mot · GO02A244 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är den enda kategorindär bedöms tillhöra de fem bästa nationerna. Lägst blir betygenavseende tillgången på riskkapital och riskerna för ekonomisk instabilitet.Inom dessa kategorier hamnar på plats 13 respektive plats 10 av 35undersökta länder.United States Internet Council () visar i sin årliga sammanställningom Internet och annan modern kommunikation att /delarandra platsen avseende världsledande kunskapskluster inom IT/telekom -bara bedöms vara bättre. På delad sjuttonde plats placerar sigÖresundsregionen tillsammans med och . IÖresundsregionen är det främst IT relaterad till bioteknik som leder till denframskjutna placeringen.5.9 Nya sätt att möta arbetslöshet ochbidragsberoendeDet finns ett antal konkreta exempel som visar på alternativa sätt att aktivtminska arbetslösheten med goda resultat. Den danska kommunen Farumnorr om - där invånare med invandrarbakgrund äröverrepresenterade - är en sådan. I är arbetslösheten borta ochkostnaderna för socialbidrag har halverats. I garanterar kommunenjobb att jämföra med den svenska aktivitetsgarantin somgäller inom 27 månader.I beslöts att alla individer som var beroende av bidragskulle prestera något för sina bidrag. beslöt kommunen att flyttaärendehandläggningen av socialbidrag från till ansvariga i dets.k. Detta hus används för att skapa extra jobb för dearbetslösa, reguljära arbetsplatser mot reguljär lön.År 1996 infördes en 48-timmars arbetsgaranti. Kommunen åtar sig attinom skaffa ett ordinarie arbete eller arbete i produktionshuset åtden arbetslöse. Två övergripande regler styr kommunensarbetsmarknadspolitik. För det första, när du erbjuds ett arbete måste duacceptera detta erbjudande. För det andra, om du kommer från ett annat landmåste du lära dig det danska språket.Skurup är den första kommunen i som närmat sig Farums sätt attmöta arbetslöshet och bidragsberoende. inrättades en organisationsom kallas Arbete och försörjning direkt underställd kommunstyrelsen.Uppdraget som gavs var att upprätta en individuellhandlingsplan och erbjuda arbete, praktik eller studier åt den arbetslöse. Ochresultaten är positiva, dock inte lika bra som i Farum.6 Att möta framtidens utmaningar6.1 Utbildning och rörlighetens betydelse förindividuell växtDen första utmaningen handlar om att skapa ett individ- ochsamhällsklimat som ger alla människor bästa möjliga förutsättningar attväxa. Grunden läggs i skolan. Det är kunskap som är nyckeln till varjemänniskas förmåga att växa. Alla personer lär sig saker i olika takt och påolika sätt, inte kollektivt och enhetligt.Varje individ måste få tillgång till utbildning av högsta kvalitet. Kunskapär ett verktyg som ger alla förmåga och kraft att ta ansvar för sitt eget liv.Denger möjligheter till ökad social rörlighet. För att skall lyckas medutbildningsansträngningarna är det nödvändigt att bryta loss från denlikriktning, enhetlighet och stelhet som återfinns i nuvarande skolsystem.Det finns en utslagningsmekanism i skolan som är djupt oroande. Istället för att stimulera social rörlighet har skolan genom likriktning ochenhetlighet haft motsatt effekt. En skola med sådana brister medför att basenför kunskapssamhället går förlorad och att den sociala rörligheten förblirbegränsad.Steget in i den nya internationaliserade ekonomin ställerkunskapsbildningen och villkoren för kunskap och utbildning i centrum.Ingen människa skapas lik den andra. Människors olikheter främjarutveckling och framåtskridande. Alla individers väg till kunskap och växt ärunik.Utbildning skapar stora möjligheter för alla att uppnå ökad förståelse atthantera och aktivt använda de snabba förändringar och förutsättningar somdagens kunskaps-samhälle erbjuder. De individer som besitter kunskap blirinte passiva och uppgivna. Den som har en bra kunskapsbas att stå på blir interädd för förändringar, utan bejakar dem.God utbildning är därför det grundläggande villkoret för att möjliggöraindividuell utveckling och växt. Och utbildning handlar ingalunda bara omteoretiska studier på akademisk nivå, utan också om en gedigenyrkesutbildning.Den stora kunskaps- och arbetskraftsreserv som finns utgör ettsynligt tecken på att den sociala rörligheten inte stimuleras i tillräckligutsträckning. Ett huvudproblem är att det lönar sig alldeles för dåligt attgenomgå högre utbildning. Följaktligen har jämfört med andra länderrelativt få unga högutbildade. Unga människor från arbetarhem utanstudievana finner det inte lönt att bryta loss från tidigare traditioner - densociala snedrekryteringen till högre utbildning lever vidare.Social rörlighet bidrar till att bryta upp ålderdomliga samhällsstruktureroch ger dem som vill förutsättningar att ändra inriktning på sina liv. Detmedför att enskilda begåvningar i glesbygden kan tas tillvara på ett sätt somtidigare inte varit möjligt. Brukssamhällets traditioner av enhetlighet ersättsav kommunikationssamhällets dynamik.Den tudelning som finns i dagens handlar i stor utsträckning omjust kunskap. En modern välfärdspolitik måste utgå från det faktum att ettavgörande sätt att ge alla människor möjligheten att växa handlar omutbildning. Brist på kunskap skapar svårigheter att ta ansvar för sin egenförsörjning. Kunskap ger människor egenmakt och möjligheter att förverkligasina drömmar.Att investera i utbildning är både samhällets och den enskildes viktigasteuppgift. Men att satsa på utbildning är inte tillräckligt för att lyckasstimuleraden sociala rörligheten. Lika avgörande är den övergripande kunskapsmiljön,en miljö som i sina normer och regler måste värdesätta kunskap ochansträngningar, initiativförmåga och entreprenörskap.Sambandet mellan utbildning som en investering och lönen efter skattmåste stärkas. Varje människa måste kunna se att uppoffringar i form avlånga studier lönar sig ekonomiskt längre fram i livet. Det måste också finnassystem som möjliggör för alla att lära vidare hela livet.Samtidigt är det så att utbildning och kunskap är mycket mer än en bas förtillväxt och välstånd. Kunskap berikar den enskildes vardag och leder till enhögre kulturell utveckling i samhället. Utbildning och rörlighetens betydelseför den enskildes växt är otvetydig. Den enskildes utveckling och växt främjari sin tur den sociala och geografiska rörligheten i samhället.6.2 Rörlighetens betydelse för trygghet och tillväxtDen andra utmaningen ligger i att skapa en miljö i som stimulerarföretagande och entreprenörskap, hårt arbete och avancerade studier. Allaskall känna att det lönar sig att anstränga sig utöver det vanliga. Alla skallkänna att social rörlighet är både möjlig och önskvärd. Det leder i sin turtill att fler kan försörja sig själva och att välståndet i landet ökar.Detta ställer emellertid krav på en övergripande politik som i vissa fallskiljer sig från den som traditionellt är vanlig i . Det ligger enbetydande utmaning i att förena å ena sidan den enskildes behov av trygghetoch å andra sidan förändringar i syfte att klara den internationellakonkurrensen.Sverige måste få en arbetsmarknad som är rörlig och öppen - enarbetsmarknad som är tillgänglig för alla. Geografisk rörlighet i form avpendling bör uppmuntras. Den stora arbetskraftsreserven måste tas tillvara,både för den enskilde och samhällets bästa.Det krävs också att ägande och företagande ses som degrundförutsättningar de är för att skapa ökat välstånd och trygghet. Det måstevara lätt att starta och driva företag. Regelverk, byråkrati och administrationmåste förenklas. Ägandet måste uppmuntras i stället för att ses som enorättvisa som staten bör bekämpa på allehanda sätt.Det behövs en bygg- och bostadsmarknad som fungerar och som ärflexibel. Skatter och regelverk behöver därför åtgärdas. Nuvarande ordningfungerar som en straffbeskattning av viktigaste tillväxtområden. I deöverhettade tillväxtregionerna är bristen på bostäder ett så stort problem attdet riskerar att bromsa tillväxten och kraftigt försvåra företagens rekryteringav fler anställda. Människor måste kunna flytta till orter där ledigaarbetstillfällen finns utan att behöva vara miljonärer.Socialförsäkringssystemen måste erbjuda trygghet men samtidigtuppmuntra arbete. Det måste alltid löna sig mer att arbeta än att uppbärabidrag. Den enskilde skall kunna känna sig trygg vid sjukdom ellerarbetslöshet men också veta att den ekonomiska situationen avsevärtförbättras genom arbete.Det krävs en väl fungerande lönebildning som underlättar nyanställningaroch karriärbyten. Vårt land har länge haft en lönestruktur som försvagatsambandet mellan lön och kunskap. Denna struktur måste ersättas av enannan som belönar kunnande och erfarenhet. För att kunna möta dennautmaning måste lönebildningen ske så lokalt som möjligt.Skattesystemet måste uppmuntra sökandet efter ny kunskap och belönahårt arbete. Det skall löna sig att lära hela livet. I ett internationelltperspektivär det en nödvändighet att utbildningspremien höjs. I en rörlig värld sompräglas av snabb förflyttning av såväl kunskap som företag, varor och tjänsterkrävs en skattenivå i som inte överstiger genomsnittet i våra främstakonkurrentländer.Att starta, driva och äga företag måste uppmuntras. På samma sätt somidrottsstjärnor tillåts bli rika på sin talang måste näringsverksamhet kunnabejakas och uppmuntras. Det handlar i första hand inte om de stora företagen,utan om alla nya företag som startas och alla små som nätt och jämntgenererar någon vinst överhuvudtaget.6.3 Bryta utanförskap och uppgivenhetDen tredje utmaningen handlar om nödvändigheten av att bryta detväxande utanförskapet i . Tudelning av samhället är både farligoch onödig. Det ena stora problemet är långtidsarbetslösheten. Det andrastora problemet gäller alla de människor med invandrarbakgrund somheller aldrig får chansen att ta ansvar för sin egen försörjning.Många invandrare är driftiga människor som haft kraften att bryta upp frånsina egna länder för att i stället försöka skapa en helt ny framtid i vårt land.Många är välutbildade. Många kommer från en gedigen kulturtradition avsmåföretagande och entreprenörskap. Men det spelar ingen roll. Flertaletdöms likväl till långtidsarbetslöshet, utanförskap, isolering ochbidragsberoende. Det är ett dåligt betyg till den socialdemokratiskavälfärdsstaten.Det är inte de enskilda människorna som bär ansvaret för denna tudelningav arbetsmarknaden. Det ansvaret bär i första hand den förda politiken sombetonat att staten genom politiska beslut skall ta hand om människorna. Dettaleder till att många människor blir passiva och uppgivna, vilket i sin tur oftaleder till hjälplöshet och bidragsberoende.Utanförskapet syns tydligast i skolorna och bostadsområdena. Däravspeglas sociala svårigheter och spänningar som leder till massavhopp frånskolan och infödda svenskars flykt från bostadsområdena. Dessa skolor ochbostäder bildar välfärdsstatens dåliga samvete. De bildar reservat för demsom inte anses behövas på arbetsmarknaden. Så får det inte fortsätta att vara.Ahmet Önal, ordförande i uttrycker mångainvandrares utanförskap: "Det vi ser är nya underklass. ... Jagpratade turkiska hemma, turkiska i skolan och obegriplig svenskturkisk slangmed kompisarna. "Samhället måste ge alla människor redskapen att själva ta ansvar för sinaliv. Det handlar om allt från att ge en utbildning i det svenska språket av högkvalitet och i samband med ett riktigt arbete, till rätten att välja skola åtsinabarn och möjligheten att starta företag utan att drunkna i regelverk ochbyråkrati.Det handlar vidare om att de individer som står utanför arbetsmarknadenges verkliga möjligheter att ta sig in på densamma. Individer som inte harsociala problem utan lider av att vara arbetslösa måste få komma i kontaktmed företag i stället för med socialkontoret.6.4 Fler måste få ett arbeteDen fjärde utmaningen handlar om att alla människor ges möjligheter attfå ett arbete. Det är i gemenskap med andra individer som man utvecklasoch växer som människa. Den trygghet och tillfredsställelse ett arbete geri form av förmåga att kunna försörja sig själv kan inte ersättas av bidrageller konstlade åtgärder.Därför behövs det konkreta åtgärder som ger resultat. Ingen människa mårbra av att fastna i den statliga AMS-kvarnen. Där ses man mer som besvärligstatistik än som en människa med behov av ett riktigt arbete.Arbetsgemenskap ger tillhörighet och trygghet. AMS-åtgärder, där denenskilde inte uppnår målet i form av ett nytt arbete, förstärker bara känslan avutanförskap och uppgivenhet.Att skapa förutsättningar för fler nya jobb handlar om åtgärder som har attgöra med skatterna, viljan att utbilda sig och möjligheterna att starta nyaföretag. Det gäller att skapa ett dynamiskt samhällsklimat; lönebildning ochsocialförsäkringssystem, skatter på bolag och fastigheter, möjligheter attgenomgå utbildning, såväl högre som yrkesinriktad, och kunna lära hela livet,skatten på arbete och kunskap. Allt hänger ihop och bildar den övergripandemiljö som avgör var genomförande av nya idéer, entreprenörskap och företagkommer att ske i framtiden.Det handlar emellertid också om behovet av att lägga om den traditionella,ineffektiva arbetsmarknadspolitiken. Åtskilliga fakta och exempel urverkligheten visar att arbetslösa människor inte får det stöd som de har rättattfå.Det gäller att sätta fokus på resultaten snarare än att försöka hitta på flerbilliga och ineffektiva AMS-åtgärder. Alla som vill ska kunna få ett arbete.Inget arbete skall ses som för okvalificerat, även om det till en början intemotsvarar det individen egentligen skulle vilja ha som yrke. Konstladeåtgärder och bidrag måste bytas mot riktiga arbeten. Låt det som varitomöjligt med statliga arbetsförmedlingar och AMS bli möjligt genom att seom det lokala ansvaret för de arbetslösas situation kan stärkas.Det är inte så att kommunen i är undantaget som bekräftarregeln om att staten bäst handhar det politiska ansvaret gällandearbetsmarknaden. I stället är det tyvärr ofta så att statens felaktiga signalergenom arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsåtgärder är tydliga till dearbetslösa: Vi ordnar konstlade aktiviteter för er. Ni behövs inte förränarbetsförmedlingen säger till. Ni är svaga och vi vet vad som passar er bäst.I stället borde fokus sättas på vad den arbetslöse är bra på och vad honeller han kan åstadkomma. Det borde finns enkla, tydliga och raka regler närdet gäller att ordna arbete åt den som är arbetslös. Attityden skall vara attingenting är omöjligt att åstadkomma och ansvaret bör kanske ligga hos densom bäst har den överblicken och kontakterna på den lokala arbetsmarknaden.6.5 Den globala ekonominDen femte utmaningen handlar om internationaliseringen. Den globalaekonomin har en avgörande påverkan på möjligheter ochförutsättningar att långsiktigt skapa välstånd och trygghet.Den nya globala ekonomin har ett antal tydliga kännetecken: Den ärvärldsomfattande, den sprider blixtsnabbt en oändlig ström av informationoch nya idéer som får direkt påverkan på våra liv i . Den ärsammanlänkad och omöjlig att skilja från vår nationella ekonomi.Det innebär att den nya ekonomin bildar en slags global marknadsplats, enmötespunkt där kunskap och kreativitet, förmåga till snabbhet och öppenhet,mångfald och samarbete skapar nya vinnare och förlorare i jakten på idéeroch kunnande som kan skapa trygghet och välstånd åt alla.Den stora utmaningen ligger i att skapa ett dynamiskt klimat som gerförutsättningar för företagande, forskning och entreprenörskap av ytterstavärldsklass. Det kräver omfattande satsningar på utbildning och att villkoren iövrigt för arbete och företagande är internationellt konkurrenskraftiga.Den omfattande avregleringen av telemarknaden har i stor utsträckningbidragit till framgångar inom IT och telekom. Den gav vårt landledning framför andra länder och visar hur oändligt viktig den inhemskadynamiken är för framåtskridandet i en global ekonomi.Nu krävs strukturreformer - bl.a. när det gäller beskattningen - som gör attkunnande och idéer stannar i svenska företag och i . Och attinternationellt kunnande i form av företag, riskkapital och entreprenörerkommer till i lika hög grad som tvärtom.Den globala ekonomin ställer krav på en omfattande reformstrategi. Ensådan saknas alldeles uppenbart i dagens socialdemokratiska regeringspolitik.Denna reformstrategi kan lägga grunden till en utveckling som tillåter allamänniskor att växa. Den kan se till att alla som har bra idéer kan förverkligadem här i . Och att det blir acceptabelt att duktiga entreprenörer ocksåfår internationellt gångbara ekonomiska belöningar för sitt arbete.Denna reformstrategi skall stödja människors möjligheter att bo och levadär de nya jobben skapas. Att alla känner att deras arbete leder till ekonomisktrygghet. Alla måste få möjlighet att känna att de räcker till. Alla arbeten ärviktiga och betydelsefulla. Då kan inte staten straffa alla låg- ochmedelinkomsttagare som bor i områden med hög tillväxt. Skatt på boende ärett exempel på hur regeringens inflytande över människors vardag är alldelesför stort.Alla skall kunna känna trygghet och tillhörighet i gemenskapen på sittarbete. Då krävs, förutom satsningar på alla former av utbildning och påskatteförändringar, en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Utmaningenär att ge alla människor möjlighet att arbeta och ta ansvar för sin försörjning.Bemanningsföretagen och kommunerna kan göra betydande insatser för attmöta den utmaningen i form av en förändrad arbetsmarknadspolitik. Detlokala perspektivet och överblicken betyder oändligt mycket mer förmöjligheterna att fler skall få ett arbete än mer resurser tillarbetsmarknadsutbildning, som inte leder någonvart.7 Ett land att växa i - ett reformprogram förtrygghet i förändring7.1 Skapa ett dynamiskt samhällsklimatI ett dynamiskt samhälle måste enskilda människor ha verktygen för attsjälva kunna påverka sin livssituation och sin framtid. Om det skall blimöjligt måste avvägningen bli en annan mellan vad som hör till denenskildes sfär och vad som hör till politikens - mellan vad som skallbeslutas vid köksborden och vad som skall beslutas i olikaparlamentariska församlingar.Enskilda människor måste få behålla och förfoga över en större del av sinainkomster. Inte bara arbete skall löna sig. Det måste löna sig att investera iutbildning, liksom i idéer och företagande.7.1.1 En modern inkomstskattereformDen viktigaste byggstenen i förverkligandet av ett dynamiskt samhälle äratt reformera nuvarande skattesystem. Behoven av en moderninkomstskattereform är omfattande och kräver en genomförandefas somsträcker sig över två mandatperioder. Vi föreslår att reformen börinnehålla bl.a. följande inslag:- Den statliga inkomstskatten avvecklas successivt. I ett första steg sänksden statliga inkomstskatten till . Det leder till att utbildnings-premien höjs och blir internationellt gångbar. Den socialasnedrekryteringen till högre utbildning kan motverkas bättre.- Grundavdraget höjs till i ett första steg och till 50 000kronor i ett andra steg. Det gynnar de hårt skattetyngda låg- ochmellaninkomsttagarna och ger en tydlig signal om att arbete alltid lönarsig. Den som arbetar skall inte behöva bidrag för att klara sin försörjning.- Ett förvärvsavdrag införs. Detta ger ökad motivation att arbeta.- En skattereduktion införs för hushållstjänster. Detmedför att en del av de hinder som finns för att tjänstesektorn skall växaförsvinner. Jämställdheten stärks och nya arbetstillfällen tillkommer.7.1.2 Styr mer resurser till kunskapsklusterDen framväxt av kunskapskluster som sker i skall stimuleras ochuppmuntras. Merparten av forskningen och de nya jobben, företagen ochkvalificerade utbildningarna kommer att skapas inom dessatillväxtområden. Vi föreslår att:- Mer av resurserna för utbildning och forskning styrs till de universitetoch högskolor som är mest efterfrågade av studenterna. Mer av resursernasatsas också på unga lovande forskare.- Resurserna detaljstyrs inte av staten, men fokus gällande satsningarna påkunskapskluster ligger av naturliga skäl inom områdena medicin, bioteknikoch informationsteknik.- Ett institut för hälsa och medicin - ett svenskt "ofHealth" inrättas i syfte att skapa en stark forskningsfinansiär inom hela dethälsovetenskapliga spektrat. Institutet ges stora möjligheter att etablerasärskilda institutioner för avancerad forskning och möjlighet att kraftsamlainom medicin och bioteknik.7.1.3 Sänk skatten på boendeFastighetsskatten är en straffskatt på bl.a. barnfamiljer, eftersom flertaletbarnfamiljer bor i villa där skattesatsen är högst. Den är också enstraffskatt på människor som bor och arbetar i tillväxtområden eftersomtaxeringsvärdena är uppdrivna där.Fastighetsskatten försvårar företagens möjligheter att rekrytera kunnigamedarbetare. Den tar heller ingen hänsyn till hushållens betalningsförmåga.Den behandlar människornas behov av bostad som spekulationsverksamhet.Vi föreslår att:- Fastighetsskatten avvecklas successivt.- Höjda taxeringsvärden tillåts inte slå igenom på uttaget avfastighetsskatt. Markvärdet halveras för att slopas helt somberäkningsunderlag.7.1.4 Stimulera riskkapital och nytänkandeSverige behöver mer riskkapital som stimulerar tillkomsten av nya företagoch jobb. Att starta, driva och äga företag skall vara enklare och lättare.Vi föreslår att:- Förmögenhetsskatten avskaffas successivt och dubbelbeskattningen påriskkapital slopas. Det är ett sätt att öka tillgången på riskkapital ochstimulera nytänkande och entreprenörskap.- Skattevillkoren för personaloptioner måste göras rimligare. Det gällerockså inkomst som härrör av patenterade uppfinningar. Detta stärkersambandet mellan kunskap, idéer, entreprenörskap och belöning avdetsamma.- Möjlighet införs att göra riskkapitalavdrag för riskfyllda investeringar.Detta stimulerar tillkomsten av nya företag inom nya expansivaverksamheter.7.1.5 Riv hinder och förenkla regelverkAlla hinder och regler som försvårar tillkomsten av nya företag och jobbmåste tas bort. Det handlar bl.a. om regler som gör det krångligt att startany näringsverksamhet och anställa nya medarbetare. Vi föreslår att:- En s.k. solnedgångsparagraf införs. Det innebär att alla reglerkontinuerligt ses över och utmönstras om de inte har tillämpats på fem år.- Samtliga Småföretagsdelegationens förslag till regelförenklingargenomförs.- Alla som begär tilldelas F-skattsedel om syftet bedöms vara seriöst.7.1.6 Inför den gemensamma valutanFör att öka stabiliteten i den svenska ekonomin och underlätta också försmåföretag att bedriva handel över nationsgränserna är införande av dengemensamma europeiska valutan mycket betydelsefull. Vi föreslår att:Sverige ansluter sig till EMU:s tredje steg.7.2 Skapa en kunskapsnation i världsklassVi vill skapa en kunskapsnation i världsklass. Både den obligatoriskaungdomsskolan och gymnasieskolan måste förbättras. Alla elever måstebibringas sådana grundläggande kunskaper att de kan göra sig förstådda ital och skrift.Den kvalificerade yrkesutbildningen behöver byggas ut och bättreanpassas till vad som efterfrågas på arbetsmarknaden. Universitet ochhögskolor bör ges ökad frihet.7.2.1 Sätt främstAllt lärande startar hos den enskilde individen.Alla är olika och lär olika fort. Det kräver att anpassar sig tillelevernas önskemål och behov. Ingen elev skall lämnas i sticket. Grunden förkunskap och växt läggs i . Gymnasieskolans och den högreutbildningens resultat och kvalitet hänger tätt samman med grundskolansförmåga att stödja elevernas arbete för att tillägna sig de nödvändigabaskunskaperna och det kritiska ifrågasättandet av befintlig lärdom. Viföreslår att:- Ingen elev skall tillåtas lämna utan godkända baskunskaper.Alla får rätt till det stöd som krävs för att uppnå de övergripandekunskapsmålen. Brister när det gäller mål skall i första handåtgärdas där.- Mångfald och flexibilitet i organisation och arbetsformer skall främjas.Undervisning på entreprenad och fler fristående skolor eftersträvas. Detökar mångfalden och kvaliteten i skolan.7.2.2 Skapa möjligheter till en mer individuell utbildningAlla människor föds med en lust att lära mer. Drivkraften till ny kunskapär lika gammal som människan.