ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02K317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K317av , ()Modernisering av miljö- och jordbruksutskottetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att organisatoriskt föra de areella näringarna tillnäringsutskottet och renodla dagens miljö- och jordbruksutskott till ettmiljöutskott.MotiveringRiksdagens miljö- och jordbruksutskott täcker ett brett spektrum avsakområden som miljö, jordbruk och trädgårdsnäring, skog, fiske, jakt,livsmedel, kemikalier och kärnsäkerhet, m.m. Det finns, enligt våruppfattning, inga tunga skäl varför två så olika huvudområden, miljörespektive areella näringar, ska ligga under samma utskott.För drygt hundra år sedan var jordbruket den dominerande näringen iSverige. Det var den näring som sysselsatte de allra flesta i landet. Då var detnaturligt med en egen utskottsorganisation för denna tunga näringsgren.Sedan kom industrialiseringen och är vi på väg in i nästa fas,kunskapssamhället eller tjänstesamhället.Trots att flera sektorer utvecklats vid sidan av jordbruket lever det politiskaorganisationstänkandet kvar med ett starkt intresse att särbehandla justjordbruksfrågor.Tyvärr är intresset oftast inriktat mot att reglera och negativt särbehandlajordbruket jämfört med andra näringar. Även näringar som skog och fiskem.m., drabbas av samma förhållanden.Vi tror att dessa näringar mår bäst av att få likställd behandling med andranäringar. Att inordna de areella näringarna under näringsutskottet skulle göradet lättare att undvika den negativa särbehandling som drabbat jordbruketbl.a. i form av höga el- och drivmedelsskatter.Den andra aspekten handlar om att det uppstår konflikter mellan olikanäringars intressen och miljöintressen. Konflikter som är olämpliga atthantera i ett och samma utskott. Vi anser det lämpligt att de näringar som ärorganiserade under miljö- och jordbruksutskottet förs över tillnäringsutskottet och att de miljörelaterade frågorna är organiserade i ett nyttmiljöutskott.Stockholm den 3 oktober 2000Lars ()()
mot · GO02K318 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K318av Enochson, (-kd)Insyn i utskottens arbeteFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om att få större inslag av offentlighet i utskottsarbetetenligt vad i motionen anförs.MotiveringRiksdagens har i sin nuvarande form funnits . Detpågår ständigt diskussioner inom om att göra riksdagsarbetetmera tillgängligt för allmänheten och att väljarna skall följa hur derasförtroendevalda agerar. Ett led i detta är INTERNET TV som finns ikammaren och denna utveckling känns positiv.Ytterligare ett steg i att göra arbete mera känt är att öppnariksdagens utskottsarbete för allmänheten. Det yngsta parlamentet i är"The Scottish Parliament" som öppnades . I uppbyggnaden av dettaparlament gjorde man studiebesök bland annat till och upplevdevårt arbete i mångt och mycket som ett demokratiskt föredöme. Det skotskaparlamentet gick dock längre än vi i och med att de öppnade utskottens arbetegenom direkt närvaro av allmänheten eller genom att direktsända utskottensarbete i TV eller via nätet. Här har man alltså valt att inte bara göra detmöjligt för väljarna att följa debatten i kammaren utan också de förberedandediskussionerna i utskotten. Genom direktsändning över nätet ger man allaväljare i en möjlighet att aktivt följa de utskottsfrågor som är avspeciellt intresse för den individuella väljaren. Genom att aktivt uppmanaväljarkåren att via e-post skicka in kommentarer och synpunkter kommer dendemokratiska debatten rakt in i hemmen.Det skulle ur demokratisk synvinkel vara intressant att även pröva dennatanke i . Ett annat sätt kunde vara att utveckla de regelbundetåterkommande utskottshearingarna för att få ett större inslag av offentlighet iutskottens arbete. har hearingar rönt stormassmedial uppmärksamhet och uppskattas av allmänheten.Stockholm den 27 september 2000Annelie Enochson (kd)()
mot · GO02K320 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K320av , Hans (s)Kommunala företags konkurrensmöjligheterFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en permanentning av försökslagstiftningen beträffandekommunala trafikföretag.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ilastiftningen som innebär att de kommunala företag som själva ärkonkurrensutsatta och drivs enligt affärsmässiga principer tillåtskonkurrera utanför den egna kommunen.MotiveringDen nuvarande lagstiftningen förhindrar kommunal- och landstingsägdaföretag att lägga anbud på uppdrag utanför den egna kommunen även omde själva är fullt ut konkurrensutsatta.Kommunerna tvingas med nuvarande upphandlingsbestämmelser attutsätta sina egna företag för konkurrens i den egna kommunen somde kommunala företagen är förbjudna att vara med och konkurrera i andrakommuner. Detta innebär en allvarlig snedvridning av konkurrensen och lederockså till en minskad konkurrens. Många kommuner väljer därför att heltavstå från att konkurrensutsätta vissa verksamheter.Ett exempel på de negativa effekterna av den nuvarande lagstiftningenfinns inom buss- och renhållningsverksamheten. Där kommunerna nu öppnarför konkurrens beträffande exempelvis sophämtningen uppstår snabbt enorimlig konkurrenssituation. De kommunala renhållningsföretagen hamnar ien situation där man konkurrerar med multinationella företag genom enlagstiftning som gör att man bara kan förlora marknadsandelar men saknarmöjlighet att ta nya.Kommunala företag som bedriver sin verksamhet på helt affärsmässigagrunder bör därför ha möjlighet att lägga anbud på verksamheter även utanförden egna kommunen, under förutsättning att den aktuella verksamheten ärkonkurrensutsatt i den egna kommunen.Stockholm den 20 september 2000Hans Stenberg ()()()()
mot · GO02K321 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K321av , ()TeckenspråkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att erkänna teckenspråk som ett minoritetsspråk.Teckenspråk - varför inte ett minoritetsspråk?Den 2 december 1999 fattade beslut om nationella minoriteter iSverige. Beslutet innebär ett erkännande av nationellaminoriteter och deras språk, vidare innebar beslutet att minoritetsspråkenges stöd för att hållas levande.Teckenspråk har använts i och är en viktig del avdövas kultur. Trots detta faller inte teckenspråk under ramen för syftet medminoritetsspråkskonventionen. Den bygger på språkens anknytning tillurbefolkningar och andra nationella minoriteter som etniska grupper.De skäl som finns för att stödja teckenspråket ligger därför vid sidan avkonventionens syfte. I detta sammanhang noteras i propositionen attEuropaparlamentet i en resolution tagit upp frågan omsärskilda åtgärder för stöd och erkännande av teckenspråket.Mycket av samhällets utbud av information och kultur är inte tillgängligtför döva. Det är därför viktigt att stärka teckenspråkets ställning så att dettautbud görs tillgängligare.Stockholm den 2 oktober 2000Anne-Katrine ()()
mot · GO02K322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K322av Husmark , ()MotionsperiodenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte tillsända propositioner och skrivelser,förutom budgetpropositionen, som löper med den allmännamotionstiden.Motionsperioden - en arbetsmiljöfrågaAllmänna motionsperioden är till för att i motioner föra framallmänhetens tankar och förslag samt enskilda riksdagsledamöterssynpunkter. med detta sker ett partiarbete med kommitté- ochpartimotioner förutom det intensiva arbetet med att formulera enalternativ budget.Detta är en demokratisk rättighet som regeringen klart begränsar genomatt, ca , tillsända utöverbudgetpropositionen, ett antal andra propositioner och skrivelser. Alla med enmotionstid som utgår med den allmänna motionstiden eller dagarnastrax efter.Detta får då till följd att det arbete som ursprungligen var tänkt att skeunder dessa få veckor kan komma att få stå åt sidan eller vanligare att arbetetintensifieras så mycket att kvalitén på arbetet försämras somledamöters men i synnerhet personalens hälsa står på spel.Regeringens skrivelser och propositioner är mer än välkomna och gärnafler än vad som förekommer. Men det vore definitivt att föredra att dekommer under den allmännamotionsperioden.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()()
mot · GO02K325 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K325av , ()Uthyrning av videofilmFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte tillåta personnummerregistrering vid uthyrning avvideofilmer.MotiveringAtt låna böcker på bibliotek är en god vana som många svenskar har. Detär enkelt att skaffa sig ett kort för att få låna böcker och systemet harfungerar väl . Våra läsvanor har numera kompletteratsäven med filmvanor. Det blir allt vanligare att man hyr videofilm i någonav de videobutiker som finns på de flesta orter. Som konsumentav böcker vill jag inte att uppgifterna om vad jag lånar för litteratur skakunna exempelvis säljas för reklamkampanjer. Detsamma gällerförhyrning av videofilm, uppgifter om lån ska inte kunna spridas tillannan. Denna risk finns inte vad gäller lån av böcker på bibliotek, därbehöver man inte lämna personnummer för att få lånebehörighet. Menvad gäller videofilm ligger det annorlunda till. För att få hyra envideofilm fordras att man lämnar sitt personnummer till butiken. I per-sonuppgiftslagen finns angivet att personuppgifterna inte får behandlasför något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifternasamlades in. Men hur vet jag som konsument att mina personuppgifterinte säljs eller lämnas vidare för statistik och reklamkampanjer?Enligt den praxis som utarbetats av Datainspektionen får vanligakundregister normalt inte innehålla personnummer. Endast om det på grundav verksamhetens art är särskilt viktigt att personförväxling inte sker kanregister med personnummer tillåtas. Jag anser inte att det är nödvändigt medpersonnummer för att få hyra en videofilm, det måste kunna räcka med lämnar namn, adress och telefonnummer samt visar legitimation vidhyrtillfället. Att den ena verksamheten är och den andra privat kaninte ha någon betydelse, gäller att det är tryggare med den kommunalaverksamheten, där det finns reglerat om vilken tillsyn som ska vara förverksamheten.Enligt en särskild regel i personuppgiftslagen gäller att personuppgifterinte får behandlas för ändamål som rör direkt marknadsföring, om den regi-strerade hos den personuppgiftsansvarige skriftligen har anmält att han ellerhon motsätter sig en sådan behandling. Om den registrerade inte har gjortsådan anmälan får en intresseavvägning göras mellan den registreradesintresse av integritetsskydd och den personuppgiftsansvariges intresse av attanvända uppgifterna till marknadsföring. Detta ställer oerhört stora krav påden personuppgiftsansvarige i videobutiken liksom det ställer stora krav påkunden att vara aktiv i frågan om anmälan om att man inte vill ha sinauppgifter i marknadsföringsaktiviteter.Att begära personnummer för att en person ska få hyra en videofilm anserjag inte är nödvändigt och jag anser inte heller att den rätten skall finnas förvideobutikerna. Det finns andra sätt att värna om att den uthyrda filmenåterlämnas.Stockholm den 19 september 2000Carina ()
mot · GO02K327 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K327av , ()Regionalparlament i SkåneFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att permanenta försöksverksamheten med regionalt självstyre iSkåne.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan regionala ochstatliga organ.MotiveringSedan den 1 juli 1997 pågår en försöksverksamhet med utökad regionalansvarsfördelning i län, län och . I Skånehar det rått bred politisk enighet om det positiva i att flytta ansvar frånstaten till regionen. Förhoppningen är att frågor om kommunikationer,näringsliv och kultur kan behandlas bättre med ett regionalt, skånsktperspektiv på helheten.Tanken bakom försöken med ökat regionalt självstyre är att regionalaföreträdare ska ha större inflytande över politiska beslut rörandeinfrastruktur,näringsliv och kultur. har en i unik tudelning mellankommunal och statlig nivå. Många frågor och problem ligger dock uppenbartöver den kommunala nivån, men kan lösas bättre om besluten fattaspå en lägre nivå en den statliga. I menar många att försöksperiodeninneburit en inledning på ökad lokal debatt kring övergripande frågor och attden också varit en öppning för ökat samarbete mellan företrädare för olikakommuner.Skåne har fått kraftigt ökade möjligheter till ekonomiskt ochkulturellt utbyte över gränserna till , , inklusive forna DDR.För att rätt utnyttja möjligheterna och riva kvarstående hinder måstemänniskor som känner till de regionala förhållandena vara med och formautvecklingen. Vi vill betona att ideologin bakom ökat regionalt självstyre intehar något med lokalpatriotisk separatism att göra, utan framför allt handlarom att minska avståndet mellan beslutsfattare och människor.Snart ska regeringen fatta beslut om fortsatt försöksverksamhet. Enligt våruppfattning, med erfarenhet från försöket i , finns det ingen anledningatt fortsätta under benämningen försöksverksamhet. Tvärtom kanregionförsöket i nu övergå i en permanent organisation. Ett starkt skälför detta är, förutom att försöket fungerat väl, att det råder bred politiskenighet i om ökat regionalt självstyre. Det som återstår är att, ännutydligare än , klargöra vilka ansvarsområden som ska ligga på regionalrespektive statlig nivå. Det direktvalda beslutande organet bör kallasregionfullmäktige. Ansvarsfördelningen mellan ochregionparlamentet bör tydliggöras; företräder staten ochregionparlamentet regionen/länet.Enligt vår uppfattning måste därför några områden tydligare definierassom ett regionalt ansvar. De resurser som avser regionalpolitik, regionalnäringspolitik samt planering av regional transportinfrastruktur bör föras överfrån till regionen. Statliga medel för utvecklingsprojekt skafördelas av regionen. Regionen ska också själv kunna fördelautvecklingsmedel till regionala kulturinstitutioner. Om motsvarande intressefinns bland företrädare för de andra försöksregionerna bör även derasförsöksverksamhet övergå i permanent organisation.Stockholm den 4 oktober 2000Ulf ()()
mot · GO02K329 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K329av , Hans (s)Möjligheter för skolelever att besöka riksdagFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att utreda förutsättningarna för hur skolelever frånhela kan få bättre möjligheter att besöka riksdagen.MotiveringUnder ett riksdagsår besöker tusentals elever riksdag. Underbesöket ges eleverna och deras lärare information om arbete,demokratins historia och funktion. Ofta deltar också någonriksdagsledamot vid dessa besök. Besöken i upplevs sommycket värdefulla och givande av såväl elever som lärare. Förutom deninblick och ökade kunskap som eleverna få om arbete så såsockså frön till politiskt intresse och engagemang. De ekonomiskaförutsättningarna för skolelever att kunna göra ett besök iriksdagen varierar mycket beroende på de kostnader som är förenade medvad en resa till innebär. Förutsättningarna att göra ett besök iSveriges riksdag ökar påtagligt ju närmare eleverna bor. Det ärangeläget att ger riksdagsstyrelsen i uppdrag att utredaförutsättningarna för jämlikare möjligheter för skolelever attgöra ett besök i riksdag.Stockholm den 4 oktober 2000Hans Hoff ()
mot · GO02K332 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K332av Staaf-Igelström, ()KunskapsradionFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en försöksverksamhet med sammanlänkade närradiostationer iVärmland under en treårsperiod.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utvärdering av såväl radiosändningarnas effekt somintresset för studier via Internet.MotiveringKunskapsradion i kan räknas till pionjärerna när det gäller e-learning. har man spelat in och sänt informativa programhämtade från , ,m.fl. samlingslokaler. Man har även en hemsida därbland annat universitets öppna föreläsningar finns lagrade ochvem som helst kan gå in och lyssna på programmen utan kostnad. Densenaste utvecklingen på detta område är att man även kan avläggatentamina via sin dator genom att lämna in svar på frågor som skickats utav . Detta gör det möjligt att följa vissa kurser vid Karlstadsuniversitet oavsett var man är bosatt i landet. Genom att använda Internetså kan eleven lyssna på samma föredrag och därigenomskaffa sig goda kunskaper i ämnet. Denna höst är det en serie av tre sominte har närvaroplikt för att kunna tentera. Detta innebär att alla de somvill delta i de akademiska kurser där det är närvaroplikt ochsom bor i periferin i förhållande till har svårt att delta istudier som de tycker är intressanta.Den nya tekniken är en positiv utveckling när det gäller att sprida kunskap,men det är tyvärr enbart människor med tillgång till dator som kan nyttjadenna möjlighet. Visserligen sänder Kunskapsradion även öppnaföreläsningar som radioprogram, men sändaren har en ganska begränsadräckvidd. Uppskattade försök har dock gjorts med att sända programmen överandra närradiostationer i som och . Syftet har varit attförmedla viktig samhällsinformation från södra upp till länets norradel. Efter genomgång av fallen i har dessa sändningartyvärr stoppats. Den nya tekniken som vi får tillgång till i samband medutbyggnaden av bredband skulle inte enbart ge ägare av datorer möjlighet attdelta i de akademiska kurserna vid utan även en bredallmänhet som anser att programmen är intressanta, får tillgång till dem. Dennya tekniken gör det även möjligt att sända radioprogram med informativtinnehåll till olika (när)radiostationer i länet som i sin tur skulle kunna förselyssnarna med program av hög kvalitet.Den här frågan har många sidor och en av de viktigaste är jämlikhetenmellan människor, en annan den demokratiska rättigheten till kunskap. Desom bor i närheten av ett universitet har betydligt större möjligheter attbedriva akademiska studier än de som bor på större avstånd frånuniversitetsorten. Utifrån detta föreslår vi att en försöksverksamhet medsammanlänkande närradiostationer tillåts i under en treårsperioddär program med ett informativt innehåll får sändas. Vi föreslår vidare attprogrammen ska få hämtas från hela länet och sedan distribueras ut till desändare som deltar i försöksverksamheten samt att en utvärdering sker såvälav radiosändningarnas effekt som intresset för studier via Internet.Stockholm den 2 oktober 2000Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()
mot · GO02K333 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K333av , ()Indirekta val till EU-parlamentetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ledamöter till bör väljas avriksdagen.MotiveringAllmänna val är en mycket viktig del av ett demokratiskt styrelseskick,och respekten för dessa val måste hållas högt. I har vi ett myckethögt valdeltagande när det gäller valen till , landstingen ochkommunerna, även om det finns en sjunkande trend. Det högavaldeltagandet gäller också vid folkomröstningar i vårt land.Vid valet till är det inte alls på samma sätt. Valdeltagandetvar skrämmande lågt, och intresset bland väljarna i allmänhet var, miltuttryckt, svalt. Risken finns att för många val med ett lågt valdeltagandeockså smittar av sig till de val som av tradition har ett högt valdeltagande,ochdet skulle vara en stor förlust för demokratin. När blev medlem i EUoch skulle utse sina första ledamöter till parlamentet, utsågs dessa avriksdagen. Eftersom redan är vald av folket borde det vara enlämplig ordning också i fortsättningen.Stockholm den 26 september 2000Laila ()()
mot · GO02K334 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K334av , ()Den allmänna motionstidenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om en översyn av ledamots motionsrätt enligt vad imotionen anförs.MotiveringDen allmänna motionstiden är den tid då enskilda riksdagsledamöter kanta initiativ i varje fråga som har rätt att besluta om.Många dagars arbete avsätts av varje enskild ledamot för att författa deflera tusen motioner som inlämnas till riksdagenskammarkansli. Arbetsbelastningen blir mycket tung förriksdagens och de olika partiernas kanslipersonal, då motionsarbetet kringregeringens budgetproposition pågår.Resultatet av arbetet med de allmänna motionerna står i inga delar iproportion till den utnyttjade arbetstiden. Ytterst få motioner får etttillkännagivande till regeringen som följd. De flesta avslås med knapphändigmotivering av respektive utskott.Det borde vara möjligt att bättre disponera alla parters arbetstid, genom attfinna nya former för den enskilde riksdagsledamotens motionsrätt.Stockholm den 3 oktober 2000Majléne ()()
mot · GO02K337 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K337av , ()som valkretsnamnFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att byta namn på östra valkrets tillSkaraborg.MotiveringNär beslutet att bilda regionen av de tre landskapenBohuslän, och togs gjordes många stora ochomvälvande förändringar. En förändring som gjordes i samband med detbeslutet anser jag var onödigt - att byta namn på vår valkrets till VästraGötalands östra valkrets. Vår valkrets har samma gränser som gamlaSkaraborgs län, förutom och som valde att gå över tillJönköpings län.Skaraborg ingår i men man använder justSkaraborg, när man från någon kommun i skall beskriva var mankommer ifrån. är ett gammalt namn på vårt län, och vi i Skaraborgär rädda om vårt namn även om vi inte längre har namnet kvar p g a att viingår i . Ett bra sätt att använda namnet iframtiden är att ändra namnet på vår valkrets. Därför föreslår jag att när nästabeslut tas som berör vi också har förslag till namnbytepå vår valkrets.Stockholm den 4 oktober 2000Birgitta ()
mot · GO02K338 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K338av , ()Oäkta namnteckningar i riksdagsmotionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om ändring av rutinerna för undertecknande avriksdagsmotioner i enlighet med vad som anförs i motionen.MotiveringVid en genomgång av de olika partiernas och riksdagsledamöternasmotioner framstår många av de olika namnunderskrifterna under enmotion som besynnerligt likformiga. Det förefaller helt enkelt som det påmånga håll i partikanslierna blivit rutin att någon tjänsteman påpartikansliet skriver dit samtliga namnteckningar i stället för attledamöterna själva gör det. blir en kopia avIngvar , blir som B i och GudrunSchymans man blir som man i de flesta andra sammanhang - i ett företag, på en myndighet eller på envärdehandling - skulle en oäkta namnteckning på en originalhandlingbetraktas som något mycket allvarligt och sannolikt leda till utredning omurkundsförfalskning eller motsvarande. Men i landets högsta beslutandedemokratiska församling, den svenska , där godtas märkligt nog detovan beskrivna förfarandet år efter år.Missbruket av namnteckningarna fortgår trots att kammarkansliet ianvisningarna för hur motioner skall utformas uttryckligen skriver att"originalet skall vara undertecknat av motionären/motionärerna".Det finns säkert rimliga förklaringar till hur de rutiner uppstått som lettfram till nuvarande underliga ordning. Inte minst det faktum att mångamotioner blir färdigställda före inlämnandet ger naturligtvis praktiskasvårigheter för berörda ledamöter att hinna underteckna personligen. Men detborde nu vara dags att sätta stopp för detta motbjudande missbruk av det somannars betraktas som något av det mest personliga, den egna namnteckningen.Ett enkelt sätt att lösa ovan beskrivna problem vore att delegera till en ellerflera tjänstemän på ett partikansli att kontrasignera en motion för berördaledamöters räkning. Jag föreslår därför att rutinerna ändras så att dettasnarastmöjliggörs.Stockholm den 3 oktober 2000Sven ()