mot · GO02T225 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T225av , ()Vägar och järnvägar i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade anslag om till samlade väg- ochjärnvägsupprustningar i län för den närmaste tioårsperioden förangelägna väg- och järnvägsupprustningar.Goda kommunikationeren förutsättning förutvecklingEn god infrastruktur är en förutsättning för att skapa livskrafti hela landet. När infrastrukturen är undermålig uteblirinvesteringar och detta försämrar i sin tur möjligheterna förmänniskor att bo och verka i alla delar av landet.Infrastrukturen är en fråga om livskvalitet, människor skainte hindras att bo där de vill på grund av att infrastrukturenär undermålig. Det är den i län på grund av bristanderesurser från statsmakternas sida. Att uteblivet underhåll avinfrastrukturen hindrar företag och människor från attinvestera och bo där de vill är ett misslyckande. När vägaroch annan infrastruktur faller sönder till följd av uteblivnamedel skapas en ohållbar situation som måste brytas. Medför landet jämbördiga kommunikationsförutsättningar harKalmar län mycket goda framtidsutsikter. De föreligger intei dag.Regeringen visar tyvärr inte i budgetförslaget tillräckligt intresse för attåtgärda de brister som finns i dagens infrastruktur i län. Satsningarnapå infrastrukturen som saknas i budgetpropositionen måste komma iden av regeringen aviserade särskilda infrastrukturpropositionen. En fortsattunderlåtenhet i detta avseende kommer att få mycket allvarliga konsekvenserför kommunikationerna i länet. har vi en underhållningstakt på länetsvägar i jämförelse med ett av experterna rekommenderat underhållvart tjugonde år, alltså en femfaldig försumlighet för underhåll ochupprustning av vägnätet i län.Skamgränsen är nåddEtt så långsiktigt eftersatt underhåll reser fråganom det inte är motiverat att fastställerminiminivåer för lägsta acceptabla vägstandard. Alla ska harätt till farbara vägar, , även trafikanterna i Kalmarlän. Genom att inrätta en miniminivå, en så kalladskamgräns, kan inte regering och riksdag behandlabärighetshöjande åtgärder, tjälsäkring, drift och underhållsom en restpost i budgeten. En fastställd skamgräns skulleinnebära automatiskt kraftigt ökade anslag till länför att komma över skamgränsen. Fastställande av enskamgräns vore en viktig markering som bordebesluta om.Kalmar län får 680 miljoner till vägar och järnvägar under nästa tioårigaplaneringsperiod. Det är en tiondel av vad som satsas i Stockholmskommunikationssystem . Ett annat belysande exempel påsnedfördelningen av anslag som kan nämnas är; att län får !!! i totala anslag för kommunikationerna för den närmaste tioårsperioden avvad det kostade att bygga - en bro med tillfarter på ett endaställe i landet som fick sitt anslag vid ett och samma tillfälle. Det är enorimlig fördelning av tillgängliga investeringsmedel förkommunikationssatsningar i landet. Anslagen måste höjas och omfördelas tillKalmar läns fördel.På många håll i länet är vägtrafik det enda realistiska fysiskatransportmedlet. Det är därför angeläget att avsätta betydligt mer pengar änregeringen gör, till bärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av detbefintliga vägnätet. Det är också viktigt att avsätta mer pengar tilljärnvägarnaför att underlätta gods- och persontransporter i länet på detta miljövänligatransportmedel där så är möjligt.Följande steg bör tas för att garantera en god infrastruktur i län:- Pröva finansiering av infrastruktur med PPP-modellen (Public PrivatePartnership) för E22.- Inrätta en miniminivå för lägsta acceptabla vägstandard, en så kalladskamgräns.- Skapa en 10-års plan för att ta igen det eftersatta vägunderhållet i Kalmarlän.- Höj anslagen till bärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av detbefintliga vägnätet med för innevarande budgetåroch avsätt 3 mdr på nästa för län.- Höj anslagen till järnvägen och ta initiativ till upprustning och byggnationav flera järnvägssträckor i län.- Underlätta för kombitrafik.- Genomför en stegvis konkurrensutsättning av persontrafiken på allajärnvägslinjer.Pröva PPP för att byggaut E22Utöver klara underhålls- och upprustningsobjekt krävs ocksånyinvesteringar i läns vägnät. Väg E22 genom länetär i stort behov av nyinvesteringar och kan med fördelprövas som PPP-projekt för att vinna erfarenheter om för-och nackdelar av denna finansieringsform. (Den så kalladePPP-principen, innebär en samverkan i finansieringen frånoffentligt och privat håll.) Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om att väg E22 genom länska finansieras med hjälp av en PPP-lösning.VägupprustningarDet finns en rad läns- och riksvägsprojekt som är angelägnaatt genomföra i län:- Avsätt resurser för att riksvägar och länsvägar i län ska hålla enstandard av minst 7,0 meters bredd.- Bygg ut E22 - länets pulsåder som ett försöksprojekt med PPP-finansie-ringsmodell.- Skapa en mellan London-Göteborg-Västervik-Moskva.- Genomför en gemensam numrering och bygg färdigt återstående delar avDackeleden Linköping-Vimmerby-Hultsfred-Målilla-Virserum-Växjö-Hässleholm-Malmö.- Samordna och insatser för ett Dackestopp iVirserum.- Upprusta och bygg ut väg 35, Gamleby-E-länsgränsen, riksväg 25Kalmar-Halmstad, delen , ochlänsväg 129.- Upprusta väg 127 Oskarshamn-Målilla-Vetlanda-Värnamo.- Prioritera resurser för det enskilda vägnätet i län.Ett sammanhålletjärnvägssystem i sydöstraSverigeFöljande åtgärder är nödvändiga:- Bygg upp ett sammanhängande järnvägsbaserat trafiksystem Linköping-(, , )-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad-Hässleholm för att möta den kommande utvecklingen i Östersjöområdet.- Avsätt 400 miljoner för en fortsatt utbyggnad av Stångådalsbanan -järnvägen Linköping-Kalmar.- Genomför en elektrifiering av järnvägen Hässleholm-Karlskronarespektive Linköping-Kalmar.- Inordna järnvägen Hässleholm-Karlskrona-Kalmar-Linköping istambanenätet och koppla det till en nybyggnation av Östgötalänken överNyköping till med anknytning till nya flygplats.- Bygg den felande länken - . Utred, inkluderandelinjesträckning, vad det kostar att bygga en ny järnvägsförbindelse mellanKalmar och Karlskrona.- Förbättra standarden på Kust till Kustbanan för att tillåta 200 km i timmenpå sträckan Bilda regionala järnvägsbaserade godstrafikbolag i samverkan mellancentrala och regionala myndigheter, berörda kommuner och näringslivet.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()