mot · GO02So279 · 2000-10-05 00:00:00 — Ettantal samordningsfördelar skulle därmed kunna uppnås, inte minst vidintroduktion av nya läkemedel som ju initialt ofta har en högre kostnad mensom genom bättre effekter bidrar till en effektivare vårdinsats totalt sett. Nyaoch bättre läkemedel har minskat lidande och gjort att fler människor har fåttmöjlighet att leva ett bättre och längre liv.Som vi påvisat ovan har dagens läkemedelsförmånssystem havererat. Ettnytt system, där läkemedelsförmånen ingår i en obligatorisk hälsoförsäkring,är nödvändigt om patienterna skall kunna få de läkemedel de behöver.15.6 Avveckla apoteksmonopolet och låt vissaläkemedel säljas på nätet- Avveckla apoteksmonopolet för att skapa bättre tillgänglighet tillläkemedel och lägre kostnader för samhället. Öppna för vissläkemedelsförsäljning på Internet.Vi föreslår att monopol avskaffas och ersätts med en möjlighetför licensierade butiker och apotek att sälja receptfria respektivereceptbelagda läkemedel. Det fungerar utomlands och det skulle fungera iSverige också. är nu det enda land i hela som har monopolpå apoteksverksamheten. avmonopoliserade apoteksverksamhetenför , vilket har medfört att priserna för konsumenterna tackvare konkurrens mellan apoteken sjunkit med hela 15 procent.Läkemedelsverkets kontroll och godkännande skall vara en garanti för attsäkerhet och kvalitet upprätthålls. Det är inte nya privata apotek som är etthotmot en säker läkemedelsdistribution. Det är snarare den växande och ännu ihuvudsak illegala marknad för läkemedel som finns på Internet.På grund av oviljan att släppa på apoteksmonopolet och de hinder somfinns mot laglig läkemedelsförsäljning på Internet, utvecklas denna marknadnu i huvudsak utan någon offentlig kontroll eller uppföljning. Det är synd,eftersom försäljning av läkemedel på Internet i grund och botten är en naturligutveckling - så länge den sker under kontrollerade och lagliga former.Nu måste särskilt övervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöraförsäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efter beställning på medicinskawebbplatser. Åtminstone receptfri försäljning liksom försäljning vidåterkommande expeditioner (så kallad iterering av recept) - där kundenkänner väl till läkemedlet och hur det skall användas - bör enligt våruppfattning få hanteras via postorder. Noteras bör att redan harplaner för nätförsäljning, i första hand till stora kunder som veterinärer ochtandläkare, i andra hand gällande receptfria läkemedel till allmänheten.15.7 En internationaliserad sjukvård- Patienter i - som på sedvanligt sätt har fått behovet av enoperation eller behandling fastställt här hemma - skall kunna sökanödvändig vård utomlands om inte klarar av att erbjuda deninom tre månader.Den vårdgaranti vi föreslår kan även bidra till att sudda ut den rigidagränsdragning som fortfarande upprätthålls mellan svensk och utländsksjukvård. Vi anser att vårdgarantin även bör innebära en rätt att söka vårdi utlandet, på samma sätt som i grannlandstinget eller på privata kliniker iSverige.En gränslös sjukvård är en bra och naturlig utveckling med en vårdgaranti.Det skulle kunna stimulera ett bättre resursutnyttjande t.ex. genom att ledigkapacitet rapporteras till databaser och patienten i kanfå aktuell information om kötider m.m., i och utomlands. Patientenkan då själv välja om han vill vänta på behandling på ett närbeläget sjukhuseller få den tidigare genom att resa.För verkligt högspecialiserad vård är fortfarande ett litet land. Detkan inte minst därför vara både bättre och billigare att använda utländskkompetens i vissa fall. Det är inte längre något egenvärde att Sverigeskall vara helt självförsörjande på sjukvårdstjänster. Svenska patienter måstekunna dra nytta av utländska läkares kompetens, på samma sätt som utländskapatienter måste få ökade möjligheter att komma till för att få vård avskickliga svenska läkare.Ett land med en väl fungerande sjukvård har ingen anledning att hindrasina egna medborgare från att söka vård utomlands. Ett land med dåligtfungerande sjukvård bör heller inte göra det; en sådan politik förvägrarmedborgarna bästa tillgängliga vård och tar dessutom bort trycket påförbättringar av den egna sjukvården.Mot den bakgrunden bör den prioritera frågan om frirörlighet för patienter i samband med ordförandeskap i EU år 2001.På hemmaplan bör vi föregå med gott exempel genom att införa envårdgaranti som gäller såväl i som utomlands. Detta är ett utmärkttillfälle att skapa bättre tydlighet för EU-tanken bland medborgare i gemen.Den fria rörligheten skall naturligtvis gälla också för dem som är sjuka, intebara för dem som är friska.15.8 En förstärkt oberoende tillsynsverksamhet- Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet på sjukvårdens område.Förbättra undervisningen kring IT i sjukvårdsutbildningarna.Inom sjukvården finns alltid risk för att det blir fel, inte sällan medödesdigra konsekvenser för enskilda människor. Det offentligas uppgiftmåste vara att svara för effektiva kontroll- och tillsynsåtgärder som sålångt möjligt hindrar att fel uppkommer men också att spridaerfarenheterna av gjorda misstag, så att de inte behöver göras igen.Det är angeläget att bryta ut tillsynsdel och göra den självständig oberoende verksamhet. har redan kompetensinom området hälso- och sjukvård, samt en regional organisation som lämparsig för kvalitetsuppföljning. HSU 2000 har begärt en översyn avtillsynsverksamheten bl.a. med inriktning på en sammanhållen tillsyn för helavårdområdet, där och länsstyrelsernas tillsyn sammanförs självständig myndighet. Vi stöder denna tanke.En statlig medicinalstyrelse bör alltså ansvara för godkännande ochkvalitetskontroll på sjukvårdens område. Medicinalstyrelsen skall godkännavårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara för kvalitetssäkring ochregelbunden medicinsk revision, utgöra en instans dit allmänheten kan vändasig med klagomål samt svara för den övergripande tillsynen.Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i dagens socialstyrelse.Kraven skall vara lika för alla som bedriver sjukvård; även offentlig vårdmåste kontrolleras. Den producent eller försäkringsgivare som inte lever upptill kraven och inte snabbt bättrar sig skall kunna avföras från systemet.IT-teknikens intåg i sjukvården innebär en särskild utmaning för tillsynoch kvalitetskontroll på det medicinska området. är det viktigt attkomma ihåg att IT i vården bara är ett nytt redskap. Man har alltid måstöverföra, spara och bearbeta information inom vården. Skillnaden är att detnu finns bättre metoder att göra detta.Det finns inte någon anledning ropa på ny lagstiftning för att reglera dennya tekniken. Det är inte sättet att överföra information som skall regleras,utan innehållet i informationen. Självklart skall det vara lika lätt att angripadålig rådgivning på Internet som vid ett vanligt läkarbesök. Men degrundläggande reglerna skall inte skilja sig åt beroende på vilken metod somanvänds för att överföra en och samma informationsmängd.Det offentligas uppgift ligger på ett annat plan. Strukturen i sjukvårdenmåste vara sådan att kliniker och mottagningar tar till sig den nya teknikenoch de nya möjligheterna. Och de utbildningar som leder till vårdyrken måsteredan på ett tidigt stadium förbereda studenterna på den mycketinformationstunga verksamhet som senare kommer att möta dem.Internationellt sett har ämnet medicinsk informatik utvecklats från börjanav 50-talet och har , framför allt i och , en etableradinstitutionell position inom medicinska fakulteter. Motsvarande är underutveckling i de flesta av världens länder och allt flera lärosäten sättermedicinsk informatik på schemat.Stora delar av den svenska utbildningen i medicinsk informatik baserar sigemellertid fortfarande på enskilda entusiasters initiativ och endast denmedicinska fakulteten i har en klar målformulering för sin IT-utbildning. För att ta tillvara alla de möjligheter som IT i vården ger - medbeaktande inte minst av de krav på säkerhet och tillförlitlighet som måsteställas - krävs enligt vår uppfattning en mycket mera målmedveten utbildningav svensk vårdpersonal än vad som är fallet idag.Undervisning i IT-användning bör därför ges blivande läkare ochsjuksköterskor samt övrig vårdpersonal från första terminen och sedanregelbundet under hela utbildningen, integrerat i alla kurser. För attsäkerställa en sådan utveckling bör en särskild lärostol i medicinskinformatik inrättas vid varje medicinsk fakultet.15.9 Satsa på en medicinsk forskning i världsklass- Ge ökat stöd till den bästa forskningen. Inrätta ett svenskt "NationalInsitute of Health" efter amerikansk förebild. Långsiktigt sett ligger denstora potentialen för förbättrad hälsa i nya landvinningar på bl.a. detmedicinska området, och sjukvårdens utveckling drivs av den medicinskaforskningen.Sverige har haft en god förmåga att överföra vetenskapliga resultattill diagnostiska metoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel.Inom läkemedel och biomedicin befinner sig i den internationellaforskningsfronten. Detta är också ett område som kan få helt epokgörandebetydelse. håller dock på att tappa sin ledande roll inomklinisk forskning.Återväxten av forskare måste tillgodoses om kreativa forskningsmiljöer avinternationell klass skall kunna upprätthållas. står inför ettgenerationsskifte där betydande delar av de etablerade forskarna går i pensionom . ökar de svenska företagens benägenhet att investera iforskning utomlands.För att ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinska ochbiomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt"" efter amerikansk förebild. "Institutet förmedicin och hälsa" skall kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskapligforskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner medanknytning till hälsa och sjukvård i vid mening.Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier avämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som inte ärmöjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig. Genom "Institutet förmedicin och hälsa" skapas en forskningsfinansiär med ansvar för hela detsamlade hälsovetenskapliga spektrumet. Det handlar om allt frångrundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa och social forskning.Vad beträffar menar vi att det statliga engagemangetkraftigt bör minska till förmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete.Erfarenheten visar att det ger störst möjligheter till framgång. avvecklas.16 Sjukvården blir en framtidssektor medvåra förslagMed våra reformer byter man perspektiv på sjukvården, från kostnad tillresursskapande verksamhet. Sjukvården blir en högteknologisk ochforskningsintensiv tillväxtmotor med en mycket stor andel välutbildadpersonal.Den svenska sjukvårdens kvalitet avgörs långsiktigt av dess förmåga tillförnyelse. Det går inte att erbjuda en god hälso- och sjukvård utan att snabbtta till sig de medicinska forskningsrön som finns i världen. Många avsjukvårdens misslyckanden och problem handlar just om att bästa tillgängligavård inte utnyttjas.På det privatiserade sjukhuset har man varit pionjär påatt genomföra titthålskirurgi med lokalbedövning. Det var en verksamhet somhade svårt att få pengar som landstingskommunal förvaltning.Men på är det inget problem. De som vinner på detta är bådepatienterna - som snabbare får tillgång till nya metoder i vården - ochpersonalen som får del i vinsten och möjlighet att vara med och utvecklaspjutspetssjukvård. Metoderna kan snart vara tillgängliga på flertaletoffentliga sjukhus. Men frågan är hur det sett ut om ingen velat gå i täten ochingen kunnat frigöra de nödvändiga ekonomiska resurserna för att visa att detgår.Organisationen bromsar också utvecklingen. På andra samhällsområden ärdet tydligt att företaget är överlägset när det gäller att överföra bred kunskapliksom mer svårfångad mjuk kunskap mellan olika kulturer, språk ochnationer. har läkemedelsföretag som traditionellt varit starka ochmycket globala. På motsvarande sätt borde det vara möjligt att skapaframgångsrika sjukvårdskoncerner med säte i som verkar påeuropeisk eller t.o.m. på global bas och som kan vara med och utvecklamedicinsk spetsteknologi.Den svenska sjukvården behöver nu internationaliseras inte bara vad avserden medicinska forskningen utan i lika hög grad när det gäller organisationoch arbetssätt. Sjukvård kan inte styras i stela nationella och offentligastrukturer.Vi vill se sjukvården som en viktig del i den nya ekonomin. Vi vill bytaperspektiv på sjukvården från kostnad till resursskapande verksamhet. Enkunnig, kompetent och engagerad personal är vårdens största tillgång.Ofta bär sjukvårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vårdskall organiseras och bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att startaeget.En sådan utveckling försvåras om det finns starka offentliga institutioner somgör anspråk på monopolställning. Med dominerande offentliga vårdgivare ärdet svårt att få till stånd den nyetablering av vård som är nödvändig för enförnyelse av sjukvården.Om skall klara de ökade krav som utvecklingen kommer att ställapå sjukvården, måste de stela ineffektiva system som skapar köer ochhindrar utveckling reformeras. Den nuvarande regeringens uppifrånperspektivoch nationella handlingsplaner måste bytas mot ett klimat där människorsegna initiativ välkomnas och stimuleras. Förändringen måste börja nedifrånoch den får inte mötas med ovilja och hot om förbud frånSocialdepartementet.17 Att möta framtidenSjukvården är en av de snabbast växande delarna av världsekonominsamt därutöver drivande för kunskapsutvecklingen. Den globalaefterfrågan på sjukvård är i brant stigande och investeringarna iutveckling och forskning enorma. I beräknas investeringarna isjukvården fram summera till 5.000 miljarder USD. Barainom läkemedelsforskning investeras 40 miljarder USD.Det är de beslut som fattas i om den svenska sjukvården somavgör huruvida vårt land kan ta tillvara de goda förutsättningarnaoch möjligheterna att utveckla en sjukvård i världsklass; en sjukvård som fårockså utländska patienter och högteknologiska företag att söka sig hit. Om felbeslut fattas kommer svenska patienter, forskare, personal och företag i ställetatt söka sig härifrån.Globaliseringen och den snabba IT-utvecklingen kan inte mötas med enstrategi som har förbud och centrala planer som hörnstenar. De nyautmaningarna måste mötas lokalt i en anda av öppenhet för nya idéer och nyaaktörer.Stockholm den 2 oktober 2000Chris Heister (m)()()()()()()()()de ()()