mot · GO02Ub274 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub274av , ()Fristående skolorFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avskollagen så att samma krav på pedagogisk kompetens ställs på lärare ifristående skolor som på lärare i det offentliga skolväsendet.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avskollagen så att ett krav för att skall godkänna en friståendeskola som bidragsberättigad skall vara att kommunen i fråga tillstyrkerett sådant beslut.3. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avskollagen så att varje kommun blir skyldig att tillhandahålla kommunalgrundskoleverksamhet och gymnasieutbildning till de elever som inte villgå i fristående skolor.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fristående gymnasieskolor bör verka under samma villkorsom kommunala gymnasieskolor när det gäller riksrekrytering.BakgrundIdén om en sammanhållen, likvärdig skola för alla ärgrundbulten i svensk skolpolitik. För är detnaturligt att i första hand lägga ner energi och kraft på attutveckla och förbättra den kommunala skolan. För oss ärsträvan mot ökad jämlikhet och minskade sociala klyftoröverordnad rätten att fritt få välja skola. Det finns ettdemokratiskt värde i att elever med olika social och kulturellbakgrund och med olika förutsättningar och intressen mötsunder skoltiden. Därför är vår principiella uppfattning attskolsystemet skall kontrolleras demokratiskt av helasamhället och vi är starkt kritiska till framväxten avfristående skolor. Vi menar att det vore bättre om man taladeom privata skolor i motsats till offentliga. I den här motionenhar vi dock valt att använda begreppet fristående skolor,eftersom det är det som används i den allmänna debatten.Etableringen av fristående skolor börjar nu medföra allt allvarligarekonsekvenser för segregationen i samhället, kommunernas ekonomi ochkvaliteten på undervisningen. De fristående skolorna utgör ett allvarligt hotmot idén om en sammanhållen, likvärdig skola av hög kvalitet för alla barn.Vi menar att riskerna är uppenbara och att åtgärder måste vidtas för attminska de negativa effekterna av ett ökat antal fristående skolor.Vänsterpartiet lade under det förra riksdagsåret en omfattande motion omde fristående skolorna. Alla förslag i motionen avslogs av en majoritet iriksdagen trots att Socialdemokraterna uttalat sin skepsismot den pågående utvecklingen och framfört förslag i linje medVänsterpartiets motion. Bland annat avslogs vårt förslag om att stoppavinstdrivande fristående skolor, vilket var anmärkningsvärt mot bakgrund avskolministerns uttalande i frågestund den 9 mars:På senare tid har det visat sig, i synnerhet när det gällergymnasieskolorna, att flera bolag direkt har aviserat att man vill starta enskola med ett vinstintresse. Man startar inte bara en utan man startar ettflertal skolor och man har också gått ut offentligt och angett att man inomett antal år anser sig kunna göra en vinst omfattande ett visst antalprocent. Detta anser jag inte vara förenligt med mitt synsätt på skolan.Avslagen gjordes med hänvisning till pågående utredningaroch överväganden inom regeringen. Vi förväntar oss attregeringen snart har tänkt färdigt och återkommer medförslag som går i linje med vår tidigare motion ochsocialdemokratiska uttalanden i massmedierna. Därför avstårvi från att upprepa de förslag vi förde fram . Idenna motion kommer vi i stället att föra fram ett antal nyaangelägna förslag på området.Kompetenskrav på lärarnaSkolverket har rapporterat att andelen obehörigalärare är betydligt högre i de fristående skolorna () än ide kommunala (). Lärarna är tillsammans med elevernaskolans viktigaste resurser. Det är lärarnas kunskap ochpedagogiska kompetens som är grunden för allskolutveckling. Det är därför oroande att andelen lärare medpedagogisk utbildning är betydligt lägre i de friståendeskolorna än i det offentliga skolväsendet. Skollagen kräver att lärare som anställs i det offentliga skolväsendet skallha lärarutbildning eller motsvarande, ett krav som inteomfattar de fristående skolorna. Med tanke på att allt flerelever nu går i fristående skolor är det rimligt attlagstiftningen beträffande krav på lärarnas pedagogiskautbildning också omfattar de fristående skolorna. Riksdagenbör hos regeringen begära förslag till en sådan ändring iskollagen.Kommunalt veto mot nyafristående skolorAnsökningarna till om att få starta friståendeskolor ökar fortfarande och stora privata aktiebolag ansökerofta om att få starta en hel rad skolor. Så fort Skolverketbedömt att en skola uppfyller de uppställda kraven blirkommunen där skolan är belägen tvingad att betala bidrag tillskolan för varje elev som väljer den fristående skolan.Utvecklingen innebär betydande svårigheter för kommunernaatt planera sin skolverksamhet.Sedan början på 1990-talet är det kommunerna som har ansvaret förskolans organisation och ekonomi. Staten styr genom nationella måldokumentoch tillsyn. I ett sådant system är det orimligt att en fristående skola skallkunna bedrivas i en kommun mot kommunens egen vilja. Vänsterpartietföreslår därför att en vetorätt införs för kommunen vid godkännandet av en nyfristående skola. Det innebär alltså att ett krav för att skallgodkänna en ny fristående skola som bidragsberättigad skall vara attkommunen i fråga tillstyrker ett sådant beslut. bör hos regeringenbegära förslag till en sådan ändring i skollagen.Valfrihet att gå i kommunalskolaUtvecklingen när det gäller fristående skolor börjar i vissakommuner nu närma sig den punkt där det blir svårt elleromöjligt att välja en skola. Vi menar att det är enfullständigt orimlig konsekvens. Det borde vara en rättighetatt få gå i en grundskola och en kommunalgymnasieskola för alla barn och ungdomar som så önskar. Viföreslår att skollagen ändras så att varje kommun blir skyldigatt tillhandahålla grundskoleverksamhet ochgymnasieutbildning till de elever som inte vill gå i friståendeskolor. bör hos regeringen begära förslag till ensådan ändring i skollagen.Riksrekrytering tillgymnasieprogramDe fristående gymnasieskolorna har i praktikenriksrekrytering på alla sina program. Om en elev väljer ochblir antagen på en fristående skola någonstans i ,måste hemkommunen betala för eleven enligt en statligprislista uträknad på genomsnittskostnaden för respektiveprogram i hela landet. Motsvarande möjlighet harkommunala gymnasieskolor endast om regeringen klassatprogrammet som riksrekryterande. Platserna i de friståendeskolorna blir alltså dyrare än i kommunens egna skolor omkommunen har lägre kostnader per elev än riksgenomsnittet.Systemet utgör alltså ett problem för kommunernas ekonomioch skolplanering. Sammantaget innebär detta givetvis att dekommunala skolorna missgynnas på de fristående skolornasbekostnad.Vi föreslår i stället att de fristående skolorna får verka under sammavillkor som de kommunala skolorna. Det innebär att de måste ansöka hosregeringen om att få ett program klassat som riksrekryterande. Om enfristående gymnasieskola ordnar ett nationellt program (som inte ärriksrekryterande) kan den alltså, liksom en skola, bara rekrytera a)elever från den egna kommunen, b) elever från kommuner som inte självaerbjuder samma nationella program eller c) elever från kommuner som harsamverkansavtal eller som på annat sätt frivilligt är beredda att betala för attlåta sina elever läsa ett program på en fristående skola i en annan kommun,trots att eleverna erbjuds samma nationella program i hemkommunen. Dettabör ges regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Gudrun ()()()()()()()()()()()()