mot · GO02T230 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T230av , ()Tillväxt och välfärd i VästsverigeFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fler utbildningsplatser till Västsverige.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ett virtuellt universitet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om fler platser till läkarutbildningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en professur med inriktning mot yrkespedagogikmed placering i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en fortsatt satsning på form och design iVästsverige. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utbildningskvaliteten, studentinflytandet,jämställdhetsarbetet, pedagogisk förnyelse och den sociala och etniskamångfalden på de västsvenska högskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ökade satsningar på forskning och forskarutbildningi . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om kompetensutveckling i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om likvärdighet mellan stiftelsehögskolor och andrahögskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om järnväg mellan flygplats-Borås och därefter till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utbyggnad av och färdigställande avtunneln genom Hallandsåsen.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om satsningen på Västra stambanan.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om Nordlänken.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utbyggnad av Europaväg 20.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utbyggnad av i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att stärka som internationell flygplats.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en offensiv satsning på hamnarna i Västsverige.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om utbyggnad av riksvägarna 40 och 45.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om tjälsäkring och bättre bärighet på Västsverigesgrusvägar.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om snabbtågsförbindelse mellan , ochStockholm.21.1 Yrkandena 1-4 och 6-10 hänvisade till UbU.2 Yrkande 5 hänvisat till KrU.MotiveringFör oss västsvenska socialdemokrater är bekämpandet avarbetslösheten en överordnad fråga. Varje människasförmåga och vilja till arbete skall tas tillvara. Människanskraft och vilja att utvecklas och arbeta är samhälletsviktigaste tillgång. Därför kan socialdemokratin aldrigacceptera arbetslöshet. Vi skall gå från den massarbetslöshetsom den moderatledda regeringen lämnade efter sig 1994 tillfull sysselsättning. Arbetet med att nå 4 procentsarbetslöshet under innevarande år och isysselsättning är bara delmål på vägen.Det går bra för . De sunda statsfinanserna med låg inflation ochlåga räntor leder till ekonomisk tillväxt. krävs en fortsatt ansvarsfullekonomisk politik och strategiska framtidssatsningar för att vårda ochförlänga de goda tiderna. Den ekonomiska tillväxten måste komma helasvenska folket till del som den bidrar till att ställa om till ettekologiskt hållbart samhälle.Det är viktigt att också får möjlighet att växa och utvecklas.Det samlade värdet av de varor och tjänster som producerades (BRP) iVästsverige var över snittet i EU. ärBRP i lägre än EU-snittet. har haft enlångsammare tillväxttakt än riket som helhet den senaste femtonårsperioden.Endast har kunnat följa riksutvecklingen, men ökningendär är exempelvis lägre än i Stockholmsregionen.För att (och ) med sina 1,8 miljonerinvånare skall stå starkt måste många satsningar genomföras.I den här motionen vill vi västsvenska socialdemokrater lyfta fram tvåområden som har stor betydelse för tillväxten i vår del av landet, och därmedockså stor betydelse för västsvenskarnas framtida välfärd. Områdena ärtrafikpolitik samt utbildnings- och forskningspolitik.Idag får mindre resurser per invånare både till trafik ochutbildning än övriga landet. Detta förhållande är orimligt i ett längreperspektiv. Vi pekar här på satsningar som bör genomföra för att Västsverigeskall få rimliga förutsättningar att utvecklas på ett bra sätt.En offensiv satsning påutbildning och forskning iVästsverigeEn bred och bra utbildning är tillsammans med forskningden enskilt viktigaste drivkraften för modernisering och högtillväxt. När vi lämnar den standardiserademassproduktionen bakom oss växer kraven på kunskap i detjänster och produkter som tillverkas. Företagsinvesteringsbeslut och etableringar kommer att bestämmasav arbetskraftens kompetens, närheten till en stor ochkrävande marknad och samspelet mellan högskolor ochnäringsliv. Att utveckla regionala lärcentra kommer att varaviktigt för att ta tillvara det regionala näringslivets behov avkompetensutveckling och som en kontaktlänk mothögskolorna. Möjligheterna till utbildning blir avgörande förvilka regioner som kan ta till sig och skapa ökat välstånd urden tekniska utvecklingen. I en så kraftigt industrialiseraddel av landet som är utbildningsinsatser på allanivåer särskilt viktig. Bra löner, små klyftor och fullsysselsättning kan endast nås i de regioner som kan ge allaförutsättningar att nå en hög kunskapsnivå. Den trygghetsom de generella välfärdssystemen skapar kan inte blibestående om inte alla också kan lita på sin förmåga att få nykompetens och att utföra nya arbetsuppgifter.Västsverige behöver fler i högreutbildningVästsverige är ledande industriregion. Hårtkonkurrensutsatta branscher som bil-, petrokemi-,livsmedels-, pappers-, trä- och massaindustri är dominerandeinom näringslivet. I en sådan region är naturligtvissatsningar på utbildning och forskning oerhört viktiga för attkunna möta konkurrensen och behålla marknadsandelar.Detta räcker dock inte för att kunna öka sysselsättningen iframtiden. Det måste ges bättre förutsättningar till nya jobb inya branscher. När man ser till näringslivets sammansättningoch utvecklingen av BRP jämfört med andra regioner i våromvärld är det naturligtvis oacceptabelt att ärunderförsörjt när det gäller utbildningsplatser på universitetoch högskolor. Söktrycket är högst i landet somantalet platser per invånare är lägst. Det är redan nu brist påutbildad arbetskraft inom naturvetenskap, teknik, vård ochskola.Utöver proportionella ökningar behöver ett tillskott på15 000 högskoleplatser. I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg attutbyggnad av ingenjörs- och lärarutbildningar också kräver tillgång tillsamhällsvetenskap och humaniora. Utbyggnad av de fastaforskningsresurserna blir en naturlig följd.Västsvenskt virtuellt universitet ivärldsklassIT- och distansutbildningen i måste byggas utkraftigt. Delar av och flera enskilda kommunertillhör de som har den lägsta andelen högskoleutbildade iriket. Av många skilda anledningar kan inte alla resa till enhögskoleort för att studera. Ny teknik skall därför göra detmöjligt för fler att studera på distans. Vi västsvenskasocialdemokrater vill att de högskolor och universitet somfinns i inte bara skall samarbeta mer inbördes,utan också mer med det omgivande samhället. Staten bördärför aktivt stödja initiativ som det västsvenskauniversitetssamarbetet som är unikt för landet och sominrymmer stora möjligheter. Ett samarbete mellanhögskolorna i kombination med ny teknik ger möjlighet attskapa det "virtuella ". Det virtuella universitetetskall vara öppet dygnet runt och ha kunskapscentra spriddaöver hela . Det virtuella skallinnehålla delar som är unika och uppnå världsklass ur ettpedagogiskt och forskningsmässigt perspektiv.Västsverige behöver fler platser tillläkarutbildningenI enlighet med förslag beslutaderiksdagen i statsbudgeten för och finansplanen för år2001 och att läkarutbildningen utökas.Totalt i riket fördelas 1 100 platser . Det motsvararatt antalet utexaminerade läkare ökas med ca 200 . 1998utexaminerades knappt 800 läkare. För del har 110 platser för år2001 och 110 platser för fördelats till läkarutbildningen vidGöteborgs universitet. Detta är positivt och ett steg i rätt riktning. Vid enblick på läkartäthet och antalet läkarstudenter i förhållande till folkmängdtvingas man dock konstatera att läkarutbildningen i måste ökaytterligare efter 2002 för att komma i fas med övriga landet. Då börläkarutbildningen vid tilldelas ytterligare platser.Inrätta professurer med inriktningmot yrkespedagogik i VästsverigeI ambitionen att ge alla medborgare tillräckligagrundkunskaper har de arbetslivsrelaterade utbildningarnaibland kommit på undantag. finns risk att det saknaskvalificerat yrkeskunnande inom flera branscher, inte minst iVästsverige. Ett arbetsliv i omvandling ställer krav på attutbildningssystem förändras i takt med nya förutsättningarpå arbetsplatserna. har också omfattandeförändringar gjorts, t.ex. en reformerad gymnasieskola,satsningen på och KY-utbildningar samtomorganisation av Amugruppens verksamhet.Många har synpunkter på hur reformarbetet lyckats. Men det saknas tillstor del vetenskaplig kunskap om vad dessa och andra förändringar inomyrkesutbildningarna har, och kommer att innebära, , t.ex. förde kvalificerade yrkesutövarna inom vissa branscher, för yrkesutbildarna iskolan och för relationerna mellan arbetsliv och skola. Andra områden därvetenskaplig kunskap skulle vara av betydelse är bl.a. yrkespedagogik,yrkesdidaktik, distans- och IT-pedagogik för yrkesverksamma samtutvärderande och jämförande studier vad gäller yrkesutbildning ochyrkesutbildningssystem nationellt och inom EU. Kunskaper inom dessaområden borde kunna vara ett stöd vid förändringsarbete av yrkesutbildning.Att på vetenskaplig grund följa upp en fortsatt reformerad gymnasieskola ochden nya kvalificerade eftergymnasiala utbildningen, som införs,synes nödvändig. Vare sig eller Verket för högskoleservice haruppmärksammat den yrkespedagogiska utvecklingen tillräckligt.Yrkesutbildning och yrkespedagogik som två forskningsområden skullekunna tillföra kunskap till grund- och påbyggnadsutbildning vid universitetoch högskolor samt stimulera kvalificerad eftergymnasial utbildning,arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och privatautbildningsanordnare att effektivisera utbildning för professionell utveckling.Att inrätta professurer med inriktning mot yrkesutbildninsgområdet skulledärför vara ett tydligt uttryck för den politiska viljan att lyfta fram frågoromhur samhället finner vägar till "god professionalisering" av arbetskraft iSverige under 2000-talet.Vi västsvenska socialdemokrater menar att professurer med inriktning påyrkesutbildningsområdet bör inrättas. Professurerna kan med fördel placerastill Västsverige.Fortsatt satsning på form ochdesign i VästsverigeSvensk form och design gör ett segertåg över världen.Sverige kan visa upp det allra bästa på detta område. Det ärviktigt att vi skapar ett klimat där dessa framgångar kanbefästas och vidareutvecklas. har särskilt godaförutsättningar för utveckling och profilering inom områdetform och design.Design och form är en del av samhällsutvecklingen och därmed en viktigdemokratifråga - alla människors lika tillgång till en god miljö och braprodukter, samt allas möjlighet att ställa krav på detta. Det vi producerar idagblir ett avtryck av vår tid och något vi med stolthet skall kunna lämna övertillkommande generationer.Form och design blir en allt viktigare konkurrensfaktor för det svenskanäringslivet och har en stor betydelse för industriella framgångar, inte minstpå exportmarknaden. ställs allt större krav på identitet och funktion hosde föremål som säljs på export.Västsverige ligger långt fram vad gäller utbildningar på form- ochdesignområdet. i kommun erbjuder eftergymnasialutbildning inom formgivning och design med särskild inriktning påkonsthantverk, textil, metall och trä. har i dagexamensrättigheter på vissa kurser.Röhsska museet i har unika samlingar inom området och ettbibliotek av stor betydelse. Museets lokaler angränsar till Högskolan fördesign och konsthantverk vid . i harviktiga samlingar, specialiserade på textila material och former. Halmens husi är det enda museet i med tillverkning, design och form ihalm. med byggnadsvårdscentrum och iTidaholm är viktiga inslag i form- och designverksamheten i Västsverige.Akvarellmuseet på är en viktig resurs med basutbildning för blivandekonstnärer.Vi västsvenska socialdemokrater menar att det är av yttersta vikt att form-och designverksamheten i ges goda förutsättningar att växa ochutvecklas.Hälften skall studera vidareMålet för oss socialdemokrater är att hälften av en årskullvästsvenska ungdomar skall ha påbörjat högskolestudier vid25 års ålder. Utbyggnaden av högskolan i måstedärför fortsätta även . Ämnesområdena måstevara breda. Antalet platser och forskningsresurser måste ökavid samtliga västsvenska högskolor. Dessutom måstetillgängligheten till högskolans utbildningar öka genom attdistansutbildningen byggs ut. Även decentraliseradutbildning har stor betydelse för utbildningsutbudet iVästsverige.En ökad tillströmning till högskolan och internationaliseringen av denhögre utbildningen gör att vi socialdemokrater vill främjautbildningskvaliteten genom ökat studentinflytande, aktivtjämställdhetsarbete, utvecklad kvalitetsgranskning och större resurser tillpedagogisk förnyelse på de västsvenska högskolorna.Studiestödet kommer att förbättras så att studierna blir pensionsgrundandeoch skuldsättningen kan minska. Målet är även att förbättra studiestödet förvuxna med försörjningsbörda, eftersom det efter är naturligtatt fler vuxna ges möjlighet till en högre utbildning. Vi socialdemokraterhoppas att dessa förbättringar skall leda till att många västsvenskar, speciellt ide kommuner som har en låg andel högskoleutbildade, skall kunna tasteget in på högskolan. För att högskolan skall återspegla hela regionen måstearbetet med att bredda rekryteringen och öka den sociala och etniskamångfalden i högskolan intensifieras. Det förutsätter bland annat atthögskolans arbetsformer och pedagogik förnyas. Vi västsvenskasocialdemokrater vill bryta de könsbundna studievalen.Ökade satsningar på forskning ochforskarutbildningInvesteringar i forskning och utveckling blir alltmeravgörande för regioners utveckling. Behovet avforskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övrigasamhället. Socialdemokraterna vill öka insatserna för attstärka den västsvenska grundforskningen. Målet är attfördubbla det årliga antalet forskarexaminerade . För att klara en fördubbling avexaminationen i forskarutbildningen måste utbyggnaden avforskarutbildningen ske vid samtliga högskolor medvetenskapsområde i samt vid universiteten. Föratt öka forskningsanknytningen i utbildningen, stärkahögskolan som kraftcentrum i den regionala utvecklingenoch öka förutsättningarna för forskningssamarbete med detomgivande samhället är det angeläget att öka de fastaforskningsresurserna vid alla högskolor. För att säkraVästsveriges ställning som forskningsregion och för atttrygga generationsskiftet och förnyelsen inom västsvenskforskning bör särskilda satsningar göras på nya forskare.Andelen kvinnor i forskarkåren på de västsvenskahögskolorna måste öka. Samverkan mellan forskningen,näringslivet och det övriga samhället måste förbättras. Dentillämpade forskningens ställning måste säkerställas.Varje västsvensk måste ha chansatt utveckla sin kompetensFramtidens samhälls- och arbetsliv kommer att ställa storakrav på att människor har goda och gångbara kunskaper ochfärdigheter. Högskolan, vuxenutbildningen ochfolkbildningen kommer att spela en ännu viktigare roll föratt ge alla chansen till både en bra grundutbildning ochåterkommande vidareutbildning. Yrkesutbildningen förnyasoch ges en ökad prioritet inom utbildningssektorn. De godaerfarenheterna av visar att en fortsättningmåste säkras eftersom behovet av gymnasiekompetens blandvuxna, arbetande och arbetssökande även i fortsättningenkommer att vara stort. För att alla, oberoende av ekonomi,skall ha möjlighet att studera i vuxen ålder måste individenkunna erbjudas studiemedel liknande dagens särskildautbildningsbidrag även efter år 2002.Vi vill ta första steget mot en helt ny politik för att varje löntagare -särskilt de som får minst möjligheter till ökad och vidgad kunskap -skall få möjligheter att själv ta en aktiv del i att löpande utveckla sinkompetens. Staten kommer att avsätta somvarje människa i arbetslivet själv skall ta del av för utveckling och ökadkompetens. Systemet bör vara en del av den generella välfärden och omfattaalla i arbetslivet, så att var och en - oberoende av klass eller kön - gesordentligt med tid för kompetensutveckling och därigenom en starkareställning på arbetsmarknaden. Nya kompetensklyftor får inte uppstå mellandem som har och dem som inte har en fast anställning, eller dem som arbetarpå små och stora arbetsplatser. Pengarna skall ge den enskilde möjlighet attåterkomma i reguljär utbildning. Arbetsmarknadens parter bör ta dethuvudsakliga ansvaret för planering, tillgänglighet och uppföljning förinvesteringar i utbildning i arbetslivet. Utöver samhällets satsningar påutbildning och företagens investeringar i personalutbildning fordras ävenandra alternativ som underlättar kollektivavtalslösningar. Detta medför ocksåatt fördelningen av resurser för utbildning i arbetslivet kan ske iöverenskommelse mellan parterna på arbetsmarknaden.Staten har ett ansvar förmikroteknologicentret påChalmersGenom satsningar både från samhället och det privatanäringslivet har vi i kunnat ligga i framkant närdet gäller forskning och utveckling inom industrins område.Chalmers tekniska högskola har varit en motor i dennaframtidsinriktade och offensiva strategi. För att Västsverigeäven skall vara en industriregion som står sig iden internationella konkurrensen är det av yttersta vikt att visatsar mer resurser på forskning och utbildning. Det handlarom den typ av industri som skall bära landet in i framtiden.Områden som kommer att ha avgörande betydelse i denmoderna industriproduktionen är mikroteknologin ochmikroelektroniken. För att stå väl rustade inom denna sektortog ett principbeslut om inrättandet av ettmikroteknologicentrum vid iGöteborg. står detta centrum klart för invigning.Alltsedan principbeslut har det stått klart attstaten skall bidra till hyreskostnaderna för det nya centret. Istatsbudgeten för och finansplanen för åren 2001och 2002 finns dock inte några medel upptagna för dettaändamål. Detta har givit upphov till frågor om hur vi skallskapa och upprätthålla likvärdighet mellan stiftelsehögskoloroch andra högskolor. Vi västsvenska socialdemokrater anseratt det är viktigt att sådan likvärdighet kommer till stånd.En offensiv trafikpolitikför VästsverigeNäringslivet i är internationellt inriktat ochtransportberoende. Pendlingsströmmarna är stora. Här finnsstorstadsregionen med betydande person- och godsflöden,flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk, Nordensstörsta hamn och näst största flygplats. IVästsverige finns också ett vitt förgrenat mindre vägnät somär viktigt både för företag och boende. Totalt svararVästsverige för över 1/5 del av landets person- ochgodstrafik.Transporter är också en betydande näringsgren och i jobbaröver 30 000 personer inom transportnäringen. Till detta kommer industri ochtjänster med nära koppling till transporter. I finns också en välutvecklad forskning och utveckling på trafikens område.Inom Europeiska unionen skall en sammanhängande och effektivinfrastruktur för hela , det s.k. , ,utvecklas. Ett av de högst prioriterade projekten inom TEN är den nordiskatriangeln, som bland annat rymmer väg- och järnvägssatsningar Oslo-Göteborg-Köpenhamn. Det är viktigt att regering och riksdag tar ansvar förSveriges del i denna satsning fullt ut.Med hänsyn tagen till näringslivets sammansättning, eftersläpningen itillväxt i jämförelse med andra regioner i vår omvärld och transporternasbetydelse för regionens utveckling menar vi västsvenska socialdemokrater attdet i ett längre perspektiv är orimligt att får mindre resurser änövriga landet till satsningar på infrastruktur. Vi vill i den här motionen pekapå några betydelsefulla trafikpolitiska satsningar som bör genomföras för attVästsverige skall få bra förutsättningar till ekonomisk tillväxt och därmedsäkra välfärden för västsvenskarna i framtiden.Järnväg Göteborg-Landvetter-Borås - och därefter till JönköpingEn järnvägsförbindelse Göteborg-Landvetters flygplats-Borås och vidare till har varit föremål förutredningar och analys . Vi måste nu komma överi ett mer operativt skede, där genomförandefrågorna ges sinlösning. I det perspektivet är också alternativ finansieringangeläget att diskutera. Vi har det för ochBotniabanan. Det diskuteras för ett antal vägprojekt. Syftetär naturligtvis att få ett så snabbt genomförande som möjligt.Sveriges andra flygplats, , saknar järnvägsanslutning, vilketArlanda numera har och snart också . Just de dubbla behoven,att både stärka järnvägstrafiken och flygtrafiken, talar för att snabbt få enspårförbindelse via flygplats med fortsattutbyggnad till och norrut till stambanan.Bygg ut ochfärdigställ tunneln genomHallandsåsenUtbyggnaden av till dubbelspår har pågått imer än och är fortfarande inte färdig. Det , eller knappt 5 mil, av den ca 16 mil långasträckan från till gränsen mot . De fyraetapper som är kvar utgör ett stort hinder för att gjordainvesteringar skall kunna utnyttjas till fullo. Det är av fleraskäl mycket angeläget att banan blir färdig och den godastandard som är utlovad kan utnyttjas.Miljön på är hårt belastad av luftföroreningar från bl.a. trafikenoch ett större utnyttjande av järnvägen skulle minska den problematiskaförsurningen. Den regionala tillväxten är också beroende av snabba ocheffektiva transporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och detgäller för regionen att minimera de nackdelar vi har genom långa avstånd tillkontinenten.En av de svagaste länkarna i kedjan är naturligtvis problemen att kommaigenom med en tunnel. Hela detta bygge skall betraktas som ettmiljöprojekt. Det är för miljöns skull väldigt viktigt att transporterna avframför allt gods kan ske på järnväg genom åsen och inte på lastbil över den.Färdigställandet av dubbelspårsutbyggnad är dessutom enviktig förutsättning för att broförbindelsen över skall kunna utnyttjasmaximalt. En färdigbyggd västkustbana kommer att snabbare förverkligavisionen om bra förbindelser mellan och Köpenhamn.Satsa på Västra stambananVästra stambanan är en av de viktigaste järnvägssträckornaeftersom den binder samman två största städer. Föratt klara framtidens utmaningar med mer gods på järnvägenbehövs möjligheter till omlastning från väg till järnväg på ettsmidigt sätt. En anpassning av järnvägen till hastigheter påupp /h kan minska restiden mellan ochGöteborg till två och . Med den restiden kantåget även konkurrera med snabbare transportmedel.Investeringar på Västra stambanan har en godsamhällsekonomisk lönsamhet även på kort sikt. Arbetetmed signalanpassning, ombyggnader av plankorsningar,banjusteringar, åtgärder för att minska bullerstörningar samtsnabbtågsanpassning har kommit en god bit på väg.Dessutom behövs en kapacitetshöjning på sträckanAlingsås-Göteborg. Upprustningen innebär att godstågenkan göra stora tidsvinster och att persontrafiken mellanStockholm och kan öka såväl resandeunderlag,snabbhet som komfort. Till detta bör läggas att Boråskopplas till Västra stambanan med hjälp av upprustning avsträckan som trafikeras medrälsbuss. Här finns stora samordningsvinster att hämta.