ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fi807 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi807av , ()upphandling och Agenda 21Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om upphandling och Agenda 21.MotiveringDet globala och de lokala besluten att anta handlingsplanen i Agenda 21innebär att man globalt och lokalt politiskt förbundit sig att ta ettekonomiskt ansvar som inkluderar socialt ansvar och miljöansvar.De regler som gäller för upphandling motverkargenomförandet av åtagandena i , eftersom varken socialakonsekvenser eller miljökonsekvenser och miljökostnader får tas med somkriterier när upphandling sker.Stramt företagsekonomiska kalkyler visar att det blir billigare att importeravaror från länder med billig arbetskraft - som inte har det sociala skyddsnätsom omger anställda på vår arbetsmarknad och som heller inte har utvecklatden miljömedvetenhet som vuxit sig allt starkare i -och därför kan offerera lägre priser.EU har varit medfinansiär i ett antal projekt som bl.a. stimuleratlokalproducerade produkter, social utveckling mm. Frågan om hur vi skallkunna följa direktiven i handlingsplanen i vid kommunalupphandling, och stimulera en humanekologisk tillväxt som motverkar socialutslagning och miljöförstöring, är en nationalekonomisk och politisk frågasom måste ut inom EU.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()
mot · GO02Fi808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi808av Ygeman, ()Lagen om offentlig upphandlingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av översyn och förändringar i lagen om offentligupphandling.MotiveringI kommuner, landsting och staten pågår regelbundet upphandlingar däregenregi prövas eller konkurrensutsätts. skallupphandlarna följa lagen om offentlig upphandling.Vad som händer berörda arbetstagare vid en verksamhetsövergång reglerasi huvudsakligen i MBL och i LAS. Det finns dock anledning att studerarelationen till andra delar av arbetsrätten.Arbetsmiljölagen har till syfte att skapa delaktighet för den anställde vidförändring samt inflytande och samverkan för skyddsombud.Arbetsmiljölagens regler kommer dock i konflikt med lagen om offentligupphandling i de delar där sekretessregler kommer in i bilden. Skyddsombudoch arbetstagare kan inte tillvarata sina intressen fullt ut eftersom samtal omeventuella förändringar inte får vara föremål för diskussion.Arbetsmiljölagens regler sätts delvis ur spel.Diskrimineringslagarna syftar till att skapa likabehandling mellanarbetssökande och mellan anställda. Det gäller för arbetsgivare, men inte i enupphandling. Det finns ingen rätt att ställa detta krav i förfrågningsunderlagpå dem som lägger anbud. Det borde vara en självklarhet att det inte bara börvara en möjlighet utan en skyldighet, särskilt av offentliga institutioner.Lagen om offentlig upphandling har vad gäller seriositetsprövning sämreprövning än vad som gäller för privata sektorn där även kollektivavtal ingår ikontrollen från arbetstagarorganisationerna. Frågan är varför offentligasektorn och privata sektorn skall behandlas olika i denna fråga.Det finns sålunda anledning att se över lagen om offentlig upphandling,sekretessreglerna och deras relation till särskilt ovanstående tre områden, dvs.seriositetsprövning, icke-diskriminering och relationen till arbetsmiljölagensinflytande- och samverkansregler.Stockholm den 5 oktober 2000Anders Ygeman (s)
mot · GO02Fi809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi809av , ()Antidiskriminerings- och mångfaldsklausuler vid offentlig upphandlingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antidiskriminerings- och mångfaldsklausuler iupphandlingsavtal.MotiveringDiskrimineringsombudsmannens erfarenhet är att arbete för etniskmångfald har störst möjlighet att lyckas om det tar sin utgångspunkt i ettdiskrimineringsperspektiv. I detta arbete bör staten vara ett föredöme.Kompetensen vid upphandling är avgörande för om det blir ett bra avtalför båda parter. Vi har sett prov på många mindre lyckadeupphandlingar. För att motverka diskriminering och främja mångfald är detviktigt att det även beaktas i upphandlingsavtal som görs av staten,kommunerna och landstingen.De företag som arbetar åt staten har ingen bindande klausul avseendediskriminering. Det finns inte heller någon bindande mångfaldsklausul, dvs.att ett företag som gör affärer med staten förbinder sig att främja etniskmångfald bland sina anställda och om företaget gör sig skyldigt tilldiskriminering faller avtalet.Det räcker inte att med enbart ord säga att vi bejakar mångfalden, denenskilde vill se praktisk handling på sin arbetsplats.Stockholm den 5 oktober 2000Eva ()()
mot · GO02Fi810 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi810av , ()Upphandling från kooperativ m.fl.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att uppmärksamma de småskaliga verksamheternas problemvid upphandling och konkurrensutsättning av offentlig verksamhet.De småskaliga verksamheternas situation vidbidragsgivning och upphandlingPolicy och praxis vad gäller statens och kommunernas bidragsgivningrespektive upphandling har stor betydelse för lokala föreningar,kooperativ, stiftelser, lokala utvecklingsgrupper och liknandesammanslutningar.Av avgörande betydelse är att göra klart vilka faktiska möjligheter stat ochkommuner har att specifikt främja verksamhet i föreningar, kooperativ, lokalautvecklingsgrupper, stiftelser och liknande och av vilka skäl detta i så fallkanske. Det handlar för det första om att ge bidrag till sådan verksamhet, somalternativ till att konkurrensupphandla motsvarande verksamhet. För detandra borde möjligheterna att uppdra till sådana organisationer att driva vissverksamhet övervägas.Det bör även övervägas om en kommun bör kunna anlita föreningar förvissa uppgifter utan att begära in anbud från konkurrenter, om det till exempelingår i en strategi att främja lokal utveckling och föreningsengagemang. Detsaknas tillräckliga principer som kan vägleda i valet mellan upphandling ocholika former av bidragsgivning. Den sociala ekonomin och dess olikaverksamheter kan ibland ha svårt att hävda sig i situationer då verksamheterska konkurrensupphandlas. Det finns hinder på grund av bristande resurseroch ovana att hantera förhandlingssituationer. Detta trots att den lokalaförankringen, småskaligheten och engagemanget hos aktörerna är en speciellkvalitet.De småskaliga verksamheternas problem vid konkurrensupphandlingar börspeciellt uppmärksammas så att de speciella kvaliteter som de besitter inte gårförlorade.Stockholm den 2 oktober 2000Ann-Kristine ()()()
mot · GO02Fi901 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi901av de , ()Stöldfärgade sedlarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i berördalagar så att stöldfärgade sedlar betraktas som falska i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motivet till mitt förslagFör att avskräcka rånare används ofta färgampuller för att göra rånarbytetoanvändbart. Det visar sig dock att infärgade pengar går att använda. Tillskillnad från förfalskade sedlar ersätts färgade sedlar enligt Riksbankenpå följande sätt.Om det framgår att sedlar och sedelrester som är färgade ellersöndertrasade på sådant sätt att de kan antas ha varit utsatta för tillgreppellerförsök till tillgrepp, ersättes de först sedan det fastställts att inlämnaren äreller företräder rätt ägare.För att det ska bli hundraprocentigt meningsfullt att använda färgampuller,som ett säkerhetssystem, krävs att sedlarna betraktas som falska. Annars finnsrisken att de "tvättas" genom att olika brottsliga och svåridentifierbara ledsertill att pengarna trots allt prånglas ut på marknaden.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Fi902 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi902av , ()Konkurrenssituationen på spelmarknadenFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen på spelmarknadsområdet så att fria entreprenörer ochsmåföretagare får ökat tillträde till denna marknad.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om under vilka departement respektiveLotteriinspektionen bör sortera.MotiveringPå den svenska spelmarknaden har en dominerandeställning. - Lotteriinspektionen - sorterar liksomSvenska spel under . Detta har gett en osundnäringsmiljö för spelverksamheten där de privata spelaktörerna kommitpå undantag. Det måste vara rimligt att begära att rättvisakonkurrensvillkor ska råda också på spelmarknaden så att deentreprenörer som finns inom denna bransch ska kunna verka och planeraför sin verksamhet som andra småföretagare som finns på en fri marknad.Den gamla etablerade principen att på spelmarknaden ska kommersiellaintressen endast tillåtas i mycket begränsad omfattning har i praktiken letttillen monopolsituation där staten i form av och är heltdominerande. I slutbetänkande (SOU2000:50) står det bl a: "För att monopol eller andra hinder för friheten atttillhandahålla tjänster skall kunna godtas torde dock normalt förutsättas att deär berättigade på grund av tvingande skäl med hänsyn till allmänintresset,bidrar till förverkligandet av det avsedda syftet och inte går utöver vad som ärnödvändigt för att uppnå detta syfte." Om syftet är att begränsa människorsspelbegär och att undvika brott och bedrägerier så kan man fråga sig omlagstiftningen med denna monopolliknande situation är ämnad att nå syftet.Man kan knappast påstå att den aggressiva marknadsföring som de statligaspelbolagen står för syftar till att minska spelberoendet och inte heller kanman statistiskt säga att det är mer brott och bedrägeri på den lilla privataspelmarknad som finns.Frågan är om det inte nu är dags att ompröva spelmarknaden som enmarknad som ska ha statliga företag i monopolställning. Privatisering sker påen rad andra områden och det kan nu vara dags att ge alla de friaentreprenörer och småföretagare som finns inom spelbranschenförutsättningar att bedriva sin verksamhet på samma villkor som de statligabolagen.För att säkerställa att det inte ska kunna uppstå misstanke om att det finnsosunda kopplingar mellan den kontrollerande myndigheten och Svenska spelbör man skilja på verksamheterna avseende under vilket departementde sorterar. Rimligtvis bör sortera under Näringsdepartementetmedan kontrollfunktionen - Lotteriinspektionen - också fortsättningsvis kansortera under Finansdepartementet.Stockholm den 27 september 2000Caroline ()
mot · GO02Fi903 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi903av , (-mp)Barnbilaga till statsbudgetenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen kompletterar statsbudgeten med enbarnbilaga där departementen markerar vilka utgifter som är riktade motbarn och ungdomar.InledningFör att genomföra FN:s konvention om barnets rättigheter i krävsbl a ekonomiska resurser riktade mot barn och unga. Artikel 4 ibarnkonventionen säger att konventionsstaterna till det yttersta av sinatillgängliga resurser skall vidta åtgärder för att genomföra de ekonomiska,sociala och kulturella rättigheterna som återfinns i konventionen. Fråganom konventionsstatens ekonomiska prioriteringar riktade mot 20 procentav landets befolkning, dvs barn och ungdomar, saknar ensamordning i landets viktigaste ekonomiska styrdokument -statsbudgeten.HistorikFN:s kommitté för barnets rättigheter har tidigare uttryckt oro över deeffekter budgetnedskärningarna haft för barn och unga. som detgår att utläsa av befintlig statistik att barn i i jämförelse med barni andra har det bra, kan vi konstatera att 1990-taletsekonomiska politik har slagit hårt mot flera grupper av barn i redanutsatta situationer. Riktade utgifter mot barn och unga i form av förlängdföräldraförsäkring, höjt barnbidrag och utökade resurser till skola är bramen räcker inte. Det krävs en samordning av resurser riktade mot barnoch unga mellan olika departement för att skallgenomföras.I regeringsförklaringen utlovade :"skall efterlevas och alla relevanta politiska beslut skallanalyseras utifrån hur de påverkar barnets situation. "I regeringens strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter i skrivs: "skall vara ett aktivtinstrument och genomsyra allt beslutsfattande som rör barn" (Faktablad,, Nr.1, ).I regeringens Barnskrivelse 1999/2000:137 skrivs att barnperspektivet iden statliga budgetprocessen behöver utvecklas och att "...målsättningen börvara att de resurser som påverkar barns liv skall vara urskiljbara på ett sådantsätt att de kan bli föremål för politiska prioriteringar".Att gå vidareFör presenterades statsbudgeten utan ett samlat greppkring ekonomiska prioriteringar till barn och unga. Frågan om barnbilagaväcktes i . Barnskrivelsen innebär i sig ett stort stegframåt för barnperspektivet, nu vill vi ta ett steg till. Vi vill att regeringenånyo beaktar konsekvenserna av tidigare utfästelser och tar ett störresamlat grepp kring den ekonomiska politiken vad gäller barn och bifogaren barnbilaga till statsbudgeten, där samtliga departement tydligtmarkerar vilka utgifter som är riktade mot barn och unga och därregeringens samlade ambitioner tydligt framgår. På det viset blir detockså lättare att följa förändringar av resurser riktade mot barn över enlängre tidsperiod. Ett exempel på en sådan barnbilaga av budgeten finnsatt hitta i vårt grannland där Barne- og Familiedepartementet underlång tid redovisar utgifter riktade till barn och ungdom i en särskildbarnbilaga.Stockholm den 28 september 2000Ewa ()()()()()()
mot · GO02Fi905 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi905av , ()Fasadbelysning av statens byggnader i innerstadFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fasadbelysning av statliga fastigheter i innerstad.MotiveringI finns många byggnader som i olika former ägseller nyttjas av staten. I många fall handlar det om gamla byggnader som iolika sammanhang har en stor betydelse för och , delsgenom sin funktion, dels också som symbol för nationen , vårhistoria och vår kultur.I takt med att turismens ökar, ökar behovet av att profilera ochSverige. Utomlands är det vanligt att man använder fasadbelysning för attmarkera vackra byggnader, en trend som också kommit till . En stadsom allmänt framhålls som föredöme i frågan om fasadbelysningar är iFrankrike. Behovet av fasadbelysning ökar också i takt med att turismen tillSverige alltmer sprids ut över . När kvällarna blir mörkare ökarnaturligt effekten av fasadbelysning.Som förvaltare av det svenska kulturarvet bör staten vara ett föredöme ianvändandet av fasadbelysning och andra visuella effekter på byggnaderutomhus. Inrättande och underhållande av anläggningar för fasadbelysningbör ingå i de ordinarie program för fastighetsunderhåll och utveckling somolika statliga myndigheter har för byggnader i innerstad.Stockholm den 2 oktober 2000Anita ()()()()
mot · GO02Fi906 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi906av , ()Hyran för groddföretagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att skall ta rimliga hyror för små groddföretag ienlighet med vad som anförs i motionen.Akademiska hus försvårar för smågroddföretagKunskapsöverföring till samhället är en viktig arbetsuppgift föruniversiteten. Detta manifesteras i universitetens tredje uppgift. I tidigafaser av kunskapsöverföringen är etableringen av små groddföretag ilokaler vid universiteten en viktig komponent. Akademiska hus harhuvudansvaret för universitetens lokaler. Den "tredje uppgiften" ingårinte i ansvarsområdet för . Detta innebär ett begränsatintresse från att tillgodose lokalbehovet för groddföretag.Det innebär också att de hyresnivåer som Akademiska hus begär ärorimliga för små groddföretag. Därmed försvåras vårt lands möjligheteratt utnyttja universitetens kunskaper för att stärka vårt näringsliv. Jagföreslår därför att Akademiska hus skall få ett ansvar för att stödjaföretagsutvecklingen i anslutning till universiteten för därigenom gesmöjlighet att sänka hyrorna för små groddföretag.Stockholm den 3 oktober 2000Göran ()()
mot · GO02Fi909 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi909av , ()()Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen skyndsamt privatiserar SBAB.Motiven för mitt förslagUnder 1990-talets förra hälft genomfördes på den borgerliga regeringensinitiativ en spridning av ägandet i . Motivet var framför alltatt detta bolåneinstituts offentliga prägel bidrog till en lägrefinansieringskostnad, vilket snedvred konkurrensvillkoren på marknaden.Stadshypotek ingår nu i Svenska Handelsbanken-koncernen.Parallellt med denna avveckling av ett offentligt engagemang påbolånemarknaden har emellertid staten byggt upp ett nytt institut med sammainriktning. () startades föratt hantera de statliga bolån som finansierades över statsbudgeten. hade getts möjlighet attlämna fastighetskrediter i konkurrens på den öppna marknaden. Bankkrisenmedförde ett behov av ett statligt kapitaltillskott 1994, och året därpåöverfördes nödlidande och riskfyllda lån till likaledes statsägda VenantiusAB. bedriver utlåning inte bara till flerbostadshus utanockså till småhus och bostadsrätter.Till stöd för verksamhet har staten utfärdat en avgiftsfri garanti på45 miljarder kronor. Denna garanti, som är störstaenskilda åtagande av detta slag, har väckt EG-kommissionensuppmärksamhet och kritik. På samma sätt som de tyska delstaternasförbindelser med "Landesbanken" uppfattas den som ett otillåtet statligt stöd.Det statliga ägandet och garantigivningen ger möjlighet till enbättre rating. Detta skall normalt medföra en lägre upplåningskostnad ochutgör därmed en konkurrensfördel. har ändå finansieringskostnadeni praktiken blivit högre än för de större privatägda konkurrenterna på densvenska marknaden, vilket f.n. är fallet.Likväl försöker vinna marknadsandelar med hjälp av lägre priser påutlåningen, vilket resulterar i lövtunna marginaler. Av årsredovisningen 1999framgår att räntenettot stadigt har sjunkit . Enligt dennyligen angivna halvårsrapporten stiger dessutom omkostnadsnivån.Halvårsrapporten visar liksom föregående år ett rörelseresultat under 200miljoner kronor, vilket kan jämföras med närmare 300 miljoner . Den svaga lönsamheten förklaras bl.a. av den jippobetonademarknadsföring som bedrivits mot allmänheten . Sedan börjanav året erbjuds lägre ränta , om lånet tecknas viaInternet. Detta strider mot regelverk, som säger att maninte skall sälja krediter med lockpris.Trots en prissättning och ett risktagande som endast den som harskattebetalarna bakom sig kan kosta på sig är marknadsandelen oförändradoch utlåningsvolymen svagt sjunkande. utfärdaderatingföretaget en varning för - en s.k. negativeoutlook, vilket brukar vara ett förbud om nedvärdering. Som skäl angavs"weak performance", vilket kan översättas med att företaget betecknas somsvagpresterande.Med de fördelar som statens ägande och garantigivning ger förmår såledesSBAB ändå inte hävda sig i konkurrensen. Staten bör inte bedriva enverksamhet som andra kan sköta lika bra eller bättre. bör därför snarastmöjligt privatiseras. Med nuvarande tendens vad beträffar lönsamheten finnsdet anledning att räkna med att försäljningspriset blir lägre, ju längre mandröjer.Stockholm den 2 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Fi910 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi910av , ()Infärgade sedlarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om infärgade sedlar.Motiv för mitt förslagEtt område som till stor del saknar internationella överenskommelser ochregler är hur sedlar som blivit infärgade i samband med rån avvärdetransport eller inbrott i bankbox eller bankomat skall behandlas.Tekniken att värdetransporter som innehåller sedlar apteras medfärgampuller i avsikt att göra sedlarna obrukbara vid våld motförvaringslåda eller liknande är vanligt förekommande. Vid inbrott iexempelvis bankbox exploderar en ampull som skall göra sedlarnaobrukbara. Effekten av en färgexplosion blir att merparten av sedlarna blirkraftigt infärgade. En effekt som försvårar för brottslingen att dra nytta avsitt brott.Trots infärgningen så är det inget som hindrar att de infärgade sedlarnaanvänds som betalningsmedel. Det är sålunda lagligt att nyttja infärgadesedlar som giltigt betalningsmedel i affär och så även som valuta förinsättning på konto etc. Någon juridisk distinktion mellan smutsiga sedlar,missfärgade och direkt infärgade på grund av brott, finns inte.Mot bakgrund av EMU och en gemensam valuta, euro, bör regeringenpröva frågan om ett system som gör sedlar som infärgats genom ett brottogiltiga som betalningsmedel. För den rättmätige ägaren av sedlarna skalldessa kunna bytas i riksbank. För att infärgade sedlar skall kunna urskiljassom ogiltiga och kunna kopplas samman med brott måste en internationellöverenskommelse nås, och en standardiserad färg med tydliga spårmedel,som skall nyttjas i samband med värdetransporter och bankboxar, bör därförinföras. Regeringen bör ta initiativ inom EU i syfte att lösa frågan medinfärgade sedlar.Stockholm den 25 september 2000Anders ()
mot · GO02Fi911 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi911av , ()Statsskuldsräntor m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar till anslaget 92:1 Räntor på statsskulden för budgetåret2001 1 mindre än vad regeringen föreslagit eller således69 378 000 000 kr.UtgiftsområdetUtgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden ochoförutsedda utgifter. ingår även Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med 80, 45 respektive mer änvad regeringen räknar 2001-2003, vilket i kombination med deövriga sammantagna budgetsaldoförändringar som är resultatet avKristdemokraternas budgetalternativ minskarupplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperiodenminskar statsskulden med ca mer än med regeringenspolitik. Vår syn på statligt ägande och utförsäljning av statligt ägda företagutvecklas närmare i motionen med anledning utgiftsområde 24 Näringsliv.Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd avKristdemokraternas budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens ibudgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kanminskas med och åren därefter med 4,994respektive . Hänsyn har då tagits till attutförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. För år2001 antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och andrakvartalet. Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel2411) kommer att minska med , 2 050 miljonerkronor och , vilket redovisas iKristdemokraternas skattemotion för perioden 2001-2003.Stockholm den 2 oktober 2000Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02Fi912 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi912av Ek, ()Statsskuldsräntor m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Enligtuppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslagAnslagsförändring )AnslagsberäkningCenterpartiet har ett bättre budgetsaldo än regeringen, dels som en följdav mer omfattande utförsäljningar av statlig egendom än regeringen ochdels som en följd av besparingar i statens utgifter. Amorteringen påstatsskulden blir därför högre med finanspolitik. Som enföljd av detta minskar räntekostnaderna för statsskulden. I enlighet meddetta bör anslaget 92:2 räknas ned med 868,6 miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 2000Lena Ek (c)()()()()