mot · GO02N230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N230av , ()DesigncheckarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad ovan anförsom designcheckar.MotiveringErfarenheterna av de s.k. designcheckarna är mycket goda.Designcheckarna kostade inte staten mer än 3,3 miljonerkronor , men gav mångfalt igen i form av nya jobb.Trots det avvecklades de efter ett beslutav . Medlen förmedlades av och sågssannolikt som en ganska enkel besparing eftersom det interörde organisationens kärnverksamhet utan var medel somförmedlades till annan - Stiftelsen Svensk Industridesign. Detär beklagligt att en näringspolitiskt angelägen verksamhetavvecklades utan politisk prövning.Checkarna förmedlades av regionkontoren hos Stiftelsen och utgick med högst och högst av enföretagares utgift för designinsats.Trots att det rör sig om små belopp i varje enskilt fall har checkarna gjortstor nytta. De har givit företagare, som varit främmande för att arbetatillsammans med designers, nya möjligheter och bidragit till att kompetenseni företagen stärkts. Många företag har blivit mer observanta på kundernasreaktioner och stärkt sin konkurrensförmåga. Checkarna har också bidragit mediebevakning som ökat intresset för de deltagande företagen och derasprodukter.Bland goda exempel på att designcheckar bidragit till flera nya jobb finnst.ex. IHM i med sin pallspikningsmaskin som först efter endesigninsats slog igenom på allvar. Där har både antalet anställda ochföretagets omslutning fördubblats.Andra exempel är yxan från Gränsfors bruk och Speedglass 9000 vidHörnell Elektrooptik i . Där har den designade svetshjälmen betytt attantalet jobb mer än fördubblats, till över 150.Designchecken har sålunda visat sig vara en effektiv katalysator för attengagera företagare som inte använt sig av de möjligheter en godindustridesign ger på marknaden.Svensk design har betydelse för svenska exportframgångar. Ändå är deinsatser som görs från statligt håll mycket begränsade. I årets budget föreslåsen ökning av utbildningsmöjligheterna för industridesigners, men annars ärspåren av centrala statliga satsningar för att stärka svensk designanmärkningsvärt få. Detta särskilt vid en internationell jämförelse, där ländersom , , och nu satsar stora nyapengar på att utveckla industridesign i det egna landet.Däremot sker en hel del insatser regionalt. Bland annat harbergslagskommunerna i samverkan med tagit initiativ tilldet nationellt intressanta Bergslagens Industridesignforum. Som andraregionala initiativ bygger detta på lokala och regionala medel liksomprojektmedel från EU. Länspolitiker har i annan ordning uppmärksammatriksdagen på behovet av insatser för att säkra verksamheten på sikt.Svensk design spelar som ovan nämnts en stor roll för näringslivet. Ettviktigt skäl är en förhållandevis god tillgång på skickliga designers, flera välfungerande utbildningar och den sparsmakade nordiska designtradition somuppskattas inte bara i vårt land. finns dock många skickligaföretagare - särskilt i mindre och medelstora företag - som av olika skäl inteanvänder sig av de möjligheter industridesign ger. Det finns därför goda skälatt både finna nya metoder för att bredda användningen av industridesign iföretagen och ta till vara gamla erfarenheter.ALMI:s beslut att avveckla designcheckarna utan politiska beslut varolyckligt. Det behövs därför en politisk markering till centrala myndigheterinom det näringspolitiska området att inom ramen för tillgängliga medelåterskapa möjligheterna till designcheckar. Det är också praktisktgenomförbart att återuppta arbetet med checkarna, då Stiftelsen har en regional organisation med goda kontakter både motföretagare och duktiga svenska designers.Stockholm den 26 september 2000Inger ()()