mot · GO02Kr345 · 2000-10-05 00:00:00 — Även är detungdomarna själva som får finansiera den så kallade ungdomssatsningen,genom att medel tas från anslaget Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet för att finansiera en anslagsökning tillUngdomsstyrelsen. Detta är oacceptabelt. behöverextra resurser för att kunna svara mot förslagen i ungdomspropositionen,men finansieringen måste ske på annat sätt. Det samma gälleröverföringen av fyra miljoner från anslaget till samlingslokaler.Kristdemokraterna menar att samlingslokalerna behöver ytterligare medeloch tillför därför anslaget sådana.17.4 Ungdomar i det internationella arbetetDet är emellertid inte förvånande att regeringen drar ned på detinternationella ungdomsarbetet. Vi har sett tecknen . Ett exempel äratt man har svårt att lyfta blicken utanför Eruropagränserna. En stor del avtredje världens befolkning utgörs av ungdomar, och svenska ungdomarkan medverka till att tillgodose också den unga befolkningens behov.Perspektiven blir annorlunda och behoven tolkas troligen inte heller påsamma sätt som när enbart äldre personer planerar och analyserarbiståndsinsatser. Ungdomsfrågorna måste prioriteras inom detinternationella arbetet.Kristdemokraterna vidhåller därför kravet på att låta Sida få i uppdrag attanlägga ett ungdomsperspektiv på allt utvecklingssamarbete, i syfte atttillvarata svenska ungdomars engagemang för internationell rättvisa. Därmedsäkerställs också att biståndet når den unga befolkningen i mottagarländernapå ett tillfredsställande sätt. Sida bör också i detta sammanhang se överungdomsorganisationernas möjlighet att bedriva utvecklingssamarbete,utbytesprogram och demokratibistånd.17.5 BidragsreglerYtterligare ett bevis för att regeringen inte prioriterar ungdomarna är attungdomsorganisationerna tvingas leva i fortsatt osäkerhet när det gällerde förändrade bidragsreglerna. har tidigareargumenterat utförligt för varför regeringen skyndsamt borde återkommamed förslag till reviderade regler som också tar hänsyn till olikaorganisationers arbetsformer, inte minst de som arbetargenerationsövergripande.Vi upprepar detta än en gång. har gått sedanUngdomsstyrelsen överlämnade rapporten till förändradebidragsregler till regeringen. Tiden borde varit tillräcklig för att arbeta framkonkreta förslag. I stället satsar man nu på 2002 vilket gör att slutsatsen änengång blir att ungdomsverksamhet inte är ett prioriterat område för regeringen.18 Folkrörelse- och folkbildningspolitik18.1 Folkrörelsepolitik18.1.1 Utveckling av den ideella sektornI finns en lång tradition av ideellt engagemang. Det ideellaarbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap, helhet och struktur imänniskors liv. Men utöver det finns det uppgifter för den ideella sektorni gränszonen mellan privat och offentlig sektor. Folkrörelser och frivilligaorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De hittarorättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nya områden och antarnya utmaningar. De kompletterar också den offentliga verksamheten.Ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektorn kan bidra tillatt höja kvaliteten i det offentliga serviceutbudet.Men det finns fortfarande många frågor som behöver belysas för att dennautveckling skall kunna ske på ett sätt som berikar både den offentliga och denideella sektorn. Sektoriseringen inom den kommunala förvaltningen skaparproblem, rollfördelningen mellan frivillig och verksamhet behöverklargöras, ansvarsförhållanden i samband med frivilliga insatser behöverutredas.Under perioden 1991-1994 inleddes i ett arbete förutveckling av den ideella sektorn. Olika forsknings- och utredningsprojektinitierades och en beredning för utveckling av den ideella sektorn tillsattes. Isamband med detta infördes ett nytt anslag för stöd till dettautvecklingsarbete. Den socialdemokratiska regering som tillträdde 1994ändrade inriktning på detta arbete och avvecklade också det anslag som varkopplat till utvecklingsarbetet.Efter några år av relativ stiltje i denna fråga har regeringen nu dragit igångett arbete för att stärka utvecklingen av den s k "sociala ekonomin" som oftaanvänds synonymt med den ideella eller tredje sektorn och som alltså handlarom de delar av samhället och ekonomin som faller utanför såväl den privatasom den offentliga sektorn och där föreningar, folkrörelser och liknandesammanslutningar är centrala aktörer.När regeringen nu inrättar folkrörelsepolitiken som ett eget politikområde isyfte att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida vad gällerrelationer till folkrörelser och föreningsliv av olika slag samt villkor ochförutsättningar för deras verksamhet står den ideella sektorn i fokus. Sverigeskall agera värd för den sjunde europeiska konferensen om socialekonomi och frågorna kommer med detta att få ytterligare fokus. Rättutnyttjat kan detta tillfälle bli ett lyft för hela politikområdet.Eftersom vi kristdemokrater ihärdigt har kämpat för att arbetet skallåterupptas är vi självfallet glada för regeringens uppvaknande. För att arbetetpå området skall utvecklas föreslår vi även detta år att ett nytt anslaginrättasoch anslår för detta 10 miljoner kronor.18.2 IdrottspolitikIdrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i det svenska samhället ochidrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i många människors liv.Många utövar idrott aktivt, ännu fler får en rikare fritid genom att somåskådare intressera sig för idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allrahögsta grad till ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Folkrörelserna spelar över lag en mycket viktig roll för attkanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inom en förening,en stadsdel, en ort eller ett land.För detta så värdefulla arbete ger staten sitt stöd i form av ett årligt bidragpå som i huvudsak fördelas av rörelsen själv. Attpå detta sätt ge rörelsen ett aktivt stöd som man värnar om densjälvständiga idrottsrörelsens idealitet och engagemang visar på ett utmärktsätt hur statens stödjande roll inom kulturpolitiken bör fungera. Genom attfokusera ett antal huvudfrågor om bl a breddidrottens förutsättningar lämnarstaten sedan till rörelsen att uppfylla svaren på frågan hur detta skall gåtill.18.2.1 Ett nationellt folkhälsouppdragI dag är alla överens. Idrotten har stor betydelse för det allmännafolkhälsoarbetet. Ändå kvarstår faktumet att den svenska befolkningenoch inte minst barn och ungdomar ökar i vikt, till följd av alltmerstillasittande. Vi menar att den insikt som finns hos såväl idrottsrörelsensom hos de myndigheter och huvudmän som har att arbeta för folkhälsabör tas tillvara i en allvarlig ansträngning för att ta fram förslag till hur vipå bästa sätt tar ett samlat grepp om folkhälsofrågorna, med särskidbetoning på barn och ungdom. Underlaget skulle sedan kunna leda tillinsatser inom såväl skolans som kulturens område.18.2.2 Den breda idrottenStödet till den svenska idrotten har fokuserat påbreddverksamheten. Härigenom har miljontals människor givits möjlighetatt delta i motions- och idrottsliv, som vi ur de breda lagren fåttfram idrottsmän och kvinnor av världsklass. Dessa fungerar i sin tur somföredömen för nya generationer idrottsutövare och utgör godarepresentanter för internationellt.I de målformuleringar som idrottsrörelsen har att uppfylla börjämställdhetsfrågorna fokuseras ytterligare. Åtgärder för att utjämnaskillnader mellan könen när det gäller grundläggande frågor, exempelvistillgång på lokaler, måste vidtas. På handikappidrottens område krävs ocksåutökade statliga satsningar. bör t ex i internationella sammanhangaktivt verka för att få arrangera större tävlingar för att öka intresset ochbildaopinion för större satsningar på idrottsutövare med funktionsnedsättningar.Särskild fokus bör också riktas mot idrottens betydelse ur ettintegrationsperspektiv. tar hundratals idrottsledare emot idrottandebarn och ungdomar med invandrarbakgrund. Engagemanget sträcker sigmånga gånger långt utanför arenorna och utan dessa föreningar och ledareskulle en viktig del av integrationsarbetet förloras. Det är därför angelägetattde långsiktiga arbetande föreningarna och ledarna känner uppmuntran i sittarbete och får stöd för detta. Trots goda syften med tillfälliga projektpengarhar bidragen på vissa håll skapat konfliksituationer i sådana stadsdelar där detlångsiktiga arbetet missgynnats. Vi menar att regeringen ytterligare bordebelysa frågan.18.2.3 EtiksatsningarIdrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar somägnar en stor del av sin fritid åt idrottande. De gör det för att de tycker attdet är roligt och för att de där känner sig delaktiga i en positiv gemenskap.Inom idrotten lär man sig ofta vad ansvarstagande och samarbete innebär.I idrottens värld finns också givna regler som måste följas. Sanktionerföljer på brott vilket är positivt och lärorikt. I närungdomsvåld, drogmissbruk och rasism utgör växande problem isamhället blir idrottens roll som ungdomfostrare viktigare än någonsin.Idrottsrörelsen skall tydligt ta ställning för rent spel och mot fusk, våld,mobbning, rasism och droger. Idrottens etik "Starta Vågen-idrottensetiksatsning" är en av och gemensamt initieradsatsning. Detta är ett bra exempel på ett landsomfattande initiativ som har tillsyfte att starta förändringsprocesser och aktualisera en värdediskussion inomförbund, distrikt och föreningar. har ett antaletikseminarier arrangerats som väckt diskussion om svåra och viktiga frågoroch hur dessa skall hanteras. Det handlar om att stimulera positiva beteendenoch motverka negativa. "Starta Vågen-idrottens etiksatsning" har som mål attidrottsrörelsen skall uppfattas som en samhällsnyttig folkrörelse och enförebild för etik, moral och ansvarstagande. stöder dettaangelägna arbete.18.2.4 AntidopningsarbetetI samband med regeringens idrottsproposition markerade viatt antidopningsarbetet är mycket angeläget inte minst ur ettfolkhälsoperspektiv. Vi påtalade att Dopinglaboratoriet och Dopingjourenborde ges större uppmärksamhet och att det fanns risk att laboratorietskulle tvingas stänga. Vi efterlyste en permanent lösning. Glädjande nogtycks det som att verksamheten nu är säkrad.Vi skall emellertid inte slå oss till ro med detta. Kampen mot dopningmåste föras på alla nivåer. Att en handlingsplan upprättas tillsammans medden nationella idrottsrörelsen är bra. är också ett internationelltföregångsland i antidopningsarbetet och därför bör vi tillsammans medidrottsrörelsen arbeta aktivt för att få en ledande roll ().18.2.5 Idrottens internationella betydelseIdrott kan som få andra företeelser skapa broar mellan människor frånolika kulturer och lösa knutar mellan nationer som går långt tillbaka itiden. Vem minns t ex inte match mot under ?Idrotten kan också fungera som bistånd, liksom den kan öka vår förståelseför andra kulturer.Sverige bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för bådeledare och aktiva på bredd och elitnivå. Genom kulturella och idrottsligakontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagnför avspänning och samförstånd. Idrottsrörelsens egna prioriteringar i detinternationella arbetet är mycket positiva. satte t.ex.Riksidrottsförbundet som mål att öka det nationella engagemanget i fråga omEU och idrotten och att stärka svensk idrottsrörelses internationella inflytandegenom att öka antalet svenska representanter i europeiska organ. Under 1998avslutas ett Sidasamarbete med särskild tyngdpunkt på de baltiska staternasom handlar om att bygga upp och utveckla östeuropeiska idrottsrörelser.Detta arbete bör fortsätta och vidareutvecklas.18.2.6 FriluftsorganisationerFrån och med 2000 utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt tillfrämjandeorganisationer. I regeringens budgetproposition redogörs förvilka organisationer som fått stöd.I talas om att målet för det statliga stödet skall vara attstärka sådan allmännyttig ideellt organiserad verksamhet som har till syfte attfrämja ett aktivt friluftsliv. får mer kända organisationer, som förut fickdetta via idrotten, del av stödet och det är riktigt, men det måste också finnasen öppenhet för nya och andra organisationer som bedriverfriluftsverksamhet, till exempel scoutrörelser m.fl.18.3 FolkbildningspolitikUnder har människor i frivilligt samlats för att på sinaegna villkor ta del av föreläsningar, delta i olika kulturprojekt, diskuteraoch studera tillsammans. Detta är ett unikt sätt att främja den allmännamedborgerliga bildningen och demokratin. Syftet med folkbildningen äratt göra det möjligt för alla människor att kunna påverka sin livssituationoch till att skapa ett engagemang för att delta i samhällsutvecklingen.Folkbildningen anordnar studiecirklar, folkhögskolekurser och olikakulturarrangemang. Det finns sammanlagt 11 studieförbund och 147folkhögskolor i . För är det viktigt att statenaktivt stöder denna form av lokal gräsrotsinsats för livslångt lärande.18.3.1 Stödjas inte styrasDet statliga stödet till folkbildningen har enligt riksdagsbeslut /98flera viktiga syften nämligen att försvara, stärka och utveckla demokratinsamt bidra till att bredda kulturintresset i samhället. Detta sker genomökad delaktighet i kulturlivet, genom kulturupplevelser samt egetskapande. Att ge folkbildningen möjlighet att utvecklas handlar om detta- om att stärka den demokratiska kulturen och om att motverka klyftor ikunskaps- och informationssamhället. Förutsättningen för attfolkbildningen skall kunna göra detta är att den skall styras av sin egenidé, sätta sina egna mål, vara oberoende av ekonomiska och politiskamaktgrupper. Inte heller skall den tvingas till samhälleliga krav för atthävda sin unika verksamhet.Det är därför märkligt att regeringen på olika sätt ändå styr verksamhetengenom att tillföra ytterligare krav. bedriver till exempelsjälv en aktiv försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för sinordinarie verksamhet. föreslår därför att de 10 miljonersom regeringen avsatt till speciell utvecklingsverksamhet skall föras över tilldet samlade anslaget för folkbildningen.18.3.2 Folbildning för utbildning och upplevelseFolkbildningen ger unika möjligheter för människor att studera i stort settvilket område som helst, vilket skiljer sig från den grundläggandeinstitutionella utbildningen. Den är fri och frivillig vilket innebär lärandeutan krav och tvång. Detta är viktigt för alla som till exempel har dåligaerfarenheter från sin skoltid. En viktig och betydelsefull samtalskultur harutformats inom folkbildningen. I den lilla gruppen tränas deltagarna itolerans mot oliktänkande och för varandra. Deltagarna har också ett stortinflytande på innehåll och uppläggning.Studieförbundens roll inom vuxenutbildningen har minskat något ibetydelse allt eftersom samhället påtagit sig större ansvar genom kommunalvuxenutbildning. För studieförbunden har i stället studiecirklar i estetiskaämnen och annan kulturverksamhet vuxit i betydelse. avstudiecirklarna rapporterades inom estetiska ämnen. 2, 8 miljonerdeltagare fick på detta sätt en möjlighet till aktivt deltagande i kulturlivet.18.3.3 Folkbildningens betydelse för demokratinFöreningsliv och annat lokalt förankringsarbete är beroende avstudieförbundens verksamhet. Studiecirklar skapar ett viktigt samhälleligtkitt. Folkbildningsarbetet, både i studieförbund och i folkhögskolor sker imycket nära samarbete med de organisationer som antingen ärmedlemmar i studieförbunden eller huvudmän för folkhögskolor. Genomden lokala och sociala förankringen är folkbildningen viktig för att breddabåde kulturintresset och demokratiarbetet i Sverige.I budgetpropositionen pekar regeringen på den viktiga roll somfolkbildningen har, nämligen att försvara, vitalisera och utveckla demokratin.Kristdemokraterna delar denna uppfattning men fortsätter att efterlysa ett merkonkret arbete på detta område. Gång på gång diskuteras det lågavaldeltagandet. Totalt sett ser det politiska engagemanget och deltagandet utatt minska och när det gäller de politiska partierna är nedgången dramatisk.Genom sitt sätt att arbeta har folkbildningen redan upparbetade kanaler förett riksomfattande demokratiarbete. Miljontals deltagare finns redan i ett stortantal studiegrupper i hela landet. Med andra ord har folkbildningen en unikdemokratisk möjlighet att genom sitt arbetssätt få medborgarna att känna sigdelaktiga också i det politiska samtalet. har regeringenuttalat behovet av information, utbildning och bildning på olika områden.Kristdemokraterna föreslår därför än en gång att regeringen initierar en bredfolkbildningssatsning om demokratin och om medborgarnas delaktighet i denpolitiska processen.Stockholm den 5 oktober 2000Inger ()()()()()()()()()()()()()()()()()