mot · GO02T212 · 2000-10-05 00:00:00 — låg siffran på drygt 6 miljoner ochLuftfartsverket räknar i sin treårsplan med att antalet resande medinrikesflyg kommer att uppgå till omkring 7 miljoner. Antaletresande i utrikes flygtrafik har ökat kraftigt under större delen av . Detta gäller för såväl linjefart som chartertrafik. Antalet resenärer iutrikes trafik uppgick till ca 11,6 miljoner och tillväxten iresandet förväntas fortsätta. Under månaden reste totalt 1953 000 personer från vilket är en ökning från samma period förra året.När SAS ursprungligen bildades var utgångspunkten att företaget skullesäkerställa interkontinental flygtrafik framförallt för en allt merexportinriktadsvensk industri. Denna flygverksamhet har varit en avförutsättningarna för vårt lands förmåga att bygga upp en kraftfullexportindustri.En väl fungerande luftfart är emellertid också en förutsättning för enframgångsrik regionalpolitik. Flyget spelar en stor roll när det gällertransportförsörjningen till och från , framförallt när det gällerpersontransporter, varför välkomnar de satsningar somskett för att anslå driftsbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen.Ökningen av flygtrafiken, såväl inom landet som internationellt,aktualiserar kommande problem att möta ett allt större behov. För ,samt finns diskussioner om hur utbyggnaden skall ske ochvilka alternativa lösningar som finns att tillgå. Både och Norrköpingvill växa och ta över trafik som går på , som villväxa och bli ett alternativ för bl.a. billighetsflyglinjer kring . Närdetgäller finns det en pågående diskussion kring behovet aven eller två storflygplatser i samttågförbindelse även till Sturup.Vad det gäller diskussionen kring en ny storflygplats i det vår bestämda uppfattning att dessa planer måste bedömas utifrån ettnationellt intresse, vilket gör att både regionalflygets behov och Arlandasmöjlighet att utvecklas till ett nordeuropeiskt nav måste beaktas innan manfattar ett beslut i ärendet.Allt fler kommuner verkar för att just deras lokala flygfält och deras lokalamilitära fält skall bli en ny regional flygplats. Till detta kommer regeringensstora satsning i Kallax () där man nu etablerar en storflygomlastningsanläggning med inriktning på den internationellagodstrafiken.Det är också viktigt att flyget ses som en del i ett integrerat transportsy-stem. Detta gör att möjligheterna till samordning mellan olika flygplatser,utnyttjande av järnvägar och vägar måste förbättras, så att det skapaslångsiktigt fungerande kommunikationssystem.Allt detta gör att vi kristdemokrater anser att det behövs en utredning kringvar de nationella resurserna ska satsas för fortsatta investeringar i vårinfrastruktur på luftfartsområdet. Att det finns ett ökande intresse och behovtorde stå utom allt tvivel, men skall utbyggnaden ske på ett rimligt sätt är detviktigt att man undviker överetablering och satsningar som leder till enonödigt hård miljöbelastning och ekonomiska problem på sikt.Sverige var först i med att avreglera den inrikes flygmarknaden.Resultatet av detta är naturligtvis att flygsektorn tvingats höja sinproduktivitet och därmed ökat sin konkurrenskraft inte minst internationellt.Detta har skett i stort sett utan negativa regionala konsekvenser. Näravregleringen nu med ökad kraft genomförs i och globalt, är denförbättrade konkurrenskraften en tillgång för de Sverigebaserade flygbolagen.Det är glädjande att de rabatterade biljetterna nu blivit avsevärt billigare,medan flygbolagen däremot utnyttjat affärsresenärernas relativaprisokänslighet.LuftfartsverketLuftfartsverket har utvecklats positivt under de senaste åren.Produktiviteten har förbättrats och det är glädjande att verksledningenäven har högt ställda ambitioner. Utrymme skapasför investeringar, som är en grundförutsättning för att luftfarten skautvecklas på ett gynnsamt sätt. Verkets insatser för att uppnå enminskning av luftfartens negativa miljöpåverkan är positiv, men måstedrivas vidare med ökad kraft. Detta är en förutsättning för luftfartenslångsiktiga överlevnad.Luftfartsverket arbetar med såväl flygsäkerhet (safety) som skyddet motbrottsliga handlingar (security). Vad gäller security bör ambitionsnivån ökasfrån att enbart undvika brottsliga handlingar riktade mot flygsäkerheten, tillatt också avslöja och förhindra deras planering. För den som skulle viljata med sig ett vapen i handbagaget är det lätt att notera en eventuellsäkerhetskontroll genom förändrade rutiner och passagerarpassage påflygplatsen. Denne kan då överlämna sitt tänkta handbagage till enmedföljande partner som agerar anhörig som tar avsked. Passagerarpassagenoch rutinerna på flygplatsen vid incheckningen borde vara likformade vare sigen säkerhetskontroll föreligger eller ej. Ett enigt trafikutskott har redantidigare uttalade sig för en sådan lösning, vilket dock inte har effektuerats avLuftfartsverket.Privata alternativDet är viktigt att de privata och kommunala alternativ som växer framinom flyget får samma förutsättningar som att agera. Detär viktigt att regeringen inte ger flygkoncessioner till föratt sedan neka ett kommunalt eller privat flygfält flygkoncession medmotiveringen att miljöbelastningen blir för hård. Redan vidtillståndsgivandet till måste istället alternativa flygfältsmöjligheter att växa vägas in, så att den totala miljöbelastningen bedöms.På så sätt uppnås konkurrens. Statliga myndigheter ska inte gynnas avstaten på andra intressenters bekostnad.Vi anser också att man bör överväga att skilja luftfartsinspektionen frånLuftfartsverket, så att inspektionen granskar alla aktörer på marknaden utifrånsamma förutsättningar.Post1993 avreglerades den svenska postmarknaden. Genom postlagensäkerställs att alla har rätt till goda postförbindelser.Posten var ett statligt verk som sedan tillblivelsen på 1600-taletdistribuerat meddelanden av olika slag. Traditionellt har det varitmeddelanden som man rent fysiskt levererat från avsändare till mottagarenspostadress. levererar meddelanden, vid sidan av andra företagpå marknaden, meddelandetjänster inte bara som tidigare rent fysiskt, utanidag även via telenätet.När postmarknaden avreglerades fanns det de som var tveksamma till attSverige som första land i världen skulle avreglera denna sedan flera hundra årmonopoliserade marknad. kan vi konstatera att avregleringen inneburitstora samhällsvinster i form av lägre priser, förbättrad kvalitet och avsevärdaeffektiviseringsvinster hos Posten AB.Postmarknaden har trendmässigt utvecklats i positiv riktning och , sex årefter avregleringen, kan vi börja tala om en marknad i egentlig bemärkelse.Närmare 100 privata företag runt om i landet, i storstäder och på landsbygden,från till , konkurrerar med Posten. Vissa företagkonkurrerar på lokala marknader, andra i större geografiska områden ochytterligare andra inom segment där posten kan sorteras i förväg.Under året har också Posten låtit förstå att man övervägt att stängasamtliga postkontor och istället låta butiker och bensinstationer ta öververksamheten. Näringsministern har gått ut och lovat att något sådantinte ska ske, utan att postlagen gäller och att antalet serviceställen inte skaminska.Kristdemokraterna motsätter sig inte kategoriskt varje förändring, vimedger gärna att det på flera håll har varit ett riktigt beslut att låta ettlokaltpostkontor ersättas på det sätt som nämns ovan. Det har i många fall lett tillökad tillgänglighet och förbättrad service. Men antalet serviceställen kan inteminskas totalt sett utan mycket stora men för konsumenterna, och vi kommerdärför att med vaksamhet följa hur näringsministern kommer att stå vid sittlöfte.Kristdemokraterna anser att lantbrevbärarna utgör en viktig institutionockså . De innebär i många bygder en värdefull social kontakt föräldre, en omistlig faktor för småföretagare och de är allmänt en viktig länk iden kedja som gör det möjligt att "Hela ska leva!". Vi kan inte se attPosten visat att servicen kan bibehållas för allmänheten om lantbrevbärarnafrångår sin kassaservice. Därför avvisar vi en sådan utveckling.Med tiden kommer postmarknaden att bli allt mer lik andra avreglerademarknader; produktutbudet ökar, företagen söker nya lösningar för att sänkakostnaderna i syfte att kunna erbjuda kunderna ett lägre pris, med bibehålleneller förbättrad kvalitet. En rad specialister träder in på marknaden ochkonkurrerar med marknadsdominanten.Vi ser endast början av de positiva effekterna av postmarknadensavreglering. Posten är av antalet försändelser fortfarandegiganten på marknaden. För att marknadsmekanismerna ska fungeratillfredsställande måste auktoritet stå orubbad och Postensverksamhet renodlas. Det senare är en förutsättning för konkurrensneutralitetpå såväl postmarknaden som alla de övriga marknader där Posten agerar.TeleInformationsteknikUnder året har regeringen lagt fram en IT-proposition som harbeslutat om. En stor majoritet ställde sig bakom inriktningen på IT-politiken även om meningarna var delade när det gällde hur stor del avinfrastrukturen som staten borde finansiera. Just nu behandlar ocksåriksdagen regeringens proposition om digitala signaturer som syftar till attöka säkerheten och tilliten inom IT-området. har för tillfället entätposition i världen vad gäller användandet av Internet och mobiltelefoni.Regeringens redogörelse för utvecklingen visar med all önskvärdtydlighet att utvecklingen fortsätter i ett rasande tempo.Kristdemokraterna välkomnar den tekniska utvecklingen inom IT-området.Tillverkningsprocesser blir effektivare och mindre miljöbelastande.Transportflöden kan optimeras och minska energiåtgång och utsläpp. Denelektroniska handeln gör att även mindre företag kan ha hela världen somarbetsfält. Internet ställer invanda begrepp upp och ned. Men inte bara handel,transporter och industrin har nytta av IT. Inom sjukvården exempelvis finnsen stor och ännu outnyttjad potential att kunna få mer för pengarna, att kunnafå mer tid över för patienten och att kunna öka tryggheten vid diagnoser ochbehandlingar genom informationsteknikens hjälp. Även demokratin har attvinna på ökad IT-användning. Förtroendevalda kan nås enklare med dagensmobiltelefoner och e-post. Många kan göra sina röster hörda via Internetshemsidor och snart sagt all information finns tillgänglig via nätet. "...ochsjälva kunskapen är makt" myntade . Det innebär att medhjälp av en dator och en Internet-anslutning kan oerhört många fler människoridag tillägna sig allt större kunskap (och därigenom makt) än bara för tio årsedan. Detta är bra för demokratin och välståndet i vårt land.Även om IT-utvecklingen i stort är positiv så finns det naturligtvisavigsidor. Om inte människan sätts i centrum och tekniken anpassas tillmänniskan så hamnar vi lätt fel. Alla verktyg kan missbrukas och så ävendatorer och Internet. Med en ökad informationsmängd följer också ökadkriminalitet. Därför är det viktigt att den etiska debatten ständigt förs inomIT-sfären. Föräldrar måste få en rimlig chans att sätta gränser för sina barnssökande på Internet. Lärarna i skolan måste få en chans till förkovran i IT-pedagogik. Polisen måste få resurser till att förebygga all slags brottslighetpånätet. IT är till för människan - inte tvärtom.Öppna accessnäteEurope är ett initiativ ifrån vars handlingsplan nubeslutats av . En rad ambitiösa mål har satts upp ochredan kan man ifrågasätta om slutdatum för vissa mål är realistiska. Föratt ta ett exempel som vi tidigare påtalat i vår IT-motion, så ska Europaslokala accessnät vara öppna för konkurrens redan 31 december 2000.Regeringen påstod i IT-propositionen att det kunde finnaskonflikt mellan grundlagen och ett öppnande av accessnätet i Sverigesamt att detta skulle utredas. skrev i sitt betänkande1999/2000:TU9: "Enligt utskottets mening är det angeläget att dennafråga får en skyndsam lösning så att regeringen kan föreslåriksdagen de lagändringar som krävs. Vad utskottet nu anfört om åtgärderför att öka konkurrensen på accessnäten bör av ges regeringentill känna. "Därför är det anmärkningsvärt att regeringen nu helt undvikit att redovisaläget i frågan när det endast är några månader kvar tills accessnäten skaöppnas. Även om accessnäten består till största del av koppartråd och intefiberkabel så har det ändå stor betydelse för utvecklingen på området att nätenblir öppna för konkurrens och därmed ett ökat utbud av tjänster och billigaretelefoni och datatrafik.InfrastrukturenRegeringen har själv hävdat att utbyggnaden av IT-infrastrukturen i förstahand ska ske i marknadens regi. Likväl avsätter regeringen stora summorav statliga medel för att det ska byggas regionala transportnät i landet.Enligt vår uppfattning kunde marknaden kommit igång med detta tidigareom företagen fått klara signaler om vilken konkurrenspolitik som gällt iSverige och vilken roll staten skulle spela. har staten tagit på sig ettonödigt stort ansvar för utbyggnaden som gör att marknaden till viss delavstår från investeringar. Vi upprepar därför vårt nej till denbredbandssatsning som under utgörs av 450 miljonerkronor på konto 37:1 (utgiftsområde 19). Vi menar att ett statligt stöd ärnödvändigt för att täcka hela landet med bredband, men det handlar dåfrämst om glesbygden.Den digitala klyftanFör att minska den s.k. digitala klyftan som uppstår i ett samhälle med enså snabb teknikutveckling som borde även de människor som villmen inte anser sig ha råd med dator och Internet kunna t.ex. få göra ettskatteavdrag. Vi pekade i vår förra IT-motion på som exempel. Idelstaten finns det möjligheter för familjer med en inkomstsom inte överstiger en viss summa, att hjälpa sina barn med dator ochprogramvara genom ett speciellt skatteavdrag. Avdrag kan även göras förviss utbildning, sommarläger och instruktionsböcker. Även andra typer avskatteavdrag finns i för att minska den digitala klyftan. Detta börregeringen överväga när skatteavdragskonstruktionen ska förverkligas.Personaloptioner m.m.I många av dagens och morgondagens nya företag kommer det att varasvårt att mäta företagens värde i annat än kundstocken och de anställdaskunskap. För många av dessa företag kommer marknaden - kunder,leverantörer och arbetskraft - att vara global. Detta kommer att ställa nyakrav på harmonisering av lagstiftning och regelverk mellan länder. Vi kankonstatera att många av dagens lagar och regler kring exempelvis skatter,riskkapital och arbetsmarknad inte är formulerade för ett moderntgränslöst näringsliv.En annan brist i dagens system är den höga beskattningen av arbetskraft.Det är svårt för ett svenskt företag med en global marknad attmotivera sin personal att vara placerad i när beskattningen här kanvara tiotals procentenheter högre än i vissa andra länder. Tilläggas kan attmånga av de nya företagen använder sig av personaloptioner som enmöjlighet att locka till sig attraktiv arbetskraft men också för att kunnakomma igång med verksamhet utan att behöva betala skyhöga löner. Menäven detta beskattas orimligt högt i förhållande till andra länder. Regelverketkring personaloptioner är heller inte helt klart och tydligt. Det borde därförses över.Kommunikationsforskning och meteorologiMot bakgrund av den betydelse som informationstekniken har ochkommer att ha för vårt land är det angeläget att en ökad tyngdläggs på forskning inom detta område. Inom de stora multinationella tele-och dataföretagen läggs ner enorma belopp för att ta fram nyaprodukter och tjänster. Det är inte självklart att alla resultat av dessaforskningsinsatser på ett positivt sätt medverkar till en gynnsamsamhällsutveckling. Inte minst därför är det ytterligt angeläget attkraftfulla resurser nu läggs på samhällsmotiverad forskning på dettaområde.Bland andra forskningsområden inom kommunikationsområdet somKristdemokraterna anser bör vara prioriterade är forskning för att sänkaproduktionskostnaderna för biobaserade drivmedel, som till exempel etanolbaserad på cellulosahaltiga råvaror. Tillsammans med övrig produktion avbiobränslen skulle denna produktion vara särskilt väl anpassad till svenskaförhållanden.Ett avsevärt problem är etablering av nya trafikleder inom framför alltstorstadsområden. På grund av att stora ytor redan är bebyggda och resterandedelar är omistliga som värdefulla grönområden har det på vissa håll blivit näranog omöjligt att finna korridorer för nya trafikleder som på ett acceptabeltsättkan förenas med en god livsmiljö. Ett alternativ kan då vara att förlägga denya trafiklederna i tunnlar. Eftersom dessa med nuvarande teknik är dyrasåväl att bygga som att underhålla, är det en angelägen forskning att finnaalternativa tekniker som kan pressa ned produktionskostnaderna.Ett annat forskningsområde som trafikutskottet behandlat och som enligtvår mening ytterligare bör prioriteras är forskning kring en lång radextrema meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat , och vilket samband dessa kan ha med mänsklig aktivitetoch störningar i den ekologiska balansen.Stockholm den 3 oktober 2000Johnny (kd)()Skånberg (kd)()()()()()()()()