ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf627 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf627av , Hans (s)Överklaganderätten i asylärendenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handläggningstiderna i flyktingärenden.MotiveringDen svenska flyktingpolitiken debatteras ofta i samhället.Utgångspunkten för debatten blir ofta ett enskilt fall när enfamilj som varit i skall utvisas. Trots attdet kan vara uppenbart att familjen saknar legala skäl attstanna i landet upplevs det som en omänsklig behandling atttvinga den tillbaka till hemlandet efter det att den i flera århar bott i . I många fall talar barnen i familjen dåbättre svenska än det språk som talas i det land de utvisastillbaka till. Mycket onödigt lidande uppstår iutvisningssituationen, där inte minst barnen far illa.Vid många tillfällen har uttalanden gjorts från regering, riksdag ochberörda myndigheter om det angelägna i att minska handläggningstiderna iflyktingärendena. Trots detta består problemet år , och vi tvingas gångpå gång bevittna hur människor far illa när de utvisas i landet.En av orsakerna till att den här situationen uppstår gång på gång är våraprinciper om absolut rättssäkerhet för alla som vistas i landet. Det är ju enoerhört bra princip som är svår att invända mot, men när det gällerflyktingärenden kan det faktiskt diskuteras om den inte skadar betydligt flermänniskor än den hjälper. Om man begränsade rätten att överklagaasylärenden, så att man inte skulle kunna överklaga ett ärende mer än en gångoch dessutom begränsade rätten att göra förnyade asylansökningar, skullehandläggningstiderna kortas och mycket mänskligt lidande sparas.Det är därför angeläget att utreda om inte detta är en framkomlig väg föratt minska handläggningstiderna i flyktingärenden.Stockholm den 7 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02Sf629 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf629av , ()Invandrade akademikerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att ta vara på invandrade akademikers kompetens.MotiveringAkademiker med utländsk bakgrund är en outnyttjad resurs idet svenska arbetslivet. Den stora kompetens sominvandrargrupperna besitter måste tas till vara på ett bättresätt i . Detta av humanitära men också avkonkurrensskäl. har brist på arbetskraft inomområden som teknik och naturvetenskap. Ett bättreutnyttjande av deras kunskap och kompetens skulletillgodose ett flertal behov i samhället.Väntetider och utdragna processer på ibland leder till att tidigarekunskaper och erfarenheter bleknar samt att engagemang och självförtroendeminskar hos personerna.Det är viktigt att en tidig kartläggning av personens utbildningsbakgrundoch yrkeserfarenhet leder fram till att en handlingsplan tas fram.Det måste bli lättare för invandrare att överföra examina från sinahemländer genom t ex speciellt riktade kompletteringskurser kombinerat medett tillfredsställande studiestöd. Behovet av en differentieradflyktingintroduktion har också påtalats från bl a . Imånga kommuner har de haft gemensam utbildning för alla oavsett vilkenutbildning och studievana man haft. I ett antal kommuner har man docknumera uppmärksammat dessa problem och löst dem.Praktik i arbetslivet har visat sig vara en framgångsrik väg för attunderlätta invandrade akademikers inträde på arbetsmarknaden.Det behövs därför en kraftfull insats riktad till akademiker med utländskbakgrund.Stockholm den 30 september 2000Marie ()()
mot · GO02Sf632 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf632av , ()Regler för medborgarskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta medborgarskap.Motivering"Det är en skam, det är en fläck på baner,att medborgarrätt heter pengar. "Mot bakgrund av ovanstående citat från vonHeidenstam så finns det anledning att fundera på nuvaranderegler för medborgarskap. Medborgarskapet är en viktig del iidentifikationen och integrationen av människor medbakgrund i andra länder. Det bör därför undersökas vad somkan göras för att underlätta medborgarskap som ett av mångaled i integrationsarbetet.Idag tas en avgift om ut i samband med varje ansökan ommedborgarskap. Om ansökan blir avslagen återkommer samma kostnad nästagång man ansöker om medborgarskap. Denna avgift är, enligt tidigareutredningar, högre än de administrativa kostnader som uppstår till följd avhandläggningen.Avgiften är också tillräckligt stor för att i sig kunna avskräcka frånansökan. För en familj som söker medborgarskap kan den utgöra enbetungande utgift. Det är knappast ett okänt fenomen att arbetslöshet ochsämre ekonomiska förutsättningar är vanligt i gruppen. Till denna kostnad skaläggas den som uppstår för många av dem som ska avsäga sig ettmedborgarskap.Sammantaget kan kostnaden bli den faktor som gör att man avstår från attansöka om medborgarskap. Det vore en icke önskvärd utveckling. Även ommedborgarskapet enbart är en av flera faktorer som avgör om man integreras isamhället eller inte så bör alla åtgärder prövas. Till detta kommer denprincipiella frågan som ställer. Ska medborgarrätt vara enfråga om kostnad? Om inte, så borde det gälla även för de nya svenskarna.Det bör således ankomma på regeringen att granska vilken effekt avgiftenhar för beredskapen att ansöka om medborgarskap. Målsättningen bör vara attunderlätta medborgarskap och att ekonomiska faktorer tillmäts så litenbetydelse som möjligt vid ansökan därom samt att avgiften på sin höjdmotsvarar de administrativa kostnaderna för medborgarskapsansökan.Stockholm den 28 september 2000Martin ()()
mot · GO02Sf633 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf633av , ()Invandrare och flyktingarFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen återkommer till med enutvärdering av hur medel använts och vilka resultatsom uppnåtts senast i samband med ekonomiska vårproposition,i enlighet med vad som anförs i motionen.2. beslutar att flytta anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etniskdiskriminering till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.3. anvisar till utgiftsområde 8 politikområde 10:1Integrationsverket för 63 731 000 kr.4. anvisar till utgiftsområde 8 politikområde 10:5Ombudsmannen mot etnisk diskriminering för 0 kr.5. anvisar till utgiftsområde 8 politikområde 11:1Utvecklingssatsningar i storstäderna för 0 kr.6. anvisar till utgiftsområde 12:1 för år utöver vad regeringen föreslår eller således 466 031 000kr.Politikområde 10:1IntegrationsverketVi motsatte oss att ett särskilt integrationsverk inrättades ochär fortfarande tveksamma till dess existens. Vi föreslår att 20miljoner kronor av verkets anslag på drygt 80 miljonerkronor förs över till (se nedan) . Vivill dessutom att regeringen skyndsamt skall genomföra enutvärdering av hur verkets medel använts och vilka resultatsom åstadkommits och återkomma till senast isamband med ekonomiska vårproposition. Vikommer därefter att ta ställning till om vi anser att verketskall läggas ned och vilka av dess uppgifter som i så fallskall föras över till andra myndigheter.Politikområde 10:5Ombudsmannen motetnisk diskrimineringVi föreslår att anslaget Ombudsmannen mot etniskdiskriminering förs över till utgiftsområde 14,Arbetsmarknad och arbetsliv.Politikområde 11:1Utvecklingssatsningar istorstädernaRegeringen vill fortsätta att anslå budgetmedel till vissainvandrartäta bostadsområden i storstäderna med detaljreglerom hur pengarna skall användas. Vi vill pröva andramöjligheter som innebär en mindre belastning av offentligamedel och mindre centralstyrning. Ett exempel på detta ärvåra förslag om en sfi-check som innebär att den enskildeinvandraren själv får bestämma var och hur studierna i"svenska för invandrare" skall genomföras.Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknadensom förespråkar skulle öka den sociala och geografiskarörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering avinvandrade och infödda svenskar.Politikområde 12:1MigrationsverketAsylsökande måste få en snabb och grundlig behandling avsina ärenden för att inte fastna i väntan som leder tillvanmakt och passivisering. Vi föreslår därför att anslaget fåren förstärkning med 20 miljoner kronor.Stockholm den 3 oktober 2000Margit ()()()()()()()()()
mot · GO02Sf634 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf634av , ()Avgiften vid ansökan om svenskt medborgarskapFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansökan om svenskt medborgarskap.Svenskt medborgarskapI finns det befattningar och anställningar som enbartsvenska medborgare får inneha. Viss svensk mark får endastbeträdas av svenska medborgare. Det krävs svensktmedborgarskap för att rösta i riksdagsvalet. Dessutom kanett svenskt medborgarskap ge invandrade personer trygghetdå de besöker sina forna hemländer. Möjligheten att ansökaom svenskt medborgarskap är därför en grundläggandemänsklig och demokratisk rättighet.AnsökningskostnaderDet kostar i administrationsavgift att ansökaom svenskt medborgarskap. Det är en stor utgift för personermed låga inkomster. Arbetsmarknaden har haft svårt att tatillvara den resurs som invandrade kvinnor och män utgör.Det har varit särskilt svårt för invandrade kvinnor att finnaanställning. Många invandrade personer är därför beroendeav socialbidrag. Kostnaden för att ansöka om svensktmedborgarskap ryms inte inom det ekonomiska biståndetsom kommunen ger enligt socialtjänstlagen. Slutsatsen bliratt avgiften med stor sannolikhet begränsar individersmöjlighet att ansöka om svenskt medborgarskap.Ekonomiskt hinderInvandrade personer har flytt från sinahemländer på grund av att de fråntagits sina demokratiskarättigheter. De kommer till för att forma sig ett nyttliv. Det är därför särskilt otillfredsställande att vi sätter uppett ekonomiskt hinder för deras möjlighet att börja om pånytt som fullvärdiga medlemmar i vårt land.Svenskt medborgarskapbör kunna sökaskostnadsfrittVänsterpartiet anser att regeringen bör se över systemet medavgifter i samband med förvärv av svenskt medborgarskapmed målsättningen att svenskt medborgarskap skall kunnasökas kostnadsfritt. erhåller anslagsom skall täcka kostnaderna för själva handläggningen.Genom att inte får behålla avgifterna, utande går tillbaka till statskassan, skulle en förändring inteinnebära några ökade utgifter utan en minskning av destatliga intäkterna med ca . Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Stockholm den 4 oktober 2000Ulla ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GO02Sf636 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf636av , ()Statsbidrag till minoritetsorganisationerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om statsbidrag till minoritetsorganisationer.Statsbidrag tillminoritetsorganisationerI regeringens minoritetspolitiska proposition "Nationellaminoriteter i " läggs en grund för en samladminoritetspolitik till skydd för de nationella minoriteter. Ipropositionen konstateras bl.a. följande: etniskaoch kulturella mångfald har en lång historia. Flera av degrupper som utgjort minoriteter i haraktivt värnat den egna gruppens kultur och språk så att de änidag utgör en levande del av det svenska samhället. Dessaminoritetsgrupper har befolkat . Dehar också en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighetoch vilja att behålla sin identitet. Folkrörelser har spelat en viktig roll för det svenska kulturlivet. Påmotsvarande sätt kan minoritetsorganisationer stödja de nya nationellaminoriteterna i deras strävan utveckla och bevara sin egen kultur på lång sikt.Den författning som styr bidrag till statsbidragtill organisationer som främjar integration, SFS nr 2000:12, utgår i sinaallmänna bestämmelser från stöd till invandrarnas organisationer och saknaranvisningar för ekonomiskt stöd till minoritetsorganisationer.Därmed har minoritetsorganisationer som arbetar med utgångspunkt frånriksdagens minoritetspolitiska beslut hamnat utanför existerande regelverk förbidragsbestämmelser. Därför är det viktigt att minoritetsfrågorna inklusivebidrag till minoritetsorganisationer handläggs av en separat enhet inomKulturdepartementet.Det är också viktigt att inflytandet mellan de nationella minoriteterna ochstatsmakten förstärks t.ex. genom att den ekonomiska situationen för de avrespektive minoritet bildade organ för ändamålet ses över i det kommandebudgetarbetet. Endast med tillräckliga ekonomiska resurser kan manåstadkomma resultat när det gäller de av staten ställda målen för dennationella minoritetspolitiken.Stockholm den 2 oktober 2000Sinikka ()()()
mot · GO02Sf638 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf638av Pekgul, ()VårdenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en del av de statliga medel som tilldelas kommuner som taremot flyktingar omfördelas så att de i stället tillfaller landstingen.MotiveringMänniskor i invandrartäta områden klagar ofta över hurdåligt vården fungerar. På vårdcentralerna finns intetillräckligt med läkare och det kan ta tid innan man får enläkartid. Den förebyggande vården hinner man inte ens med.En orsak till dessa problem är att när en flykting placeras ikommunen och därmed stadsdelen, får sjukvården ingaresurser på det sätt som kommunerna får. Situationen skajämföras med tilldelning av resurser i de områden som haren hög andel gamla patienter där extra ersättning utgår.Något liknande finns inte i de invandrartäta områdena.Följden blir att vårdcentralerna i dessa områden konsekventöverskrider budgeten och därmed inte har resurser till nyatjänster och lokaler. Många flyktingar har högvårdkonsumtion men det finns ingaöronmärkta pengar som följer flyktingen. Ofta kommerflyktingar från krigshärjade områden och andra har blivittorterade. Därför behöver de mycket vård. Dessa patienterbehöver dessutom hos läkaren eftersom de oftakommunicerar via tolk. Jag anser att primärvården därflyktingen bor inte skall belastas extra.Därför föreslår jag att en del av de statliga medel som tilldelas kommunersom tar emot flyktingar omfördelas så att de i stället tillfaller landstingen.Stockholm den 4 oktober 2000Nalin Pekgul (s)
mot · GO02Sf639 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf639av Waidelich, ()Resepass i stället för främlingspassFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om främlingspass.MotiveringFrämlingspass utfärdas till så kallade statslösainvandrare med permanent uppehållstillstånd, dvs de somsaknar pass eller andra handlingar som kan styrkaursprungsland och därmed inte heller kan få svensktmedborgarskap. Syftet med främlingspass är gott, nämligenatt ge de "statslösa" möjlighet att resa till andra länder trotsatt de saknar vanligt pass. Problemet är bara att mångaupplever själva ordet, främlingspass, som nedvärderande.En enkel åtgärd för att komma tillrätta med detta vore därför att helt enkeltdöpa om främlingspasset till resepass eller annat lämpligt namn. Om dettastrider mot internationell praxis borde regeringen ta upp frågan inom EU föratt åtminstone åstadkomma förändringar inom ramen för den nyagemensamma asylpolitiken.Stockholm den 29 september 2000Tommy Waidelich (s)()
mot · GO02Sf640 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf640av Kerimo, ()Boendesituationen för asylsökandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om asylsökandes boendesituation under väntan på uppehålls- ocharbetstillstånd.MotiveringMånga asylsökande väljer att bo hos sina anhöriga underväntan på sitt uppehålls- och arbetstillstånd. Livet i egetboende ter sig olika för olika människor. Det kan vara bra attbo hos anhöriga, men det finns också en rad problem att taitu med. Det är t.ex. inte lätt för mottagningshandläggarenatt ha en levande kontakt med alla som har eget boende,särskilt på de större orterna. Kontakten blir ofta anonym. Påmånga platser vet handläggarna t ex inte hur denasylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på denadress de uppgivit, om de är välkomna hos värdfamiljen, omde måste betala extra hyra. Ytterligare ett problem sommånga handläggare upplever är att eftersom barnomsorg inteerbjuds dem som bor i eget boende så blir det svårt för denvuxne som tar hand om barnen att delta i undervisningen isvenska. Många kommuner pekar på att trångboddhet är envanlig konsekvens av detta. Även om bostadsstandarden isig är god, leder det till sociala och psykologiska bekymmernär människor tränger ihop sig i små lägenheter, något somblir särskilt på frestande för barnen. Många asylsökandeflyttar runt och bor på en hos olika bekanta ochsläktingar.Detta skapar stora problem. Dels är det svårt att motverka alltför storinflyttning till vissa kommuner, dels fortsätter trångboddhet och därmedsammanhängande problem för såväl värdfamiljen som de som just fåttuppehållstillstånd.Med anledning av detta bör en översyn angående asylsökandesboendesituation genomföras.Stockholm den 5 oktober 2000Yilmaz Kerimo (s)
mot · GO02Sf641 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf641av , Elisebeht (s)MänniskosmugglingFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstiftning gällande människosmuggling.MotiveringMänniskosmuggling till och inom förväntas genomolika bedömningar vara ett ökande problem. Detta äroroande då signaler når oss om att olaglig smuggling av ochhandel med människor även till ser ut att öka. Detkan vara fråga om smuggling av människor som sökerundkomma krig, förtryck eller fattigdom men det kan ocksåvara fråga om smuggling av kvinnor och barn i syfte att devid framkomsten utnyttjas inom sexindustrin, dvs. förprostitution, bordellverksamhet och pornografi.Vad gäller s.k. trafficking, dvs. handeln med människor för prostitution, ärdet ett växande problem inom ett flertal europeiska länder dit genomEU-medlemskapet numera har öppna gränser, därmed är det också ettproblem för Sverige.Ett viktigt steg för att minska och eventuellt förhindra en utbredning avprostitutionen är att det i är förbjudet att köpa sexuella tjänster.Sverige går i och med detta på ett föredömligt sätt före andra länder vad gällerattityderna till könshandel.Då handel med och smuggling av människor måste anses vara minst likaallvarliga, om inte ännu allvarligare, brott som handel med och smuggling avandra varor borde det i svensk lagstiftning ur straffsynpunkt vara minst likahöga, eller t.o.m. högre, straff för brott mot utlänningslagen. Så är intefallet då exempelvis varusmuggling kan ge upp till fängelse och om detrör sig om narkotika upp till fängelse. Brott enligt utlänningslagen somdet här kan vara fråga om då det handlar om människor kan ge som högst 4års fängelse. För att markera allvaret i brottet bör svensk lagstiftning sesöveri syfte att skärpa straffet för människosmuggling.Denna översyn av lagstiftningen bör särskilt belysa frågan om trafficking,dvs handel med människor för prostitution då det är ett nytt och växandeproblem som inte belyses i nuvarande förarbeten.Stockholm den 4 oktober 2000Elisebeht ()()()()()()()
mot · GO02Sf642 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf642av Klockare, ()Resebestämmelser till RysslandFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen tillsammans med övriga nordiska länder och EUverkar för att bestämmelserna för resor till och från förenklas.MotiveringSverige har goda kontakter med . Det gäller bådeinom näringsliv, kultur, utbildning och forskning. Dessutomhar många kommuner vänorter i . Vänortsarbetetsker i form av utbyte av officiella delegationer, av elev- ochlärarutbyte, av ömsesidiga besök av kulturgrupper och tillföljd av den långvariga ekonomiska krisen i i formav humanitär hjälp.Motiven för kontakten är alltså både ekonomiska, kulturella ochdemokratiska. Men naturligtvis handlar samarbetet också om att skapa enfredlig framtid. Även folkrörelseorganisationerna har omfattande kontakteroch utbyte.Från och med den 1 oktober 1999 har nya krångliga och för resenärer merkostnadskrävande bestämmelser införts. Svårigheterna rör i första handvisumhandlingar, inbjudningar och viseringsavgifter. Detta medför attkontakterna och resorna till inte kan genomföras i den omfattningsom är önskvärd. Sidokostnaderna i samband med resorna är så höga attsmärtgränsen är nådd. Om inget görs kommer vi att förlora viktiga kontaktermed vårt stora grannland i öst. För att främja freden och bevara miljö ochsäkerhet för människor är det viktigt att detta åtgärdas. Dessa resurser skulleistället kunna användas i direkt aktivt verksamhetsutbyte.Stockholm den 4 oktober 2000Lennart Klockare (s)()
mot · GO02Sf643 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf643av , ()Asylsökande barns rätt till barnomsorgsplatsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda möjligheterna för att ge asylsökande barn rätt tillförskoleverksamhet som andra barn i Sverige.MotiveringAllmän förskola och införande av maxtaxa är en reform somangår alla barn och barnfamiljer. Det är en reform för dengenerella välfärden med utbildningspolitiska,familjepolitiska, arbetsmarknadspolitiska ochsamhällsekonomiska förtecken.En bra och kvalitativ förskoleverksamhet bidrar till att många barn ärbättre rustade inför skolstarten, och förskolans pedagogiska verksamhet gerbarnen en bra start.OECD har berömt den svenska förskoleverksamheten med ord somvarande flexibel, variationsrik och med stor respekt för barnen. Personaleninom barnomsorgen bedriver en fantastiskt bra pedagogisk verksamhet.Förskolan har dessutom fått en egen läroplan. Genom dettahar förskolans betydelse lyfts upp som ett första steg i det livslånga lärandet,vilket är en utveckling i rätt riktning.I förslaget om maxtaxa och allmän förskola sägs bl.a. att barn varsföräldrar är arbetslösa eller föräldralediga skall ha rätt tillförskoleverksamhetunder minst . Dessa rättigheter bör även gälla asylsökandebarn utan inskränkningar, trots att föräldrarna ännu inte står tillarbetsmarknadens förfogande.Asylsökande barn kan i många avseenden drabbas av svåra problem tillföljd av sin utsatta situation. Med utgångspunkt ifrån barnets bästa ärasylsökande barns rätt till förskoleverksamhet viktig för att stärka barnet idensituation det befinner sig i här och nu.EU har antagit direktiv mot diskriminering p.g.a. ras eller etnisktursprung. Tillsammans med förbud mot särbehandling iartikel 2 och skrivningar vad gäller asylsökande barnsrättigheter, finns det starka skäl för att ge asylsökande barn sammarättigheter,som andra barn i har till förskola, skola och barnomsorg. Regeringenbör därför utreda möjligheterna för att ge asylsökande barn samma rätt tillförskoleverksamhet som andra barn i Sverige.Det skulle betyda att barn som saknar permanent uppehållstillstånd iSverige får samma rättigheter i lag och praxis, som de barn som vistasvaraktigt i . Med barn utan permanent uppehållstillstånd i ,avses barn som vistas legalt i , d.v.s. asylsökande barn, barn medtidsbegränsade uppehållstillstånd och barn som fått avvisningsbeslut som intekunnat verkställas.Stockholm den 3 oktober 2000Monica ()()()()()