ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub410 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub410av , ()till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid universiteten iLinköping och uppmärksammas som resurs för verksamheter somrör handikappade.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att medel till anvisas så attlångsiktig verksamhet säkerställs.MotiveringUniversiteten i och har gemensamt prioriterat ensatsning på forsknings- och utbildningsområdet handikappvetenskap.Ambitionen är att bli ledande i . Vid Centrum förhandikappvetenskap finns t.ex. den enda forskarutbildningen i ihandikappvetenskap.Vid centrumet sker bl.a. omfattande forskning runt vuxnafunktionshindrade (t.ex. döva och hörselskadade, dövblinda, dyslektiker,utvecklingsstörda och personer med cerebral pares), deras kommunikationoch lärande. Forskningen bedrivs inom flera programområden som ärstrategiskt viktiga för den långsiktiga utvecklingen av kunskap ochkompetens för att öka förutsättningarna för människor med funktionshinderatt delta i det livslånga lärandet. Som exempel kan nämnas den forskning sombedrivs inom programområdena "Kommunikationshandikapp" ,"Informationsteknologi och handikapp" samt "Interventionsforskning". I detsenare ställs frågor som anknyter till habilitering och rehabilitering inomvård, omsorg, arbetsliv och är en politisk satsning på ett tvåcampus-centrum. Det ger en utvidgning och förstärkning av en redan Europaunikforskarutbildning som skall breddas mot medicinska och tekniska områden.Magisterprogram planeras. Centrumet i och syftar till attbli en nationell resurs och att bli internationellt ledande.Forskarutbildningen, som är den enda i inom sitt område, ärgenuint tvärvetenskaplig med både naturvetenskapliga (teknisk-medicinska)och kulturvetenskapliga perspektiv. Forskningen sker utifrån ett individuelltperspektiv såväl som ett samhällsperspektiv. Den syftar till att fylla det storakunskapsbehovet som finns på området, inte minst en ökad kunskap ihandikappfrågor måste spridas till arkitekter, beslutsfattare ochbyggnadsingenjörer. Konkret forskning finns redan runt funktionshindradeuniversitetsstuderandes villkor och möjligheter vid de bägge universitetenvilket är en klar tillgång i det fortsatta arbetet.Centrumet kan vara en resurs för inte minst kompetensutveckling förkommunala verksamheter, i sammanhang som vuxna funktionshindradeslärande vilket just nu står på dagordningen i denna satsning. Satsningen stödsförutom av de två universiteten (som kommer att satsa en grundplåt) av FOA,VTI, landsting och flera omkringliggande kommuner).Stockholm den 26 september 2000Yvonne ()()
mot · GO02Ub412 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub412av Agestav, ()Nytt studiemedelssystemFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över förutsättningarna för att höja studiebidragen förgymnasieungdomar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda förutsättningarna för att utöka bidragsdelens andelav de totala studiemedlen.Nytt studiemedelssystemDen som står i begrepp att börja studera måste kunna planera sinekonomi. Dagens system som präglas av oklara gränsdragningar mellanarbetsmarknads- och utbildningspolitik, drabbar på ett orättvist sätt denenskilde. Reglerna kring studiefinansiering måste präglas av tydlighet,förutsägbarhet och rättvisa.Den som är och studerar på heltid kan ansökaom att få något som kallas studiehjälp. I detta ingår studiebidrag, extratilläggoch inackorderingstillägg. Den som är och läser påkomvux är berättigad till samma studiemedel som ges tillhögskolestuderande. Särskilda medel kan också utgå avarbetsmarknadspolitiska skäl.Vårt förslagVi föreslår till att börja med en ändring av utbildningssystemet som gördet möjligt för den enskilde att vänta med gymnasiestudier eller att görauppehåll i sina studier för att komma tillbaka och fullfölja dem . Alla ges rätt till gymnasiestudier, med viss rätt tillkomplettering, att fritt förläggas inom tidsperioden mellan 16 och 25 år.Studierna påbörjas och slutförs när den enskilde är motiverad till detta.Gymnasiebidraget bör vara lika högt för alla som studerar påungdomsgymnasiet och höjas kraftigt. bör vi komma upp i en nivåomkring /månad av året då studier pågår.För de studerande som väljer att studera , t.ex. kommer det troligtvis behövas någon form av statlig lånegaranti. Mankan också tänka sig att man använder sig av ett utbildningskonto vilket gör attdessa studenter får en rimlig levnadsnivå.Den enskilde skall från början upplysas om att staten ger bidrag för tre årsfullföljda studier. Om den enskilde studerande inte presterar godkändaresultat upphör bidraget. Vi menar att detta system uppmuntrar den enskildetill studier som det tvingar till ökat ansvarstagande för studier ochstudiefinansiering.Bidragsdelen bör på komma upp till en nivå som motsvarar50 % bidrag lån.Stockholm den 27 september 2000Amanda Agestav (kd)()
mot · GO02Ub414 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub414av , ()KårobligatorietFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen omkårobligatorium.MotiveringDe flesta studenter uppskattar förmodligen de olika studentkårernasengagerade arbete med bevakning av undervisning och anordnande avstudiesociala aktiviteter. Paradoxen är att deras arbete är så bra att dettydligen ska behövas ett tvång för att studenterna ska gå med. Ett mycketmärkligt tankesätt.Det vore önskvärt om vi som lagstiftare hade så pass mycket tilltro till denenskilde individen att vi lät människor själva avgöra vilka föreningar ochorganisationer som de vill engagera sig i.Förutom att kårobligatoriet underkänner den enskilda individens förmågaatt själv fatta beslut så strider kårobligatoriet mot grundlagens intentioner omföreningsfrihet - att man ska kunna gå med i en förening, men också kunnavälja att inte göra det. Kårobligatoriet strider mot Förenta nationernasallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, art 20, stycke 2: "Ingenmå tvingas att tillhöra en sammanslutning". Dessutom strider det mot tankenatt högre utbildning ska vara kostnadsfri: "Utbildningen vid högskolorna skallvara avgiftsfri för studenterna." (SFS 1993:100, kap 1, 10 §). Studentkåren tarju de facto ut en avgift och man måste vara med i studentkåren.Om en student väljer att inte vara med i en studentkår får man inte utresultatet på tentorna, man kan dessutom bli avstängd från undervisningen(SFS 1983:18, 20 §).Kårobligatoriet bör avskaffas då lagen är ett unikum i svensk lagstiftning.Den respekterar inte att studenter är självständiga människor kapabla attkunna fatta egna beslut. Man skall inte tvinga in någon individ iorganisationer eller föreningar som den enskilde inte vill eller kan stödja.Idag utses många studentrepresentanter till universitetens ochhögskolornas beslutande organ av studentkårerna. Med ett avskaffatkårobligatorium försvinner möjligheten till fullständig representation genomkåren. Istället bör studentrepresentanter utses av de olika kurserna ochprogrammen. På så sätt garanteras alla studenters röst i valet avstudentrepresentanter.En del utrycker en oro för att studentkårerna kanske försvinner om tvångetgör det, men det är att ogiltigförklara studenternas intelligens. De allraflestaförstår att studentkåren behövs.Stockholm den 27 september 2000Magnus ()()
mot · GO02Ub417 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub417av , ()och Malmös högskolorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt utveckling av de två nya storstadshögskolornasnyckeluppgifter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vidgade forskningsområden och utökad examinationsrätt fördessa högskolor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa forskningsanslag även för de nya högskoledelarna.Motivet för mina förslagDe två nya banbrytande storstadshögskolorna har fått två oerhört viktigauppgifter.Dels att öppna högskoleutbildningar för studenter från studieovana miljöeroch resurssvaga grupper, och detta utan att ge avkall på utbildningenskvalitet.Dels skall de därutöver utgöra kompetensutvecklingsresurser förnäringslivet i landets två starkaste regioner.Det är därför självfallet angeläget att skapa möjligheter för dessa tvåviktiga uppgifter.Moderna utbildningsmetoder - problembaserad utbildning och learningresource centers - måste få utvecklas.Forskningsområden måste utvidgas, och examinationsrätten utökas - allt itakt med att kvaliteten på utbildningarna utvecklas.Det faktum att etablerade forskningsinstitutioner tillförts dessa högskolor(i exempelvis odontologiska fakulteten och medpedagogiska institutionen) skall naturligtvis inte få innebära attforskningsanslagen för övriga högskoledelar blir klart sämre än för andra nyahögskolor.Stockholm den 26 september 2000Bertil ()
mot · GO02Ub418 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub418av Agestav, ()TrafiklärarutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om trafiklärarutbildning på högskolan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ändring av 8 § körkortsförordningen i motionens anda.13.1 Yrkande 2 hänvisat till har aviserat ett nytt utbildningssystem för körkortstagare somskall träda i kraft . Det är positivt att utbildningen utvärderasoch utvecklas.Den nya utbildningen kommer att ställa nya krav på trafiklärarna.Kompetensen måste därför höjas. En förbättring av trafiklärarutbildningen ären viktig komponent för att långsiktigt förbättra trafiksäkerheten i enlighetmed nollvisionen.Trafiklärarnas betydelse i körkortsutbildningen ger dessa som yrkesgruppen central roll i hela trafiksäkerhetsarbetet. Utifrån den kompetens somgruppen besitter finns möjligheter att utveckla och reformerakörkortsutbildningen i grunden samt att vidga arbetsfältet inom trafik- ochpedagogiksektorn för trafiklärare.Forskningsanknuten trafiklärarutbildning leder till atttrafiksäkerhetsarbetet kommer att vila på en vetenskaplig grund.Högskoleutbildning bidrar till att höja kompetensen och bredda rekryteringentill forskarutbildning och forskning inom trafiksäkerhetsområdet.Historisk bakgrund1979 presenterades ett förslag om att förläggatrafiklärarutbildningen till högskolan. Remissinstanserna mottog dettaförslag positivt.1990 hemställde hos regeringen om en överföringtill högskola, som all annan lärarutbildning.1991 gav regeringen det dåvarande Universitets- och högskoleämbetet iuppdrag att i samverkan med lämna förslag påkursplan, utbildningsorter samt kostnadsförslag.1995 beslutar regeringen att den inte finner att krav på högskoleutbildningför godkännande som trafiklärare bör uppställas. startartrafiklärarutbildning på högskolorna i /, ochKristianstad.1997 utexamineras de första högskoleutbildade trafiklärarna efter 80poängs utbildning.1998 beslutades en förändring av 80 § KKF till 8 § KKF vilket innebar attpraktik inom trafiklärarutbildning endast var möjlig att genomföra inomkomvux.Förslaget om att utbilda trafiklärare på högskolan är således inte något nyttförslag. Det borde rimligtvis ligga inom nollvisionens ram att se till attkörkortstagare får den bästa tänkbara utbildning av lärare som har en gedigenutbildning.Delar av utbildningen bör även kunna erbjudas som kvalificeradfortbildning för personer som är verksamma som trafiklärare eller arbetar medandra uppgifter inom trafiksäkerhetsområdet.8 § KKF bör ändras till följande lydelse: Den som genomför utbildning ikomvux eller högskola och utför praktikarbete till sådan utbildning får utövauppsikt vid övningskörning med personbil i trafikskola.Stockholm den 25 september 2000Amanda Agestav (kd)
mot · GO02Ub419 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub419av , ()Ohälsoförsäkring för studenter1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver ohälsoförsäkringen för studenter.2 MotiveringStudenter har ett särskilt sjukförsäkringsskydd inom studiestödssystemet.Vid sjukskrivning slipper en student ta poäng motsvarande tiden försjukdom. Det innebär att den ekonomiska ersättningen till största delenges i form av lån. Pågår sjukskrivningen heltid kandock lånet efterskänkas. Har en student tidigare varitförvärvsarbetande kan han eller hon ha vilande SGI. Ersättning som ärbaserad på den tidigare inkomsten betalas då endast ut om studiernaupphör. Extra inkomster vid sidan om studierna är försäkrad om deuppgår till . Har en student låg eller ingenobligatorisk sjukpenningförsäkring kan han eller hon teckna en frivilligavgiftsbelagd sjukförsäkring.Vänsterpartiet anser att studenters ohälsoförsäkring är bristfällig ochkomplex. Dessutom är det otillfredsställande att studenterna hänvisas till etteget avgiftsbelagt försäkringssystem. Det är ett hot mot välfärdssystemetslegitimitet att en så stor och växande grupp inte erhåller en tillfredsställandeförsäkring via det generella offentliga välfärdssystemet. Det är särskiltproblematiskt eftersom andelen personer som påbörjar högre utbildning ökarför varje årskull. Andelen inskrivna på olika universitets- ochhögskoleutbildningar har ökat mellan åren 1990 och 1997.Det finns inget material som beskriver vilka konsekvenser systemet får förindividen. anser därför att regeringen bör tillsätta en utredningsom belyser detta utifrån ett klass-, köns- och etniskt perspektiv. Utredningenbör även ge förslag på förändringar så att det offentliga sjukförsäkringssy-stemet kan erbjuda studenter en bättre ekonomisk trygghet vidsjukdom.Stockholm den 30 september 2000Sven-Erik ()()()()()()()()()
mot · GO02Ub422 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub422av Runegrund, ()Behov av ökat antal neurologerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av utbildning av neurologer.MotiveringDen framtida sjukvården står inför stora utmaningar. Forskning,medicinsk utveckling och förbättrade behandlingsmöjligheter äravgörande för hur hälso- och sjukvården kommer att utvecklas iframtiden.Samtidigt som patientens ställning i vården stärks genom hälso- ochsjukvårdslagen och andra styrinstrument råder brist på kvalificeradvårdpersonal och specialistläkare. Bristen väntas öka de närmaste tio åren.Detta påverkar i hög grad tillgängligheten i vården. är neurologin ett avde medicinska områdena där kunskapsutveckling är mest intensiv.Neurologins landvinningar tillhör de mest betydelsefulla som inträffatinom medicinen under , framför allt därför att detneurologiska sjukdomspanoramat innefattar sjukdomar och skador sommedför omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar. Flera neurologiskasjukdomar betraktas också som folksjukdomar till exempel Parkinsonssjukdom. Cirka 20 000 personer beräknas ha sjukdomen. Antalet personermed neurologiska sjukdomar beräknas totalt uppgå till avbefolkningen eller 1,1 miljoner människor i landet.Enligt Läkarförbundet var antalet läkare med specialistbevis i neurologi iyrkesverksam ålder 276 personer, det vill säga en specialist per32 000 invånare. Som jämförelsetal kan nämnas att har enneurologspecialist per 10 000 invånare. Genomsnittet i bedöms varaen per 20 000 invånare.Prognosen visar att en generell läkarbrist kommer att uppstå omkring2010-2015 om inte läkarutbildningen ökar. kommer entredjedel (87 specialister) av hela neurologkåren att ålderspensioneras. Det ärdärför angeläget att verka för att fler läkare genomgår specialistutbildningsom neurologer så att intentioner om en god och tillgängligsjukvård för dem med neurologiska sjukdomar kan tillgodoses.Stockholm den 27 september 2000Rosita Runegrund (kd)()
mot · GO02Ub425 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub425av , ()Utvecklingscentrum för arbetsintegrerat lärandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma med förslag om resurser till ettutvecklingscentrum för arbetsintegrerat lärande vid HögskolanTrollhättan/Uddevalla.MotiveringCenterpartiet har under de senaste två mandatperioderna medverkat tillden största utbyggnaden av den högre utbildningen i någonsin.Antalet högskoleplatser har ökat . Det viktigaste just nu äratt matcha den utbyggnad som sker med resurser för att säkrautbildningskvaliteten samt att höja kvaliteten i grundskola ochgymnasium så att fler elever blir behöriga till högre utbildning.Högskolorna behöver nu ett andrum för att besätta lärartjänster och höjaforskningsandelen samt utveckla profilområden. Det gäller i hög grad småoch medelstora högskolor som HTU.Idag finns inte förutsättningar att konkurrera om forskningsmedel mednågotsånär likvärdiga förutsättningar som de stora högskolorna ochuniversiteten. Högre utbildning ska bedrivas på vetenskaplig eller konstnärliggrund. En egen forskning är nödvändig för att säkra utbildningskvaliteten.Dels måste de egna lärarna ges möjlighet att forska för att vidareutvecklas isin roll, dels är högskolornas forskning viktig för att attrahera nya lärare ochforskare.De forskningsresurser som fördelas till HTU är nödvändiga för attskapa en forskningsmiljö men inte tillräckliga för att nå den profilering somär så nödvändig för att öka attraktiviteten hos denna nya och lilla högskola.Den s.k. coop-utbildningen, varvad utbildning och arbete ute i näringslivet, ärframgångsrik och unik i . Metoden är särskilt intressant som motor förutveckling av näringslivet i regionen. Detta arbetsintegrerade lärande är enprofil för HTU som behöver utvecklas. Man behöver studera lärprocesser närdet gäller kombinationen teori och praktik, utveckla metoder, knyta nationelloch internationell expertis till sig, etablera internationellt samarbete medUniversity of i som kommit längst när det gällerarbetsintegrerat lärande. En av de kommande professurerna ska ha dennainriktning. För att klara detta behövs en plattform i form av ettutvecklingscentrum för arbetsintegrerat lärande. Under en utbyggnadsperiodom behövs totalt 9 miljoner för detta projekt. Detta går inte att klaramed de resurser som avdelas för den kommande treårsperioden. Riksdagenbör besluta att regeringen genom omfördelning inom forskningsanslagen skaåterkomma till med förslag om ytterligare forskningsresurser tillHTU.Stockholm den 29 september 2000Marianne ()()
mot · GO02Ub427 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub427av , ()KY-utbildningarnaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att permanenta KY-utbildningarna.MotiveringKvalificerade eftergymnasiala utbildningar som bedrivs i mångakommuner i landet har blivit en lyckad satsning. Det attraherar flera olikagrupper som tidigare haft svårt att hitta en lämplig utbildning. De ärpraktiskt inriktade och inte så långa därför kan många tänka sig en sådanutbildning.Många elever som gått ut gymnasiet har en god grundutbildning men ärinte färdiga att gå direkt ut i arbetslivet. De vill inte läsa vidare påhögskolanmen känner ändå att de behöver ett djupare kunnande för att få de jobb de villha. Här fyller KY-utbildningarna en funktion. Man kommer snabbt in iverksamheter och får pröva på, under långa perioder med lärande iverksamheter, hur det är att arbeta i ett visst yrke. Man får också enförtrogenhet med de verktyg och maskiner som man kommer att arbeta med.Även de krav som ställs i fråga om samarbete och eget ansvar får manuppleva i utbildningen.En annan grupp studerande som har stor glädje av KY-utbildningar är deredan yrkesaktiva. känner de att de vill förnya eller bygga påsina kunskaper men att man inte har varken råd eller tid att genomgå enhögskoleutbildning inom området. Deras behov är inte heller av det slaget atthögskolan är det rätta alternativet.För näringslivet innebär KY-utbildningarna att man kan få arbetskraft somhar både en god grundutbildning och en kvalificerad yrkesinriktad utbildning.Genom praktikperioderna har man ofta haft möjlighet att lära känna depersoner som senare söker arbete i företag eller förvaltningar.KT-utbildningarna lever under osäkra förhållanden då de för varjekurs som startas måste ansöka om medel att driva utbildningen. Det gör attmycket tid och därmed pengar måste anslås för att göra ansökningar. Attpermanenta utbildningarna bör ge effektivare resursutnyttjande och tryggaverksamheten . Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 oktober 2000Margareta ()()
mot · GO02Ub428 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub428av , (-fp)Decentraliserad högre utbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning av medel från utgiftsområde 16 anslag 25:70Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., till de universitetoch högskolor som har extra kostnader för decentraliserad utbildningsamt till berörda kommuner för deras extra kostnader.MotiveringEtt viktigt inslag i universitetsutbildningen är de högre utbildningar somdecentraliseras från universitetsorterna. Den decentraliserade utbildningenhar ökat i omfattning, till glädje för många studerande, som annars skulleha mycket stora svårigheter att skaffa sig högskoleutbildning.Decentralisering innebär emellertid kraftigt ökade kostnader förutbildningsgivaren. Dessutom medför det stora kostnader för de kommunerdär utbildningarna bedrivs.Vi vill framhålla att det nu också pågår ett arbete med spridning avutbildning till fler orter än de som varit aktuella (exempelvisAkademi Norr). Denna spridning innebär ytterligare merkostnader, som intetäcks av det ökade anslaget 25:79 . Det skulledärför vara av stort värde med en sådan fördelningsmodell att resurser kananvisas regionalt för merkostnader, som kan variera beroende på volym. Dettabör innefatta både kostnader för resp högskola eller universitet och dekommuner där utbildningarna bedrivs.Det innebär stora problem för den högskola eller det universitet sombedriver decentraliserad utbildning att klara den extra kostnaden inom givnaramar. Det borde vara möjligt att göra en omfördelning av medel från anslag25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m m. Under dettaanslag finns bl a ett förslag om "för regeringensfördelning".Det är väsentligt att framhålla att regeringen i den regionalpolitiskapropositionen liksom i direktiv till den just avslutaderegionalpolitiska utredningen betonat vikten av tillgång till god utbildning ialla delar av landet. Utredningen har också i sitt betänkande enhälligt ställtsigbakom ett krav på ökade resurser för utlokaliserad utbildning.Stockholm den 29 september 2000Yvonne ()()