mot · GO02Sf645 · 2000-10-05 00:00:00 — Omhändertagandet avde ensamkommande barnen måste förbättras och utgå från barnets bästa.Låt kommuner och frivilliga organisationerta sig an dessa frågorFör att kunna bemöta alla dessa barn på ett bra sätt krävsmånga åtgärder. tas barnen om hand avMigrationsverkets olika grupphem. De enda instruktionergrupphemmen har är att dessa barn ska ha mat och tak överhuvudet. Men detta räcker inte långt för de barn somkommer hit i en mycket utsatt situation. Tvärtom krävs detpersonal med hög kompetens och förståelse för dessa barn.Många barn befinner sig i en djup kris vid ankomsten ochtiden därefter. Den situation vi har är mycket allvarlig.Självmordsförsök är mycket vanliga. Denna situation skullekunna förbättras genom att överlåta handhavandet av dessafrågor till exempelvis kommuner och frivilligaorganisationer.God manEtt annat problem är de ensamma barnens gode män ochvilken roll dessa ska spela. finns inget regelverk somreglerar det uppdrag som en god man utför. Alla arbetarenligt sitt eget sätt och med en viss vägledning av andragode män som arbetar med vuxna människor. Det innebärinte nödvändigtvis någon god vägledning för att ta hand ombarn som befinner sig i en svår situation. Det finns ettuppenbart behov av någon form av regelverk och riktlinjerför de ensamma flyktingbarnens gode män.HandläggningstiderHandläggningstiderna är ett annat område där det krävsuppstramning. som barnen ska ha förtur ihantering, så kan det ta upp till , ibland upp , innan ett barn få besked om första beslut frånMigrationsverket. De ensamma flyktingbarn som kommerhit är mycket beroende av de vuxna som de möter i olikasituationer. Det är väldigt viktigt för barnen att kännaförtroende och trygghet för de personer de möter. Derassvåra situation måste i möjligaste mån underlättas.Tolkar och advokaterDet är viktigt att få en bra tolkning och tolkar som förståroch har stor respekt för barnens situation. Det krävsauktoriserade tolkar med hög kompetens. Detta har hittillsfungerat relativt dåligt. I de fall kommunikationen mellantolk och klient inte fungerar tillfredsställande bör klientenges rätt att byta tolk.Samma sak bör gälla för advokat. Om klientens, dvs. barnets, ochadvokatens kommunikation inte fungerar tillfredsställande bör klienten ha rättatt byta advokat. Det är också önskvärt att barnet ges möjlighet att få enadvokat eller tolk av samma kön. Vissa obehagliga upplevelser som barnetkan ha genomlevt kan vara lättare att tala om med en person av det egnakönet.Ta professionellas uttalanden på störreallvarI de fall där det är en psykolog eller en kurator inblandad, såmåste man ta större hänsyn till dennes eller dennas intyg,utlåtande m.m. finns det en tendens hosMigrationsverket och att underskattasådana uttalanden.IntegrationInvandrare bör åtnjuta samma frihet som övriga medborgare,ha rätt att bosätta sig var de vill, att utöva sin egen religion,lära sina barn sitt modersmål och för övrigt få utöva sinamänskliga rättigheter. Integration behöver inte betydafullständig assimilation.Kristdemokraternas grundläggande utgångspunkt är att gå frånomhändertagande till att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvarför sitt eget liv. Vi vill stärka människor och ge dem möjlighet till egenmakt.Staten skall medverka till att underlätta och skapa förutsättningar men inteplanera och ta kontroll över människors liv. Samhället skall sträva efter atterbjuda medborgare jämlika levnadsvillkor och lika stora möjligheter attutvecklas och förverkliga sina livsprojekt. Livsprojekten skall inte möta någrahinder så länge de inte inskränker andra människors rättigheter eller stridermot våra gemensamma rättsnormer.Kristdemokraterna vill att även integrationspolitiken skall präglas av ettmedborgarperspektiv. Vi vill därför ge medborgarna möjlighet att organiserasig efter eget tycke. Man skall kunna bilda egna sammanslutningar, startaförskolor och skolor på etnisk grund. Vi tror att detta snarare stärkeridentiteten och därför gynnar integrationsprocessen.Språkets betydelseFör att förstå hur vårt samhälle fungerar, för att kunna ta tillsig vårt lands kultur men också för att kunna dela socialgemenskap är det nödvändigt att ha grundläggandekunskaper i det svenska språket. "Svenska för invandrare" ären mycket viktig insats för integrationen i vårt samhälle. Välute i bosättningskommunerna bör svenskundervisningerbjudas . Eftersom efterfrågan på sådanutbildning kan variera kraftigt över tiden anser vi det intenödvändigt att kommunen alltid själv skall kunnatillhandahålla alla dessa undervisningsplatser. Undervisningi svenska kan även köpas in från studieförbund ochorganisationer. Oavsett vem som tillhandahållerundervisningen så måste alltid en hög kvalitet upprätthållas.Men undervisningen i svenska får inte bli ett ekorrhjul som invandrarefastnar i. För den som, trots åratal av sfi-kurser (svenska för invandrare),inteklarar dessa tester blir situationen omöjlig. Utan tillräckliga sfi-poäng fårdenarbetssökande ofta inte ens registreras som arbetssökande påArbetsförmedlingen. måste kravet på kunskaper i svenska modereras.Det är ju fullt möjligt för utbildaren att skriva ett intyg om elevensspråkkunskaper eller att Arbetsförmedlingen själv gör ett test för att kunnaerbjuda en lämplig praktikplats. För många arbetskraftsinvandrade har vägentill språket gått via arbetsplatsen.Det är viktigt att sfi-kurserna är individualiserade. De skall anpassas efterolika gruppers utbildningsnivåer, språkgrupper, förutsättningar ochambitionsnivå. Det har påpekats att gäststuderande vid svenska universitet iallmänhet lär sig svenska snabbare än invandrade akademiker som får vanligsfi-undervisning. Varför inte erbjuda invandrare med högskoleutbildning attfå läsa vid universitetet.I flera kommuner har försök gjorts där nyanlända flyktingar har påbörjatspråkundervisning och snabbt kopplats till en praktisk utbildning däryrkestermer står i centrum. Framför allt för icke helt unga kan det vara enbättre fungerande inlärningssituation. Metoden har varit framgångsrik och börpraktiseras på fler platser.Språkundervisning vid introduktionenMed mottagandet av flyktingar följer även enintroduktionsersättning till kommunen som används till bl.a.svenskundervisning. Däremot avser denna ersättning endastdirekta flyktingar och inte anknytningsärenden. De endaanknytningsärenden som räknas till flyktingar är de somsöker anknytning till en flykting från det attdenne har erhållit uppehållstillstånd i . Många gångerdröjer det dock tills den anhörige följer medoch därmed utgår ingen introduktionsersättning tillkommunen. Det kan antas att denna grupp hamnar lite iskymundan när det gäller svenskundervisning. Detta gälleräven andra anknytningsärenden. Väntetiderna avseendekurser ligger t.ex. i på omkring 6 månader. Detär viktigt att vi tydligt uttalar att behovet avsvenskundervisning inte skiljer sig åt för en flykting eller enperson som kommer på anknytning. Behovet är detsamma.Kristdemokraterna vill att introduktionsersättningssystemetutvärderas och att en översyn görs när det gäller ersättningtill kommunerna för flyktingar.Arbetets betydelseDen absolut viktigaste integrationsfaktorn är en politik somser till att arbetslösa invandrare får jobb. Det har konstateratsatt det bland olika invandrargrupper finns en högre andelhögutbildade än genomsnittet i den svenska befolkningen.Trots detta är det många som har svårt att snabbt komma utpå arbetsmarknaden. Det finns många olika orsaker till detta.En av orsakerna har berörts i avsnittet om sfi-kurser. Detborde vara rimligt att arbetsförmedlingen låter alla somanser sig kunna stå till arbetsmarknadens förfogande fåanmäla sig. Vi är övertygade om att förbättringar iarbetsmarknadspolitiken, likt denna, ger jobb även blandinvandrare.Det måste finnas ekonomiska incitament att lämna ett bidragsberoende.Genom skattelättnader för hushållstjänster, förenkling för den som vill startaföretag och förändringar i arbetsrätten kan vi åstadkomma mycket. Ett annatförslag är att erbjuda människor anpassade lärlings- och praktikplatser. Ävenutplaceringar av myndigheter och institutioner till invandrartäta områdengenererar arbetstillfällen.Det är viktigt att vi ser de olika invandrargruppernas språkkunskaper ochkulturella kompetens som en tillgång. har nytta av två- ochflerspråkiga invånare på en mängd olika områden. Det är brist påtolkar för vårt arbete inom EU. Vi behöver många språk för vårexportindustri, för diplomati och utvecklingssamarbete, för turism, kultur osv.Dessutom kommer sjukvården och äldreomsorgen att kräva fler språkkunnigai framtiden.MinoritetspolitikSveriges nationella minoriteter är en levande del av detsvenska samhället och deras språk är en värdefull del av densvenska kulturen. Genom att tillerkänna dem språkliga ochetniska rättigheter stärks deras självtillit och kulturellaidentitet.En rad åtgärder måste vidtas för att skall kunna ratificeraEuroparådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och deneuropeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Regeringensproposition 1998/99:143 Nationella minoriteter var ett steg i rätt riktning. Detfrämsta syftet med propositionen var att erkänna nationellaminoriteter och deras språk. Vi stöder dessa förslag på flera punkter. Vi villdock även att nationella minoriteter skall kunna använda sitt språk i kontaktenmed centrala myndigheter. Därutöver föreslår vi att de vanligaste lagarna ivårt land översätts till samiska, finska och mieänkieli.Avveckla IntegrationsverketKristdemokraterna motsatte sig regeringens förslag attinrätta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som lågtill grund för förslaget underströk vikten av "en bred politiskförankring av den nya verksamheten och med ett engageratstöd från regering och riksdag". Trots ett kompakt motståndfrån fem av partier genomdrevSocialdemokraterna beslutet att inrätta Integrationsverketfrån . Vi föreslår nu att Integrationsverkethelt avvecklas från den 1 juli 2001.Integrationspolitiken bör bedrivas på precis samma sätt somjämställdhetspolitiken, dvs det är "mainstreaming" som ska gälla. Detsamordnande ansvaret bör ligga på med de olikadepartementen. Regeringens bedömning , att det övergripande ansvaretför integrationsfrågorna bör ligga på , är enmissbedömning. De viktigaste frågorna rör arbetsmarknad, sysselsättning,näringspolitik, egenföretagande, tillväxt etc. utgör därförfel miljö för integrationsenheten.Alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar inom sina områden.Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret -redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. börförstärkas och få uppdrag att samarbeta med JämO.De nyanlända bör inte heller placeras utan fritt få välja bostadsort. Viföreslår att systemet med förhandlingar och avtal med kommunernaavskaffas. Stödet till den nyanlände bör följa individen i form av enutvecklingspeng som fördelas av RFV och sedan betalas ut avförsäkringskassan. Därigenom ges individen och den lokala nivån ett störreansvar. Vi tillför därför RFV från detta utgiftsområde.RFV bör även betala ut ersättningen till kommunerna för t.ex. sfi-undervisningen.I samband med avvecklingen av vill vi istället attMigrationsverket ansvarar för informationsfrågor till invandrare ochflyktingar. För detta ändamål anslår vi och 16miljoner kronor och år 2003.Diskrimineringsombudsmannen -DODen kristdemokratiska grundsynen om alla människors likaoch absoluta värde innebär en skyldighet att ständigt och ialla sammanhang ta avstånd från och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vikristdemokrater anser att Ombudsmannen motdiskriminering bör ha ett speciellt ansvar och fungera sommotor i opinionsbildningen mot dessa företeelser. För dettaändamål anslår vi ytterligare och 6miljoner kronor för vartdera och 2003. Vi anser attDO bör vara en från regeringen fristående myndighet ochistället underställas riksdagen.Övriga anslagsförändringarVi anser det rimligt att ge fem månaderför att kunna avvecklas och låter således ca 30 miljonerkronor kvarstå i budgeten för år 2001.Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner iframför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsattabostadsområden. Vi ställde oss bakom anslaget och den föreslagnahöjningen , men avvisar den kraftiga höjningen om 305 miljonerkronor och även projektets förlängning som skulle innebära ett anslagom år 2003.Stockholm den 5 oktober 2000Magda ()()()()()()()()()()()()()()()()()()