mot · GO02So383 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So383av , ()Hälsovård, sjukvård och social omsorg1 SammanfattningHälso- och sjukvårdslagens portalparagraf, "god vård och hälsa på likavillkor" håller på att förlora förankring i verkligheten. är sjukamänniskor - särskilt de svårt och de långvarigt sjuka och de döende -tillsammans med barnen, de svagaste och mest utsatta grupperna i vårtsamhälle. Om deras behov av bra vård inte blir tillgodosedda på ettvärdigt sätt kommer trovärdigheten för svensk hälso- och sjukvård attskadas i grunden.Graden av civilisation hos ett samhälle kan mätas genom hur det tar handom sina svaga och sjuka. vill arbeta för ett samhälle somligger i topp vad gäller graden av civilisation. Vi vill fokusera debatten omvälfärd och hög standard till att handla om god tillgång på vård och omsorgtill alla medborgare oberoende av var man bor, ålder, social status ellerekonomiska förutsättningar.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om 20 000 nya vårdplatser under en tioårsperiod.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att resurserna till kommun och landsting främst skall användastill god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om personalrekrytering till vårdyrken.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fler utbildningsplatser måste skapas för vårdyrken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vårdpersonalens yrkesinnehåll, fortbildning, kompetenskravoch karriärvägar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av "fler händer i vården".7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en värdighetsgaranti.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de etiska riktlinjerna för prioritering inom hälso- ochsjukvården efterlevs.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om god vård i livets slutskede.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hospice och palliativ vård.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stödet till anhöriga.12. beslutar att förlänga stimulansbidraget till anhörigvården inomäldreomsorgen år 2002 och 2003.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om närhet till vården.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om primärvårdens roll som bas i sjukvården.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om psykiskt handikappades situation.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dolda handikapp och personlig assistent.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om telefonrådgivning och opartisk information om läkemedel.18. begär att regeringen lägger fram förslag till en förbättradtandvårdsförsäkring som ingår i den allmänna sjukvården.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sambandet mellan tandhälsa och andra sjukdomar.20. beslutar att anslå ytterligare från den 1juli 2001 för att förbättra tandvårdsförsäkringen.21. begär att regeringen gör en översyn av hela systemet medhögkostnadsskydd.22. anvisar för , med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag, anslagen under utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning:23.5 Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag i krAnslagsförändring i kr )6 Människan en helhetHälso- och sjukvården har som syfte att främja en god hälsa åt allamedborgare oavsett ålder eller kön. Det innebär en helhetssyn påmänniskan samt att vården måste ta hänsyn till hela individen, både kroppoch själ.En presenterad undersökning av professor , läkareoch forskare vid Radiumhemmet i , visar att människors andligaoch kulturella behov blir större när man blir sjuk. Existentiella frågoraktualiseras av den kris som en svår sjukdom alltid för med sig.Vårdpersonalen kan tyvärr inte alltid möta dessa behov. Sjukhuskyrkan fylleren viktig roll men inte för alla patienter. Såväl läkare som annan vårdpersonalbör utbildas i att hantera existentiella frågor. En adekvat behandling som tarhänsyn till både kropp och själ måste erbjudas individen. Det är därför särskiltviktigt att vården kan bistå med psykologisk och social kompetens.7 Trygghet, tillgänglighet och rätt att väljaPatientens ställning bör stärkas. Det är oacceptabelt med långa väntetideroch köer i vården. Det måste bli betydligt enklare att få träffa sin läkarenär man söker vård. Patienterna vill ha mer inflytande över utredning ochbehandling. Det blir alltmer självklart att få välja vårdgivare. Redan idaghar människor enkelt tillgång till fakta och information om bl abehandlingsmetoder och läkemedel via Internet. Detta gör att i första handde yngre vårdtagarna blir allt kunnigare vilket även medför att de ställerhögre krav på sjukvården.Kristdemokraterna vill förbättra mötet mellan patient och läkare. Här finnsen stor utvecklingspotential. Förändringarna som kommer vad gällerdelaktighet i val av behandlingsmetod, möjlighet att få second opinion m m ärbara de första stegen i en ökad samverkan mellan patient och läkare.Säkerligen kommer snart ökade krav från patienterna att vilja ta del avalternativa medicinska metoder. Då krävs en större öppenhet för detta.Vårdens kompetens finns i hög utsträckning hos personalen, bland läkare,sjuksköterskor och övriga medicinskt utbildade. Hur vi utvecklar och utnyttjardetta kapital kommer att vara avgörande för om vi kan bli bättre på att hanterahälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården måste även fortsättningsvissöka locka till sig de mest begåvade och lämpliga personerna. Personalenmåste ges möjlighet till kompetensutveckling. Förutsättningar för inflytandeoch delaktighet måste stärkas. Ledarskapet måste bli tydligare och bättre.Även de grupper som har svårt att nyttja sin valfrihet skall ha en god, tryggoch värdig vård. För dessa gruppers skull är det extra viktigt att deprioriteringar för hälso- och sjukvård som beslutat om ligger fast.8 God hälsa för allaMänniskan består av kropp, själ och ande. Därför handlar hälsa i vidbemärkelse om ett fysiskt, psykiskt, socialt och andligt välbefinnande.Det är viktigt att allt folkhälsoarbete och alla preventiva insatser utgårfrån denna helhetssyn på människan och på hälsobegreppet.Även om hälsoläget i allmänt sett är bra så är god hälsa ändåojämlikt fördelad bland befolkningen. Forskning visar att resurssvagagruppers hälsoutveckling och medellivslängd är sämre än för dem som ärvälutbildade och resursstarka. Detta kan inte accepteras. Det krävs krafttagmot de resurssvaga gruppernas höga ohälsotal och lägre medellivslängd.Kunskap om hur olika livsstilsfrågor påverkar hälsa är viktig. Alla har rätttill denna kunskap. Här spelar inte minst skolan en mycket viktig roll.Folkhälsofrågor utvecklas vidare i en separat motion.9 Bristen på vårdplatserVårdköerna växer igen. Allt fler rapporter pekar på att en av orsakerna tillde växande köerna för operation är bristen på vårdplatser. I februari i årtvingades t ex många sjukhus att helt eller delvis ställa in planeradeoperationer.I ett debattinlägg i belyser 15 medicinläkare fråganom vårdplatser ur ett delvis nytt perspektiv. I artikeln skriver de: "Sjuk-vårdens utveckling gör att allt fler svårt hjärtsjuka människor överlever. Dettaär naturligtvis positivt, men det medför en ökad belastning påmedicinklinikerna. har medicinkliniken på Östrasjukhuset blivit av med en fjärdedel av sina vårdplatser, när det egentligenskulle behövas fler, och inte färre, platser. De svåra överbeläggningar somdrabbar landets medicinkliniker brukar förklaras med att andelen äldre ibefolkningen ökar. Men en viktigare orsak är att sjukvårdens resurser, efter denedskärningar som gjorts, inte motsvarar de behov som förändringarna idödlighet och sjuklighet i hjärt-kärlsjukdomar har medfört. Dödligheten ihjärt-kärlsjukdomar minskar men vi får en allt större grupp av människor somlever med kranskärlssjukdom och andra kärlsjukdomar. Ett exempel är denalltmer framgångsrika vården vid akut hjärtinfarkt som leder till fleröverlevande patienter. "har antalet vårdplatser i mer änhalverats. Denna drastiska reduktion har genomförts med oförändratvårdbehov. Antalet äldre har ökat och den medicinska utvecklingen har ställtkrav på flera vårdplatser. Visserligen har den medicinska utvecklingen inomvissa specialiteter möjliggjort behandling i öppen vård eller kortaremedelvårdtider, men andra möjligheter som denna utveckling medfört ställerkrav på flera vårdplatser. Detta gäller flertalet medicinska specialiteter.Sverige hade 1995 en medelvårdtid som var bland de lägsta inom , 7,8dagar. Den svenska utvecklingen innebär att i dagsannolikt har de kortaste medelvårdtiderna i . Antalet vårdplatser per1000 invånare var 6,5 i . De flesta övriga länder i harfler vårdplatser per 1000 invånare.Källa: 1999I och med att medicinska metoder har förbättrats har även ambitionsnivånoch förväntningarna hos befolkningen ökat i samma takt.Ambitionshöjningen är inte heller isolerad till den planerade vården.Även inom den akuta vården sker en sådan utveckling. Patienter som enbart skulle ha fått symptomlindrande behandling kannumera opereras och får kanske med god livskvalitet.De växande köerna och det ökande vårdbehovet behöver inte betyda attvården åstadkommer mindre. Ambitionshöjningen kommer troligtvis attaccelerera till följd av fortsatt snabb utveckling av medicinteknik ochläkemedel. Detta är i sig en mycket positiv utveckling eftersom liv räddasoch livskvaliteten höjs i allt högre ålder.Bristen på vårdplatser tvingar landstingen att föra över svårt sjukamänniskor till omvårdnad. Kommunerna saknar kompetens ochpraktiska förutsättningar att klara uppgiften. Underbemanningen och bristenpå medicinsk kompetens inom äldrevården förvärrar situationen. På deåterstående sjukhusplatserna samlas de mest vårdbehövande patienterna,vilket kräver ökad och inte minskad bemanning, förlängda och inte förkortademedelvårdtider.Antalet vårdplatser på sjukhusen har reducerats så mycket att det blirstörningar i patientflödet och flera kliniker påverkas. Minskningen av antaletvårdplatser har inte heller blivit kompenserad genom en motsvarandeutbyggnad av eller särskilda boenden. Därför bör inriktningenvara, att skapa cirka 20.000 nya vårdplatser. Dessavårdplatser bör främst gälla de vårdformer där behoven av sjukvård ochomvårdnad är störst, dvs vård av svårt och långvarigt sjuka och äldre.En av WHO genomförd undersökning rankar hälso- ochsjukvårdssystem på 23:e plats i världen. Betygssättningen baseras på enomfattande bedömning inte bara av sjukvård utan även av tillgång tillsjukvårdsförsäkring, apotek samt andra sociala funktioner. har hittillsklarat fördelning av vårdinsatser väl, stadigt höjt medellivslängden och nåttförväntade hälsomål. placerar sig klart efter och ,och , men före , och . Rankingenvisar att utrymmet för förbättringar är stort.Det är viktigt att landsting och kommuner får ytterligare resurser under denärmaste åren. och framåt har regeringen aviserat utökadestatsbidrag. Detta statsbidrag innebär ett realt resurstillskott för hälso- ochsjukvården med ca en procent . Med ökaderesurser ställs krav på att kvaliteten och tillgängligheten inom primärvård,äldrevård och psykiatri ökar. Resurserna är dock otillräckliga för att kunnahantera ett utökat vårdbehov. Dessutom har den kraftigt höjda avgiften tillkommunsektorns momskontosystem i princip inneburit att de nya resursersom anslagits av och genererats av ökande skatteintäkter, raderatsut.Kristdemokraterna anser att vård och omsorg måste ges en särställning isamhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. De resurser som nuläggs på landsting och kommuner måste främst användas till att säkerställa engod vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka.Minskningen av antalet vårdplatser sedan 1992Tabell 2: (Läns- ochregionsjukvård 1992 1996 1997 Förändring )Källa: Landstingsförbundet10 VårdgarantiVårdköerna har stadigt ökat sedan den s k vårdgarantin togs bort. Påmånga håll i landet kan man få vänta på nödvändig operationeller behandling. För patienter som bor i områden därsjukvårdshuvudmännen tagit vårdgaranti och värdighetsgaranti på allvar,som och , är situationen ljusare.För sjuka människor är det orimligt att behöva känna oroinför operation eller annan behandling som det ofta krävs intar smärtstillande och andra mediciner. Dessutom får samhälletofta en hög kostnad i form av sjukskrivning och tillbakagången tillarbetslivet kan fördröjas. Nödvändiga resurser, en utökad samverkan ochorganisationsförändringar måste till för att arbeta bort vårdköerna. Deerfarenheter som har vunnits av försöken som i olika delar av landet harpågått med gränsöverskridande samarbete mellan ochvårdsektorn (FINSAM-modellen) bör ligga till grund för ett fortsattförändringsarbete. I korthet betyder det att medel tas frånförsäkringskassan för att betala operationer. Genom detta lindrasmänskligt lidande och köerna kortas. Administrativa och budgetmässigamurar som är ett hinder för kloka beslut måste undanröjas.Det behövs en utvidgad vårdgaranti jämfört med den som gällde från 1992och därefter. Vårdgarantin bör omfatta alla medicinsktmotiverade diagnoser och utfästa behandling . De allmäntomfattade slutsatserna från skall vara utgångspunkt.Det innebär att den för varje tillfälle aktuella kösituationen inte skall avgörainriktning och prioritering, utan vårdbehoven. Patienter med svåra kroniskasjukdomar och personer i livets slutskede, dvs patienter som har de allrastörsta vårdbehoven, skall inte stå tillbaka för patienter medlättdiagnosticerade och behandlingsbara sjukdomar. Införande av en nyvårdgaranti kan komma att behöva tillskott av medel, men bör rymmas inomramen för samhällets totala satsningar på hälso- och sjukvård,sjukskrivningsmedlen inkluderade. har väckt en motionmed anledning av regeringens proposition "nationell handlingsplan förutveckling av hälso- och sjukvården" (1999/2000:149).11 Personalen är nyckeln i vårdenSverige har en mycket väl utbildad vårdpersonal. Personalenshängivenhet och arbetsvilja har utnyttjats därhän att många förloratgnistan. Detta är oroande tendenser som kan få irreparabla konsekvenserom de inte åtgärdas snabbt. Behovet av att rekonstruera hälso- ochsjukvården, utveckla äldreomsorgen och att återställa personalensframtidstro måste beaktas särskilt under de närmaste åren.En allvarlig konsekvens av den s. k. vårdkrisen är ett vikande intressebland ungdom att söka sig till vårdyrkena. På många håll medför detta storasvårigheter i rekryteringen till såväl tjänster som vikariat. Flerutbildningsplatser måste skapas för på både läkar- och sjuksköterskelinjernasamt inom omvårdnadsprogrammen.Det är angeläget att undersköterskornas roll uppvärderas.Kompetenskraven bör ses över och nya karriärvägar erbjudas för att göra ettav vårdens viktigaste yrken mera statusfyllt. Även i fråga omsjuksköterskornas roll och ansvar behöver framtidens rekryteringsmöjligheterförbättras. Yrkesinnehåll, kompetenskrav och karriärvägar behöver förnyasoch utvecklas. För alla yrkesgrupper inom vården bör möjligheter tillspecialisering öka i syfte att göra vårdyrkena mera attraktiva. Stimulanser iform av fortbildningsmöjligheter och en mera generös lönesättning är viktigadelar av en ny personalpolitik inom vård- och omsorgsområdet. En störremångfald av vårdgivare kan skapa förutsättningar för bättre lönebildning ochfler attraktiva karriärvägar för anställda inom vården.I en omtalad undersökning som utfördes av Kommunalarbetarförbundetunder framkom att undersköterskor och vårdbiträden somarbetade inom privat äldreomsorg trivdes bättre än de som arbetade hos deoffentliga arbetsgivarna. Mer ansvar, bättre karriärvägar, bättre ochtillgängliga chefer som motiverar personalen och större möjligheter att taegna initiativ nämns som fördelar hos privata vårdgivare.Kristdemokraterna utvecklar sin syn på personalen i sjukvården i enseparat motion.11.1 SpecialistutbildningVad gäller specialistutbildning för läkare och vidareutbildning försjuksköterskor är det nödvändigt att se över dimensioneringenmed tanke . Redan nu kan vi se att det finns brist påexempelvis barnläkare, reumatologer, neurologer, geriatriker,allmänläkare samt intensivvårdssköterskor, röntgensköterskor m.fl.specialistområden. För att kunna erbjuda en god vård krävsutökade utbildningsinsatser. Därför bör regeringen återkomma medförslag som stämmer överens med de behov som finns.Många av våra äldre får ålderssymtom som kräver god vård. Det äralldeles uppenbart att behovet av fler läkare med specialistkompetens iåldrandets sjukdomar växer. Det behövs ett kompetenslyft för allmänläkare igeriatrik. För att säkra tillgången på geriatrisk läkarkompetens framöver krävsen långsiktig planering. Behovet måste därför kartläggas. Det behövs ennationell uppföljning av geriatrikens utveckling efterädelreformen, en analys som kan läggas till grund för landstingens långsiktigaplanering för att tillgodose behovet av geriatrisk kompetens under denärmaste 10-15 åren.11.2 Utbildad personal är en investeringI nutida svensk sjukvård finns en tendens att den materiella standarden taröverhanden. Det är lättare att acceptera en investering i dyr utrustning änen ytterligare anställd i den personal som svarar för omvårdnad. Man harlänge trott att god vårdkvalitet är detsamma som stor kvadratmeterytaeller eget rum på långvården. Så är det inte. För att uppnå godvårdkvalitet krävs framför allt att det finns kompetenta och medkännandemänniskor som ger vård. När landstingen skär drastiskt i sjukvården ärdet omvårdnaden som blir lidande. Det är bland annat de människor somhar kroniska sjukdomar och människor i livets slutskede som drabbas. Detär de som inte själva kan protestera som får utstå försämringar. Detta äroacceptabelt.Vi kristdemokrater anser att sjukvårdshuvudmännen måste avsätta merresurser för att ge utbildning i medicinsk-etiska frågor. Denna utbildningmåste få högre status för att man skall kunna tillmötesgå de ökade kraven.11.3 Fler händer i vårdenPersonalen behöver få ny framtidstro och en god grund för ökatsjälvförtroende. Det behövs "fler händer i vården". har antalet anställda inom landstingens hälso- och sjukvård minskatmed ca 133.000 personer, varav 70.000 till följd av ädelreformen. Dettainnebär en faktisk personalförlust på netto 63.000 anställda inom den delav hälso- och sjukvården som landstingen har ansvar för. Under årenframöver måste sjukvården och äldreomsorgen få ett resurstillskott sombättre motsvarar vårdbehovet.Sjukvård och äldreomsorg handlar i hög grad om medicinsk diagnos ochbehandling. Men det handlar också i hög grad om att ge omvårdnad. Det ärfråga om att kunna erbjuda tid. Tid att lyssna och tid att ge tröst. De senasteårens nedskärningar inom vårdområdet har drabbat omvårdnaden mest. Det ärangeläget att personalen har tid för att diskutera patientens symptom, oro ellerångest.Alltfler administrativa uppgifter läggs på läkare och sjuksköterskor. Detstora flertalet rapporter, redovisningar, sammanställningar och enkäter tar deerfarnas tid i anspråk från vården av patienterna. Administrationen måstebegränsas och utföras av särskilt avdelad personal. Läkarsekreterarna är entillgång. De nedskärningar som denna yrkeskategori drabbats av har i sin turpåverkat den tid som sjukvårdpersonalen tidigare ägnat åt patienten.Läkarsekreteraren kan på ett kvalificerat och effektivt sätt erbjuda denadministrativa avlastning som läkarna behöver för omvårdnad.Kristdemokraterna har i en motion påpekat detta med anledning avregeringens proposition Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården (1999/2000:149).12 En värdighetsgaranti för allaDet finns all anledning att arbeta med fördjupade kvalitetskrav inomsjukvården. Det är dessa kvalitetskrav vi vill lyfta fram genom att skapaen värdighetsgaranti för trygghet i vården och stärka patientens ställning.Detta får inte enbart begränsas till att handla om väntetider, tillgänglighetoch ökade valmöjligheter.Patientens delaktighet i sin egen vård, personlig integritet och respekt förden enskilde är viktiga frågor. Tid för omvårdnad och tid för möten mellanmänniskor måste bli centrala delar i en värdighetsgaranti inom hälso- ochsjukvården. Den oro som alltför många patienter känner i väntan på provsvargår inte att mäta. Tydliga besked är ett minimum. I värdighetsgarantin börskrivas in att ingen skall vårdas i korridorer eller behandlingsrum. I lägenmed extremt hög belastning inom vården finns ingen möjlighet att låtavårdgarantin resultera i sanktioner gentemot någon, däremot kan man alltid gekompensation till patienten. Värdighetsgarantin för sjukvården bör tydligtange att polikliniska operationer helst inte får ändras samma dag.Ett steg i rätt riktning är HSU 2000, där man talar om vikten av att ökapatientens kunskap genom tydligare lagar, bättre information om rättigheteroch skyldigheter.13 Vår värdighet som äldreTill följd av ädelreformen minskade antalet vårdplatser inom landstingen.Åren 1990-1998 minskade antalet vårdplatser med ca 30.000 vilketinnebär att det finns ca 35.000 vårdplatser kvar hos landstingen.Enligt många bedömare är det inte möjligt att minska antalet vårdplatserytterligare. Svenska Kommunförbundets Äldreberedning anser attframtidens äldrevård kommer att ställa krav på mycket fler vårdplatsersåväl på sjukhusen som inom de kommunala vård- och boendeformerna.Mer än 1,5 miljoner svenskar är . Om kommer antaletpersoner som är att vara 60 000-65.000 fler än 1995.Även om vi vet att allt fler äldre är friska allt längre, kommer behovet avvård i den växande gruppen att öka.Demografisk utveckling 1950-2030Tabell 3: (År Antal personer % av total-befolkningen Antal personer % av total-befolkningen Total-befolkningen )Källa: SCB:s befolkningsstatistik och SCB:s befolkningsprognos 1997,huvudalternativetI och med ädelreformen 1992 fick kommunerna det samlade ansvaret förlångvarig omsorg, service och vård till de äldre. Landstingen ansvarar för denmedicinska läkarinsatsen. Kommunernas ansvar har vidgats. I detta ansvarfinns en rad olika omsorgs- och vårdformer som kompletterar varandra för attge trygghet och kvalitet inom äldreomsorgen. utgör i de flestafall grunden i det ansvar som socialtjänstlagen ålägger varje kommun. Menför att klara de varierande vårdbehov som finns hos den enskilde är detnödvändigt att det finns olika former av särskilda boenden. Det kan gälla t exservicehus, gruppboende och sjukhem.Ädelreformen har medfört förbättringar, men även vissa problem. Ett är attbegreppen "klinikfärdig" och "medicinskt färdigbehandlad" feltolkas.Patienter i uppenbart behov av institutionsvård skrivs ut från sjukhusen ochtas hem av kommuner till gruppboende eller sjukhemsvård. Dessa har intealltid hunnit byggas ut och räcker inte.Svårt och långvarigt sjuka måste erbjudas adekvat vård av kompetentpersonal och med god kontinuitet även efter att patienterna är "medicinsktfärdigbehandlade". Konsekvenserna av bristen på vårdplatser är att många,särskilt ensamboende, som har behov av att få tillfriskna på sjukhuset innande kommer hem, inte får den möjligheten . Genom den kraftigaminskningen av antalet vårdplatser uppstår också problem i samband medtoppar, dvs då belastningen är särskilt stor. Då visar sig bristen iflexibilitet.Resultatet blir överbeläggningar och att vårdbehövande människor hamnar ikorridorer och andra utrymmen. För att kunna sätta patienten i centrum är detnödvändigt att skrota begrepp som klinikfärdig och medicinsktfärdigbehandlad.Inom äldrevården behöver det ske förändringar som ger bättrepatienttillfredställelse och högre kvalitet. Minskningen av slutenvårdsplatseroch allt kortare vårdtider på sjukhusen leder till att kommunernas vårdansvarutsätts för orimliga påfrestningar.