mot · GO02Kr345 · 2000-10-05 00:00:00 — I utredningsbetänkande"Folkbokföring efter stat-kyrkareformen" föreslås att begreppet territoriellförsamling tas bort ur folkbokföringen och i stället sker kommun- ochfastighetsvis. Vi är precis som mycket negativa till ensådan förändring och menar att socknarna utgör en omistlig del av detsvenska kulturarvet. De är att likställa med ortnamnen som ficklagstöd. Vi anser att även sockennamnen borde omfattas av ortnamnslagen.9.6 ABM-samarbeteI flera länder har man tagit steg mot ett utökat samarbetemellan ABM-institutionerna (arkiv, bibliotek och museer). I haren arbetsgrupp för utökad samverkan varit verksam , mennågon djupare analys av förutsättningar och former för fördjupadsamverkan har inte företagits.Teknikutvecklingen liksom den ökade betoningen på användarperspektivetär några faktorer som förenar institutionernas verksamhet och utgör exempelpå områden för samverkansprojekt. Sådan verksamhet sker framför alltpå lokal och regional nivå och med dessa har viktiga erfarenheter vunnits.Tillsammans med erfarenheter från länder där man kommit längre utgör de en god grund för analys av förutsättningar och former för ett utökatABM-samarbete.Vi menar att det är dags att ta ett samlat grepp om ABM-samverkan. Enviktig fråga är hur man med hänsyn till institutionsspecifik identitet kanutveckla samarbetsformer som leder till förbättringar både för institutionernasjälva och deras brukare. Området borde därför bli föremål för systematiskgenomgång och analys. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till enutredning av förutsättningarna för samverkan på ABM-området.10 Musik, teater och dansMusiken har en gränslös betydelse för människor. sänderSveriges Radio musik och televisionen mer än 400timmar. Många av de kommersiella radiokanalerna har enbart musik i sittutbud. lyssnar också en tredjedel av den svenska befolkningenpå CD/grammofon eller kassettband och musikfonogramförsäljningen harökat med 4 miljoner . Få andrakulturområden visar med sådan tydlighet hur kultur kan bidra tillmänskligt välbefinnande.Teater är en annan konstform som ger stora möjligheter till inlevelse ochidentifikation. Det är därför glädjande att teaterns föreställnings- ochbesökstal totalt sett ökat efter en period av nedgång. 1998 lågden sammanlagda publiksiffran på drygt 4,5 miljoner besök vid någon avlandets teatrar. av dessa utgjordes av publiken på barn- ochungdomsföreställningar. Att barn tidigt får komma i kontakt med teater ochdärigenom lära sig uppskatta denna kulturform är av avgörande betydelse,dels för barnet som därigenom får göra nya upplevelser, dels för att främja enpositiv utveckling för teatern i framtiden.Dans är ett uttrycksmedel för individen, som den har en socialfunktion och kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. somkonstnärligt uttryck har länge endast betraktats som en exklusiv konstformmen befinner sig i ett expansivt skede. Intresset för att se danspå scen har ökat, liksom intresset att själv delta i dansaktiviteter. Inte minstgäller detta barn och ungdomar, ett tydligt tecken på musik- ochkulturskolornas stora betydelse.Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater- och dansområdet visaratt gränserna mellan det professionella kulturlivet ochamatörteaterverksamhet handlar mer om gradskillnad än artskillnad och attden breda amatörverksamheten är en förutsättning för den specialiseradeprofessionella nivån och vise versa. Drygt en halv miljon människor deltog tex 1998 i någon av landets 66 000 musikcirklar som anordnades viastudieförbund.10.1 Riksinstitutioner10.1.1 Operan och DramatenOperan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder.Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängligaför en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kanföras vidare till kommande generationer. I förra årets budgetmotionefterlyste vi ett mer långsiktigt tänkande från regeringen när det gäller denekonomiska situationen vid Operan och . Vi föreslog därför tvåextramiljoner i en satsning på . Vi noterar med tillfredsställelseatt regeringen hörsammat detta krav. Däremot är vi fortfarandebekymrade när det gäller situationen för slottsteater.Regeringen envisas med att endast ge engångsstöd till denna så angelägnaverksamhet. Detta är anmärkningsvärt och vi fortsätter att arbeta för attteatern skall få ett långsiktigt stöd.10.1.2 Dansens HusDansens Hus gör svensk och internationell samtida koreografi på högprofessionell nivå tillgänglig. Det har stor betydelse för att fånga ochbehålla en ny publik. Kulturårssatsningen på helårsverksamhet visadedetta med tydlighet. När regeringen utökade bidragen instämdevi därför i det angelägna i denna anslagshöjning. Dessvärre tvingas vi nukonstatera att ändrade hyresförhållanden ätit upp större delen avanslagsökningen. Hyreskostnader för kulturinstitutioner är ett växandeproblem som vi uppmärksammar särskilt under avsnittet om museer. Vivill dock särskilt betona hur olyckligt det är att regeringen inte anser detmöjligt att ge prioritet åt en ytterligare uppräkning av anslaget tillDansens Hus, trots att man vet att det handlar om en kritisk övergångsfasinnan översynen av hyrorna lett fram till bättre förhållanden förkulturinstitutionerna. Vi anser att ett tillfälligt stöd på 1 miljon kronor2001 till är motiverat och avsätter detta under anslaget 28:5.10.1.3 FolkmusikDen svenska folkmusiken borde i alla sammanhang ses som en tillgång. Itakt med ökande internationalisering har behoven av att profilera sigutomlands ökat, så också på musikens område. Dessvärre ärmöjligheterna för sådant utbyte starkt begränsade och folkmusiken ochfolkdansen har varit särskilt missgynnade vid fördelning av stöd tillinternationellt samarbete. Vi anser därför att bidragen till internationelltkulturutbyte och samarbete, inom ramen för 28:2, bör ses över så att enrättvis genretilldelning kommer till stånd.Senare i höst invigs Stallet - en fast scen för folk- och världsmusik. Attdetta och liknande centra bildas är ett positivt steg i utvecklingen av detsvenska musiklivet och utgör en manifestation av folkmusik somsjälvständig genre. Det är dock värt att påminna om att detta endast är detförsta steget i en process för att folkmusiken skall nå en jämlik ställning medandra genrer. Det är därför också angeläget att verksamheterna följs upp ochtillåts etableras genom långsiktiga satsningar och helhetslösningar.Kristdemokraterna vill i sammanhanget betona att folkmusiken är ett viktigtområde inom den satsning som vi gör på det regionala musiklivet.10.1.4 Arrangörer m mFör att de folkmusiksatsningar som görs skall få bredast möjliga effekt ärdet viktigt att de nya genrecentren inte tillkommer på bekostnad av destödformer som ligger till grund för deras verksamhet.Amatörverksamhet, arrangörsföreningar och festivaler är viktiga elementför att folkmusikens bas och bredd skall säkras. Vi har tidigare betonatbetydelsen av kulturlivets eldsjälar och menar att åtgärder för att utvecklaamatörkulturområdet bör vidtas. Samordnings- och samarbetsinsatser medden verksamhet som normalt är föremål för länskonstnärernasuppmärksamhet bör uppmuntras.Runt om i landet spirar kulturverksamheten på den ideella nivån. Mångafolkrörelser bedriver t ex ett nära samarbete med kulturinstitutioner ochkulturarbetare. Ett sådant arbete sker genom skådebaneverksamheten, därkärnan i verksamheten utgörs av 7 000 ideellt arbetande kulturombud varsuppgift är att utveckla kulturintresset på arbetsplatser, i föreningar, ibostadsområden och i skolor. Denna och liknande typer av verksamheter böruppmuntras även . Utan dem vore Kultursverige fattigare.Vi vill också uppmärksamma festivaler och spelmansstämmornasbetydelse för musiklivet. Medan man i t ex vunnit internationelluppmärksamhet och erkännande tack vare långsiktig utveckling avfestivalutbudet ser vi motsatt tendens i . I stället för att lyftas framikulturpolitiska sammanhang tvingas man motivera sin existens. I detta finnsen risk att kvalitet i stället ersätts av verksamheter för att locka storpublik.Också de smalare festivalerna måste få leva. Därför anser vi att regeringenbör initiera en utredning om utvecklingen av spelmansstämmornas ochfestivalernas roll i kulturlivet. I denna bör också ingå jämförelser med andraländer.10.1.5 Regional musik-, teater- och dansverksamhetSatsningen på musik, teater och dans får inte begränsas tillnationalinstitutionerna och . Runt om i landet bedrivsen levande och kraftfull verksamhet i olika former. Eftersom vi menar attstaten kan bidra till ett levande Kultursverige genom att ge näring tillregionala kulturcentra, anser vi också att bidragen till regionalmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner är centrala. Med tanke på de nedskärningar somtidigare gjorts på anslaget är det anmärkningsvärt att regeringen förnärvarande inte anser sig beredd att lägga fram förslag som berörinstitutioner med stöd från detta anslag.Vi menar att de stora nedskärningar som det regionala musiklivet fåttvidkännas gör att det fortfarande finns en stor risk att det regionalamusiklivetutarmas. Därför står vi fast vid att länsmusiken måste ges utökade resurseroch anslår även utöver regeringens förslag. Medelskall utöver till länsmusiken också kunna gå till annan regional musik-, teater-och dansverksamhet.10.1.6 - tidigare SSMI detta sammanhang vill vi än en gång uppmärksamma - tidigare ().Upprepade gånger har vi lyft fram och betonat hur anmärkningsvärt det äratt denna blåsorkester på mycket hög internationell nivå helt saknatstatligt stöd. Vi har också begärt att regeringen skall återkomma medförslag om hur orkesterinstitutionernas verksamhet i allmänhet skallsäkerställas.Efter ett antal turer tyder nu allt på att blåsarsymfonikeräntligen kommer att få ett länsmusikuppdrag. Regeringen redogör i budgetenför sin positiva syn på utvecklingen att en länsmusikorganisation kan kommatill stånd inom . När nu tagit på sig detlångsiktiga ansvar för orkestern som kulturutskottet efterlyst utgår vi från attdetta resulterar i ett permanent statligt stöd inom ett utvidgatanslag för regional musik-, teater och dans. Vi menar dock att orkestern iavvaktan på att det statliga stödet permanentas bör få tillfälliga medel genomen omfördelning inom anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet föratt klara nästa års finansiering.10.1.7 Vissa teater-, dans- och musikändamålDetta anslag inrymmer många angelägna verksamheter. Här återfinns t exmedel för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samtarrangerande musikföreningar, stöd till utgivning och distribution avfonogram, bidrag till vissa mindre teaterinstitutioner av nationellt intresse,bidrag till samt till skådebaneverksamhet.10.1.8 Fria teater, dans- och musikgrupperVi avsätter under anslaget för satsningar påfria teater-, dans- och musikgrupper. Detta är en viktig markering av denvikt vi lägger vid denna verksamhet. Det finns all anledning att genomstatliga insatser medverka till att förbättra förutsättningarna för musik,teater- och dansgrupper att bedriva långsiktig verksamhet. Mångaskådespelare, dansare och musiker arbetar under förhållanden som vialdrig skulle acceptera för andra yrkesgrupper. Att ha någonstans attrepetera, att få lön, att hinna repetera är ett axplock ur grundläggandeverksamhetsfrågor, där offentliga kulturmedel kan verka stödjande för defria grupperna.När regeringen nöjt konstaterar att man under 1997-1999 höjt stödet till defria grupperna med , borde man också reflektera över hurmånga som skall dela på stödet. Verksamhets- och projektibidragen behöverses över för att få till stånd en långsiktigt hållbar utveckling. Det är ocksåoacceptabelt att frågan om hur pensionerna för de fria grupperna skallsäkerställas inte är löst. Vi kräver en snabb genomlysning av denna fråga ochvill att regeringen återkommer till med förslag tilllösningar.10.1.9 DalhallaDalhalla har på ett fåtal år blivit ett av stora besöksmål och detföre detta kalkbrottet, som utvecklats till en internationellfestspelsarena, fortsätter att attrahera nya besökargrupper. Inte minstglädjande är att dessa nya besökare kommer från alla åldersgrupper ochkategorier, inte bara vana teater- och operabesökare. Vi anser att Dalhallamycket väl motsvarar de krav som kan ställas på enmusikteaterinstitution. Musikteater är en kostnadskrävande konstformsom ställer stora krav på organisation och ledning.Att utan större statliga medel lyckats bygga upp en verksamhetsom både sysselsätter musiker och sångare och attraherar stora publikgrupperär därför berömvärt. Det begränsade engångsstöd på somregeringen bidrog med och som följs upp med en nyengångssatsning inom det allmänna kulturbidragsområdet 28:2 visar bristpå förståelse för verksamheten. Musikteaterverksamheten bör i ställt byggasut med som ny institution inom området 28:7. För detta bör anslagetutökas med 1 miljon kronor.10.1.10 Vadstena-AkademienVadstena-Akademien utgör verksamhet fortfarande ettkreativt centrum för musikteaterartister, dirigenter, regissörer ochtonsättare m fl. Här har många av dagens stora tagit sina förstamusikaliska steg, under och efter utbildningen. Som en av landetsviktigaste institutioner för forskning och utbildning påmusikteaterområdet erbjuder man studenter möjlighet att förena teori mednärhet till praktisk verksamhet.Vi kan glädjande nog konstatera att det arbete som bl a Kristdemokraternalagt ned inom kulturutskottet för att regeringen skall höja anslaget tillVadstena-Akademien nu fått effekt. Med stödet på en acceptabel nivå återstårnu att lösa verksamhetens pensionsfrågor.10.1.11 FonogramRegeringen vill pröva nya modeller för bidragsgivning, som medger enanpassning till ändrade förutsättningar på fonogrammarknaden. Samtidigtföreslår man en sänkning av stödet med . Dettamotiveras med den snabba förändring som musiklivet genomgår. Vimenar att det finns all anledning att bevaka detta område framöver, inteminst vad gäller olika genrers skilda förutsättningar på musikmarknaden.Vi föreslår att regeringen under hela den treåriga prövotiden redovisarutvecklingen för respektive genre.10.2 Barn och ungdomar inom området musik, teateroch dans10.2.1 De kommunala kultur- och musikskolornaDe kommunala kultur- och musikskolorna har under de senastedecennierna grundlagt och utvecklat många människors musikintresse.Den nedåtgående trenden för kommunernas kultur- och musikskolor harvänt. Många kommuner har börjat se dessa skolor som en strategisktviktig verksamhet. Det pris som utdelar tillårets bästa kultur- och musikskola har säkert bidragit till att ökauppmärksamheten kring deras betydelse för hela kommunens utveckling.Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av musik-och kulturskoleråd, SMoK. Att organisationen nu innehar det nationellauppdraget på musikområdet är positivt inte minst när det gäller att stärkakulturarbetet i landets grundskolor.Varje barn bör även få möjlighet att spela ett instrument undersin skoltid. För somliga har argumentet för detta varit att det iförlängningen genererar exportinkomster. betydelse förframväxten av professionella musiker är omvittnad och många anser att detsvenska musikundret har sin grund i den höga kvalitet och den omfattningsom musikskolorna haft . Detta kan möjligen sessom en bonus, men är inte en förutsättning för verksamhetens berättigande.Musik- och kulturskolorna har ett värde i sig. Det är bl a därför somKristdemokraterna anslår utöver regeringen till denkommunala sektorn den närmaste treårsperioden.10.2.2 Kultur i skolanAll utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedlaett kulturarv, att föra över värderingar och normer till kommandegenerationer. Hur väl denna del av kulturarvet omsätts i praktisktillämpning visas i skolans inre miljö, i förhållningssättet mellan dem somvistas i skolan och i vilket språk som används. Kulturen bör också leva iskolan som helhet och genomsyra hela verksamheten. På ett levande ochnärvarande sätt kan den finnas med som en kreativ dimension både ikorridorer och klassrum. Bild, ord, form, film, musik och rörelse ärnaturliga element som kan fungera som självklara inslag i alla ämnen,även om det rent konstnärliga utövandet måste få sitt utrymme i ämnensom musik, bild, svenska och idrott.Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök. Sådana bör istället ge en ytterligare dimension åt skolkulturen. För att teaterbesöket inteskall bli ett besök som hänger i luften är det t ex viktigt att samarbetetmellanskolorna och teaterbranschen stärks. Samarbete där alla yrkesgrupper inomteatern lyfts fram och där satsningarna sker med anknytning tillämnesstudierna är utmärkta exempel på detta. Möjligheten för eleverna att fånärmare kontakt med teatervärlden är avgörande för att väcka intresset förteater hos nya grupper.För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa ochblomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skolaoch olika fritidsverksamheter uppmuntras.10.2.3 DramapedagogerEtt område med direkt anknytning till kultur och skola är det alltmerefterfrågade dramapedagogiska arbetet. Dramapedagogiken används tillexempel med stor framgång i olika problemsituationer i skolan, menockså organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teateranvänder sig av dramapedagogiken.Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras.Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycket liten skala och antaletsökande till det begränsade antalet utbildningsplatser är mycket stort.Behoven är stora och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstigermed råge tillgången. Vi vidhåller vårt krav på en utredning som ser överefterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger.10.2.4 Nationellt dansuppdragFör att ytterligare stimulera det växande intresset för dans anser vi att ettnationellt uppdrag bör ges för utveckling av danskonst för barn och unga.Svensk danskonst genomgår en snabb och stark konstnärlig utveckling.Inom danslivet finns flera verksamheter med spjutspetskaraktär som välmotsvarar de krav som kan ställas för att ett nationellt uppdrag skallskapas inom området. Det vore därför angeläget med ett nationelltuppdrag till danskonstområdet från år 2001.11 Bild och form11.1 Statens konstrådStatens konstråd har en viktig uppgift i att verka för att konst blir ettnaturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. Man förvärvargod samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statligverksamhet, medverkar till att konst tillförs även andra gemensammamiljöer än sådana som brukas av staten och sprider kunskap om konstensbetydelse för en god samhällsmiljö. I detta arbete är det värdefullt omman söker uppnå så bred delaktighet från berörda parter ibeslutsprocessen som möjligt.För att delaktighet och engagemang skall bli möjligt måste det finnassamråd. Frågor om vilken konst som skall köpas in skulle kunna föras utlokalt oftare än vad som sker . Detta skulle leda till att brukarna självaoch inte bara experter skulle ges möjlighet att utforma den gemensammamiljön. Vi menar att en decentralisering av beslutsprocessen skulle varabetydelsefullt om på ett bra sätt skall fullgöra det uppdragman har.11.2 Samtidskonst och konstpedagogerInom området bild och konst vill vi särskilt uppmärksamma situationennär det gäller spridning av samtidskonst. Glädjande nog visar utredningenSamtidskonst i hela landet att spridningen i landet är god trots att enstatligt stödd infrastruktur för bild- och formområdet i stort sett saknas.Problemet är att många av de initiativ som tas i landet endast är avtemporär art. Det långsiktiga kulturarbete som Kristdemokraternaefterlyser på område efter område lyser med sin frånvaro också inom bild-och formområdet.Ett av problemen handlar om tillgång på utbildad personal. Behovet ärstort inom hela området. En förutsättning för att samtidskonst skall kunnavisas, förstås och diskuteras är att utställningsarrangörer har tillgång tillkonstpedagoger. Riksutställningar arbetar inom ramen för den statligakulturpolitiken med vandringsutställningar samt utvecklar utställningsmedietkonstnärligt, pedagogiskt och tekniskt. Man har förklarat sig berett att taansvar för utbildningar inom sina specialområden, under förutsättning att manfår ekonomisk kompensation. Detta bör övervägas. har ocksåföreslagit att får spela en mer aktiv roll. Sammantaget finnstillräckligt med underlag för att regeringen skulle kunna återkommatill med en åtgärdsplan för hur en konstpedagogisk satsning skullekunna se ut.11.3 Form- och designutredningenDen form- och designutredning som tillsattes lämnadeunder september månad sitt slutbetänkande. Vi utgår från att regeringenunder återkommer till med en proposition i frågan. Vikan emellertid redan nu konstatera att utredaren identifierat en rad bristernär det gäller de offentliga insatsernas inriktning och omfattning påområdet. Utredaren pekar bl.a. på bristen av samordning och att det ännuinte finns någon statlig myndighet med ansvar att hålla samman ochrepresentera form- och designområdet. Vidare uppmärksammar han hurstaten i upphandlingar, genom att inte prioritera kortsiktiga ekonomiskalösningar framför kvalitet och skönhet, skulle kunna medverka till attsvenska produkter präglas av hög kvalitet och att intresset förformgivning och design stärks och breddas. De frågor som behandlas iutredningen är mycket intressanta och vi hoppas få tillfälle att ta ställningtill konkreta förslag redan under våren.12 Konstnärernas villkor12.1 Konstnärernas arbetsmarknad m mKulturell frihet, mångfald och vidareutveckling skall främjas genom godavillkor för konstutövare. Det var bland annat därför som vi redan förraåret markerade att vi såg positivt på de försöksverksamheter sompåbörjats och som syftade till att stimulera konstnärernas arbetsmarknad.Att regeringen nu permanentar de tidsbegränsade stödinsatserna riktadetill konstnärer, fortsätter stödet till arbetsförmedlingen vidcentrumbildningarna och permanentar och utökar stödet till en tredjeanställningsform inom teatern ser vi som mycket positivt.Däremot känner vi fortsatt stor oro för konstnärernas arbetsmarknadeftersom den avviker från de förutsättningar som arbetsmarknadspolitikenutgår ifrån. Om fast arbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, ärarbetena inom kultursektorn oftast tillfälliga. råder det en långvarig ochstrukturell obalans mellan utbud och efterfrågan. Utredningar visar att destatliga ersättningarna och bidragen har ökat väsentligt i betydelse för deyrkesverksamma konstnärerna och för deras möjlighet att ägna sig åt sittkonstnärliga arbete. En bidragande orsak till detta är bland annat attarbetslösheten inom konstnärsyrkena är fortsatt hög, trotskonjunkturuppgången.När regeringen och Ams nu skall utforma tillämpningen av de nya a-kassereglerna och förslaget om en aktivitetsgaranti, måste särskild hänsyn tastill kulturarbetarnas specifika arbetsvillkor. Konstnärerna påverkas också avbeslut som fattas inom andra utgiftsområden. Pensionsreformen somgenomfördes under föregående år fick konsekvenser som förefaller mindrelämpliga för konstnärer inom bl.a. dans och musikområdena på grund avdessa yrkens speciella karaktär. Särskilt angeläget är det att frågan om de friagruppernas pensioner får en lösning.12.2 Dansarnas speciella situationDansare har kort karriär, även utan skador i arbetet kan de fysiskaförutsättningarna att utöva yrket upphöra , ofta myckettidigare. Då återstår i yrkesverksamhet. Därför bör det igrundutbildningen alltid finnas en förberedelse till en alternativ karriäroch en planering för dansares omskolning eller vidareutbildning. Dansaresom lämnat karriären har erfarenheter som skulle kunna tas till vara inomolika delar av samhället. En översyn av dansutbildningen är nödvändigoch bör genomföras snarast.12.3 Bild- och formkonstnärer12.3.1 Möjligheter till konstnärligt skapandeBild- och formkonstnärer har särskilt svårt att försörja sig på sittkonstnärliga yrke. Därför bör ansträngningar göras för att se hur staten påbästa sätt kan bidra till förbättringar inom området.