mot · GO02MJ764 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ764av , Bo (m)Miljöpolitik för utveckling och framtidstro1 SammanfattningÄr jorden på väg att gå under? när man lyssnar på miljödebattenkan man tro det. Vi har dock ett positivt budskap att komma med. Faktumär att det finns mycket som tyder på att vår miljö sammantaget blirsuccessivt bättre och bättre.Men det är klart att det ständigt uppstår nya problem och att det finns endel gamla att ta tag i. Vi menar att det inte finns behov av att totalt ändramänniskors beteenden och ekonomins förutsättningar. Marknadsekonomi,tillsammans med ett allt bredare miljömedvetande och teknikutveckling harvarit de framgångsrecept som lett till en renare miljö. Därför är det viktigtattfortsätta att förstärka dessa verktyg framöver.Denna motion beskriver grunderna i Moderata samlingspartietsmiljöpolitik. Det återstår mycket att uträtta och det kommer ävenfortsättningsvis att krävas kraftfulla insatser för att lösa många miljöproblem.Utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller m.m. överstigerfortfarande de nivåer naturen långsiktigt tål och halterna av växthusgaser ökari atmosfären.Miljöarbetet skall i första hand utgå från den enskilda människans ansvar.Många människor känner som individer ett stort ansvar för vår gemensammamiljö och är engagerade och pådrivande i miljöarbetet. Det individuellaansvarstagandet och engagemanget är en viktig utgångspunkt för en effektivmiljöpolitik.Staten skall ta sitt ansvar för de uppgifter som inte den enskilda människaneller marknaden kan eller skall utföra. Effektiv lagstiftning och olika typer avekonomiska styrmedel är viktiga verktyg i detta arbete.Marknadsekonomin måste användas för att på ett dynamiskt sätt drivamiljöarbetet framåt. Handel med utsläppsrätter bör införas för att ökamåluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten i miljöarbetet.Det internationella samarbetet måste förstärkas. måste, när detgäller de gränsöverskridande miljöproblemen, driva på för att få till ståndavtal om mer långtgående utsläppsminskningar.Moderata samlingspartiet redovisar fler miljöpolitiska förslag i särskildakommittémotioner.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljömålsarbetet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utgångspunkter för det fortsatta miljöarbetet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av ökat internationellt samarbete på miljöområdet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokala investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äganderätten och miljöbalken.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allmänna hänsynsregeln, stoppregeln och lokaliseringsregelninom ramen för pågående markanvändning.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allemansrätten och kommersiell verksamhet på annans mark.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljösanktionsavgifter.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handel med utsläppsrätter.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kretslopp och avfallspolitik.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avfallsskatten. beslutar om höjning av bilskrotningspremien.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöforskning och miljöövervakning.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försurning och övergödning.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det internationella samarbetet i Östersjöområdet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klimatpolitiken.17.1 Yrkande 4 hänvisat till BoU.2 Yrkande 11 hänvisat till SkU.5 InledningMiljösituationen i har i takt med teknikutveckling och högrekunskapsnivå på flera områden radikalt förbättrats. Luftkvaliteten istäderna har stadigt blivit bättre, många sjöar och vattendrag, som bara förnågra decennier sedan betraktades som döda, har kunnat restaurerats.Antalet fiskarter har därmed ökat och sjöar och vattendrag har åter blivitmöjliga att använda för bad och fiske. I har de allt lägrehalterna av miljögifter lett till att antalet sälar och rovfåglar ökat. Ivästvärlden ökar människans livslängd och en bättre miljö är en av deviktigaste bakgrundsfaktorerna.Index för föroreningshalter i tätortsluftDiagram 1.Diagrammet visar att tätortsmiljön, som ett genomsnitt för samtligasvenska tätorter, blivit successivt bättre. Denna utveckling ärrepresentativ även för resten av landet. Hade man dragit ut kurvorna till1960-talet så hade kurvorna blivit allt brantare. Det har skett en radikalförbättring av miljön de senaste 30 åren.Tack vare bl.a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen har det varitmöjligt att minska eller eliminera många tidigare stora miljöproblem.Historien har med önskvärd tydlighet visat att marknadsekonomi äröverlägsen andra system, som t.ex. planekonomi, när det gäller att ta hänsyntill miljön. En enkel jämförelse mellan gamla Öst- och visar attdet kommunistiska, planekonomiska bedrev en hård rovdrift pånaturresurserna medan det mera marknadsekonomiska är ettförhållandevis rent land. årliga utsläpp av svaveldioxid vidkollapsen 1989 översteg mer än fem gånger, trots attfolkmängden var fyra gånger mindre och levnadsstandarden betydligt lägre.Icke desto mindre finns det fortfarande mycket att uträtta på miljöområdet.En hel del insatser kommer att krävas för att lösa de allvarliga miljöproblemsom har sin grund i mänsklig verksamhet. Utsläppen av svaveldioxid,kväveoxider, tungmetaller m.fl. ämnen till luften i norra medför attnedfallen av dessa ämnen i överstiger de kritiskabelastningsgränserna. Halterna av växthusgaser ökar i atmosfären. Ungefär 90procent av det försurande nedfallet över kommer från källor i andraländer. När det gäller övergödningsproblemen i är relationenlikartad. Endast en liten del av den totala näringstillförseln till Östersjönkommer från svenska källor.5.1 MiljömålsarbetetRiksdagen har lagt fast femton övergripande miljökvalitetsmål. De skallvara utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning av statensoch kommunernas miljöarbete. De femton miljökvalitetsmålen är:- luft.- Grundvatten av god kvalitet.- Levande sjöar och vattendrag.- Myllrande våtmarker.- Hav i balans samt levande kust och skärgård.- Ingen övergödning.- Bara naturlig försurning.- Levande skogar.- Ett rikt odlingslandskap.- Storslagen fjällmiljö.- God bebyggd miljö.- Giftfri miljö.- Skyddande ozonskikt.- Begränsad klimatpåverkan.- Säker strålmiljö.Regeringen har i prop 1997/98:145 angivit miljöpolitikens utveckling ochinriktning, riktlinjer som även antagit. Där slås fast att:"Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästageneration kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemenär lösta. "Vi anser att detta tidsmål är svårt att uppnå. Dessutom tyder målarbetet påen betydande naivitet. Att tro att man någonsin kommer att kunna utraderaalla miljöproblem tyder på en väldigt statisk syn på miljön. Att bortse från attnya problem kan uppstå eller att en åtgärd kan leda till något annatmiljöproblem är märkligt. Att lösa miljöproblemen till nästa generation, detvill säga , är inte realistiskt. Med den stora mängd av olikamiljömål som är beroende av utvecklingen i omvärlden finns det knappastnågon möjlighet att uppnå målet. Naturligtvis skall ha en mycketambitiös målsättning på miljöområdet. Goda resultat och välgenomarbetade metoder i miljöarbetet är dock viktigare än tidsmål som kanvara svåra att uppnå.6 Utgångspunkter för fortsatt miljöarbeteFakta visar att miljöarbetet är på rätt väg. Det finns anledning att varapositiv. Vi vill därför varna för dem som hävdar att det måste ske radikalaförändringar av både ekonomiska system och enskilda människorsbeteenden. Visst är det så att vi alltid kan bli bättre. Vi är dock inteberedda att förhandla om systemen. Marknadsekonomin är överlägsenoch enskilda människors engagemang är viktigare än en skärpning avmiljölagarna. De som driver omfattande systemförändringar sommiljöpolitisk grund har oftast en dold politisk agenda. Det är inte miljön iförsta hand, utan deras ideologiska uppfattning som styr.Många av dagens miljöproblem har ändrat karaktär i jämförelse medgårdagens. Från att i stor utsträckning handla om att komma till rätta medpunktutsläpp gäller det till stor del att ytterligare ökaresurseffektiviteteni samhället. Det handlar om att utnyttja hela marknadsekonomins drivkrafterför att få fram produkter och en produktion som gör att den totalamiljöbelastningen kommer ner till en nivå som naturen långsiktigt tål. För attlyckas med detta kommer det även fortsättningsvis att behövas en effektivlagstiftning och ekonomiska styrmedel. Det nya som krävs i dagensdynamiska värld är att fullt ut använda marknaden och demarknadsekonomiska verktygen i miljöarbetet. Detta tillsammans med ettomfattande internationellt samarbete är en förutsättning för att på etteffektivtsätt komma till rätta med dagens och morgondagens miljöproblem.6.1 Människa - naturMänniskan är unik, och synen på och respekten för människovärdet måstevara vägledande även i miljöarbetet. Människan har samvete, förnuft,intelligens och kunskap. Därmed kan endast människor inneha rättigheter.Det är utifrån dessa särskilda egenskaper som människan har ett specielltförvaltarskapsansvar för naturen och miljön i stort. Det är också utifråndenna mänskliga förmåga som miljöproblemen kan lösas, ochmiljöarbetet bedrivas med optimism och framtidstro. Från moderat sidakan vi inte acceptera att människans värde skulle jämställas med djurenseller andra delar i ekosystemet. I viss miljödebatt finns tyvärr tendenser iden riktningen.6.2 Ekonomisk tillväxt och god miljöTillståndet i världen visar att utveckling och ekonomisk tillväxt är engrundförutsättning för att uppnå en god miljösituation. Att det behövsekonomisk tillväxt för att komma till rätta med fattigdoms- ochmiljöproblemen fastslogs vid i 1992.Ekonomisk tillväxt, social utveckling och utrotande av fattigdom är deviktigaste prioriteringarna för och är i själva verket enförutsättning för att de nationella och globala målen om en hållbarutveckling skall uppnås. ()Det visar sig också att de marknadsekonomiskt inriktade industriländernahar lyckats allt bättre när det gäller att kombinera den ekonomiskatillväxten med miljöhänsyn. Miljöförbättringarna beror ytterst på denekonomiska tillväxten. Tack vare ökade resurser har ny teknik kunnatutvecklas. Detta har lett till ett effektivare resursutnyttjande, minskademiljöstörningar och ökat miljöintresse hos medborgarna ochkonsumenterna. Omvänt hade den ekonomiska tillväxten inte varit möjligutan marknadsmässig prissättning som stimulerar resurssnål teknik ochalternativ resursanvändning.Framgångarna med att bemästra miljöproblemen i vår del av världen ärockså intimt kopplade till det personliga ansvaret som betonas mer imarknadsekonomierna än på andra håll. Människor tar ansvar för det de äger.Inga regleringar kan ersätta den kraft som ligger i detta. Det personligaansvaret, det enskilda ägandet och en fungerande marknadsekonomi äravgörande för en fortsatt positiv utveckling. Kollektiva lösningar ochcentraliserat beslutsfattande har stora begränsningar. Om man inte inser dettaminskar utrymmet för den dynamiska process som gör att alltfler människorkan leva ett bättre liv. Restriktioner som bottnar i brist på framtidstro kanhindra sund ekonomisk tillväxt och göra utvecklingspessimismensjälvuppfyllande.6.3 Den fria marknaden som drivkraftI den rika delen av världen har miljöintresset och omsorgen om miljönvuxit i snabb takt. Detta har starkt påverkat det konkurrensutsattanäringslivet. Det är ingen slump att miljövänligt papper förstintroducerades i i-länderna och inte i . När människor börjarfundera över hur deras beslut påverkar miljön och i vissa fall ändrar sinakonsumtionsvanor, tvingas företagen att följa efter - om de vill behållasina kunder och lönsamhet.Att producera miljövänligt har blivit ett viktigt konkurrensmedel. Alltflerföretag har dessutom upptäckt att miljöanpassning inte bara är ett sätt attanpassa sig till utvecklingen, utan också ett sätt att förbättra lönsamheten.Man talar om affärsdriven miljöutveckling. Företagen söker intensivtefter möjliga miljöförbättringar i syfte att sänka sina kostnader för avfall,spill, rening och resursförbrukning och för att vinna nya försäljningsargumentinför konsumenterna.Miljöarbetet inom företagen har kommit längre än många hunnit uppfatta.Utvecklingen har skett med den snabbhet, kraft och intensitet som bara ärmöjlig när det är marknadens spelregler som styr utvecklingen. Företag harryckt åt sig mycket av initiativet på miljöområdet framför de miljövårdandemyndigheterna och underskrider på viktiga områden frivilligt degränsvärden som dessa myndigheter satt upp.Företagens miljöarbete syns utåt genom miljöredovisningar,marknadsföring och förändringar av produkterna. Hade miljökraven i alltvarit satta av myndigheter hade företagens miljöarbete knappast nått så långt.Men möjligheten att spara kostnader eller öka intäkter genom miljöarbetet harlett till djupare omvälvningar. Företagen omorganiserar sig själva, inför nyatillverkningsmetoder och utbildar medarbetarna i miljöfrågor.Finansmarknaden har börjat intressera sig för miljöfrågor när företagensframtidsutsikter skall bedömas. Miljötekniker, miljökonsulter,miljöinformatörer, miljöekonomer, miljöjurister och miljöchefer är nya,kvalificerade yrken som skapats inom företagen.7 Stat - marknad - individDen enskilda människans ansvar måste således vara utgångspunkten förmiljöpolitiken. Inte ens de mest genomtänkta regleringar kan ersätta denkraft som ligger i det individuella ansvarstagandet. Människor känner ettstort ansvar för vår gemensamma miljö och många har ett mycket starktmiljöengagemang. Detta tillsammans med det enskilda ägandet främjar etthushållande och vårdande av resurserna som inte det kollektiva klarar av.En stark äganderätt är en av de allra viktigaste principerna för att skapa engod miljö. Staten bör därför så långt det är möjligt verka för att fördela detkollektiva miljöansvaret på individer, antingen direkt genom personligtägande eller genom företag eller små gemenskaper.Det personliga ansvarets betydelse för miljön gör att det går enmiljödriven privatiseringsvåg över världen. Många amerikanska national- ochdelstatsparker finansierar sin verksamhet genom att ta betalt för sina tjänsteroch den privata viltvården är där en förebild. Sanering av miljöskadadeområden behöver inte alltid ske med skattemedel, om privata initiativ släppsfram. I har privata initiativ varit viktiga, bland annat vid bildandet avreservat. Från finns även goda exempel på hur förstörda vattendrag kanrestaureras och fisket återställas genom privata initiativ. I hardessvärre incitamenten minskats för motsvarande initiativ, bl.a. genom atturholka fastighetsägarnas fiskerätt.I alltfler länder privatiseras vattenresurser och vattenförsörjningen.Frankrike och var tidigt ute på detta område. Tack vare detta harfranska och engelska bolag nu ett försteg på världsmarknaden förvattenförsörjning när fler länder, bl.a. , och ,privatiserar vattenförsörjningen. Många av dessa länder har till skillnad frånSverige knappa vattenresurser.Argumenten för privatiseringarna har blivit mer praktiska och mindreideologiskt betonade allteftersom fördelarna med det privata ägandet harblivit uppenbara. För det första sköts verksamheten mer effektivt iprivatiserad form. För det andra medför enöverföring till privat ägande eller privat drift att de subventioner som alltidföljer av offentligt ägande försvinner. Detta leder i sin tur till bättrehushållning. Vinstintresset leder också till att ansträngningar görs för att ökatillgången på vatten. För det tredje avlastas ansträngda offentliga finanser detunga investeringar som på många håll måste genomföras ivattenförsörjningssystemen.Skötseln och förvaltandet av naturen kan förbättras om fler uppgifterprivatiseras. Naturvårdande uppgifter bör läggas ut på entreprenad.Naturreservat bör i första hand skapas genom att skötselkontrakt upprättas -inte genom att marken övergår i offentlig ägo. Äganderätten av vattenresurserbör bli tydligare för att effektivisera hushållningen av resurser. Med dennainriktning kan staten koncentrera sina resurser till miljöproblem som inte kanlösas av enskilda människor själva. Arbetet med att öka antalet privatainitiativ i miljöarbetet och miljöbevarandet måste intensifieras.Möjligheten att lösa miljökonflikter genom juridiska processer bör öka.Det juridiska ansvaret bör tydliggöras så att man på ett bättre sätt kantillämpa principen om att förorenaren skall betala de kostnader föroreningenger upphov till. En inriktning där det blir lättare att utkräva ett juridisktansvarskapar incitament och drivkrafter för att i högre grad förebyggamiljöproblem. En stark och väl definierad äganderätt är dock en förutsättningför att den som skadas av ett utsläpp skall ha möjlighet att få ersättning.Samtidigt är en stark och väl definierad privat äganderätt nödvändig för attkunna uppnå en effektiv resurshushållning av naturens resurser.7.1 Statens ansvarStaten skall ta ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföra och intesplittra resurserna på sådant som lika gärna kan skötas av medborgarnaoch företagen. Det finns miljöproblem som inte kan lösas utan statensmedverkan. I dessa fall bör staten ingripa med de verktyg som står statentill förfogande; lagstiftning, ekonomiska styrmedel och överlåtelsebarautsläppstillstånd.Det är av stor vikt att statens åtgärder på miljöområdet är ändamålsenligaoch kostnadseffektiva. I vissa fall, t.ex. när det gäller särskilt farliga ämnenoch processer, behövs totalförbud, medan det i andra fall kan handla ommildare åtgärder såsom informationsinsatser. Ett annat viktigt krav är attmiljöbesluten skall grundas på generella regler i syfte att eliminera risken förgodtycke och konkurrenssnedvridning. Lagar är bättre än bidrag.En bidragsstyrd miljöpolitik överlåter miljökostnaderna åt skattekollektivetoch signalerar att enskilda, företag och kommuner inte behöver ta eget ansvar.Bidragspolitiken är skadlig därför att den är motsatsen till personligtansvarstagande och saknar inbyggda drivkrafter för miljöansvar. I enbidragsstyrd miljöpolitik riskerar miljöansvaret att upphöra samma dagbidragen upphör. I den mån ekonomiska stimulanser skall förekomma bör deanvändas till helt ny teknik. Rätt utformade kan miljölagar vara ett stöd förföretagen och bidra till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftigasvenska miljöteknikföretag.Till de offentliga kärnuppgifterna på miljöområdet hör miljöforskning,miljöövervakning, kalkning och ansvar för uppfyllandet av nationella ochinternationella överenskommelser såsom klimatpolitiken. Andra statligaområden, som behöver förstärkas, är rättsväsendet och tillsynsverksamheten.På dessa statliga kärnområden måste staten ta sitt ansvar. Det handlar till stordel om att göra en klarare prioritering, lämna åt marknaden och de enskildamedborgarna att lösa det de löser bäst och koncentrera statens insatser där demest behövs.Statens uppgifter bör i övrigt renodlas så att de framförallt handlar om attfå miljöarbetet att fungera så effektivt som möjligt. I detta ligger att stateninte skall ägna sig åt att detaljstyra på vilket sätt ett miljömål skall uppnåsinom t.ex. återvinningsområdet. Detta skall i stället avgöras inom respektivenäring.Staten har däremot en viktig uppgift när det gäller att övervaka attmarknadsaktörer och konsumenter har tillgång till objektiv, korrekt och sakligmiljöinformation. Genom forskning och miljöövervakning kan ny kunskapoch information tas fram som gör att såväl företag som enskilda kan fattarelevanta beslut och på ett aktivt sätt välja produkter med minsta möjligamiljöpåverkan.Försiktighetsprincipen är en vägledande princip för miljöarbetet. Denbetyder i korthet att beslut skall kunna fattas som begränsar eller förbjuderanvändandet av ett ämne eller produkt även om det inte till går attvetenskapligt bevisa dess farlighet. Det är dock mycket viktigt att beslut omtillämpning av försiktighetsprincipen baseras på gedigna vetenskapligariskbedömningar.Inom EU pågår ett arbete där man försöker definiera påvilket sätt försiktighetsprincipen skall tillämpas inom den gemensammalagstiftningen. Det finns starka påtryckargrupper som vill få in en mergenerell och därmed godtycklig tillämpning av försiktighetsprincipen. Enfelaktig användning av principen riskerar leda till att angelägna forsknings-och utvecklingsinsatser på än mängd områden försvåras eller stoppas. Det ärdärför mycket viktigt att med kraft driver kravet på vetenskapligariskbedömningar som grund för varje beslut om att tillämpaförsiktighetsprincipen. Vi efterlyser en nyanserad användning av principensom, rätt använd, i grunden är bra.7.2 Internationellt samarbeteDet internationella samarbetet om miljöfrågor blir allt viktigare. Ettframgångsrikt samarbete har stor betydelse för eftersom vi ärstarkt påverkade av gränsöverskridande miljöproblem. Det internationellamiljösamarbetet följer för vidkommande två spår, delssamarbetet kring EU:s miljöpolitik, dels internationella ansträngningar föratt lösa globala miljöproblem.Möjligheten att skapa överstatliga regler gör att EU kan nå storaframgångar när det gäller att minska miljöproblemen. Utvidgningen av EU tillfler medlemsländer inom eget närområde ökar möjligheterna attinom ramen för EU-samarbetet eliminera gränsöverskridande miljöproblem inorra . bör påverka miljöpolitiken i EU så att EU inte ägnarsig åt onödig detaljreglering på miljöområdet. EU bör heller inte ägna sig åtsådana uppgifter som bättre kan skötas av de enskilda medlemsländerna. Istället bör EU prioritera de gränsöverskridande miljöproblemen i alla deformer de kan uppträda.Sverige behöver på ett mer aktivt och konsekvent sätt driva degränsöverskridande miljöfrågorna såväl inom FN som i EU.Östersjösamarbetet och miljöbiståndet till och övriga länder iÖsteuropa måste fortsätta. bör särskilt prioritera ochÖstersjöregionen samt i detta samarbete. bör också verkaför en ökad harmonisering av miljöreglerna i EU i syfte att öka effektiviteten iden inre marknaden och i den gemensamma miljöpolitiken. Detta gällerfrämst de gränsöverskridande miljöproblemen.Inom FN:s ram är det viktigt att trycker på för att få till ståndbegränsningar av koldioxidutsläppen och för att få till ståndmarknadsekonomiska reformer i tredje världen. möjligheter att nåframgångar i det internationella miljösamarbetet bygger på vårt landstrovärdighet och kompetens. Egna resultat och prioriteringar på miljöområdetär således viktiga. Den svenska klimatpolitiken, som den bedrivs ,försvagar tyvärr trovärdigheten. Att kräva att andra länder skall minska sinautsläpp, som ökar dem inger inte förtroende för idet internationella miljöarbetet.7.3 Ett steg mot en ekologiskt ohållbar utvecklingDen socialdemokratiska regeringen upprepar i praktiskt taget varjeregeringsdokument att man är på väg att leda i riktning mot enekologiskt hållbar utveckling. Tyvärr har det visat sig att ambitionen intesträcker sig längre än till vackert formulerade fraser som inte har mycketatt göra med den genomförda politiken. Regeringens satsningar på lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbar utveckling framstår alltmersom ett gigantiskt slöseri med statsmedel. Det gemensamma med de olikamiljardsatsningar som regeringen genomfört i syfte att förbättra miljön äratt de alla fått skarp kritik i utvärderingar, bland annat av Riksdagensrevisorer.