mot · GO02Fi211 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta kan leda till en ny avmattning och på nytt ökande arbetslöshet.Även om svensk lönebildning inte skulle återvända till den inflationsdrivandeutvecklingen är marginalerna nu mindre i och med attlåginflationspolitiken är så starkt etablerad i flertalet länder i vår omvärld.ettflertal institutioner, bl.a. det statliga , har varnat förderisker som finns. Det är ett orostecken att enligt är det landsom hade de största lönekostnadsökningarna utöverproduktivitetsökningen. Detta var således i ett läge med betydligt sämrearbetsmarknad än den som råder. Det finns därmed betydande risker atttillväxten och sysselsättningen kan komma att drabbas av effekterna avräntehöjningar på ett sätt som bryter högkonjunkturen . Vår politiksyftar till att undvika en sådan situation.Offensiv för frihandel och internationellsolidaritetVi tecknade i ett inledande avsnitt en förhållande ljus bild avvärldsutvecklingen i denna globaliseringens tid. Men vi ser också ett antalmycket bekymmersamma inslag i den internationella utvecklingen:WTO:s ansträngningar att skapa liberalare regler för världshandeln, inteminst möjigheter att exportera livsmedel och kläder, har gått i stå.EU:s utvidgning går trögt och EMU-nej kan försena ocksåSveriges och medlemskap i valutaunionen.De rikare ländernas utvecklingsbistånd har stagnerat på en låg nivå.Vi tycker det finns anledning att rikta skarp kritik mot de delar av detinternationella samhället som söker gamla lösningar på framtidens problem.Slutna gränser eller en helt oreglerad marknad gynnar ingen - allra minst deländer som har en liten del av världshandeln.Vi eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskligarättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksommellan länder.I ljuset av ekonomiska utveckling och behovet av att säkra att flermänniskor på jorden får del av globaliseringens fördelar föreslår Folkpartieten kraftig höjning av biståndet . Vi föreslår att biståndethöjs med utöver regeringens förslag ,vilket är något mer än vi förordade . Den totala biståndsramen uppgårdärmed till av BNI. Med vårt förslag kommer biståndet även atthöjas successivt åren därefter. anslår vi drygt 2 400respektive utöver regeringens förslag. Den totalabiståndsramen kommer därmed att uppgå till avBNI . Med förslag ökar biståndet totaltmed utöver vad regeringen föreslagit . Det innebär att enprocentsmålet kommer att kunna uppnås inom enfemårsperiod.Folkpartiet har inte kunnat acceptera de nedskärningar som alltsedan 1994gjorts av den socialdemokratiska regeringen. De förbättringar som drivitsigenom har senare stoppats av begränsningsbelopp som regeringen utfärdat.Det har skapat en svår situation för främst Sida men även för enskildaorganisationer. Det enda påtagliga resultatet är att det i budgeten utlovas ensubstantiell höjning , alltså efter nästa val. "Gärna solidaritet, meninte nu", är parollen.Det är viktigt att slå fast att regeringens nedskärningar inombiståndspolitiken inte har kunnat motiveras med uteblivna resultat. Tvärtom.Biståndet har i hög grad bidragit till positiva resultat. Investeringar i"mänskligt kapital" har exempelvis ofta varit mycket framgångsrika.Biståndet har främjat läskunnighet, försett människor med rent vatten, lärtdem vikten av hygien och gett dem tillgång till en fungerande hälso- ochsjukvård. Stödet till diktaturernas offer i och södra harinte bara varit humanitärt motiverat utan har också förbättrat förutsättningarnaför den demokratisering som pågår. Lyckade biståndsinsatser hamnarsällan i tidningen men de existerar likafullt och är många. De som hävdar attbistånd är onödigt saknar grund för sitt påstående.Svensk biståndspolitik ska ha en tydlig demokratiprofil. Demokrati medförpositiva effekter som gynnar utvecklingen i landet. Demokrati möjliggör förmänniskor att leva ett liv i fred och frihet. Merparten av biståndet Sverigebedriver är svårt, eftersom det är inriktat på de fattigaste och mestoutvecklade länderna där förutsättningarna för snabba resultat är sämst. Dettagör emellertid att satsningarna på demokrati och mänskliga rättigheter ärdesto viktigareSverige måste verka för en ökad och öppnare handel. Frihandel är en viktigmotor för utvecklingen i tredje världen. Liberaliseringen av världshandeln äroch har varit avgörande för tillväxt i framförallt u-länderna.Skuldfrågan har i takt med 1980- och 90-talensdemokratiseringssträvanden åter hamnat i rättmätig fokus som ett av destörsta hindren till utveckling för fattiga länder. förordar ökadesatsningar på ekonomiska reformer och skuldavskrivningar.Offensiv för ett helt EuropaAldrig har det varit fred så länge i som . Attländerna i vår del av världen valde internationalism, istället för fortsattnationalism, alltså samarbete i det som kallats EEC, EG ochEU, istället för isolering har visat sig framgångsrikt.När föll uppstod nya risker för instabilitet men också nyamöjligheter. Samarbetet fördjupades, främst genom euron, och EU utvidgastill fler medlemsländer, bland annat . Genom euron försvinnerväxlingskostnaderna. Företag behöver inte försäkra sig mot förändringar ivalutornas värde mellan exempelvis och . EMU innebären långsiktig stabilitet och förutsägbarhet för medborgare och företag. Dengemensamma marknaden är fri från valutahinder - många små fördelar, somtillsammans ger bättre ekonomi och välfärd.Men det viktigaste av allt är detta: diskuterar och beslutar européertillsammans i viktiga ekonomiska frågor. Det sker bl a genom att enrepresentant för varje land finns i ledningen för (), ochfinansministrarna träffas i det s k . Vid dessa möten behandlasviktiga beslut om ekonomi och ekonomiska politik. Många gångerfattas också de facto-beslut. är inte med . HadeSverige varit med kunde vi ha haft insyn och kunnat påverka - nu är det baraatt följa de andras beslut.Det europeiska samarbetet har haft som huvudsyfte att bidra till fred ochdemokrati. Men den ekonomiska integrationen - frihandel och fri rörlighet förpersoner, varor, tjänster och kaptial - skapar även en gemensam marknad.Vid ett EMU-medlemskap ökar förutsättningarna för en god svensk tillväxt.Priserna sjunker som en följd av de ökade möjligheterna till jämförelse ochökad konkurrens. Det tjänar svenska konsumenter på. Sammantaget ökarvälfärden - mer resurser finns tillgängliga för såväl privat konsumtion somvård, skola och omsorg.Ett av de , internationellt och nationellt, mestuppmärksammade besluten rörande svensk ekonomisk politik ärregeringspartiets principiella ja till EMU. Det beslutet fattade partkongresseni mars . Icke desto mindre har regeringspartiets beslut helt utelämnatsi regeringens finansplan. har ännu inte gjort någon officiellavsiktsförklaring var den står i frågan om och EMU.Att regeringen officiellt inte vill kännas vid regeringspartiets - och för dedelen LO:s - kongressbeslut om EMU i sitt viktigaste policydokument väckernaturligtvis frågor om regeringens genuina engagemang och egentligaavsikter.En möjlighet är att regeringen inte vill binda sig, utan bara det egna partiet,vid en EMU-positiv gest inför övriga EU-länder inför det svenskaordförandeskapet . På grund av den välkända splittringeni regeringen och regeringspartiet kanske regeringen med finansplanenstystnad avser att tiga ihjäl hela frågan . EMUsekonomiska och utrikespolitiska betydelse för underordnas densocialdemokratiska partitaktiken och maktambitionerna. Misstanken närs avregeringens täta samarbete med de Europafientliga stödpartierna.Folkpartiet menar att det är viktigt både för tillväxt-, stabilitets- ochfördelningspolitiken att blir fullvärdig EMU-medlem.Starka långsiktiga argument för EMUVi vill här lyfta fram några argument som blivit alltviktigare:Sverige marginaliseras politiskt genom att inte bara stå utanför EMU utanatt landet också saknar en officiellt deklarerad regeringsstrategi för inträde iEMU. får ett mindre inflytande de facto om än inte alltid de jure.Detta har hävdats av många bedömare, bl a den tidigare finansministern , som bör veta vad han talar om.Utanförskapet kommer att vara som tydligast under det svenskaordförandeskapet. I takt med att får en allt starkare och mer politiskroll i EU-samarbetet blir mer och mer marginaliserat. Fleraeuroländer, särskilt det nuvarande ordförandelandet , villformalisera till ett forum där bindande beslut tas. Allt fler frågor,ihuvudsak de som rör finanspolitiken, kan komma att hanteras där. De ländersom inte deltar lämnas därigenom utanför intressanta och viktigadiskussioner. Under ordförandeskap får den svenske finansministerninte ens komma in i rummet. Mötena kommer att ledas av Belgiensfinansminister. Vår roll i EU blir en biroll.Priserna kommer att pressas i genom att de flesta marknader medeuron integreras över gränserna. Det leder till att konsumenter och inköparekan tillgodogöra sig minskade transaktionskostnader, minskad växelkursriskoch en intensivare konkurrens från utländska företag om de svenskakonsumenternas och inköpschefernas gunst. Prisjämförelser blir enkla att görafrån när de gemensamma sedlarna och mynten införs iEuroland.Den hett debatterade frågan om utflyttning av nyckelpersoner från ,och hela eller strategiska delar av företag, är relevant i detta sammanhang.Utflyttningen har flera drivkrafter, förvisso, men att fortsätta att bortse från attden svenska attityden till EMU spelar roll i sammanhanget är för praktiskttaget alla beslutsfattare i näringslivet allt för magstarkt. Få - om ens någonperson i - anser att landets EMU-politik saknar betydelse förföretagens lokaliseringsbeslut, eller att lokaliseringsdebatten skulle saknarelevans för den långsiktiga utvecklingen av svensk ekonomi.Vi ser allt tydligare tendenser till att både svenska och andra företagförbereder sig för att agera på europeisk nivå. Ett antal fusioner och andraomstruktureringar är tydliga tecken på att företagen förbereder sig för attkunna uppträda i mindre utsträckning som nationella och i högre grad sominternationella företag. De tänker alltmera europeiskt, allt mindre nationellt.Iden processen missgynnas eftersom vi står utanför euro-området.Sverige skulle behöva ett antal tydliga plusfaktorer om vi skulle stå starkautanför den ekonomiska och monetära unionen, EMU. Det har vi inte.Skatter, arbetsmarknadsregleringar och problem i utbildningssystemetmissgynnar oss. Företagsutflyttningen pågår kontinuerligt, den väntar intemedan funderar. Att hejda och vända den strömmen är ettstarkt argument för att gå in i eurosamarbetet. Vi behöverinte vänta en hel konjunkturcykel för att se resultatet.Med euron blir det också lättare för företag som är lokaliserade på svenskbotten att expandera i Euroland och att stärka sin konkurrenskraft i övrigaEU, bl a genom att enkelt kunna använda sig av billigare leverantörer avinsatsvaror. Många företag kommer att tvingas se över sin marknadsstrategi.Företag som funderar på att flytta från får med svenskt EMU-medlemskap ett argument mindre.En kostnad med att stå utanför EMU, som också kommit alltmera i fokusunder senare år, är växelkursens instabilitet. Professor ,, undersökte denna fråga och konstaterar bland annat att om manjämför växelkursinstabilitet före EMU-starten hos de elva ERM-länderna som sedan blev EMU-11 med motsvarande instabilitet hos andraländers valutor visar det sig finnas "en mycket lägre volatilitet (instabilitet,vår anmärkning) i EMU-länderna jämfört med länder med flytande växelkurssom , och ". Specifikt om den finska marken skriverGenberg att "som föregick inträde i varmarkens volatilitet mycket lik den som rådde i länder med flytande kurs, somschweizerfrancen och svenska kronan. När gick med i föll dockmarkens volatilitet till mindre än en tredjedel av den tidigare nivån. "(Genberg, H (2000), "Managing 's Transition to EMU", SNSOccational Paper, nr 83, , s. 16-17, vår översättning.) Med tankepå att globala finansiella kriser nu blivit ett återkommande fenomen(Asienkrisen, Brasilienkrisen, Mexicokrisen, Rysslandskrisen, instabilitet, osv) är en stabil växelkurs av stort och växande värde försåväl hushåll som företag. Att gå med i reducerar denna svårbedömdarisk väsentligt och på ett långsiktigt trovärdigt sätt.Många förefaller tycka att bör välja linjen att vänta-och-se i EMU-frågan. Men detta resonemang är svagt underbyggt. För det första finns detuppenbara kostnader förenade med att vänta, dvs alla de fördelar som redannämnts kommer vid en vänta-och-se-strategi inte svenska företag och hushålltill del. Om det skall vara någon poäng med att vänta förutsätter det attSverige kan lära något viktigt om konsekvenserna av medlemskap genom attSverige står utanför EMU.Men även om skulle vänta, skulle ingen utredning i världen sedanmed någon större grad av precision kunna kvantifiera hur stora kostnader ochintäkter som detta medfört, eftersom andra förändringar pågår ivärldsekonomin. Däremot cementerar en vänta-och-se-linje, en osäkerhet intebara om långsiktiga penningpolitiska regim utan också om Sverigeslångsiktiga ambitioner beträffande den ekonomiska och politiskaintegrationen med övriga . Båda dessa osäkerheter leder bl a till attinvesteringsbeslut fördröjs och att investeringar förläggs på annat håll.Sverige skulle också fortsätta att ha ett svagare inflytande i , ECBoch andra viktiga EU-institutioner, och kanske också ses över axeln vid eneventuell förhandling om en reform av EUs konkurrensregler.Socialdemokraterna har angivit två nödvändiga "villkor" för stöd till enframtida svensk EMU-anslutning: dels att det skall finnas belägg för att detråder en fungerande lönebildning, dels att konjunktur skall vara isamklang med Eurolands. Båda villkoren är dock så luftigt formulerade attdet helt och hållet blir en fråga om politisk vilja om de förklarasuppfyllda eller ej.I den första frågan om lönebildningen bör man notera att ett konkret bidragtill ökad klarhet redan finns, nämligen ledamöternas i Industrins ekonomiskaråd, som är utsedda av arbetsgivar- och arbetstagarparterna inom industrin,slutsats: "Vår slutsats är att arbetsmarknadsparterna inom industrin genom sinsenaste uppgörelse har gjort det trovärdigt att de är kapabla att klaralönebildningens alla dimensioner när blir medlem av EMU. "[, A m fl (2000), "EMU-medlemskapets betydelse för svensklönebildning", Ekonomisk Debatt, nr 2, s 141.? Beträffande konjunkturenkonvergerar och Eurolands aktivitetsnivåer.Prognoserna pekar på en fortsatt hög, men dock avtagande tillväxttakt, försåväl som Euroland.Folkpartiets fem steg till EMUDet är viktigt att fastställer en tidtabell för inträdet i EMUs tredjefas. Den bör ske i följande fem steg:Regeringen avger en skriftlig avsiktsförklaring till där dessEMU-politik och tidtabell redovisas.En nationell övergångsplan, som skall omfatta såväl den offentligaförvaltningen som företag och banker, görs upp och genomförs så snart sommöjligt.En folkomröstning om EMU genomförs. För att öka engagemanget ifrågan och effektiviteten i det politiska upplysningsarbetet bör datum förfolkomröstningen fastställas. Siktet bör vara inställt på att genomföraden under hösten 2001.Efter ett ja i folkomröstningen tas en förhandling upp med Euroländernaom svenskt inträde i ERM2. Finanspolitiken bör drivas så att densvenska kronan inför ERM-inträdet bör ha legat i närheten av sin långsiktigajämviktsväxelkurs. Detta understryker krav på ett överskott denärmaste åren som är större än av BNP.Sverige bör sikta på att gå med i EMUs tredje fas efterett ja i folkomröstningen , dvs under första halvåret 2003.Offensiv för att göra attraktivt förmänniskor och investeringar: "FördelSverige""Fördel ." "Advantage ." Under det svenska tennisundretsdagar lärde sig hela svenska folket tennisens regler. När , MatsWillander eller något av de andra underbarnen spelat sig fram till ettavgörande läge i landskampen förkunnade domaren: "AdvantageSweden. "Svenska folket är i ett sådant läge. Vi har spelat oss upp ur ett underlägeoch har förutsättningar att bli vinnare - om vi förmår utnyttja det avgörandeläget. Vi har inte kommit hit av oss själva. gick ettdecennium av ekonomiska strukturreformer: avreglering av finansmarknaden,århundradets skattereform, reeformering av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen, sanering av statsfinanserna, EU-medlemskapet,pensionsreformen, riksbanksreform och inflationsbekämpningspolitik ochavreglering av telemarknaden, för att nämna några av de viktigaste. Dettatillsammans med en stark internationell konjunktur är huvudförklaringen tilldagens goda tillväxt- och sysselsättningsutveckling. Men är inte tid attförnöjsamt kontemplera kring nådda tidigare nådda resultat. är tid att tavara på situationen och fortsätta med ekonomiska strukturreformer. Vi skarusta för långsiktigt uthållig tillväxt.Därför föreslår vi ett brett, samlat politiskt program för att långsiktigtstärka position som avancerat industri-, tjänste- och kunskapsland.Det syftar bland annat till att hejda den katastrofala utflyttningsvågen avnyckelfunktioner i svenska företag. Och till att göra till ettattraktivtalternativ för många av de bästa forskarna och djärvaste entreprenörerna ivärlden. Och till att fler av våra egna ungdomar från exempelviscivilingenjörsutbildningar ska känna det som ett lockande alternativ attplanera för att ha huvuddelen av sitt yrkesliv i . Och till att deutländska investeringarna i varu- och tjänsteproduktion - inte baraföretagsuppköpen - ska öka påtagligt.De följande avsnitten beskriver huvudinslaget i programmet .Lägre skatt på arbete och risktagande!- Ett antal faktorer i den internationella och nationella utveckling vi nu serkräver ett nytänkande i skattepolitiken.- Förändringen från industrisamhälle till kunskapssamhälle måste sättas iförhållande till arbete som bas för beskattning. Kunnande somproduktionsfaktor fungerar annorlunda än maskiner såväl ur statiskt somdynamiskt perspektiv. När arbetet blir kapital måste synen på såväl arbets-som kapitalbeskattning omvärderas.- De rättmätiga kraven på jämställdhet. En ny inriktning på beskattning avarbete och kunnande bidrar till att skapa ett samhälle där kvinnor och mänhar likvärdiga möjligheter att jobba, försörja sig själva på rättvisa löner,förverkliga sina idéer och bestämma mera själva.- De tydliga tendenserna till segregation, utanförskap ochfattigdomsfällor. Skatten på arbete och marginaleffekter i lågainkomstlägen drabbar individerna och de blir en ekonomisk börda i ställetför att bidra till välstånd genom arbete. Skattesystemet måste bidra till attsläppa in de utestängda.- Den demografiska utvecklingen. Det svenska skatte- ochvälfärdssystemet möter också en utmaning från befolkningsutvecklingen.Därför måste vi använda till att reformera de svenskasystemen så att de blir mera långsiktigt hållbara och att människoruppmuntras att öka sitt arbetsutbud.Dessa utmaningar leder till vårt förslag om en ny skattereform för en nytid.Regeringen och deras stödpartier föreslår nu i stället det andra steget av detman kallar "kompensation för egenavgifter" och grundavdragshöjningar somkompensation för energiskattehöjningar. I övrigt begränsar siginkomstskattesänkningarna till en marginell uppjustering av brytpunkten förstatlig skatt. Just detta är givetvis ett steg i rätt riktning även om det ärförlitet.Huvudintrycket av skattepolitiken är annars planlösa reträtter och justmarginella justeringar. Vi hoppas naturligtvis att något ska inträffa som göratt kan ta sig ur den skattepolitiska återvändsgränd landet nu hamnati. Om det inte sker ett radikalt omtänkande hos socialdemokratin får vi väntatills vi fått en ny majoritet i riksdag.Dagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte är förenligtmed en dynamisk och växande ekonomi. Den tilltagandeinternationaliseringen ökar kraven på att får konkurrenskraftigavillkor för företag och människor.Villkoren består i de olika ländernaskombinationer av skatter och välfärd, dvs inte bara skattenivån utan också vadmedborgarna får ut av skatterna. För den svenska politiken är naturligtvisskatte- och utgiftsnivåerna i övriga EU av särskilt stor betydelse.I måste därför både skatte- och utgiftstrycket minska, liksomansträngningarna öka att se till att medborgarna får mer valuta förskattepengarna. Under innevarande mandatperiod ska skattetrycket klartunderstiga av BNP. Därefter ska både skatte- och utgiftstrycketforstätta att minska.Skatteinkomsternas storlek bestäms inte bara av skattesatser. Betydandeenergi måste läggas på att skapa ett skattesystem som gynnar en växande ochdynamisk ekonomi. I grunden är det nämligen detsamma som en ekonomimed växande skattebaser. Med breda skattebaser kan gemensamma åtagandenfinansieras med lägre beskattning.Den demografiska utvecklingen i kombination med internationaliseringeninnebär att vi står inför stora utmaningar. Hur födelestal, medellivslängd ochfolkhälsa kommer att utvecklas framöver vet vi inte, men de faktorerna ärmycket avgörande för välfärdsutvecklingen. Så mycket är klart att dedemografiska utmaningarna inte kan lösas med skattehöjningar.Internationalisering skulle i flera fall behöva mötas med skattesänkningar,men för ett parti med långtgående ambitioner för en god utbildning och vårdfinns naturligtvis restriktioner.Skattepolitikens inriktningEn inkomstskattereform genomförs vars huvudingredienser är sänktamarginalskatter genom slopad värnskatt, höjd brytpunkt, grundavdragutan avtrappning samt en generell skatteminskning exempelvis i form avskattereduktion. Dessa förändringar ska genomföras ,och därefter bör vi gå vidare med ytterligare sänkta inkomstskatter iformer som uppmuntrar ökat arbetsutbud, utbildning och risktagande.Den statliga skattens nivåer och omfattning ingår i ett sådantövervägande.Minskad beskattning och lägre marginaleffekter på lägre inkomster bidrartill att människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att detlönar sig att arbeta. Dessa skattesänkningar måste utformas så attmarginaleffekter i lite högre inkomstlägen inte uppstår istället eller att debreda skattebaserna krymps. Skattereduktion och sänkta kommunalskatter ärdärför tekniker vi vill pröva främst.Barnfamiljernas marginaleffekter ska därutöver minskas genom generellabarnavdrag, växlat mot minskade bostadsbidrag och enhetliga barnomsorgs-taxor. Det ska löna sig att arbeta, även för småbarnsmammor, därför börbarnavdraget vara generellt, taxor enhetliga och avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas.En stor socialförsäkringsreform ska genomföras med pensionsreformensom förebild, där såväl sjukförsäkring som arbetslöshetsförsäkring ingår.Dessa ska göras försäkringsmässiga och betalas med försäkringsavgifter.De delar av arbetsgivaravgiften som inte utgör försäkringsavgifter skasuccessivt avvecklas, vilket leder till sänkt skattebelastning på arbete. Meravgränsat bör en kraftig skattereduktion på hushållsnära tjänster införas. Föratt behålla expanderande tjänsteverksamhet i , t.ex. i IT-sektorn,behöver bl.a. beskattningen av personaloptioner ses över.De mest skadliga kapitalskatterna är förmögenhetsskatten ochdubbelskatten på aktievinster, där dessa successivt avskaffas inom denärmaste åren. Fastighetsskatten avskaffas och fastighetsbeskattningenutformas likvärdigt mellan boendeformer och kapitalplaceringar, medbibehållen avdragsrätt för räntor. Detta innebär en kraftig sänkning avskatteuttaget. En sänkning av kapitalskattesatsen för avkastning ochreavinster bör framöver kombineras med det internationella arbetet mot illojalskattekonkurrens.Skatteharmonisering i form av gemensamma beslut om skattenivåeravvisas. Varje land, även inom EU, ska själv avgöra sin skattepolitik.Däremot kan systemen behöva anpassas till varandra för att underlätta handel,förbättra den inre marknaden och ytterligare riva gränser mellan människorna.Mervärdesskatten är ett sådant system där en gemensam hantering äreftersträvansvärd. bör också långsiktigt hamna på enmervärdesskattenivå som är närmare våra grannländers och som kan tillämpasmer generellt.Ekonomiska styrmedel är bra i miljöpolitiken. är därförförespråkare för att s.k. grön skatteväxling tillämpas.