara de här angivnaföreteelserna. I det sammanhanget vill vi starkt understryka att de frågor somskall diskuteras hör intimt samman med övriga regionalpolitik- ochnäringslivsfrågor och alldeles särskilt med små och medelstora företag.Stockholm den 4 oktober 2000Karin ()()()()()()()()()()()()()