mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi12av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårproposition1 Ny politik för en ny tidSveriges välstånd grundades på en politik som frigjorde ekonomin ochmöjliggjorde ett framsynt utnyttjande av våra rika naturresurser. Ur dessaverksamheter sprang sedan industriföretag som i ökande grad kundevinna internationell konkurrenskraft. Från att främst ha exporterat råvarorutvecklades till ett av världens mest avancerade industriländer.Rummets logik var påtaglig. Skogen stod där den stod, ochmassafabrikerna byggdes i skogens närhet, liksom stålverken i malmensnärhet. Samhället inrättades efter att lösa industrisamhällets behov ochlösningarna kom alltför ofta att präglas av industrialismens storskalighet.Den enskilda människan sågs allt mindre som en unik person utanidentifierades utifrån kollektiv hemhörighet. Arbetare och kapitalister.Starka och svaga. Kvinnor och män. Det fanns ingen gräns för deetiketter politiken kunde skapa för att kategorisera människorna.När det materiella får vika för det ideella ställs dessa föreställningaröver ända. När grunden för vårt välstånd i allt mindre grad är beroende avskogen, malmen, smältverken och de löpande banden och i allt högre gradskapas av den flyktiga förmåga som ryms i människors huvuden, förändrasockså radikalt förutsättningarna för politiken.I grunden är detta en djupt humanistisk förändring. När den enskildamänniskans förmåga blir alltmer betydelsefull kommer också den enskildamänniskans behov och intressen att ställas i centrum. Maskiner, fabriker ochorganisationer får ge vika för människor. Men då får inte politiken låsa inmänniskorna i bidragsberoende, skrämma bort de företagsamma genomkonfiskatoriska skatter, hämma kreativiteten och tillväxten genom snårigaregelverk, eller ställa utanför de möjligheter det europeiskasamarbetet erbjuder.Den nya ekonomin sätter den enskilde i centrum. Var och en betyder någotpå sina egna meriter. Det gäller kunskaperna och idéerna, engagemanget ochinlevelseförmågan, serviceförmågan och personkunskapen. Allt blir alltmerknutet till den enskilde. Denna utveckling måste också bejakas av politiken.Den globala ekonomiska ordningen är stadd i en förändring somställer den nationella politiken inför helt nya utmaningar, men också helt nyamöjligheter. Globaliseringen av handeln med varor och tjänster hargenomgått flera betydelsefulla förändringar . Dels har dennått en kvantitativ omfattning som saknar motstycke i historien. Så sent somför stod stora delar av världens befolkning utanför deninternationella marknaden. är undantagen lätträknade och återfinns ihuvudsak i kvarvarande kommunistiska diktaturer.Ekonomins globalisering har gett miljontals människor möjlighet att avegen kraft undkomma fattigdom och misär och successivt förbättralevnadsförhållandena för sig och de sina. Den fria handeln är jämterättsstaten och marknadsekonomi den starkaste välståndsskapande kraftmänskligheten känner. För den enskilde människan erbjuder denna nyamöjligheter både till ökat välstånd och till att bli sedd och respekterad somindivid.Informationsteknikens framsteg har också gett världsekonomin en nykvalitativ innebörd. Med den nya teknikens hjälp är det möjligt attkoordinera komplexa processer världen över relativt friktionsfritt. De olikakomponenterna i ett företags verksamhet kan alltmer problemfritt utföras därde lokala förutsättningarna är som bäst för att sedan medinformationsteknikens hjälp sammanfogas till en produkt för den globalamarknaden. Omvänt kan också den globala marknadens produkter medteknikens hjälp lätt anpassas för den lokala marknadens behov.Rummet minskar i betydelse till förmån för tiden, och det materiellaminskar i betydelse för det ideella. Det är kunskapsinnehållet i varor ochtjänster som i överväldigande grad avgör deras välståndsskapande kraft.Denna utveckling ställer de industrialiserade länderna inför nya utmaningar,men framför allt inför nya möjligheter. Inte minst gäller detta för Sverige.Sverige behöver en reformpolitik som återger människorna makten överden egna vardagen. behöver en politik som utgår ifrån den enskildemänniskans värdighet och rätt att bli respekterad för vad hon är, vad hon kanoch vad hon vill. Det är en sådan frihetspolitik vi moderater vill gå i tätenför. Det är en frihet som sätter personligt ansvar i centrum, både när detgäller vårt ansvar gentemot andra människor men också vad gäller vårtansvar som medborgare i ett fritt samhälle med alla de val och de möjligheterdetta ger upphov till. Friheten för den enskilde bottnar både i respekten ochtoleransen människa emellan och en stark men begränsad stat vars förmågaoch kraft inte får vika där de behövs. I en starkt föränderlig tid måstetryggheten och förankringen ligga i vetskapen om möjligheten att försörja sigpå den egna arbetsinsatsen, att själv planera sin framtid, men också ivetskapen att det gemensamma ansvaret ofelbart träder in för dem vars egnaförmåga inte räcker till. Det kräver att det offentliga gör mindre anspråk påden enskildes arbetsinkomst och på att planera och styra hennes liv, och istället koncentrerar sig på att lösa de uppgifter som vi måste lösa gemensamtoch som inte löses bättre eller lika bra av enskilda medborgare.En väsentlig gemensam uppgift är att säkerställa att alla medborgare kan tadel av de nya möjligheterna. En gedigen kunskapspolitik, som sätter denenskilda människans livslånga lärande i centrum, skapar godaförutsättningar, men det kräver också att investeringar i mänskligt lärandemåste tillåtas ge en god avkastning. måste bli ett land som bådelockar till sig kunskap och kompetens och som stimulerar till att dessafärdigheter växer och stannar i landet.Utanförskapet måste bekämpas genom att riva de barriärer som idagstänger människor ute från både arbetslivet och samhället i övrigt. Enlagstiftning som bygger på att människor är anonyma utbytbara kuggar i ettkollektiv kommer att vara till större hinder än till hjälp vad avser att skapamöjligheter för alla att ta till vara sin kunskap, kompetens och sittengagemang. Det innebär också att de skatter som förhindrarframväxten av en dynamisk tjänstesektor i måste sänkas. En politiksom beskattar människor hårdare än maskiner leder ofelbart till attmänniskor ställs utanför. Och en politik som beskattar maskiner hårdare änvåra konkurrenter kommer att leda till att maskinerna monteras ned ochflyttar ut ur landet.Den nya ekonomin visar sin kraft och potential i IT-sektorn, men denskulle också kunna tas till vara i många andra sektorer. Avregleringen inomtelemarknaden gav en bättre service och lägre kostnader och lade grund förden dynamiska utveckling som gjort framgångsrikt inom IT-området. Samma offensiva strategi skulle också kunna göra sjukvården ochutbildningssektorn till dynamiska framtidsbranscher i stället för att hämmasav politisk detaljreglering och offentliga monopol.Framtidens välfärd avgörs inte längre av svenska företags konkurrenskraftutan av konkurrenskraft om kunskap och företagande. Den avgörsav om är ett land för alla att växa i. Ett land som gör det möjligt förvar och en att utveckla det som just han eller hon är bra på. Ett land därföretagsamheten och entreprenörsandan frodas både inom nya och spännandeverksamheter som inom sektorer som tidigare hållits fångna i den politiskatvångsförvaltningens strukturer. Den nya ekonomin ger oss dessaförutsättningar, men det krävs också att politiken inte står i vägen utanunderlättar och uppmuntrar.Sällan har dock så goda förutsättningar förfuskats så omsorgsfullt som iregeringens vårproposition. En regering har två tydliga uppgifter närkonjunkturen är god. Den första är att hålla de offentliga utgifterna underkontroll, och den andra är att genomföra reformer för framtiden. Ivårpropositionen misslyckas regeringen med båda uppgifterna.Att döma av regeringens kreativitet vad avser att kringgå de av riksdagenbeslutade utgiftstaken, ses denna hämsko på de offentliga utgifterna snarastsom besvärande hinder än som ett viktigt inslag i reformpolitiken. Det finnsanledning att ha betydande farhågor för en återgång till den ansvarslösahögkonjunkturspolitik som låg bakom finansiella kris i början på1990-talet.Av de skattesänkningar för enskilda människor som skulle återge demmakten över den egna vardagen, göra det möjligt att försörja sig på den egnaarbetsinkomsten och som skulle göra det möjligt för fler att få arbete,återfinns ingenting i vårpropositionen.Inte heller görs några ansatser att stimulera tillväxten av kunskap ochföretagande i . Lärande och kompetensutveckling straffas fortfarandegenom högre skatter, och ökade arbetsinsatser straffas genom höga marginal-effekter.Trots högkonjunkturen är arbetslösheten betydande i stora delar avSverige. Äldre personer, ungdomar och invandrare har det särskiltproblematiskt och löper extra stor risk att fastna i långtidsarbetslöshet. Trotsdetta gör inte regeringen någonting vare sig åt de höga skatter som skattar utmänniskor från arbetsmarknaden eller de regelsystem som håller dem fast iett permanent utanförskap.För dem som arbetar och för dem som skulle vilja arbeta inom sjukvård,utbildning, omsorg och andra verksamheter inom de offentliga monopolen,ger heller inte regeringens vårproposition anledning till någon optimism. Istället för att frigöra den kraft och dynamik som finns inom dessa sektorerförefaller regeringen angelägen om att stärka det politiska inflytandet. Denstörsta förändring regeringen föreslår på det sociala området, maxtaxan, ökarinte föräldrarnas möjligheter att själva bestämma hur de vill ta till vara sittföräldraskap utan gör detta till en kommunalpolitisk fråga. Tydligare än såkan knappast regeringens önskan att bibehålla politikens primat över denenskilda människan bli. behöver en politik för de enskildamänniskornas frihet.2 Utmaningar för svensk ekonomi2.1 Politiska förändringar ger resultatSvensk ekonomi präglas nu av en god tillväxt. skördar nuresultatet av 1990-talets reformpolitik och en god internationellkonjunktur (se avsnittet om den ekonomiska utvecklingen i ).Politiken måste nu föras med fokus på de problem som vi redan ser ochsom vi i allt större utsträckning kommer att möta.Det är genom dagens reformpolitik som morgondagens förutsättningarskapas för ekonomisk tillväxt och nya jobb. Bland annat Långtidsutred-ningen har genom sina tillväxtscenarier satt perspektivet på politiken bortomkonjunkturen. Utmaningarna är omfattande.Den senaste rapporten från Invest in () om hurutländska företag ser på som investeringsland visade att Sverigeskonkurrensnackdelar är som mest tydliga där politiken har störst betydelse.Skattesystemet, de offentliga utgifterna, arbetskraften och arbetsmarknadenär det som utländska företag är mest kritiska till. Enligt World EconomicForums konkurrenskraftsranking hamnar på 49:e plats (avtotalt 59 länder) vad gäller "landets styrning". Samma trend syns i detschweiziska institutet senaste konkurrensstudie World CompetitionYearbook. får mycket låg ranking vad gäller exempelvis skattetryckoch offentliga utgifter. Vad gäller kategorin "totalt skattetryck" rankasSverige som 47:e land av totalt 47 länder. Inom kategorin "inkomstskatt"hamnade på 46:e plats.Tabell 2.1: Utländska företags syn på som investeringslandPå frågan "Vilka anser Du spontant vara styrkor respektivesvagheter som investeringsland?" fördelades svaren enligt nedanståendetabell enligt svarsfrekvens:Tabell 1: (Styrkor Svagheter )Källa: /, 2000Tabell. 2.2: Önskvärda förändringar bland utländska företagPå frågan "Finns det några skatteförändringar som ni anser vara angeläg-na?" blev svaren följande (rangordnade efter svarsfrekvens):Tabell 2: (1 Lägre personbeskattning/inkomstskatter )/, 2000En positiv slutsats som kan dras av ovanstående tabeller är att Sverigehar störst nackdelar inom de områden där politiska beslut snabbt kaninnebära en förändring. Med en annan politik än den aktuella skullesåledes konkurrenskraft stärkas. Utan tvekan är reformbehovetstort inom flera områden av den svenska ekonomin. Den ekonomiskapolitiken kan därför inte utformas utifrån en allmän belåtenhet med dengoda konjunkturen.2.2 En splittrad arbetsmarknadTillväxten av nya jobb är visserligen god, men drygt en halv miljonmänniskor är arbetslösa eller saknar riktiga jobb. präglas densvenska arbetsmarknaden alltmer av överhettning och svårigheter förföretagen att rekrytera. Enligt vissa studier, bland annat från ,ligger den svenska jämviktsarbetslösheten, NAIRU , på över 5 procent.Det är således osäkert om arbetslösheten kan falla ytterligare utan attinflationstrycket ökar. Sammantaget tyder detta på enineffektiv och dåligt fungerande arbetsmarknad.De främsta problemen är dels att de arbetssökande och de lediga jobbeninte finns på samma ställe, dels att de arbetssökande ofta inte har de kvali-fikationer som efterfrågas. Incitamenten både för att flytta och för att skaffasig en högre utbildning är således för låga. Det beror både på bristande socialrörlighet, men också på att vi har den gamla tidens arbetslöshet med den nyatidens villkor på arbetsmarknaden.Samtidigt är långtidsarbetslösheten betydande och mycket allvarlig ur ettsocialt perspektiv.2.3 Ett tudelat SverigeDet finns en allt tydligare tudelning av det svenska samhället. Den högatillväxten gäller långt ifrån alla områden. Denna tudelning är bådegeografisk och sektormässig. Det kan faktiskt konstateras att i de delar avSverige som är minst präglade av det socialdemokratiskaförhållningssättet går det som allra bäst, medan de delar av vårt samhälledär socialdemokratin och dess politik är som starkast präglas avstagnation och problem.Ett exempel är de nya företagen inom bl.a. IT-sektorn, där man i praktikenbefunnit sig bortom den socialdemokratiska politikens verkan, eftersom mangår vid sidan om effekterna av såväl skatte- som arbetslagstiftning. tenderar däremot, främst av skatteskäl, att söka sig en ägarbasutomlands. Framgångarna inom IT borde därför inspirera till reformer somger andra delar av vårt näringsliv motsvarande förutsättningar att växa. Utanvinster och med omfattande grad av delägarskap slår inte skattesystemet såhårt. Anställningsformerna är sådana att facket inte är någon aktör och därförinte kan stå i vägen som i andra samhällsområden. Vad gäller den geo-grafiska tudelningen ser vi en stark koncentration av tillväxten till stor-stadsregionerna.I stora kommuner är det det privata näringslivet som främst står förökningen av nya jobb, medan det omvända råder för mindre kommuner,d.v.s. den offentliga sektorn står främst för ökningen av nya jobb (sediagram). Förutom de tre storstadsregionerna , ochMalmö är det universitets- och högskolekommuner som har den starkastesysselsättningsutvecklingen.Diagram 2.1: Förändring av antalet sysselsatta fördelat efter kommun-storlekDiagrammet visar ökningen av sysselsättningen, i procent, för olika kommunerindeladeefter invånarantal. Källa: SCB 1998Trots den tillväxt vi ser bland annat i våra storstadsregioner finns detäven där områden som kännetecknas av utanförskap ochbidragsberoende. Följden av denna utveckling blir en segregation somsätter sig allt djupare och som bara möts av en politik präglad av 1970-talets politiska tänkande.Vi ser i utflyttningen från regioner i olika delar av landet att det svenskaföretagsklimatet inte är tillräckligt gott för att ge jobb och tillväxt itillräckligomfattning. Vi ser den växande tudelningen också inom de samhällssektorerdär den politiska styrningen kvarstår i traditionell omfattning.Ett exempel på det senare är bostadsbyggandet, som också är ett exempelpå att allt inte växer även i tillväxtregionerna. Bostadsbristen i är såpass stor att den hämmar tillväxten i den svenskaekonomin som sådan.För att möta efterfrågan behövs det 10 000 nya bostäder fram till2010, vilket är det dubbla mot vad som förväntas, enligt Stockholmskommu-nernas uppskattningar. Det är nu mer uppenbart än någonsin att bostads-politiken helt har misslyckats med att möta människors behov. Den regleradebostadsmarknaden och inte minst den kommunala skatteutjämningen skaparhär osunda villkor för de kommuner som växer. En kommun som växer blir ipraktiken tvingad att ta på sig ökade kostnader, medan inkomst- ochkostnadsutjämningar gör att inkomsten per invånare för en tillväxtkommunkan minska när skattekraften ökar.Vi ser tudelningen i vårt samhälle också genom den politiska styrning sompräglar sjukvård och skola. Där kan kvalitetsutveckling inte följa ökaderesurser och personalens engagemang. Den offentliga kontrollen ochstyrningen gör nämligen att dessa sektorer inte tillåts samma dynamiskautveckling som kännetecknar många andra sektorer och branscher.2.4 Alltför få högutbildadeSverige har i ett internationellt perspektiv en låg andel akademisktutbildade. Bland personer i åldern har akademiskutbildning, vilket placerar på 18:e plats bland (se tabell). är bland dessa länder dessutom det enda land därandelen högutbildade i åldern 25-34 är lägre än för befolkningen somhelhet. Statistiken visar att utbildningsmässigt riskerar att vara påväg ut ur kunskapssamhället, i stället för tvärtom.Tabell 2.1: Andel högutbildade i åldern 25-34 årTabell 3: (procent )Källa: , 1998Som högutbildade räknas personer som avlagt examen fråneftergymnasiala studier på högskolenivå. problem jämfört medandra länder är att vi har alltför få personer med tre årshögskoleutbildning eller mer. Detta problem är i sin tur förankrat iproblem vad gäller kvalitet och stimulans av elever i grund- ochgymnasieskolan.Det minskande antalet högskoleutbildade är den främsta anledningen tillatt många utländska företag hävdar att svårigheten med att rekrytera personalär en av svagheter som investeringsland (se tabell 2.2). Uppen-barligen är incitamenten att skaffa sin en högre utbildning inte tillräckliga,bland annat p.g.a. de höga skatterna på kunskap. Detta förhållande påverkarockså svenska företag vad gäller planer på utflyttning.2.5 Utflyttning - arbetskraftEn allt större del av välutbildade väljer dessutom att flytta utomlands.Sedan 1987 har utflyttningen av svenska civilingenjörer fyrdubblats, ochunder ökade utflyttningarna jämfört med året innan .Räknat är det omkring 400 civilingenjörer som flyttar ut frånSverige. Att civilingenjörer erhåller erfarenheter utomlands är i och försig positivt, inte minst för svenska företag. Men det förutsätter att demsom flyttar ut också kommer tillbaka, eller att åtminstone en stor delkommer tillbaka. Enligt undersökningar gjorda av ärdet av dem som lämnar som kommer tillbaka. (Undersökningen bygger på siffror , och hur mångasom återvänt efter tre, fem respektive efter utflyttningen. )En publicerad enkätundersökning visar att av blivandesjuksköterskor, av blivande ekonomer samt avblivande läkare planerar att arbeta utomlands åtminstone avlivet. Hur många av dessa som kommer tillbaka återstår att se.På sikt kan denna utveckling få mycket negativa effekter på Sverigesställning inom inte minst forskningsområdet.En viktig anledning till utflyttningen av högutbildade är naturligtvis denhöga inkomstbeskattningen i . Att den höga svenska skatten ävendrabbar personer med lägre inkomster visar nedanstående diagram med alltydlighet. Faktum är att skillnaden mot utlandet faktiskt är större i de lägreinkomstskikten. För höga inkomster är skatten avgörande för var jobb växerfram, för låga inkomster är skatten avgörande för om jobb växer fram ochkan bidra till en vital tjänstesektor.Diagram 2.2: Total skatt för höginkomsttagareSom höginkomst definieras en årsinkomst som är så hög sommedelinkomsten i respektive land.Källa: /Skattebetalarnas FöreningDiagram 2.3. Total skatt för låginkomsttagareSom låginkomst definieras en årsinkomst motsvarande avmedelinkomsten i respektive land.Källa: /Skattebetalarnas FöreningSom framgår av de ovanstående diagrammen har världens högstaskatter för hög- och låginkomsttagare. Självklart får detta konsekvenserför utvecklingen av jobb och arbetstillfällen.2.6 Utflyttning - företagDet vore naivt att inte se att globaliseringen utsätter det så uniktinternationellt inriktade svenska näringslivet för ett förändringstryck ihögre grad än länder med mindre och färre internationellt verksammaföretag. Det är också en självklar del i en globaliserad ekonomi attSverige kommer att ha fler och fler företag med utländsktägande liksom många svenskar och svenska företag står för ett utländsktägande i andra länder. Det är bra av marknadsskäl och det är bra avutvecklingsskäl att vi kan ha ett gränsöverskridande ägande. Men justdärför borde det vara dessa skäl som är de avgörande när företag flyttarut och inte våra inhemska skatteregler. Vi borde göra vad vi kan för attSverige skall kunna vara den framtida hemvisten för företag som växeröver gränserna.Men vi ser nu en fortgående utflyttning av våra stora svenska företag, somi stor utsträckning är präglad av andra skäl än de marknads- och struktur-mässiga. I stället är det just skattereglerna som till stor del driver utveck-lingen. Skatteregler som konsekvent missgynnar svenskt ägande av svenskaföretag och som gynnar utländskt ägande av svenska företag. Detta påverkarvarje beslut om försäljning och utflyttning till nackdel för . Konse-kvenserna av ett sådant här systemfel för som kunskapssamhälle blirstora. När ägandet och huvudkontoren flyttar ut påverkar det långsiktigtantalet anställda i , liksom omfattningen och inriktningen av investe-ringar och forskning.Den svenska förmögenhetsskatten gör att ägande med som bas blirdyrare än ägande i andra länder. Det påverkar självfallet den långsiktigakapitalbildningen och förutsättningarna för svenskt ägande. Den svenskadubbelbeskattningen slår ännu värre mot svenskt ägande av svenska företag.Den gör det dyrare för svenskar att äga de svenska företagen medan det ärbilligare för de utländska. Det gör det lönsamt för svenska ägare att sälja tillutländska, eftersom man då får mer betalt än vad de egna aktierna är värdaför en själv. Med dubbelbeskattningen blir nämligen avkastningskravet pådet investerade kapitalet högre. Utan dubbelbeskattning blir avkastnings-kravet lägre.Den totala ägandeskatten bland EU-länderna visas i nedanstående diagram.Diagram 2.4: Total ägandeskattFör samma pris på aktierna tjänar en utländsk ägare mer på sitt ägande iett svenskt företag än en svensk ägare. Därför kan en utländsk ägarebetala mer än en svensk ägare med samma avkastningskrav. Det ledersjälvfallet till att alltfler svenska företag köps upp. Den svenska börsenägs till av utländska ägare (korrigerat för indirektägande). Bland enskilda bolag ägs exempelvis till avutländska aktörer.Diagram 2.5. Utländskt ägande på StockholmsbörsenDet är självfallet bra med ökade direktinvesteringar i . Det bidrartill tillgången på kapital. Men det är inte bra att den svenskaägarbeskattningen motverkar svenskt ägande och därigenom driver framen utveckling av alltmer utländskt ägande.3 Den ekonomiska utvecklingen3.1 Internationella utvecklingen3.1.1 Fortsatt stark tillväxtTill följd av en fortsatt stark utveckling i den amerikanska ekonominnådde den globala tillväxten () . För dekommande två åren beräknas världsekonomins tillväxt till 4 procent.Även om under föregående år liksom var det verkligadragloket kunde ett tämligen tydligt konjunkturuppsving noteras även iEuropa, främst under slutet av året.För i år pekar prognoserna på att skillnaderna mellan och EU-området vad gäller BNP-tillväxten blir än mindre, och tyder detmesta på att tillväxten inom EU blir högre än i . Stram penningpolitikförväntas emellertid dämpa tillväxten i både ochEU.I den japanska ekonomin har en stabilisering skett, och även om denförväntas fortsätta kommer tillväxttakten att förblitämligen modest. I övriga östasiatiska länder förväntas den ekonomiskaåterhämtningen bli fortsatt stark även i år.Trots den starka tillväxten förväntas inflationen bli fortsatt låg både i åroch ; kring i och inom EU(mätt som ökningstakten i konsumentpriserna, KPI ).