mot · GO02Ub247 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub247av , ()Skolämnet idrott och hälsaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ämnet idrott och hälsa bör ges särskild uppmärksamhet vidutvärderingen av försöksverksamheten med slopad timplan.BakgrundÄmnet idrott och hälsa har en avgörande betydelse ihälsoarbetet i skolan. De undersökningar som visar på ensämre fysisk status bland elever får inte nonchaleras.Utvecklingen har gått mot allt mindre fysiska aktiviteter ochmer tid för teoretiska. Det är inte bra ur hälsoperspektiv. Vanan till dagligfysisk aktivitet måste vara grundlagd i ungdomen genom ett brett spektrum avlekar och spel, cykling, idrott, dans m.m.Utbildningssystemet, som möter alla barn, har unika möjligheter att skapagoda förutsättningar för rörelse och fysisk aktivitet. I ett folkhälsoperspektivär de goda, positiva och lustfyllda erfarenheterna från fysisk aktivitet underskoltiden mycket avgörande. Ska alla barn kunna nås måste verksamheternautformas utifrån synsätt som inte befäster och förstärker en situation där detypiskt "manliga" aktiviteterna blir norm.I kursplanen för ämnet står bl.a. att läsaEtt grundläggande syfte med ämnet är också att skapa förutsättningar föralla att delta i olika aktiviteter utifrån sina egna villkor, utvecklagemenskap och samarbetsförmåga samt förståelse och respekt för andra.Tendenser finns att flickor söker sig från ämnet i de fall därämnet präglas av traditionellt tänkande i idrottsgrenar ochtraditionella former. För att skapa ett bestående intresse förregelbunden fysisk aktivitet hos alla elever menar vi attämnet i större utsträckning behöver styras avflickornas intressen och behov och fokuseringen på tävlingoch prestation behöver tonas ned. Här behövs en kontinuerligoch målinriktad fortbildning av utbildningssystemetspersonal.Även det faktum att klasskillnader ger olika förutsättningar måste påverkautformningen av verksamheterna. I ett samhälle där ekonomiska klyftortenderar att växa och skillnaderna i fysisk aktivitet ökar blir naturligtvisämnets betydelse än större. För många barn är skolans idrottsundervisningden enda ordnade form av fysisk aktivitet de får.Ska ämnet kunna nå alla barn och uppfylla de viktiga målen i läroplanernamåste tankarna i ämnet genomsyra hela utbildningssystemet. I debatten omidrottsämnet förekommer det att krav ställs på utökat antalundervisningstimmar och liknande. Men det är inte tillräckligt att göra fråganom ämnets betydelse för folkhälsan till enbart en diskussion om ämnetsomfattning. Teoretiska kunskaper utvecklas i samspel med praktiska ochkreativa kunskaper och därför kan kunskap inte indelas i ämnen.Vänsterpartiet ser ämnena som ett medel att strukturera kunskapen på, intesom ett självändamål. En fortgående diskussion måste föras om vilkenämnesindelning som bäst beskriver verkligheten och därmed är till nytta föreleverna. Detta är viktigt, eftersom kunskap om en föränderlig värld ocksåhela tiden förändras.I en målstyrd skola är det naturligt att låta styrdokumenten vägledaundervisningen. Lärare och elever ska tillsammans finna vägar att nå målen.Vänsterpartiet anser därför att de preciserade timplanerna tjänat ut sin rollochatt innehållet i dagens kursplaner måste ses över.Vänsterpartiet menar utifrån detta att de i ett åttiotal kommuner inleddaförsöken med slopad timplan är positiva. Förutsättningar för ett arbetssätt sombättre möjliggör ett förverkligande av läroplanen skapas. Detta gällernaturligtvis även de mål som gäller ämnet idrott och hälsa.I samband med uppföljning av försöken menar vi motbakgrund av det anförda att speciell uppmärksamhet bör riktas mot hur ämnetidrott och hälsa utvecklas. Detta avser den tid som eleverna får till fysiskaktivitet, utvecklingen av jämställdhetsperspektivet i ämnet, tillgången påbehöriga lärare, attityder bland skolpersonal och utvecklingen avämnesintegrationen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stockholm den 29 september 2000Lennart ()()()()()()()()()()()