mot · GO02A313 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A313av , ()Negativ stress och utbrändhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommissionmed uppdrag att sammanställa kunskap och föreslå åtgärder som vänderökningen av negativ stress och utbrändhet.InledningPå har sjukskrivningar med utbrändhetsdiagnoser ökatmed bland anställda i kommuner och landsting.Det visar statistik från AMF-försäkring och SPP. Ökningen äralarmerande, anser professorerna vid . De arbetar med ettforskningsprojekt för att kartlägga och komma till rätta medstress och utbrändhet inom yrkeslivet.1997 utgjorde utbrändhet av alla sjukskrivningar för allaanställda i kommuner och landsting och har det ökat till . Bakom procentsatserna döljer sig en ökning med drygt 6 000sjukfall. Därmed har utbrändhetsdiagnoserna passerat belastningsskador somden vanligaste orsaken till sjukskrivning.Det ska noteras att kvinnor drabbats i högre utsträckningän män.Stress har alltid funnits, men arbetslivets snabba förändringar har lett till helt nya krav på att hinna med och att kunna anpassa sigtillny teknik och nya arbetsorganisationer. Det har skett stora förändringar inombåde offentlig och privat sektor med "plattare" organisationer, ökadeprestationskrav och mindre resurser. Alla dessa samtidiga förändringar harhos många människor medfört en obalans mellan krav och förmåga som gers.k. negativ stress.Att så många inom offentlig sektor drabbas av ohälsa på grund av sinarbetssituation är mycket allvarligt och måste åtgärdas. Det behövs en breduppslutning av experter, fackföreningar, arbetsgivare och förtroendevalda föratt snabbt hindra att sjukskrivningar på grund av utbrändhetsdiagnoserfortsätter att öka.Negativ stress - orsak ochkonsekvensForskningen har visat på framför allt tre kritiska situationer,som bidrar till negativ stress:1. Den anställda saknar tilltro till förmågan att hantera arbetets krav - nu ochi framtiden.2. Den anställda upplever att dennas personliga behov, kompetens ocherfarenheter inte ses och respekteras.3. Den anställda känner sig utesluten ur gemenskapen och saknar förtroendeför att arbetskamrater och arbetsledare skulle ställa upp om det behövs.Skadlig stress eller negativ stress uppkommer om arbetetställer höga krav som inte balanseras av att den anställda harinflytande över arbetet. Stress som sådan är en nödvändigmänsklig funktion som inte ska sammanblandas med negativstress eller utbrändhet. Långvarig negativ stress kan leda tillutbrändhet.På lång sikt är negativ stress skadlig och kan ge upphov till konkret fysiskohälsa på en rad olika sätt. Vissa av dessa tillstånd är mycket allvarliga menfullt möjliga att åtgärda om insatser görs och möjlighet tillåterhämtning ges.Några exempel på ohälsotillstånd till följd av långvarig negativ stress ärhögt blodtryck, höga blodfetter, ökad risk för blodpropp, allvarligaminnesstörningar och koncentrationsproblem.Listan på ohälsotillstånd kan göras lång, men gemensamt är att dessauppstår genom stress som påverkar kroppens kemiska ochmekaniska system. Stress kan inte bara noteras utifrån den enskildasupplevelse utan kan numera även mätas i form av störningar i cortisolhaltenm.m. Forskning från arbetslivet har visat att försämringar i arbetsmiljön ävenkan påverka könshormonernas aktivitet. Det gäller både kvinnor och män.Negativ stress kanmotverkasBegreppet utbrändhet kan leda tanken fel. Människor kanuppfatta att begreppet utbrändhet innebär att det är ettoåterkalleligt tillstånd. Det är dock fel, det är möjligt attåterhämta sig, men det tar tid. Negativ stress och utbrändhetkan åtgärdas redan innan det uppstått, om medvetenhet ochhandlingskraft finns på arbetsplatsen.Enligt professor , ochvårdvetenskap vid , så krävs det att vi hittar nya modellerför hur vi ska leva i ett samhälle med den snabbt föränderligainformationstekniken. Stress borde lyftas från ett snävt individ- ochorganisationsperspektiv till en samhällelig nivå. Fokus måste riktas mot desystemfel som bidrar till stress. Ett sådant synsätt förminskar inte behovet avatt arbeta aktivt för bättre arbetsvillkor och goda arbetsplatser på detindividuella och lokala planet.Bra strategier för att komma till rätta med negativ stress kan vara attutbilda chefer och ge dessa stöd, ge ökat inflytande till de anställda överderasegen arbetssituation och ge möjlighet till flexibla arbetstidssystem som t.ex."tvättstugemodellen" inom vård och omsorg. Det är också viktigt att gemöjlighet till inslag av motion och egen tid.Kvinnor, män och stressSedan mitten av förvärvsarbetar lika mångakvinnor som män i . Trots det så har kvinnorsstressmönster och stressupplevelser inte undersökts i någonstörre utsträckning, i synnerhet inte i relation till ohälsa. Ävenforskning om belöning kontra ansträngning har riktat in sigframför allt på yrkesarbetande män.De faktorer som bidrar till stress och ohälsa hos både kvinnor och män ärlåg utbildning och minimalt beslutsutrymme. Men för kvinnor finns också enmycket tungt vägande riskfaktor i vad som kallats "relationstress". Det kanhandla om partnerns sjukdom, alkoholproblem i familjen eller ekonomiskabekymmer. Det är tungt bidragande faktorer till att kvinnor får kärlkramp ochhjärtinfarkt.Med tanke på att utbrändhetsdiagnoserna ökat mest hos kvinnor i offentligsektor krävs det att forskningen fokuseras på kvinnor, stress och ohälsa ibetydligt högre grad än vad som gjorts.Att kvinnor i offentlig sektor befinner sig i en utsatt situation är inte svårtatt förstå. Det är en sektor som genomgått många och snabbaorganisationsförändringar, kraftiga nedskärningar och minskat inflytande ochosäkerhet om den egna arbetssituationen. Vårdbiträden och undersköterskorhar fått bära en mycket tung börda med den egna hälsan som insats.Mellanchefer i den offentliga sektorn, som i de flesta fall också är kvinnor,har fått vara de "ömma bödlarna" för att genomföra nedskärningarnasamtidigt som de fått större ansvarsområden och högre krav på prestationer.Krav på åtgärderGenom att negativ stress och utbrändhet numera är så oerhörtutbredda krävs snabba och kraftfulla åtgärder. En brettsammansatt kommission bör sammankallas bestående avforskare, representanter för fack, arbetsgivare och berördaorganisationer samt de politiska partierna. Uppdraget skavara att sammanställa kunskap och föreslå åtgärder somvänder ökningen av negativ stress och utbrändhet. Riksdagenbör begära att regeringen tillsätter en kommission enligt vadsom ovan anförts.Stockholm den 4 oktober 2000Rolf ()()()