mot · GO02MJ837 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ837av , ()Allmän miljö- och naturvårdFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klimatpolitiskt handlingsprogram.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskilt konto för skogskalkning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gröna nyckeltal.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om grushushållningsplaner.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att värnet av biologisk mångfald bör innefattas i miljöbalkenshänsynsregler.6. beslutar med följande ändring i förhållande till regeringensförslag om ramar för utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård förår 2001, anvisa anslag enligt sammanställning:7.Tabell 1: (Anslag (1000-tal kr) Regeringens förslag Anslagsförändring )1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.InledningMiljö är ett allomfattande begrepp. Politiken måste präglas av enhelhetssyn på människan som till alla delar berörs av miljön ochsamspelar med miljön. Miljöhänsyn är därför ingen sektorsfråga utanlöper genom alla mänskliga frågor, varför den måste finnas med i vårgrundläggande attityd.Miljö är alltså ett betydligt vidare begrepp än vad som avses under dettautgiftsområde. Man kan därför, som regeringen gör i propositionen, kalla demiljöfrågor som berörs av utgiftsområdet för "lilla miljön" och den generellamiljön för "stora miljön".Människans mest basala kroppsliga behov är att andas luft, dricka vattenoch äta mat. Men förutsättningarna för ren luft, friskt vatten och näringsriktigmat är mycket olika på jorden. Det besvärande är att dåliga förutsättningar pådessa områden oftast är resultatet av mänskligt beteende och en livsstil, sominte präglas av förvaltarskap.Förvaltarskap har alltid en etisk dimension. Varje generation måste taansvar för sin livsstil.KlimatMycket tyder på att mängden växthusgaser i atmosfären verkar öka.Sedan slutet av 1800-talet har teknik utvecklats att mäta detta. Man harockså studerat polarisarna och funnit att koldioxidhalten är mycket störrei de ytliga islagren än i de djupa. Dock vet man inte om koldioxidhaltennaturligt minskar efter många i isens djupa delar. Vädret haralltid svängt och man måste kunna studera mycket långa tidsperioder föratt kunna värdera klimatförändringar. Jorden har tidigare haft bådevarmare och kallare perioder. De flesta forskare anser dock att enklimatförändring är på gång.Hotet om klimatförändringar är ett av de mest komplexa problem sommänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala,långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kankonstateras att en klimatförändring skett, kanske det inte finns någon vägtillbaka. Försiktighetsprincipen måste gälla.Växthuseffekten består i att de s.k. växthusgaserna ökar i atmosfären ochbildar ett atmosfäriskt lock. Solen strålar genom locket in mot jorden, medanvärmen sedan inte kan stråla ut.Medeltemperaturen på jorden ökar varvid klimatförändringar uppstår.Koldioxid anses bidra av växthusgaserna. Resten fördelar sig ihuvudsak på 5 andra gaser: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigthalogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid.Koldioxid bildas vid vår normala ämnesomsättning. Vi andas utkoldioxiden, som utgör livssubstrat för växterna. Gasen syns inte och ärluktfri. Människor har svårt att se denna gas som ett hot, vilket ökar detpedagogiska problemet.Utsläpp av koldioxidKoldioxid bildas framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I denindustrialiserade världen är utsläppen mycket höga, högst i USA.Koldioxidutsläppen per capita/år är i , i EU 9,0, i Sverige6,8, i 1,0.Utsläppen i har ökat , mest på grund avökande trafik. mål har inte kunnat uppfyllas att utsläppeninte skulle vara större än 1990. Den statliga föreslår, att detmålet ska uppfyllas , samt att utsläppen ska vara lägre änår 1990.Målet kan låta anspråkslöst men kan få omfattande konsekvenser förindustrin. Åtgärderna för att minska utsläppen kostar och kan gekonkurrensnackdelar i en globaliserad ekonomi. Länder och företag ska intekunna konkurrera med hjälp av dålig miljö. Därför vill attfrågan tas upp i förhandlingarna mellan EU och WTO.Men vår privata konsumtion och livsstil betyder mer än förändringar inomindustrin. Det svåra är att nödvändiga beslut och förändringar måste fattas hososs alla. Men i detta ligger något positivt: ett ökat personligt ansvar förkretslopp, avfallshantering samt bruket av ändliga resurser.Av samhället krävs omgående krafttag för att hejda utsläppen av koldioxid.Varken inom energi- eller transportsektorn kan ökade utsläpp tillåtas. Ettkraftfullt handlingsprogram måste upprättas och genomföras:- utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering ochbesparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade påförnybara bränslen.- utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Bilindustrin måste finnaandra drivmedel än fossilbränsle, eventuellt med stöd från lagstiftning.Man måste också kunna redovisa, hur koldioxidutsläppen frånnyproducerade bilar kan upphöra helt. Kortsiktiga åtgärder kan behövas,exempelvis "trängselavgifter" i storstäderna, skattelättnad för alternativabränslen, höjning av bilskrotningspremien. börkompletteras med krav på att miljökostnaderna vägs in vid upphandling.Miljökostnaderna bör även vägas in vid andra internationellahandelsöverenskommelser.- åtgärder för att öka kolbindningen. Odlingsmetoder finns som ökar jordensmullhalt, varvid kol bindes. Bl.a. visar ett tioårigt, storskaligt försök attkolhalten i matjorden ökat med kol per hektar och år i jämförelsemed konventionellt odlingssystem. Skulle detta system tillämpas på helaSveriges åkerareal, c:a , skulle mer än hälften avkoldioxidutsläppen från förbränning av fossilbränsle bindas i jordensorganiska substans.- återvinning samt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i storaförbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan kan komprimerasoch lagras. Detta är en metod att litet snabbare kunna minskakoldioxidhalten i luften men är inte någon hållbar metod ekologiskt enligtnuvarande kunskap. Mer forskning behövs därför inom detta område.- internationella åtgärder, exempelvis utsläppsbubblor med möjlighet attöverlåta utsläppsrättigheter. EU har i förhandlingar med anledning av FN:sklimatkonvention ålagts att minska sina utsläpp . Vidfördelningen av kvoten inom EU tilläts att öka sina utsläpp . Denna pluskvot bör inte använda sig av.Ren luftHälsofarliga luftutsläpp kommer huvudsakligen från trafiken, som ökar,särskilt i storstäder. Utöver koldioxid, som inte hotar människans hälsadirekt, utsläpps kväveoxider, svaveldioxid, organiska ämnen, sot,partiklar, metaller. En del går ut med avgasen. Annat lossnar från däckoch bromsband.För miljöklassning av fordon kommer EU att kräva avgasrening ochpartikelfällor. Det som då släpps ut blir koldioxid och vatten samt mycketsmå partiklar, mindre än . Vad som händer i kroppen med såsmå partiklar är ett okänt kapitel. Misstankar finns att även deär farliga. Det har också konstaterats att mycket mindre mängdluftföroreningar, än vad man trott, kan ge upphov till olikasjukdomar. Åtgärdsprogrammet omfattar även:- trafikbegränsning och anpassning av trafikflöden- avgasrening och partikelfällor på fordon med fossilbränsle.- miljövänligare fordonsbränslen. bör påverka i EU,så att större etanolinblandning kan göras i bensin än 5 %- alternativa bränslen bör ha skattelindring- miljöanpassad kollektivtrafik- miljöanpassad planering för bostäderAgenda 21Överenskommelsen 1992 på stimulerade i tillmycket omfattande och aktivt arbete med miljöfrågorna inför 2000-talet.Detta lokalt förankrade arbete slog väl ut. Det hjälper till att hållamedvetenheten uppe om miljön och resulterar i lokala mål och riktlinjerför en hållbar utveckling. Agenda 21-arbetet är troligen den viktigastebasen för att bearbeta det pedagogiska problemet, att få människor attvidta åtgärder mot företeelser som de inte upplever som hotande. Det ärviktigt att ha en bred förankring hos befolkningen beträffande miljöarbeteoch miljöåtgärder.För att bl.a. kunna stötta arbetet bättre yrkar på störreöverföring av medel till kommunerna, vilket framgår av vår budgetmotion.Rent vattenVattnet är vårt viktigaste livsmedel. har riklig tillgång på rentråvatten, till skillnad från de flesta andra länder. Exempelvis har Tysklandriklig tillgång på råvatten men det är mycket förorenat. Endast i sydöstraSverige uppträder det mer eller mindre regelbundet vattenbrist. Generelltbehöver svensken inte spara på vattnet för tillgångens skull. Men efteranvändandet ska vattnet renas och det kräver resurser, även i utrymme.Reningsslammet har blivit ett allt större problem på grund av innehåll avtungmetaller och läkemedelsrester, som näringen i slammetbehöver återföras till jorden för kretsloppets skull. Vattenhanteringen bliralltså ganska dyrbar. Av de här skälen behövs en hushållning med vatten.Två tredjedelar av vårt grundvatten är beroende av grusåsar.Grushushållningsplaner måste upprättas, regionalt och nationellt. Den nyaadministrationen av vattenavrinningsområden underlättar för en sådanhushållning.Uppsökande verksamhet bör ske beträffande radon i enskilda brunnar.FörsurningFörsurningen har minskat i vårt land. De inhemska svavelutsläppen harminskat kraftigt. Dock ökar trafiken och därmed utsläpp av försurandekväveoxider. Hälften av det sura nedfallet kommer från andra länder iEuropa. Försurningstrycket är störst i sydvästra , men surchockeruppträder även i inre vid snösmältningen.Eftersom marken också är försurad, minskar försurningen i vattendragenganska långsamt trots kalkning. Kalkning av avrinningsområden bidrar tillsnabbare minskning av försurningen. Det finns något motstridiga rapporterom skogskalkningseffekt på skogstillväxt (mineralbrist på grund avförsurningen ger långsammare skogstillväxt?) samt på flora och fauna i skogoch våtmark. Därför bör försök i större skala göras i områden med högtförsurningstryck.Även dricksvattnet är surt på många ställen. Det anses råda ett sambandmellan surt vatten och vissa sjukdomar.Vi har tidigare kritiserat att det varit svårt att utläsa ur regeringensbudgetförslag hur mycket pengar som anslagits till kalkning. Vi har därföryrkat på att kalkning ska redovisas för sig. Skogskalkning bör inledningsvistas med som ett nytt anslag. bör hela den samladekalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom engemensam strategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma attminska resursbehovet totalt sett. anslår till skogskalkning50 miljoner kr utöver regeringen. Likaså per år2002 och 2003.Kristdemokraterna har tidigare påpekat att påbörjad kalkning inte böravbrytas. Regeringen intar nu samma ståndpunkt.Biologisk mångfaldDe biologiska resurserna får inte utnyttjas, bara nyttjas enligtförvaltarskapsprincipen. Man kan heller inte förutsäga när ett ekosystemkollapsar till följd av påverkan. Därför måste försiktighetsprincipen råda.Mångfalden hotas av markanvändning, förorening från luft och mark,ibland direkta giftutsläpp, olämpliga fiskemetoder m.m. Här räcker det intemed bara nationellt arbete. Internationellt arbete inom och utanför EU måstetill.Bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald utgör ett allmäntintresse. Det framgår inte med tillräcklig tydlighet i lagstiftningen. Därförbörvärnet om biologisk mångfald innefattas i hänsynsregler.GenteknikFör industrin är den moderna gentekniken av störst intresse främstbeträffande läkemedel, diagnostik, växtförädling och miljövård. Vissaläkemedel kan nu framställas i tillräcklig mängd av genmodifieradebakterier. Endast så kallad innesluten användning sker av dessa bakterier.Denna industriprocess får anses okontroversiell och är till stor nytta försjuka människor. Även beträffande diagnostik och miljövård hargentekniken medfört stora fördelar.Mer kontroversiellt är det att sätta ut genmodifierade växter. Är utsädetsterilt för att motverka spridning gör det bonden beroende av att alltid köpautsäde. En fattig bonde i u-land har ofta inte råd med det. Är växten resistentmot skadedjur kan resistensen sprida sig oönskat till andra växter. Resistensenkan reducera den biologiska mångfalden kraftigt. Den ekologiska effekten aven genmodifierad växt kan dessutom inte förutses.Forskningen om mer långsiktiga konsekvenser av GMO är otillräcklig.Spektakulärt nog diskuteras doping med genterapi. Genterapi kan nyttjastill vad som helst när den blir användbar, exempelvis för kosmetiska ändamåloch transplantation av organ (genom kloning av celler), kanske för att påverkaminne eller personlighet. Den etiska debatten borde föregåforskningsresultaten. Så är sällan fallet.Genterapi för att bota sjukdom har inte nått det kliniska stadiet än.Kristdemokraternas ståndpunkt är att genterapi på könsceller inte ska tillåtasmen att genterapi på somatiska celler kan tillåtas.Det hävdas ofta att gentekniken behövs för att ge mat åt dem som svälter.Men det finns mat så att den räcker för alla, men den är fel fördelad.Gentekniken kan bli ett skäl för i-världen att inte ändra livsstil.I länder med svält förekommer det ofta naturkatastrofer, torka och för stortbetestryck. När växtprotein tar omvägen via köttdjur, förloras avproteinerna.Substitutionsprincipen ska gälla även här: en metod ska inte användas omden eftersträvade effekten kan nås på ett mindre riskabelt sätt.Kristdemokraterna anser det inte önskvärt med totalstopp för nya GMO-produkter men dagens lagstiftning är otillräcklig. Detta utvecklar vi i ensärskild motion om genteknik. Patent ska inte tillåtas på gener ochkombinationer av gener. EU har öppnat för sådant patent. bör i EUförsöka förändra detta.Genteknik är en del av biotekniken. Bioteknikområdet är till stora delaroutforskat. Här finns stora möjligheter till hjälp för miljö och odlingskedjaoch till att bekämpa svälten.En folkbildningskampanj bör initieras beträffande bio- och genteknik.Kunskap och varumärkning ska möjliggöra för människor att välja vilkalivsmedel de vill ha. Märkningen ska också innefatta om genmodifieradeingredienser ingår.KemikalierEnligt regeringens budgetproposition har "Kemikalieinspektionensnationellt inriktade begränsningsarbete med ämnesinriktade insatsernedprioriterats till förmån för arbetet medmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö". I propositionen anges inte om detta ären tillfällig prioritering. Det beklagliga är att kemikalietrycket inteminskar samtidigt.Kemikalieinspektionens begränsningsarbete för olika ämnen har bestått iatt man riskbedömer, anbefaller märkning och anger hantering av ämnet ifråga. Risken begränsas, om hanteringsanvisningen följs. Bedömningarnastyrs av miljöbalk och miljömål. Den uppgiften måste någon ha. Avpropositionen framgår inte vem som ska utföra det arbetet.CertifieringMånga företag har ISO- eller EMAS-certifierats. Certifieringen kananvändas som en konkurrensfördel men är ganska kostsam, även omavgiften varierar med företagets storlek. Därför är det mest kapitalstarkaföretag, som certifierats. Det är oftast lättare att hitta bra miljölösningar istörre företag men det vore intressant att också få ett mått på miljöarbeteti mindre företag.Idag arbetar många små och medelstora företag med miljöledningssystemutan att detta registreras. Den stora kostnaden för certifiering blir ett hinderför registrering men alltså inte för ett levande miljöarbete.I regeringens gröna nyckeltal ingår antalet ISO- och EMAS-registreradeföretag. Även antalet företag med aktivt miljöarbete, som beskrivits ovan, med i nyckeltalen.SkatteväxlingKristdemokraterna har länge drivit kravet att i ökad utsträckning användaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Skatteväxling har tidigareföreslagits. Regeringen anger i budgetpropositionen att man genomför enskatteväxling. Regeringen föreslår att koldioxidskatten, dieselskatten ochelskatten höjs. Dessa intäkter används för att finansiera en sänkning avarbetsgivaravgiften samt till en höjning av grundavdraget. Men deverkligt energikrävande industrierna har beviljats nedsättning avkoldioxidskatt och elskatt. Det är ju där skatteväxlingen borde varasärskilt intressant. Ensamföretagaren får bara ökad skatt men ingenväxling, eftersom han inte har någon anställd. Hit hör många lantbrukare.De senaste 6 åren har skattetrycket höjts med cirka 70 miljarder. Cirka15 % av detta utgörs av miljörelaterade skatter. har inte skatten påarbete sänkts. Därmed har utrymmet för skatteväxling begränsats.Den gemensamma marknaden begränsar effekten av miljöskatter om defungerar konkurrenssnedvridande. bör vara pådrivande i arbetet påEU-nivå med en skatteväxling, från skatt på arbete till miljöstyrande skatteroch avgifter. Höga krav ska ställas, då minimidirektiv på miljöområdet skaantas.Offentlig upphandling"Delegationen för ekologisk, hållbar upphandling har fått tilläggsuppdragatt ta fram ett för hela den offentliga sektorn gemensamt internetbaseratverktyg som ska tjäna som modell för ekologiskt hållbara upphandlingar",anger regeringen i sin budgetproposition. har tidigarepåpekat behovet av detta. Den offentliga upphandlingen i Sverigeomsätter ca . Inom detta område finns miljöpotential. bör även i EU arbeta för ett förändratregelverk.Nämnden för offentlig upphandling () har gjort den bedömningen attmöjligheterna för ett EU-medlemsland att ställa miljökrav vid kvalificering avanbudsgivare är mycket begränsade. Miljöfaktorer kan enligt NOU tillmätasbetydelse vid val av det mest fördelaktiga anbudet endast under förutsättningatt det föreligger ett samband mellan miljökraven och föremålet förupphandlingen samt att utvärderingskriterium framgått av annons ellerförfrågningsunderlag. Det enda krav, som möjligen kan godtas påtillverkningsprocesser är att varan ska vara märkt med det europeiskamiljömärket (EU-blomman). Krav kan troligen inte ställas på att varan skatransporteras på "ett visst miljövänligt sätt". Detta bör åtgärdas.Miljöarbetet i ett internationellt perspektivOmfattande nationella åtgärder mot miljöförstöringen har en begränsadeffekt om inte drar åt samma håll. behöverförändras så att exempelvis miljöpolitiska beslut kan ske med enkelmajoritet. Miljökostnaderna bör internaliseras i produktion, transport ochkonsumtion. Annars kan både tillväxt och frihandel utgöra hot mot vårgemensamma miljö. Trots detta måste grundregeln vara största möjligafrihandel.Inskränkningar på nationell nivå måste kunna tillåtas om de kan motiverasmed hälso- och miljöskäl. vill därför förändra den såkallade miljögarantin så att bevisbördan läggs på den klagande parten.Amsterdamfördraget, som trädde i kraft , stärker ekologiskhållbarhet som målsättning inom unionen, det vill säga alla beslut inom olikainstanser i EU ska ta hänsyn till sociala, ekonomiska och ekologiska effekter.Fördraget ger också rätt att behålla nationella regler samt begränsad rätt attinföra nya egna regler. Försiktighetsprincipen ska vara central inom unionensmiljöpolitik.Den rika världen är ett hot mot en ekologisk balans genom sin storakonsumtion och sitt ineffektiva resursutnyttjande. Den fattiga delen utgör etthot mot ekosystemet på grund av sin fattigdom som utgör grund förobalanserad befolkningstillväxt, urbanisering och kortsiktigt utnyttjande avträråvaror. Den rika världen har ett ansvar att hantera denna situation, blandannat genom en anständig nivå på u-landsbiståndet och att ge u-ländernarimliga handelsvillkor.Stockholm den 4 oktober 2000Alf ()()()()()()()()()