mot · GO02T427 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T427av , ()Den framtida handikappolitiken1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lag omfärdtjänsten och lag om riksfärdtjänst enligt vad i motionen anförs om enbättre anpassning till den resandes behov.2. begär att regeringen tillsätter en utredning omfunktionshindrade kvinnors utsatta situation enligt vad i motionen anförsom behovet av en kartläggning och förslag till åtgärder.13.1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.2 InledningKvinnor och män med funktionshinder har funnits i alla kulturer och allatider och kommer alltid att finnas. Det är samhällets ansvar att se till attalla medborgare på ett självklart sätt skall vara fullt delaktiga isamhällslivet. Människor med funktionshinder skall kunna ingå isamhällsgemenskapen med samma rättigheter och möjligheter sommänniskor som inte är funktionshindrade. Den grundläggande tanken äratt alla människor är jämlika och har rätt till sina liv, sin personlighet ochtill personlig integritet. har samverkat kring proposition1999/2000:79 Från patient till medborgare och avser att ta fullt ansvar föratt vidareutveckla de förslag som finns i propositionen samt isocialutskottets betänkande med anledning av denna proposition.De handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet måsteförankras i hela samhället. För att i grunden förändra attityderna tillmänniskor med funktionshinder krävs det kraftfulla politiska initiativ. Det ärriksdagens och regeringens uppgift att forma en politik som innebär attpersoner med funktionshinder inte utestängs från delaktighet och inflytande iolika sammanhang på grund av att de har ett funktionshinder eller för att deinte får de insatser de har rätt till enligt domstolsbeslut. Ytterst handlar det omhur samhället ser på funktionshindrade kvinnor och män och påhandikappolitik.I proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplanför handikappolitiken beskrivs hur samhället som kollektiv skall bemötafunktionshindrade och detta uttryckas i lagstiftning, allmänna värderingar,programförklaringar, tillgänglighetsåtgärder, resurstilldelning etc. Kvinnoroch män med funktionshinder skall inte längre behöva uppleva att de ärmisstrodda, kontrollerade och ifrågasatta.3 Många utredningar tillsattaRegeringen har tillsatt en rad utredningar som skall se över och kommamed förslag för att undanröja problem för funktionshindrade. Enutredning pågår om hur kommuner och landsting skall samverka när detgäller hjälpmedel. Regeringen skall tillsätta en utredning som skall seöver och komma med förslag till hur hjälpmedelsförsörjningen skallutformas för studerande med funktionshinder. Enligt budgetpropositionenöverväger också regeringen att belysa hur senare års tekniska utvecklingkan komma vissa grupper av funktionshindrade till del. Det gäller då iförsta hand hörsel- och synskadades möjlighet att få tillgång till ny teknik.Vänsterpartiet avvaktar dessa utredningar och lägger därför inga separataförslag i denna motion.När det gäller bilstödet har () utrett frågan.RRV har konstaterat att bilstödet är värdefullt för funktionshindrade och atttillgång till bil ger större frihet och flexibilitet jämfört med färdtjänsten.Frågan om bilstödets utformning bereds nu i och viavvaktar regeringens förslag till hur bidragssystemet skall utformas iframtiden. I en annan utredning ligger frågan om att höja åldersgränsen förförtidspensioneringar från nuvarande till . Nuvarande gräns medföratt många unga med funktionshinder aldrig kommer in på arbetsmarknaden.Vänsterpartiet avvaktar även i denna fråga den beredning som pågår inomRegeringskansliet. har tidigare lagt förslag om att Skolverketskall få i uppdrag att se över hur skolorna följer läroplanens bestämmelser omyrkesförberedande insatser när det gäller funktionshindrade. Frågan har ännuinte behandlats av . avvaktar behandling och läggerdärför inte något nytt förslag i denna motion.Vänsterpartiet har, tillsammans med andra partier, även initierat enutredning för att få en fördjupad bild av funktionshindrades levnadsvillkor,ekonomi etc. I utredningsuppdraget ingår också att analysera om det finnsskillnader när det gäller funktionshindrade kvinnors och mäns situation.Vägverket kommer att avge en slutrapport översituationen inom färdtjänsten. I denna skall kommuner, landsting ochfärdtjänstanordnarna redovisa vilka problem som föreligger. Trots attutredning pågår kommer att föreslå förändringar ifärdtjänstlagen. utredning skall vara klar , och ettförslag torde därför inte komma från regeringen förrän tidigast hösten 2002.Detta anser vi tar och vi bedömer att en översyn och möjlighetertill justeringar i färdtjänstlagarna kan göras mera skyndsamt.4 FärdtjänstenTrots pågående utredningar om färdtjänsten anser att detredan nu är möjligt att göra justeringar i färdtjänstlagen som underlättarför brukarna. Färdtjänsten utgör alltjämt många funktionshindrades endamöjlighet att företa lokala resor och det känns inte rätt att avvaktaförbättringar . Den kollektiva trafiken är ännu inte tillgänglig fört.ex. rullstolsburna annat än i mycket begränsad utsträckning och detkommer att dröja innan den kan sägas vara till för alla.De resvaneundersökningar som görs med jämna mellanrum visar attsvensken i genomsnitt ökar sitt resande . Studier av dem som ärberoende av färdtjänst visar på en motsatt utveckling. Detta leder till attdessagrupper avlägsnar sig från det handikappolitiska målet om full delaktighet.Resandet minskar av två huvudsakliga skäl. Det första skälet ärhuvudmännens komplicerade beställningsrutiner och regelsystem, vilketinnebär att man inte kan skaffa sig en överblick över sina resor. Beställdafordon kan utebli eller vara kraftigt försenade. Förseningarna uppstår till stordel genom det samresesystem som tillämpas i många kommuner.Det andra skälet till att resandet minskar är att kostnaderna höjts genom attfärdtjänstens huvudmän är fria att sätta priserna. I kollektivtrafiken däremotanvänds olika former av prisnedsättning för att stimulera resandet.8 § lag om färdtjänst behöver förtydligas så att det framgår att tillståndetäven omfattar en ledsagare och inte kan tolkas på något annat sätt. Även i 6 §lag om riksfärdtjänst behövs samma förtydligande, så att ledsagaren omfattasav lagen.Vidare behöver en ändring göras i 9 § lag om färdtjänst. Den är nuutformad så att den ger kommunerna möjlighet att begränsa antalet resor tur och retur-resa , något som innebär en kraftig begränsning irelation till andra medborgares resande. När färdtjänstresenärer överklagatkommunens färdtjänstbeslut till förvaltningsdomstol harbegränsningsmöjligheten gjort att domstolen kunnat bedöma kommunensbeslut som skäligt och därför inte ändrat det.Slutligen anser vi att det i lagen skall finnas en regel om att beslut om vemsom skall ha rätt till färdtjänst skall anses som myndighetsutövning och intekunna överlåtas på trafikhuvudmannen. Vi anser att denne inte besitternödvändig kompetens för att fatta dessa beslut.Mot bakgrund av ovan redovisade problem föreslår Vänsterpartietjusteringar i färdtjänstlagarna så att dessa bättre anpassas till den resandesbehov. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.5 Funktionshindrade kvinnors och flickorsutsatthetVåld mot kvinnor och barn är det yttersta uttrycket för kvinnorsunderordning. Problemet existerar överallt. Det är ett våld som ständigtpågår, både i det offentliga och det privata rummet. Kvinnors och barnsutsatthet för mäns våld, antingen det är misshandel, sexuella trakasserier,våldtäkt eller incest, måste angripas som det samhällsproblem det är,som man ser individerna bakom.Det råder en stor tystnad kring våld och sexuella övergrepp motfunktionshindrade kvinnor. Frågan är i det närmaste tabu. Att ha ettfunktionshinder innebär ofta att man i olika situationer blir beroende av andramänniskor. Detta beroende kan leda till kränkningar. Både män, barn ochkvinnor kan råka ut för våld när de är i en sådan beroendesituation, men detspecifika för flickor och kvinnor är att våldet ofta är sexualiserat.Vissa funktionshinder gör kvinnor mer utsatta än andra. En synskadad ellerrörelsehindrad kan ha svårt eller helt sakna möjlighet att skydda sin kropp, flyoch på annat sätt avvärja faror. Det kan också vara så att sexuella övergreppkan vara orsaken till ett funktionshinder. Ett övergrepp under barnaåren kange upphov till psykiska svårigheter. Det finns studier som visar att mer än 70procent av alla kvinnor som kommer i kontakt med psykiatrin har varit utsattaför sexualiserat våld under sin uppväxt.Vad vi känner till finns inga svenska studier om våld och sexuellaövergrepp mot funktionshindrade kvinnor. Däremot har vi funnit en norskundersökning i vilken 22 funktionshindrade kvinnor intervjuats om sitt liv ochdå berättat om övergrepp. Sex av dem hade varit utsatta för sexuellaövergrepp, några för "nästanvåldtäkter" och otillbörlig beröring. Övergreppenutfördes mest av män som kvinnorna var beroende av. Det handlade i ingetfall om kvinnans egen sexualitet, utan om makt och om hur människorvärderas. Övergreppen blir en del i en hierarkisk maktfördelning mellan mänoch kvinnor, unga och äldre, personer med och utan funktionshinder ellermellan anställda och personal.För är det viktigt att belysa funktionshindrade kvinnorsutsatthet, så att alla blir medvetna om att problemet existerar ochmotverkande insatser kan göras.Kvinnans möjligheter att sätta gränser och skydda sin personliga integritetär viktig. Det handlar om rätten och möjligheten att bestämma över sin egenkropp, sätta egna gränser och att få respekt för ett nej.Förutom att utreda omfattningen av olika former av våld motfunktionshindrade kvinnor borde en rad relativt enkla åtgärder kunna vidtastill skydd för kvinnan. Det kan handla om överfallslarm, särskild informationtill anställda eller hur polis och rättsväsende skall kunna göras mer observantapå problemet.Vänsterpartiet vill att en bred undersökning genomförs för att i möjligastemån kartlägga våld och sexuella övergrepp mot funktionshindrade kvinnor.Huvudansvaret för en sådan utredning bör läggas påHandikappombudsmannen. Handikapprörelsen, ,, Kvinnojourerna och Rikskvinnocentrum är självklaraexperter i en sådan utredning. Detta anser vi att ska ge regeringentill känna.Stockholm den 30 september 2000Gudrun ()()()()()()()()()()