ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju801 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju801av , ()Skyddsvisitationer av kvinnorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring sominnebär att även s.k. skyddsvisitationer skall omfattas av reglerna i 28kap. 13 § rättegångsbalken.Aktuell lagstiftningFrågorna om kroppsvisitation respektive skyddsvisitation finns reglerade iolika lagrum beroende på med vilket syfte visitationen genomförs. Denbrottsutredande kroppsvisitationen genomförs med stöd av reglerna i 28kap. (RB) och den mer säkerhetsmässiga med stöd avlagen (1976:731) om behandling av häktade och anhållna m.fl. alternativtpolislagen (1984:387). Definitionen avseende omfattningen, dvs. var manhar rätt att söka, utgår från regler.Med kroppsvisitation avses en undersökning av kläder och annat somnågon bär på sig samt av väskor, paket och andra föremål som personen harmed sig. Visitationen sker genom att polismannen systematiskt känner i ellerutanpå fickor eller kläder, även väskor och andra medförda föremål kan enligtlegaldefinitionen av begreppet kroppsvisitation i RB 23 kap. 11 §genomsökas.Den kroppsvisitation som utförs med stöd av 19 § polislagen och 2 § tredjestycket i lagen om behandling av häktade och anhållna är inte avsedd att varalika långtgående som brottsutredande kroppsvisitation varför det inte finnsinskrivet några begränsningar avseende vem som får utföra åtgärden. Denbegränsning som finns inskriven i RB 23 kap. 13 § att kroppsvisitation av enkvinna inte får verkställas eller bevittnas av annan än en kvinna finns inteinskriven i vare sig polislagen eller lagen om behandling av häktade ochanhållna.FörslagetGivetvis kan även en skyddsvisitation av mindre omfattande slaguppfattas som djupt kränkande. För kvinnor, och då inte minst kvinnor avannat etniskt ursprung än majoritetsbefolkningens, är denna risk ännustörre. Risken för en sådan kränkning är orsaken till att det vidkroppsvisitation enligt finns särskilda regler sominnebär att kvinnor endast får kroppsvisiteras av kvinnor. EnligtVänsterpartiet finns ingen anledning att göra skillnad på olika typer avvisitation då risken att behandlingen skall uppfattas som kränkande är densamma. Således skall kroppsvisitation enligt polislagen och lagen ombehandling av anhållna och häktade också omfattas av reglerna irättegångsbalkens 28 kap. 13 §.Stockholm den 22 september 2000Yvonne ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02Ju802 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju802av Strömbom, ()Kameraövervakning i taxifordonFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom övervakningskameror så att kamera i taxi kan användas av starktbrottsförebyggande skäl.MotiveringAntalet vålds- och rånöverfall på taxiförare ökar markant. EnligtTransportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA) utsattes 9 000förare för hot eller våld . Det motsvarar 24 hottillfällen perdygn. I begicks 48 taxirån under de första sex månaderna2000.Varje överfall är ett allvarligt brott som ofta ger långvariga konsekvenserför den drabbade föraren. I många fall har föraren förutom psykiska även fåttfysiska skador. Bytet har däremot ofta varit begränsat. Ett antal av de utsattaförarna har lämnat yrket efter överfallen.Ett sätt att motverka överfall och rån är att öppna för möjligheten attinstallera övervakningskamera i bilen. En taxiförare befinner sig i en merutsatt situation än exempelvis en bankkassör eftersom det i banken finnsskydd både av kassadiskens utformning och av övervakningskameror.Det är svårt att se att kamera i taxi skulle vara mer integritetskränkande änkamera i något annat transportmedel som pendeltåg och tunnelbanevagnar. Urförarens säkerhetssynpunkt är behovet av förebyggande åtgärder snararestörre i en taxi, som inte följer ett spår utan kan beställas till undanskymdaplatser där brott kan begås. Regeringen bör förtydliga lagen omövervakningskameror så att kamera i taxi betraktas som "starkabrottsförebyggande skäl".Stockholm den 20 september 2000Inger Strömbom (kd)
mot · GO02Ju805 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju805av , ()Bevisningen vid klotterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om intensifierad kamp mot klottrarna genom attsignaturavslöjande bilder godkänns som bevismaterial.Underlätta för fällande domar mot klottrarna!I är man på väg att få bukt med de vandaliserande klottrarna.Myndigheterna har intagit en tuffare attityd mot dem som smetar ner ochförstör väggar, brofästen, fordon, el- och teleskåp m.m.Genom att fotografera olika graffitimålningar och jämföra tekniken kanman få fram de olika klottrarnas signatur. I godkänns dessa bildernumera som bevismaterial och de därav följande ovillkorligafängelsedomarna har haft avsedd effekt.I en av värst drabbade stadsdelar har graffitiangreppen desenaste månaderna minskat från 3.000 till 1.000. Även vandaldåden motkollektivtrafiken har blivit färre.Kostnaderna för rengöring och renovering har blivit avsevärt lägre.Med tanke på de enorma summor klottrandet kostar enskilda och denskattefinansierade sektorn i vårt land finns det anledning att ta efter dendanska modellen. Särskilt som vandalismen anses vara en inkörsport tillannan kriminalitet.Stockholm den 28 september 2000Maud ()()
mot · GO02Ju806 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju806av , ()Rätt att beslagtaga godsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kunna kvarhålla beslagtaget gods än vadsom är fallet , i det fall det finns skälig misstanke om att det rör sigom stöldgods.Motivering"Det är bättre att en skyldig går fri än att en oskyldig blir dömd." Dettaskall givetvis genomsyra rättsskipningen i en rättsstat.Det är inte ovanligt att bilar stoppas, både av polis och tull, där det finnsanledning att misstänka att de varor som finns i bilen inte är ärligtinförskaffade. Det kan röra sig om att man i en och samma bil finner t.ex.ett mycket stort antal rakhyvlar eller glasögonbågar till ett antal som detär skäligt att misstänka inte är inhandlade på ett ärligt sätt eller förpersonligt bruk. Det kan också förekomma att t.ex. ett stort antalmobiltelefoner hittas gömda i bilens inredning.Det kan också röra sig om personer som vid inresan till endasthade mindre summor pengar med sig men som vid utresan har varor för fleratiotusentals kronor.Det kan t.o.m. röra sig om personer som gripits för stöld på bar gärningoch som dömts för detta till villkorlig dom. Vid husrannsakan har man hittatytterligare varor, som det finns anledning att misstänka var stöldgods. Demisstänkta förnekade att dessa varor är stulna. P.g.a. att prislapparna varborttagna och varorna inte var anmälda som stulna, har de fått ta dessa varormed sig då de lämnade Sverige.Det är en viktig princip att det är polisen/åklagaren som skall bevisamisstanken att de varor jag innehar är orättfärdigt införskaffade. Det är alltsåinte rimligt att det är den enskilda människan som skall bevisa att han ellerhon äger sina tillhörigheter. Men i en del fall är det rimligt att misstänka attpåträffat gods, i t.ex. bilar eller vid husrannsakan, är stöldgods.I flera fall har polisen inte haft tillräckligt med tid och/eller resurser attbevisa att varorna är stulna. Det kan också vara så att varorna ännu interapporterats stulna. De kan vara "snattade" från flera olika affärer, på fleraolika orter i eller i t.ex. . Därför har stölderna ännu inteanmälts.I en rättsstat kan man naturligtvis inte hålla människor anhållna ellerhäktade utan att ha tillräckliga misstankar om att de begått ett allvarligtbrott.Däremot borde man kunna hålla beslagtaget gods under en betydligt längretid i det fall att det finns skälig misstanke att det rör sig om stöldgods.Dettaskulle underlätta för brottsutredare och öka möjligheten att stulna varor intefår behållas av tjuvarna i så stor omfattning som det finns anledning att antaatt dagens regelverk möjliggör.Stockholm den 27 september 2000Jeppe ()()
mot · GO02Ju807 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju807av , ()Regler för domarjävFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av regler om domarjäv.MotiveringReglerna om domarjäv återfinns i 4 kap. 13-15 §§ rättegångsbalken.Förutom självklara jävsbestämmelser - t.ex. när domaren själv är part imålet, närstående med någon part, har tagit befattning med målet- återfinns i 13 § första stycket 10 en bestämmelse om s.k. delikatessjäv.Stadgandet lyder "Domare är jävig att handlägga mål om eljest särskildomständighet föreligger, som är ägnad att rubba förtroendet till hansopartiskhet i målet. "I prövning av jävsfråga får inte domaren delta med mindre rätten inte ärdomför utan honom och annan domare inte utan tidsutdräkt kan ersättahonom. Vid anmälan om jäv mot en domare bedöms och avgörs den alltså iförsta instans i praktiken genom prövning och beslut av en annan domare -rådman eller - i domarens egen domstol eller från en närliggandedomsaga som har utsetts till uppgiften av hovrätten.Allt oftare uppfattar anmälaren och allmänheten detta förfarande som eninbyggd risk för kollegial lojalitetssituation, dvs. en form av ny"jävssituation" med brist på, eller helt avsaknad av, förtroende för denjävsprövandes objektivitet.Rättens beslut över jävsfrågan är oftast inte motiverat. Enligt min meningär det olyckligt. Förtroendet för domstolen måste vara orubbligt och detsärskilt när frågan om delikatessjäv uppkommit. Tyvärr är det så att inteheller hovrätten motiverar sina avslag på överklaganden av beslut därunderrätten prövat jävsfrågan.Enligt lagen ska jävsanmälan behandlas skyndsamt. Trots detta händer detatt slutligt avgörande av anmälan kan dröja långt . Detta ärorimligt eftersom sakfrågan i målet vilar i avvaktan på att jävsfrågan avgjorts.Det måste naturligtvis vara så att det i sådana fall ska kunna gå att utse enannan handläggare av sakfrågan i det aktuella fallet.Något som inte uppmärksammats tillräckligt, men som generellt tillämpas,är att, utöver vad som sägs i punkt 3, den anmälda men från anmälningarna"frikända" domaren upptar eller återupptar handläggningen eller deltagandet ihandläggningen av målet med den aktuella sakfrågan.Detta blir för bägge parter ett både stötande och belastande förfarande.Förtroendet mellan parterna är ju rimligen helt borta efter vad som inträffat.Därför anser jag att det ur rättssäkerhetssynpunkt är bäst att en annan domareutses.Ett särskilt problem vad avser domarjäv är i de fall samtliga domare vid entingsrätt anmäls för jäv.Jävssituationen i våra domstolar och konsekvenserna av detta hardiskuterats alldeles för lite. Enligt min mening bör en översyn komma tillstånd av reglerna om jäv. En sådan översyn bör ha som mål att skapa ettregelsystem som både tillvaratar parternas berättigade intresse av att målenavgörs med koncentration på själva huvudsaken och utan onödig tidsutdräkt,men också möjliggör högsta möjliga tillit och tilltro till domstolarnasojävighet.Stockholm den 27 september 2000Siw ()
mot · GO02Ju808 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju808av , ()Videokameraövervakning i taxibilarFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen föratt ge möjlighet till kameraövervakning i taxibilar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ansökningen förenklas så att kostnaden kan sänkas föransökning av tillstånd för kameraövervakning i taxibilar.MotiveringTaxinäringen drabbas allt oftare av våldsamma angrepp. Det är särskiltunder och som taxiförare utsätts för övergrepp. Vi kan inteacceptera att dessa övergrepp fortsätter utan att reagera. Taxinäringen harpå olika sätt arbetat med frågan genom att försöka få så litekontantbetalning som möjligt och istället använda andra betalningssätt,utrustat sina bilar med kommunikationsradio och telefoner. Allt för attöka tryggheten.Det finns numera ett system med övervakningskameror i taxibilar. Dettaanvänds i flera andra länder som , och med ettpositivt resultat. Övervakningskameran filmar kunden vid av- och påstigning itaxin i , dessa filmsnuttar lagras i en plomberad box som vidbehov endast får användas av polis. Efter ett visst antal inspelningar raderasdessa automatiskt. Diskussion har uppstått kring en yrkesgrupps säkerhet ocharbetsmiljö och den enskilda människans integritet.Vi anser att det finns behov av att i lag kunna reglera möjligheten tillkameraövervakning i taxibilar. Detta bör ges regeringen tillkänna.Det är märkligt att ansökan av att få ha övervakningskamera i en taxibilska sökas och är förenat med ganska stora kostnader - förutom allabyråkratiska regler. Med tanke på att taxibilar ofta ägs av småföretagare bordeansökningsreglerna förenklas för att hålla nere kostnaderna. Detta bör gesregeringen till känna.Stockholm den 1 oktober 2000Birgitta ()()
mot · GO02Ju809 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju809av Marcelind, ()Rätten att överklagaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen ser över möjligheten att avskaffa kravetpå särskilt prövningstillstånd vid bötesdomar.MotiveringOm en person döms för ett brott där påföljden blir böter kan man inte somlagstiftningen ser ut överklaga till högre instans. dömdes itingsrätten drygt 1 000 personer till böter, ett straff som inte gick attöverklaga trots att den dömde nekat till brott. Bara en fjärdedel av alla debrottmål som behövde särskilt prövningstillstånd för att tas upp ihovrätterna fick ett sådant tillstånd.Även då det ovanliga inträffat att tingsrättens dom var en s.k.nämndemannadom, dvs. där nämndemännen var i majoritet mot rättensordförande i själva skuldfrågan, har prövningstillstånd nekats. DocentChristian Diesen vid har studerat nämndemannadomarunder mitten av , hur nämndemän dömer och hur de skiljer sig frånjurister i sin bedömning. Av de fall Diesen studerat var det bara i ett fall avtusen som nämndemännen gått emot rättens ordförande i själva skuldfrågan. Itre fall av tusen gick nämndemännen emot ordföranden i frågan om vilketstraff som skulle utdömas. Enligt Diesen borde det vara rimligt attprövningstillstånd beviljas även i bagatellartade mål med böter som straff omdet finns skiljaktiga meningar mellan rättens ordförande och nämndemännen.För flera av dessa personer som nekats prövningstillstånd hade det varitbättre med en strängare dom i tingsrätten, för att på så sätt få möjlighet attöverklaga och därmed få saken prövad igen i hovrätten. Människors rätt attöverklaga en dom när brott förnekas måste alltid finnas. är så inte falletvilket omgående bör ses över.Uppmärksammade fall har lett till att media påpekat detorimliga i situationen. Människor har drabbats mycket hårt av att de nekatsprövningstillstånd. Deras liv har slagits i spillror, de har förlorat anseendehosnärstående och vänner, de har blivit uppsagda från jobbet och utstått ettlångvarigt lidande som aldrig kan mätas i pengar. Det är i högsta gradotillfredsställande att bara en enda instans fällt domen i ett ärende som får såvittgående konsekvenser.Mot bakgrund av ovanstående bör lagen ses över så att kravet på särskiltprövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar.Stockholm den 26 september 2000Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()()()
mot · GO02Ju811 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju811av , ()StjärnadvokaterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en översyn bör genomföras av RB 21 kap. 5 § andrastycket.Brottslingar skall inte ha rätt att välja"stjärnadvokater"!Det är stötande att vilken brottsling som helst kan få välja en"stjärnadvokat" som offentlig försvarare. I RB 21 kap. 5 § andra stycketges utrymme för den misstänkte att själv föreslå en offentlig försvarare.Denne skall förordnas om det inte medför avsevärt ökade kostnader ellereljest särskilda skäl föreligger.Med tanke på att det numera över hela landet finns kompetenta advokatermed gedigen utbildning och stor erfarenhet även i komplicerade mål är detbefogat att göra en översyn av RB 21 kap. 5 § andra stycket.Jag anser att en åtalad person endast bör erhålla offentlig försvarare fråndet hovrättsområde där brottet begåtts.Stockholm den 2 oktober 2000Maud ()
mot · GO02Ju812 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju812av , ()Förtursbehandling av mål med unga målsägandeFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att möjligt se över reglerna om förtursbehandling avmål med unga målsägande.MotiveringSvenska domstolar behandlar sina mål i den ordning de kommer in tilldomstolen. Vissa mål följer dock inte den vanliga turordningen, utanbehandlas med förtur. Vilka mål som ska behandlas med förtur bestäms iföreskrifter av olika dignitet, allt från lagar till domstolarnas internaarbetsordningar.De lagregler som finns om förtursbehandling av brottmål är inriktade påden tilltalades situation. Ett exempel är mål där den tilltalade är häktad. Fördessa mål gäller särskilda frister som anges i . Ett annatexempel på förtursmål är mål mot unga lagöverträdare. De ska - också enligtlag - behandlas med förtur, i vissa fall med samma korta frister som gäller förmål med häktade.Ett exempel på en situation där det är motiverat att behandla ett mål medförtur är när en mycket ung målsägande ska höras i domstolen. För en ungperson kan det vara särskilt påfrestande att behöva vänta på en rättegång ochatt tvingas minnas händelsen och berätta om den. Att leva medovissheten om utgången kan också vara tyngre för en ung person än för enmera erfaren.Man kan naturligtvis tänka sig olika sätt att utforma en förtursregel som ärinriktad på unga målsägande. Brottets karaktär och målsägandens ålder ärgivetvis viktiga faktorer. Ju yngre målsäganden är, desto angelägnare är detmed en förtursbehandling. Och det är i första hand sådana brott som riktar sigmot den unges person som motiverar förtursbehandling.Det kan diskuteras huruvida en förtursregel bör tas in i lag eller om det ärtillräckligt med en författning av lägre dignitet. Det är angeläget att fråganmed det snaraste blir föremål för översyn.Stockholm den 2 oktober 2000Yvonne ()
mot · GO02Ju813 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju813av , ()Bristfälliga rättsintygFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av åtgärder syftande till att göra rättsintygen tydligare.Bristfälliga rättsintyg hotar rättssäkerhetenTrots att en del åtgärder vidtagits för att bättra standarden på rättsintyg ärdet fortfarande åtskilliga läkare som slarvar. Många intyg är illa skrivna,kommer för sent och är innehållsmässigt otydliga. Latinska termer, iblandfelstavade, och svårtolkade förkortningar gör det ofta svårt för polis,åklagare, advokater och enskilda att förstå vad läkaren beskriver.Konsekvenserna av de bristfälliga rättsintygen kan drabba både offer ochgärningsman. Om läkaren missar uppkomna skador kan den som orsakat demslippa för lindrigt undan medan överdrifter kan leda till för hårda straff.Speciellt viktigt är att de rättsintyg som utfärdas i samband med övergreppmot och misshandel av kvinnor är tydliga. Otydliga rättsintyg försvåraroffrens pressade situation. Resultatet blir ej sällan att de inte orkar stå fast vidsin anmälan.Med tanke på läkarnas stora arbetsbördor är det värdefullt om de råd ochanvisningar som finns beträffande utformningen av rättsintyg ses över ochförenklas så långt det är möjligt. Då det finns ett behov av enhetlighet bordeäven vissa mallar kunna tas fram.Stockholm den 3 oktober 2000Maud ()()
mot · GO02Ju815 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju815av Wegendal, ()Vitesbelopp för vittnenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjning av vitesbeloppet när vittnen uteblir fråndomstolsförhandling.MotiveringEnligt uppgifter från domstolarna är det vanligt att både vittnen ochtilltalade uteblir när man blivit kallade till förhandlingar i t.ex. tingsrätt.Detta är naturligtvis helt oacceptabelt och innebär dessutom att denämndemän som kallats till målet har åkt till sitt uppdrag i onödan.Konsekvensen av att ta tjänstledigt från sin anställning för att utföra sittuppdrag som nämndeman för att bara konstatera att förhandlingen bliruppskjuten kan bli dels att nämndemannen själv ser negativt påuppdraget, dels att acceptansen för tjänstledigheten blir mindre hos bådearbetsgivare och arbetskamrater.Om det är den tilltalade som uteblir från förhandlingen genomför manförhandlingen ändå om det är möjligt. Det är det ibland men . Är detett vittne som uteblir utdöms ett vite utifrån principen "att det skall kostaattutebli". I normalfallet kallas det därefter till förnyad förhandling med enhöjning av vitet om vittnet återigen uteblir. I speciella fall beslutar man omhämtning av vittnet.Det är inte alltid helt enkelt att finna människor som är beredda att åta sigett uppdrag som nämndeman. Framförallt unga människor är svåra attengagera trots att det vore högst önskvärt att fler unga utsågs till nämndemän.Jag tror det är förödande både ur rättslig synvinkel men också urrekryteringssynpunkt att missförhållandet växer med att vittnen och tilltaladeuteblir. har det gjorts bedömningar att ett ökat vitesbelopp inteskullebetyda att färre personer uteblir när de blivit kallade till förhandlingar. Jagtror inte att denna bedömning längre är giltig. Om problemet är växandemåste samhället reagera och i detta fall ser jag endast lösningen i ett högrevitesbelopp.Stockholm den 3 oktober 2000Lars Wegendal (s)
mot · GO02Ju816 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju816av , ()Maskering vid demonstrationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om maskering vid demonstrationer.Motiv för mitt förslagInte minst har det uppmärksammats att det finns individersom uppträder maskerade i grupp. Dessa anser sig ofta utöva endemokratisk rättighet när de i skydd av sin anonymitet skadar ellerhindrar företeelser de inte gillar. Att vara maskerad när man kommer in ibank-, post- eller butikslokal kopplas omgående ihop med att individenavser att begå ett brott. Många människor känner obehag och rädsla, bådeför fysiska skador och för skador på sin egendom när maskeradedemonstranter drar förbi. Därför bör lagstiftningen ses övervad det gäller möjlighet för polis att identifiera maskerade demonstranter,även om inget brottsligt har inträffat.Stockholm den 20 september 2000Ewa ()()