mot · GN02Ju27 · 2000-05-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju27av , ()med anledning av skr. 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplan1 Inledning1.1 Regeringens skrivelseMedborgarna i förstår värdet av sina domstolar, det visar detengagemang som frågan om tingsrätternas organisation väcker runt om ilandet. Rättssäkerheten är beroende av att vi har ett starktdomstolsväsende. Den allt snabbare samhällsutvecklingen gör dock attdet finns behov av att se över domstolsväsendets organisation. Densärskilda roll som domstolarna spelar i samhället ställer krav på atttingsrätterna ges en organisationsform som har förutsättningar att beståöver tiden.Frågan om tingsrätternas organisation har varit föremål föromfattande diskussioner. Diskussioner som bland annat lett fram till beslutom att koncentrera inskrivningsmyndigheterna till vissa utvalda tingsrätter.Utfallet av det beslutet är givetvis svårt att redan nu bedöma, men en generelllärdom måste vara att övergripande organisationsförändringar alltid börföregås av en ordentlig samhällsekonomisk konsekvensanalys. Avsaknadenav en sådan analys är en av bristerna i den föreliggande handlingsplanen.1.2 förslagÄven om det från moderat sida har efterfrågats en konkretisering avregeringens reformplaner och regeringen nu lägger fram konkreta förslagom nedläggning/sammanlägning anser vi att regeringens ochDomstolsverkets förändringsarbete brister i både långsiktighet ochöverskådlighet. I motion 1999/2000:Ju31 begär vi tillsammans medKristdemokraterna och liberalerna att regeringen inhämtarriksdagens godkännande av de riktlinjer som skall ligga till grund för enförändring av domstolsväsendet. I den föreliggande motionen lägger vifram ytterligare ett antal förslag som alla syftar till att stärkadomstolarnas självständighet och oberoende gentemot statsmakterna.Moderata samlingspartiet föreslår bland annat följande.- instruktioner bör läggas fast i lag och underställasriksdagen. Dess funktion skall framför allt vara att ge domstolarnaservice angående personalfrågor, lokaler och IT-stöd.- Tyngdpunkten i den svenska rättsordningen skall ligga i första instans.Varje tingsrätt skall i sig själv eller genom samarbete vara judiciellt ochadministrativt bärkraftig. Tingsrätternas dömande verksamhet skallstärkas och deras rättskipning skall i högre omfattning utföras avdomare.- För att säkerställa kvalitén i dömandet skall vissa mindre tingsrätteradministrativt knytas till en större samordnande domstol inom endomkrets. Medan lagmannen i en av domstolarna bör ha ett över-gripande administrativt ansvar, skall principiellt viktiga beslut avseendeadministration och budget fattas av ett kollegium av lagmän i dom-kretsen eller av plenum där alla domare i domkretsen ingår.- Domstolarna skall ges organisatoriska förutsättningar för att renodladomarrollen genom en beredningsorganisation.- De allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna skall utveckla ettallt närmare samarbete med den uttalade målsättningen att de tvåorganisationerna kan slås samman.2 Domstolsfrågorna till KURegeringen redogör i sin skrivelse för ett antal projekt där domstolarsamarbetar med andra myndigheter i syfte att korta ned "genomström-ningstiderna". Regeringen framhåller vidare att det ställs krav på attsamverkan mellan rättsväsendets olika verksamhetsgrenar fördjupas ochutvecklas både organisatoriskt och administrativt.Regeringens ambitioner vad gäller samverkan mellan rättsväsendetsmyndigheter bör, enligt vår mening, endast med stor försiktighet även om-fatta samarbete mellan domstolar och andra myndigheter. Värnandet omdomstolarnas roll som opartiska och självständiga rättskipare måste härprioriteras, framför eventuella "synergieffekter".Ett långtgående samarbete mellan exempelvis åklagare och domstol skullekunna komma att undergräva förtroendet för domstolens opartiskhet. Det kanmycket väl vara önskvärt med gemensamma rutiner och fördjupat samarbetemellan exempelvis åklagare och domstolarna. Men varken ur ett rätts-säkerhetsperspektiv eller ur den misstänktes perspektiv framstår ett långt-gående myndighetssamarbete som särskilt tilltalande.Vi invänder mot tendenserna i regeringens skrivelse att betrakta dom-stolarna som en länk i den s.k. rättskedjan, bestående av polis, åklagare ochkriminalvården. Domstolarna har en väsentligt annorlunda funktion att fylla,jämfört med övriga myndigheter inom rättsväsendet.För att tydliggöra domstolsväsendets särskilda ställning i konstitutionellthänseende föreslår vi därför att domstolsfrågorna behandlas avriksdagens konstitutionsutskott.3 DomstolsverketI det pågående reformarbetet av domstolarna har givitsen drivande roll. Men enligt vår mening är i sinnuvarande form framför allt inte en del av lösningen, utan en del avproblemet. Den ursprungliga tanken med var att detskulle tjäna som ett rent serviceorgan åt domstolarna. Innebörden avbegreppet "service" kan diskuteras, men det kan knappast innefattamedverkan i att lägga ner domstolar så som sker idag.Domstolsverket är inrättat av regeringen utan särskild lag. Instruktionen ärgiven i en förordning utfärdad av regeringen. Generaldirektören utses avregeringen och även han är sålunda underställd regeringen.Generaldirektören avgör ensam alla väsentliga frågor rörande domstols-väsendets ekonomi, organisation, administration och fördelning och an-vändning av beviljade anslag. får vidare utfärda allmännaråd om utformningen av arbetsordningen vid tingsrätt.Genom kan regeringen således utöva betydandeinflytande över domstolarna. För att skapa ett oavhängigt och oberoendedomstolsväsende är det nödvändigt att formerna för den centrala dom-stolsadministrationen ses över. roll i förhållande tilldomstolarna och till regering och riksdag bör därför utredas.Vi vill här särskilt fästa regeringens uppmärksamhet på den danskamodellen som infördes . Motsvarigheten till kallas iDanmark domsstyrelse och är inrättad med stöd av lag. Även instruktionen ärmeddelad genom lag. Domsstyrelsen är därför direkt underställd ,inte regeringen. Regeringen utser inte den direktör som ansvar för dendagliga ledningen och justitieministern har ingen instruktionsrätt överdomsstyrelsen.Moderata samlingspartiet förordar inrättandet av en svensk dom-stolsstyrelse efter dansk förebild. Kombinerat med starka lagmänskollegierute i domkretsarna skulle en oberoende domstolsstyrelse skapa förut-sättningar för ett självständigt domstolsväsende. Vi föreslår därför attregeringen tillsätter en parlamentarisk utredningsman i syfte att utreda ochlägga fram förslag om inrättandet av en från regeringen mer oberoendedomstolsstyrelse.4 Den framtida domstolsorganisationen4.1 Domstolar i nätverkEtt långsiktigt hållbart domstolsväsende bör inrättas så att landets alladelar får en rimlig tillgång till rättskipning, inom ramen för en judicielltoch administrativt bärkraftig domstolsorganisation. Därtill måste en högkompetens bibehållas inom domstolsarbetet genom att domare gesmöjlighet till kontinuerlig utbildning inom ramen för individuelltutformade utbildningsplaner. Domaryrket skall vara attraktivt, även förde bästa juristerna. En breddning av rekryteringen av ordinarie domare ärdärför önskvärd.Enligt vår mening bör domstolar, där så krävs för att uppfylla deövergripande målen med domstolsorganisationen, organiseras i ennätverksmodell, där en samordnande tingsrätt samarbetar med andratingsrätter i en domkrets. Endast den samordnande tingsrätten utgör själv-ständig myndighet. Vi kan således ställa oss bakom den modell somregeringen valt för domstolarna i bl.a. och att koncentrera all administration till en domstol i domkretsen, kanen hög administrativ kompetens upprätthållas vid den samordnandedomstolen. Många av de administrativa uppgifter som sköts avDomstolsverket kan flyttas ut till domkretsarna. Övriga domstolar idomkretsen kan koncentrera sina resurser på den rent dömande verk-samheten, och även lagmännen vid dessa domstolar kan i högre utsträckningägna sig åt faktisk rättskipning. Dessa befordrade domares juridiskakompetens kommer härigenom på ett bättre sätt att tas till vara.Denna organisationsform kräver dock att dels beslutar vilketlagligt skydd varje enskild domstol skall ha från framtida förändringar, delshur dessa domkretsar skall ledas. Den första frågan aktualiserar behovet avlagregler för huvuddragen i domstolarnas yttre och inre organisation. Det gåratt ifrågasätta om kravet i regeringsformens 11 kap 4 §, om att huvuddragenav domstolarnas organisation skall föreskrivas i lag, är uppfyllt.Lagregler avseende yttre och geografisk organisation saknas helt vadgäller tingsrätterna. Till detta kommer art. 6 i om skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess kravpå domstol "som upprättas enligt lag". Det vore önskvärt att det i sambandmed en allmän reformering av tingsrättsorganisationen få utrett om det finnsbehov av ytterligare lagstiftning vad gäller bl.a. de enskilda tingsrätternasställning samt den yttre organisationen.När det gäller den senare frågan vill vi från moderat sida framhålla enledningsmodell som bygger på ett starkt lagmanskollegium, bestående avsamtliga lagmän i domkretsen. Det är önskvärt att flytta ner beslutsfattandet istörsta möjliga mån till de enskilda domkretsarna. Regeringen bör ges iuppdrag att utreda dessa frågor och redovisa resultatet för innan enmodell med domstolar i nätverk införs.4.2 Informationsteknologin och domstolarnaGenom modernt datastöd har domstolarnas handläggningsrutiner effek-tiviserats avsevärt . Utvecklingen avnya IT-lösningar innebär ständigt nya möjligheter för domstolsväsendetatt utveckla verksamheten och underlätta kontakterna med allmänhetenoch aktörer inom rättsväsendet.Arbetet med att uppgradera domstolarnas teknikstöd bör intensifieras vadgäller ny teknik i rättssalarna. Särskilt angeläget är att användandet avvideoutrustning vid olika skeden i rättegången utvecklas. Bl.a. kanvideokonferenser ge betydande rationaliseringsvinster samt leda till etteffektivare domstolsförfarande.Arbetet med att ge domstolarna ett modernt IT-stöd får inte avstanna ochregeringen bör fortlöpande informera om teknikutvecklingen inomdomstolarna.5 En helhetssyn på domstolsväsendetEn ny domstolsorganisation bör även inkludera länsrätter idomkretsen. Framförallt bör det undersökas vilka förutsättningar somfinns för att flytta ut länsrättsdömande till de mindre tingsrätterna. I ettlängre perspektiv kan det bli aktuellt att lägga ner några av de allraminsta tingsrätterna. Men ett närmande mellan de allmänna domstolarnaoch förvaltningsdomstolarna, där visst länsrättsdömande flyttas över tillde små tingsrätterna, skulle kunna innebära att även de små tingsrätternasbetydelse ökar. Fördelarna med den lilla, nära domstolen kan i ökadutsträckning behållas och även omfatta förvaltningsmålen.Nätverksmodellen skapar förutsättningar för ett flexibelt ochsjälvständigt domstolsväsende, där domstolarna snabbt kan anpassa sigtill förändringar.Regeringens skrivelse innehåller inga konkreta förslag för att driva på ettnärmande av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltnings-domstolarna. Regeringen gör den bedömningen att där det är "lämpligt" börlänsrätter och tingsrätter samordnas med en gemensam chef och engemensam administration. Avsaknaden av bärande principer blir ännu engång tydlig, lokala förutsättningar och tillfälligheter tillåts istället styrahurdomstolsorganisationen utformas.Vi menar att det finns avgörande principiella fördelar med att på lång siktlåta de bägge domstolsorganisationerna närma sig varandra. För allmänhetenskulle en enhetlig domstolsorganisation verka mindre förvirrande och fördomstolspersonalen skulle det skapa en mer flexibel organisation ochattraktivare arbetsplatser.Vissa måltyper är av sådan art att de med fördel skulle kunna handläggasinom en sammanhållen domstolsorganisation. Vissa administrativa frihets-berövanden och verkställighetsmål, vilka handläggs vid en centraltplacerad länsrätt, skulle komma närmare de berörda parterna om man lätdessa måltyper avgöras vid en närmare tingsrätt. För personalen vidtingsrätten skulle tillskottet av dessa måltyper dessutom innebära enmöjlighet att bredda kompetensen och förstärka målunderlaget viddomstolen.1995 års domstolskommitté har i sin sammanställning av grundmaterialpekat på att de bägge organisationerna redan har närmat sig varandrasuccessivt. Införandet av ett tvåpartsförfarande i förvaltningsdomstolarna varhär ett viktigt steg som trädde i kraft . Härigenommarkerades förvaltningsdomstolarnas rättskipande roll och likheterna med deallmänna domstolarna.Av Domstolskommitténs grundmaterial framgår vidare att ett närmandeäven för med sig en rad positiva effekter. Det skulle innebära en höjdkompetens bland domarna, skapa en gemensam domarkultur, främjarättsutvecklingen och skapa moderna och attraktiva arbetsplatser, där inslagetav rutinartade arbetsuppgifter skulle minska.Regeringen bör skynda på närmandet av domstolsorganisationerna.Moderaterna ser inga hinder för att redan nu förbereda ett närmande avRegeringsrätten och . Även dessa förändringar bör inledasmed att regeringen inhämtar godkännande för de principer sombör ligga till grund för en sådan reform.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en parlamentariskutredning som skall lämna förslag till reformering av ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den framtida domstolsorganisationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett närmande mellan de allmänna domstolarnaoch förvaltningsdomstolarna.Stockholm den 12 maj 2000Gun ()(m)()()()()()()