ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Kr281 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr281av Narti, ()teatermuseumFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en snabb lösning för teatermuseums kroniskaoch även akuta brist på lämplig lokal och professionell arbetskraft.MotiveringDrottningholms teater är en av mest kända ochnationellt och internationellt mest uppskattade kulturskatter.Många människor besöker teatern , mångaslåss för att få tag på biljetter under de korta spelsäsongerna.Dessa säsonger är korta delvis därför att den vackraträbyggnaden skulle utsättas för stor brandrisk om denanvändes under de kalla årstiderna, men delvis därför attteaterns budget är för svag för att kunna bära ett större antalföreställningar som publiken önskar se. Operasångare ochtidstrogen orkester kostar, liksom scenarbetare och personalsom tjänstgör mitt i publiken, medan teaterns anslag knappträcker för det korta nuvarande programmet.Vad invånare inte vet - eller i alla fall vad väldigt få av dem vet -är att teatern inte enbart är en fantastisk spellokal utan också ett riktigtspännande museum. Ett ovärderligt förråd av unika teaterhistoriska föremåloch dokument har samlats kring denna lilla institution. Denna samlingvärdefulla objekt saknar motsvarighet i andra länder. skulle lätt kunnabli ett av världens mest intressanta teaterhistoriska centrum - om museetkunde presentera sina samlingar för publiken, alltså om en normalmuseiverksamhet kunde äga rum här.Men har en mycket sorglig historia idecennierna efter . Det räddades från glömska och mångaandra faror men har sedan dessa aldrig fått resurser för att bliettaktivt museum öppet för allmänheten och för forskningen. Registrering avdokument och vård av gamla föremål är eftersatta i brist på professionellarbetskraft. Föremål som knappt går att prissättas bevaras på flera ställen.Vissa förvaringslokaler utnyttjas i brist på andra möjligheter, vissa är direktolämpliga för t ex gamla 1700-talskostymer som i sådana dåliga miljöer hotasatt angripas av mögel, svamp eller ruttna bort.Museets kroniska ekonomiska kris förvärras dramatiskt nu när biblioteketoch vissa av samlingarnas förvaringslokaler i hotas att bli hemlösaefter hyresavtalets uppsägning. I regeringens budget finns - som brukligt ärsedan decennier - inga förbättringar för . Hyresläget i Stockholmär som bekant långt ifrån ljust, hyrorna går upp ständigt. Ett nytt avtal kaninte komma till stånd innan ekonomiska förutsättningar garanteras av staten.Hur länge kan försumma denna underbara institution?Vem bär ansvaret för de teaterhistoriska föremål som hotas att förstöras omDrottningholms teatermuseum inte i rimlig tid får en lämplig lokal?Stockholm den 4 oktober 2000Ana ()
mot · GO02Kr282 · 2000-10-05 00:00:00 — Dettryckta ordet ger särskilda möjligheter för en innehållsrikoch varierad information och dagspressen kan förmedladenna information på ett överskådligt och lättillgängligt sättmed stora möjligheter till fördjupning inom de områden somupplevs som särskilt intressanta.Till detta kommer att dagstidningarna genom sin starka ställning hosallmänheten i förening med sitt allmänorienterande innehåll bidrar till enallmän och hög medvetenhet om skilda företeelser i samhället, också sådanasom mer indirekt har politisk betydelse. I den meningen kan dagspressensägas ge en vidareutveckling, kontinuitet och bredd när det gäller dekunskaper, de läsvanor och den allmänbildning som skolan lagt grunden till.Under överskådlig tid torde man kunna räkna med att dagstidningarnakommer att behålla sin starka och särskilda ställning när det gällerförutsättningarna för demokratin i Sverige.Det finns anledning att verka för att just dagspressen ges bästa möjligaförutsättningar att upprätthålla och fördjupa sin roll i det demokratiska sy-stemet. Målet med presspolitiken är därvid att dagstidningarna ska medverkatill att främja demokratin genom en allsidig, vital och fri åsikts- ochopinionsbildning. Utan en stark, mångsidig och differentierad dagspress gårmycket av den totala mångfalden förlorad och det kan inte kompenseras avutvecklingen inom radio/TV. De konkreta förslagen till riksdagsbeslutpreciseras i en särskild kristdemokratisk medielagstiftningsmotion.Stockholm den 4 oktober 2000Dan ()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02Kr283 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr283av , ()Religiös musik i SvTFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om religiös musik i och Television.MotiveringIntresset för religiös musik är brett i . Den religiösamusiken har en långt större publik än den som regelbundetdeltar i någon församlings verksamhet. Det är något vi inteminst har kunnat konstatera när det gällt programmet, en programserie som avslutats mensom enligt undersökningar har följts av närmare en miljonmänniskor. Vårt religiösa musikarv liksom nyskapad sångoch musik ska avspegla sig i programutbudet. ställsockså alltför ofta olika former av religiös musik motvarandra då utrymmet inom ramen för sändningar av religiösmusik är snäv.De regler som gäller sändning för TV-program i , ,är de som anges i SVT:s sändningstillstånd. Dessa går att återfinna i ettregeringsbeslut från 1996-12-12 och som gäller . Inför ettnytt sändningstillstånd så är det av vikt att vi analyserar hur man ska kunnaöka mångfalden i sändningar och omfattningen av det religiösaprogramutbudet. Nuvarande skrivningar på området behöver fördjupas ochförstärkas i sändningstillståndet.SVT ska enligt villkoren i sändningstillståndet erbjuda ett mångsidigtprogramutbud som kännetecknas av hög kvalité. Vidare i 9 § står attprogramutbudet som helhet skall präglas av folkbildningsambitioner. Detskall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter ochmeningsrinriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hosbefolkningen. SVT skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen i frågaom bl.a. religion, kultur och vetenskap.Man kan även läsa att SVT skall enligt 15 § bl.a. ägna ökaduppmärksamhet åt program för och med barn och ungdom. Program för barnoch ungdomar skall förmedla nyheter och information samt kulturella ochkonstnärliga upplevelser. Men trots skrivningar i villkoren om barn ochungdom och vår vetskap om olika musikformer så saknas det helt iprogramutbudet religiös sång och musik för barn.Stockholm den 1 oktober 2000Carina ()
mot · GO02Kr286 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr286av , ()VåldsskildringsrådetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en översyn av verksamhet.MotiveringRedan förra året motionerade vi angående en översyn avVåldsskildringsrådets verksamhet. Motionen bifölls dockinte efter utskottsbehandling och då ämnet fortfarande äraktuellt vill vi återigen lyfta fram denna fråga pådagordningen.Våldsskildringsrådet tillkom och är inordnat underKulturdepartementet. Det tillkom som en direkt följd av den debatt som varlivlig om våld i videofilmer och hur det kan påverka barnoch unga. Rådets uppgift är:- att samordna myndigheters åtgärder mot skadliga våldsskildringar i rörligabilder- att stödja organisationer och grupper som engagerar sig i frågorna- att följa och sprida forskning inom området- att följa marknadsutvecklingen och förmedla kunskap om medieutbudet- att verka för ökad mediekunskap i skolan- att ta initiativ till projekt att bekämpa otillåtna våldsskildringar samt- att utvärdera samhällets insatser.Rådet har publicerat ett antal skrifter,ordnat seminarier m m och ger också regelbundet ut entidning, Flödet, med aktuell information både från svenskoch internationell front.På eget initiativ har rådet utarbetat en rapport om rådets verksamhet.Denna tillställdes kulturministern . I rapporten begärs enöversyn av kommittéformens lämplighet för de verksamheter somutkristalliserats som rådets primära. Man efterlyser också en översyn avdirektiven eftersom vissa delar anses föråldrade och andra växt iangelägenhetsgrad. Slutligen anser man att rådets sammansättning bör ingåsom en del i översynen.I december 1998 gav regeringen uppdraget att ansvaraför det svenska genomförandet av EU-rekommendationen om skydd avminderåriga och den mänskliga värdigheten. Syftet med rekommendationenär att få mediebranscherna att ta ett ökat ansvar för självreglering för attskydda barn från skadligt innehåll.Utbudet av våldsskildringar, inte minst med pornografiska inslag, direkttill hemmen har ökat i omfattning sedan alltfler fått tillgång till kabel- ochsatellitsändningar. Public service-kanalerna har färre våldsinslag än övrigakanaler och har minskat antalet . Ändå anser många att våldetäven i dessa kanaler, som nås av alla, är för utbrett och att de åtgärder somvidtagits för att minska det inte är tillräckliga.Det är fortfarande lätt för minderåriga att komma över videofilmer med enåldersgräns på 15 eller 18 år.Vi anser med hänvisning till hur den samlade bilden ser ut att det finns allanledning att genomföra den översyn av sområdet självt begärt. I samband med översynen bör övervägas hur organisationoch sammansättning på bästa sätt kan medverka till att ge rådet störremöjligheter att påverka utvecklingen i rätt riktning. Rådets verksamhetbehöver också bli mer känd bland allmänheten för att det på ett bättre sättskall kunna stödja enskilda, organisationer och grupper som engagerar sig idessa frågor.Stockholm den 26 september 2000Inger ()()
mot · GO02Kr290 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr290av , ()Kommunala musikskolornaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda musikens betydelse och särskilt den kommunalamusik- och kulturskolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skriva in rätten till studier i kommunala musik- ochkulturskolan i läroplanen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunala musiklärares lönenivå. 14.1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UbU.MotiveringSveriges musik- och kulturskolor bör ges ettutredningsuppdrag om musikens betydelse kulturellt ochstudiemässigt för den enskilde elevens studieresultat igrundskolan samt den kulturella betydelsen i områden därden kommunala musik- och verkar sett även urföreningslivs och företagsetableringssynpunkt, dvs denlokala arbetsmarknadens påverkan.Den frivilliga kommunala musik- och bör skrivas in iläroplanen, som en viktig tillgång och ges en lagfäst rätt för att kunnaundervisa (/vecka) under läroplanstid.Kommunala musiklärare måste lönemässigt jämställas med grundskolansmusiklärare och tillhöra samma pottområde.Skapa ett samverkansorgan mellan försvarsmusiken och musik-och kulturskolor för att rekrytera blåsare/slagverkare, sätta kravgränser förspel i försvarsorkestrarna, informera om möjligheterna för musiker samtfortbilda blås- och slagverkslärare/musiker tillsammans.Stockholm den 5 oktober 2000Runar ()
mot · GO02Kr294 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr294av , ()Kultur, medier, trossamfund och fritidFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid enligt uppställning:Tabell 1: (AnslagRegeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningAnslaget 28:3 Nationella uppdrag ges 3 miljoner kronor.Musikteatern i , i Bildens hus i ges1 miljon kronor vardera och bör av regeringen ges nationellauppdrag inom sina respektive områden.Anslaget 28:9 Litteraturstöd föreslås få en sänkning med 36 500 miljonerkronor genom att anser att statligt ekonomiskt stöd tillvuxenböcker inte bör prioriteras. Anslaget 28:11 avskaffas eftersom stödet tillbokhandlare bör avskaffas. föreslår en sänkning av bokmomsentill , vilket gynnar läsande i alla åldrar.En satsning bör göras för de människor som är synskadade samt personermed läs- och skrivsvårigheter. Därför föreslås anslaget 28:12 öka med 10 301miljoner kronor.Riksarkivet 28:22 föreslås få ökade anslag med . Bidragtill kulturmiljövård, anslag 28:27, ökas med 3 miljoner. Satsningen ska gå tillregional arkivverksamhet för att skapa möjlighet till ökat samarbetet medbland annat skolor och högskolor.För att skapa ökad livskvalitet för barn och ungdomar i hela landet villCenterpartiet införa ett Kul-bidrag. Kul-bidraget skall vara en hjälp förungdomar att satsa på den verksamhet de själva tror på. Vi föreslår att 100miljoner kronor anslås till en ny post som heter Kul-bidrag. Resurserna skasedan fördelas ut till de kommunala ungdomsråden eller motsvarande. Dettaför att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, med ungdomar, avungdomar. Syftet är att utveckla kultur- och föreningslivet och medverka tillatt ungdomar trivs, har kul och utvecklar meningsfull verksamhet ochaktiviteter. föreslår att 65 miljoner extra utöver regeringensanslag ska gå till för en särskild satsning på ung kultur.Utgiftsramen har således ökats med sammanlagt 165 miljoner kronor.En satsning på barn- och ungdomsidrott föreslås genom ökade anslag till30:1 Stöd till idrotten med 7 miljoner kronor.Samhället bör stödja upprustningar och standardhöjningar av allmännasamlingslokaler med ytterligare på anslag. Regeringensökning äts upp av ytterligare pålagor genom att ska fördelabidrag för informationsinsatser och utredningsarbete ur detta anslag 30:2.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()()()()()()
mot · GO02Kr295 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr295av , ()rollFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad konkurrens i fördelningen av bidrag till kulturlivet.Statens kulturråd måsteförändrasStaten, landstingen och kommunerna stöder kulturlivet,bland annat genom ekonomiska bidrag. Lokalkulturverksamhet stöds av kommunerna. Regionalkulturverksamhet stöds av landstingen. Centralakulturinstitutioner och riksomfattande verksamhet får anslagav staten. beslutar om tilldelningen i stort. Sedanfördelas anslagen av och myndigheterpå kulturområdet.Statens kulturråd är en myndighet under . Rådet harcentralt ansvar för den statliga kulturpolitiken. 1974 fastställde en enigriksdag målen för den statliga kulturpolitiken. fattade beslut omden statliga kulturorganisationen och om vissa grundprinciper för det statligastödet. Enligt riksdagsbeslutet var kulturell jämlikhet lika viktig somekonomisk och social jämlikhet, och de kulturpolitiska åtgärderna måste istörre utsträckning än tidigare utgå från skilda gruppers situation,förutsättningar och behov. riksdagsbeslut innebar alltså en betydandevidgning av det statliga ansvaret.Kulturrådet handlägger ärenden om statliga bidrag och andra åtgärder.Kulturrådet ska även följa utvecklingen inom kulturområdet i stort och geregeringen underlag för den statliga kulturpolitiken och biträda vidgenomförandet av denna.Kulturrådet fördelar statsbidrag inom sina direkta ansvarsområden. Hit hörbidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner, till fria grupper och tilllitteratur, kulturtidsskrifter och fonogram. Bidrag kan ges till institutioner,organisationer och grupper men inte till enskilda personer. göräven översyner av olika stödformer.Kulturrådets dominerande roll medför risker för en vital förnyelse avkulturen. Genom rådets konstruktion finns inte någon möjlighet att utkrävanormalt politiskt ansvar. Bidragen fördelas genom bedömningsgrupper, varsmedlemmar ofta har en personlig relation till det verksamhetsfält som de skallta ställning till. Dessutom har blivit beredande organ åt Stiftelsenframtidens kultur, som tillkom just med den avsikten att vara ett heltoberoende organ.Det är viktigt att inte enbart en begränsad klick av människor får monopolpå att styra kulturutbudet i . Vi kan tänka oss en större rotation pådeltagarna i bedömningsgrupper, en uppbrytning på flera organeller andra åtgärder som öppnar för mera konkurrens och mångfald.Stockholm den 4 oktober 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Kr296 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr296av , ()Upphandling av kulturFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att öka statens upphandling inom kulturområdet.Motiv för vårt förslagRiksdagen har beslutat om en lag (1992:1528) om offentligupphandling (). Denna reglerar hur stat, kommun,myndigheter och företag inom den offentliga sektorn skallbedriva sin upphandling av varor och tjänster. Däremot sägerlagen ingenting om att man skall upphandla. Till lagen ärfogat en bilaga, där avdelning A och B förtecknar de tjänsterför vilka vissa beloppsgränser gäller. Här finns t.ex.i avdelning A15 Förlags- och tryckeritjänster, som utförs mot ersättningi avdelning , till personalvård anknutna tjänster24 Utbildning, inkl. yrkesutbildning26 Tjänster inom kultur, fritids- och idrottsverksamhetVi vill föreslå att regeringen tillsätter en utredning för attklarlägga kultursektorns förhållande till . Det som i daghanteras som bidrag borde kunna förvandlastill upphandling. En fullständig uppräkning är inte möjligmen det verkar rimligt att punkt 15 utan vidare borde gällaEn bok för alla. Bidragen till TeaterAlliansen ochcentrumbildningarna kan tänkas falla under punkt 22 omarbetsförmedling. Med en utvidgad tolkning skulle många avde konstnärsstipendier som delas ut kunna ersättas med ettupphandlingsförfarande. Utbildningspunkten är svår attprecisera, men i gengäld måste punkt 26 vara relevant iväldigt många sammanhang. Vi anser t.ex. att man bordeklarlägga om inte , Rikskonserter ochRiksutställningar borde tillämpa och handla upp deproduktioner som man sedan turnerar med. Helt uppenbart ärväl att lagen borde gälla Statens konstråd.I utredningsuppdraget bör hela den offentliga sektorn ingå, inklusive t.ex.myndigheter och kommuner.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()()
mot · GO02Kr299 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr299av , ()Barn och kulturFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkrörelsernas möjligheter att bedriva filmverksamhet.MotiveringStatliga myndigheter spelar en stor roll som stödjare ochgarant av en mängd olika verksamheter - inte minst påkulturområdet. Det är bra. Vi behöver ett levande kulturliv ihela och vi behöver ett kulturliv som inte bara följermed i de kommersiella trenderna. Det får dock inte vara somså att den statliga myndigheten går in och ersätter andra icke-kommersiella och ideella alternativ.På filmpolitikens område har börjat initiera en egenverksamhet för barn - Knattebio i klubbform. De ideella folkrörelserna UngaÖrnars, Folkets hus och Våra gårdars barn bedriver filmverksamhet trotsminskade bidrag från . Det borde vara mer framtidsinriktat ombidragen istället vidgades till att också gälla film som visas med hjälp av dvd,storbildsvideo m.m. Det är viktigt att även de minsta barnen får tillgång tillettutbud av kvalitetsfilm som kan visas över hela landet. De ideellaorganisationernas roll bör i detta sammanhang inte underskattas.Det borde vara möjligt för att i samarbete med dessaorganisationer distribuera och visa de filmer som ingår i Knattefilmspaketet.På det sättet kan möjligheterna för folkrörelserna att vara kulturspridare ochkulturbärare öka.Självklart bör inte staten satsa på en egen filmverksamhet när det finnsfolkrörelser som kan driva verksamheten.Stockholm den 3 oktober 2000Monica ()()()()()()
mot · GO02Kr300 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr300av , ()ImmigrantinstitutetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om bildades av invandrare ochinvandrarföreningar med syfte att vara dokumentationscentrali invandrarfrågor, dokumentation som kan användas förinformation men också för undervisning och forskning.Institutets specialbibliotek i invandrarfrågor omfattar ca12 000 titlar. Alla ämnesområden inom migration finns representerade.Tidskriftsavdelningen omfattar betydligt över 600 titlar, varavövervägande delen är s.k. Invandrar- och minoritetstidningar. Det finns enomfattande samling tidningsklipp med anknytning till invandrarfrågor.Institutet skapar dessutom nätverk av personer och grupper som arbetarmed frågor förknippade med migration.Immigrantinstitutets omfattande arbete kräver stora utrymmen och ett antalpersonal. som ligger i och är en ideell förening ärhelt beroende av de statliga anslag till verksamheten som fås via Statenskulturråd förutom ett mindre anslag från kommun.Inför år 2000 minskade utan förvarning anslaget tillImmigrantinstitutet motsvarande av grundbidraget. Det har medfört attföreningen fått mycket svårt att klara sina omkostnader. Därför är detangeläget att institutet, som är en nationell angelägenhet, ges ett ökatstatligtstöd.Stockholm den 4 oktober 2000Sonja ()()
mot · GO02Kr301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr301av Ek, ()för firande av den heliga Birgitta-jubileetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en nationalkommitté för firandet av den heligaBirgitta-jubileet 2003.MotiveringDen heliga är förmodligen den svenska kvinna somär mest känd utomlands. Hennes insatser är kända över helavärlden. Hon är dessutom som historisk gestalt en av mycketfå kvinnor från medeltiden som vi har kännedom om sompersoner, hur hon levde och hur hon tänkte. Därför är det händelse när - jubileet ska firas . Iplaneringen är höga kyrkoledare från både Svenska ochFinska kyrkan liksom den katolska kyrkan inblandade. Den 1juni 2003 kommer påven att delta i en gudstjänst i Vadstena.Mycket stora skaror väntas besöka de platser i därden heliga levt och verkat. Evenemangsmässigtkommer mycket få händelser att kunna mäta sig med Birgitta-jubileet.För att arrangemangen ska kunna ordnas på ett sådant sätt att jubileet firasså ordentligt som möjligt och för att kunna använda alla de positiva bieffektersom kan nås genom den uppmärksamhet som jubileet kan ge behöver ennationalkommitté inrättas.Stockholm den 4 oktober 2000Lena Ek (c)()
mot · GO02Kr302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr302av , ()Kulturellt uvecklingscentrum i västra till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett kulturellt utvecklingscentrum i västra i västraVärmlandVästra har en mycket lång historia med levandekulturutövning. Denna koncentration av musik, skådespel,bild och konsthantverk har skapat en unik identitet förregionen. Många evenemang och institutioner är kända i helalandet och drar många besökare och deltagare. Några sådanaexempel är: "Gammelvala", musikkulturvecka med cirka30 000 besökare, "" och "Oppstuhage" medcirka 25 000 besökare, "linneväveri" med cirka130 000 besökare , "Hagegårdens kulturcentrum","", folkhögskolorna ""(med musik och teater) och "KyrkerudMorsarvets filmstudio", "Sebrafilm", "Middleeart AB"(filmprod.). Dessutom finns en mängd aktiva författare ochpoeter i regionen som följer upp de berättartraditioner sombl.a. och inspirerat.Kulturen i alla dess yttringar och produkter samt besöksnäringen är en fördenna region intressant resurs för tillväxt och sysselsättning. Många idéerfinns och många söker sig också olika möjligheter för att skapa försörjning åtbåde sig själva och grupper av kulturintresserade. De många kreativakrafterna i regionen har däremot helt andra möjligheter att utvecklas samtskapa tillväxt och därmed ytterligare arbetstillfällen om man kunde hatillgång till ett gemensamt kulturellt utvecklingscentrum.Modellen för ett sådant centrum är hämtat från de inomtillverkningsindustrin etablerade statliga utvecklingsbolagen s.k. industriellautvecklingscentrum (IUC/IDC). Syftet är att ett sådant centrum ska ta framaffärsidéer för kulturverksamhet genom att stimulera till nytänkande, ta framkommersiellt gångbara produkter eller projekt, förädla redan befintligaprodukter och tjänster, skapa nya attraktioner för besöksnäringen ochupplevelseindustrin m.m. Detta centrum är tänkt att främst vara en resurs medverksamhet för kommunerna liknande centrum finns i och har varit och kan vara tillviss inspiration och vägledning. Men det är viktigt att ett kulturelltutvecklingscentrum i västra måste utvecklas utifrån de unikaförutsättningar som finns just i denna region.Stockholm den 5 oktober 2000Torgny ()()