ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sk303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk303av , ()BokmomsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att sänka bokmomsen till fr.o.m. nästa budgetår ienlighet med vad som anförs i motionen.Sänkt bokmomsSverige är bland de länder som har högst bokmoms ivärlden, . Många andra nationer har moms påböcker, eller ingen moms alls.Momsen på böcker utgör en diskussionsfråga inombokbranschen. Redan när momsen på böcker infördes framfördes kritiskasynpunkter. En del av momsen återförs till bokbranschen genom produktions-och distributionsstöd. Detta medför bland annat att böcker som annars inteskulle givits ut, nu har möjlighet att tryckas. Som alla stöd av detta slag ärdess inverkan på bokköp liten. Dessutom är det tveksamt om staten genombidrag skall styra utbudet av vilken litteratur som skall publiceras.Biblioteken stöder på ett värdefullt sätt läsandet, men utgör för mångaindivider inget alternativ till egna bokköp.Genom en sänkning av bokmomsen till sänks priset på litteratur, vilketmedför att fler människor kan köpa böcker och läsandet främjas. Godaläsvanor kan väcka individens intresset för högre studier. Den svenskautbildningsnivån är generellt sett låg. Dagens ungdomar är den förstagenerationen som har lägre utbildningsnivå än sina föräldrar. Ikunskapssamhället är kraven på utbildning och kompetens höga varför det ärviktigt att utbildningsnivån höjs.Risken att bokförlag och bokhandlare själva skall behålla mellanskillnadensom uppstår när bokmomsen sänks är att betrakta som liten eftersom sänktbokmoms leder till lägre pris och därmed ökad försäljning av litteratur.Stockholm den 20 september 2000Margareta ()
mot · GO02Sk304 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk304av , ()BensinskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkning av bensinskatten.Motivet för mitt förslagDen höga bensinskatten slår hårt mot alla som är beroendeav bilen men speciellt drabbas de som bor i glesbygd. Vi bori ett land som är stort till ytan i förhållande tillinvånarantalet. Detta innebär att vi är mer beroende av bil änandra länder eftersom vi helt naturligt inte kan ha enfungerande kollektivtrafik i alla glest bebyggda områden.De flesta människor ställer säkert fortfarande upp på att "hela skallleva". Om detta skall bli möjligt måste bensin- och dieselskattensänkas. Många enskilda människor och familjer är helt beroende avbilen för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Viktigt är givetvis ocksåattkunna köra barn till skola och dagis, ta sig till utbildningar men även tillfritidsaktiviteter. bilister betalar omåret i olika bilskatter. av bensinpriset utgörs av skatt. Detinnebär att när bilisten tankar för så är det verkliga bensinprisetbara medan resterande går till skatt. Lägger man därtilldet faktum att bilisten tvingas betala detta höga bensinpris med redanbeskattade pengar så inser nog de flesta att detta är orimligt.Följden av det höga bensinpriset har blivit att fler och fler människor somtidigare bott i glesbygd tvingats bosätta sig i tätorterna i stället. Redan förnågra år sedan visade tillgänglig statistik att för ensamstående förälder medbarn som var beroende av bilen levde under socialbidragsnormen. Likailla var det för familjer med tre barn. Tre av fyra bilberoende trebarnsfamiljerklarade inte sin försörjning. Detta visar med all tydlighet hur hårt den högabensinskatten slår mot barnfamiljer.De höga skatterna har också medfört att har en av de äldstabilparkerna i . Vill man förbättra miljön gäller det att föra en politiksom gör det möjligt för fler vanliga familjer att skaffa sig en nyare bil. Enkatalytiskt avgasrenad bil är mer än tio gånger renare än den bil som saknardenna utrustning. Förutom sänkta skatter bör man också höjaskrotningspremien för att på frivillig väg få bort många av de äldre bilarna.Får man sedan fler bilister att använda sig av elektrisk motorvärmare såminskar miljöutsläppen ännu mera.Slutsatsen blir att bensinskatten bör sänkas så att enskilda och familjer harråd att äga och köra bil. En sänkning av bensinskatten kommer också attförbättra rörligheten på arbetsmarknaden som det underlättar förmänniskor att bo kvar i glesbygd. En sänkning av bensinpriset medför ocksåatt blir mer attraktivt som turistland.Stockholm den 21 september 2000Stefan ()
mot · GO02Sk305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk305av , ()Kvinnor och bensinskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt bensinskatt.Motiv för vårt förslagMer än nio barnfamiljer av tio har bil, trots att mångaegentligen inte har råd med det. Bilen kostar ofta likamycket som maten för en barnfamilj och en stor skuld tilldetta är de höga skatterna på bilismen. Den 22 september2000 kostade en liter blyfri bensin vidbensinstationen. Bensinen kostade per liter ochskatterna 6,69 per liter. Av priset på en liter bensin är 67 %skatt.Tid är vår största bristvara. Ett sätt att få mer tid med familjen är att skaffabil och många gör stora uppoffringar för att klara detta. För många familjer,särskilt ensamstående, är pengarna slut innan månaden är slut, när allt detnödvändigaste är betalt. Det fattas pengar till hobbyn, nöjen, semester,sparande m.m. och inte minst till oförutsedda utgifter och bilen.När bensinskattehöjningar sker slår det särskilt hårt mot kvinnor, somdrabbas först när det blir dyrare att äga och köra bil. En tredjedel av Sverigespersonbilar ägs av kvinnor och de kör omkring i små, billiga och gamla bilar.I är det få som åker bil "bara för att det är kul". Fören Södertäljebo, eller stockholmare som bor i de yttre kommundelarna, somskall ta sig till jobbet eller inom regionen, är bilen heltnödvändig. Familjer med barn behöver bilen för att ta sig till och från skolor,dagis, fritids eller idrotts- och föreningsaktiviteter. Matinköpen sker oftast istorköp utanför centrum. Det kräver bil för att både få med all mat, samt att tasig till och från. Att kunna ha en bil och ha råd att köra den, är en möjlighettill frihet som är viktig för många. Underlätta för hushållen att ha bil så attderas vardag blir enklare. Börja med att sänka bensinpriset.Stockholm den 22 september 2000Catharina ()()
mot · GO02Sk306 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk306av de , ()FörmögenhetsskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om attsambeskattning av förmögenhet avskaffas omgående som ett första steg iett totalt avskaffande av förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vadsom anförs i motionen.Motivet till mitt förslagFörmögenhetsskatten bör avskaffas möjligt. Iavvaktan på detta finns det dock all anledning att omedelbartta itu med den orättvisa som består i att makar sambeskattasi förmögenhetshänseende. Trots att regeringen i sinbudgetproposition föreslår vissa justeringar av beloppenkvarstår dock fortfarande orättvisan och det märkligasynsättet att sambeskatta förmögenhet. () har krävt att sambeskattningen upphör dåden leder till onödig administration med ökade kostnadersom följd.Detta är orimligt, förlegat, ologiskt och ett hån mot äktenskapet.Sambeskattningen av förmögenhet måste avskaffas omgående.Stockholm den 26 september 2000Marietta de ()
mot · GO02Sk307 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk307av , ()BränsleskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkta skatter på bensin och diesel.Bränsleskatterna måstesänkasEtt av regeringens argument mot en sänkt skatt på bensinoch diesel, är det höga råoljepriset och misstankarna omkartellsamverkan mellan bensinbolagen. Det är regeringenssätt att krypa undan ansvaret för föreslaget om höjd skatt pådiesel.Fakta beträffande utvecklingen av bränslepriserna i förhållande tillskatteutvecklingen talar dock sitt entydiga och tydliga språk.Källa: Svenska petroleuminstitutets hemsidaSkatt på bensin och diesel miljöklass 1, i kronor den 22 september 2000Tabell 1: (Skatteslag Bensin miljöklass 1 Diesel miljöklass 1 )Källa: Svenska petroleuminstitutets hemsidaOm bensinen skänktes bort av bensinbolagen skulle denändå kosta per liter på grund av skatten. Somframgår av tabellen ovan utgör så mycket som 1,12respektive moms. När det gäller momsen såtillämpas den fullkomligt vidriga principen att den tas utäven på skatten. Enbart momsen på skatten per liter, uppgårtill på bensin och för diesel.I dag betalar en låginkomsttagare, som kör ,ungefär en månadslön netto i bensinskatt , ca 8 500 kronor.När det gäller skatten på diesel snedvrider den konkurrensen för svenskajordbrukare och åkare på ett orimligt sätt. Det är viktigt att vi får nerkoldioxidutsläppen i världen. Det är viktigt att även deltar i deansträngningarna. Tyvärr tjänar inte miljön på att marknaden tas över avkonkurrenter till de svenska jordbrukarna och åkarna. har världensrenaste diesel. Så länge alternativen till diesel inte är konkurrenskraftiganog,kommer det att vara det förhärskande bränslet till lastbilar och maskiner. Sålänge måste även ha dieselskatter som hjälper våra svenskanäringsidkare att uppehålla konkurrensen med utlandet.Stockholm den 26 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk308 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk308av , ()Sänkt fastighetsskattFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening attfastighetsskatten skall sänkas från till på småhus och till 0,på flerfamiljshus med bibehållna taxeringsvärden, och attfastighetsskatten avskaffas.Fastighetsskatten ärorättvis och osolidariskFastighetsskatten i både sin nuvarande form och denföreslagna (SOU 2000:34) är orättvis, osolidarisk och måstedärför fasas ut ur ansamlingen av pålagor som tynger detsvenska folket.Fastighetsskatten är orättvis eftersom den inte tar hänsyn tillbetalningsförmåga. En låginkomsttagare som är bosatt i attraktiva områdenskall enligt regeringen betala lika mycket som höginkomsttagare. FörBohuslän innebär det att pensionärer och låginkomsttagare kan tvingas flyttafrån det bohuslänska kustbandet för att deras sommargäster betalar dyrt för enkustnära fastighet. Det är fullkomligt horribelt att staten ser det som ensubvention om staten inte utkräver samma skatt från låginkomsttagare somfrån höginkomsttagare. Det går inte att se någon rättvisa i ett sådan system.En regering med anspråk på att stå för rättvis beskattning kan inte rimligtvistvinga låginkomsttagare från gård och grund enbart för att maximeraskatteintäkterna till staten.I stället för att försöka skapa lika möjligheter och underlätta för alla delarav accentuerar fastighetsskatten skillnaderna och olikheterna mellanolika delar av . Solidarisk finansiering av den generella välfärdeninnebär att alla deltar efter förmåga, inte att vissa skall slippa undan lättare änandra enbart i syfte att bevara ett fortsatt socialdemokratisktregeringsinnehav. Detta innebär att en låginkomsttagare i en kustnärafastighet i kommer att betala mer i fastighetsskatt än enhöginkomsttagare i . Det är inte en solidarisk skatt.Den kommande fastighetsskatten som presenteras i SOU 2000:34 byggerpå i sig motstridiga principer och har enbart som syfte att avtvingamedborgarna fler skattekronor så att socialdemokraterna skall slippa attomstrukturera och omorganisera en dåligt fungerande socialdemokratiskvälfärdsapparat. RSV anför i sitt remissvar att "de föreslagna reglerna påområdet är av sådan karaktär att det är en övermäktig pedagogisk uppgift attförklara dem".Lars , som varit ordförande i ,försvarade utredningen med att säga: "Om man vill ha regler så blir detkrångligt. "Med anledning av detta bör de förslag som presenteras i SOU 2000:34förkastas i sin helhet.Fastighetsskatten bör avskaffas. Innan vi är där bör frysningen avtaxeringsvärdena behållas för att undvika skattechocker. Markvärdet vidbeskattningen bör halveras och fastighetsskatten sänks från för attuppgå till till år 2001-01-01.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()
mot · GO02Sk309 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk309av , ()Effektskatt på kärnkraftFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa effektskatten på kärnkraft.Avskaffa effektskatten!Sverige är det enda land inom EU som harproduktionsbeskattning. Den drabbar dessutom enbartproduktion av el i kärnkraftverk.Produktionsskatt på kärnkraft infördes och var då per kWh.Den har senare höjts i omgångar och höjdes den till hela 2,7 öreper kWh. ändrades den rörliga skatten till en effektavgift sommed vissa smärre undantag ska betalas oberoende av om el produceras ellerej.Denna skatt är kontraproduktiv både för att den diskriminerar svensk kraft-industri och för att den drabbar alla svenska elkonsumenter. Den medfördessutom negativa miljöeffekter. Skatten har alltid haft rent fiskala motiv -både när den infördes och när den senare har höjts. Att kalla den förmiljöavgift är att vilseleda.Sverige tar över EU:s ordförandeskap /2001. Det voreen fjäder i hatten för den om denna skatt då är avskaffad.Stockholm den 27 september 2000Elizabeth ()()
mot · GO02Sk310 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk310av , ()till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala självstyret.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellankommunerna.Motivet för mina förslagKommunallagen föreskriver kommunernas rätt att uttaxeraden skatt som fordras för de åtaganden som kommunensfolkvalda anser. Den kommunala skattenivån är ytterst enfråga som de folkvalda exklusivt har att besluta om.Huruvida skattesatsen uppfattas som relevant är slutligen enfråga som väljarna avgör vid allmänna val. Det parti somföreslår väljarna en ändrad skattesats och får gehör för denskall utan statens sanktioner kunna ändra densamma. Dettaoavsett om beslutet innebär en högre eller lägre skattesats.Nuvarande system med mellankommunal utjämningsskatt,s.k. är ett exempel på statens övergreppmot det kommunala självstyret. Om en kommun med för lågegen skattekraft behöver ytterligare resurser skall dettaregleras mellan staten och den enskilda kommunen. Ingenkommun skall tvingas höja skatten för att finansiera andrakommuners åtaganden. Det kommunala utjämningssystemetmåste avskaffas. En utjämning mellan kommuner kanbehövas, men utjämningen bör då vara objektiv, någorlundarättvis, innehålla positiva incitament samt ske viastatsskatten och inte som via kommunalskatten.Stockholm den 21 september 2000Henrik ()
mot · GO02Sk314 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk314av , ()YrkesfiskaravdragFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att ettyrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare bör införas i paritet med detsom gäller i i enlighet med vad som anförs i motionen.Inför ettyrkesfiskaravdrag avdansk modellDet svenska yrkesfisket befinner sig i ett utsattkonkurrensläge gentemot grannländerna. En av de faktorersom i hög grad påverkar möjligheten för svenskayrkesfiskare att konkurrera på lika villkor ärskattelagstiftningen, vilket bland annat konstaterades i denav regeringen tillsatta utredningen (SOU 1999:3).Danmark införde ett särskilt yrkesfiskaravdrag . Dettahar godkänts av EU. Även har särskilda skatteavdrag för yrkesfiskare;dock vida överstigande det danska. Det danska avdraget uppgår förnärvarande till motsvarande per person och dag. I pågårför närvarande en politisk beredning om att öka nämnda avdrag för attjämställa yrkesfisket med övrig sjöfart och dess speciella skattebestämmelser.En enig riksdag biföll skatteutskottets betänkande(1996/97:SkU13) med begäran till regeringen att återkomma till riksdagenmed ett förslag i frågan. Regeringen har under de senasteåren anfört, att ett förslag om ett svenskt yrkesfiskaravdrag skulle vara attvänta, men något sådant har ännu ej kommit. Det måste betraktas somanmärkningsvärt, att regeringen, trots tillkännagivande, behandlatden svenska yrkesfiskarkåren på ett uppenbart styvmoderligt och nonchalantsätt. Viljan har varit obefintlig!Snart har gått sedan ovannämnda riksdagsbeslut ochfortfarande har ej yrkesfiskaravdraget genomförts. Yrkesfiskarnas situationhar ytterligare försvårats, t.ex. på grund av minskade fiskekvoter, i en delfallkombinerade med sjunkande råvarupriser, samt mer än fördubbladedrivmedelskostnader.En konkurrensneutralitet även på yrkesfiskets område är avgörande för attnäringen även skall behålla livskraften, att ungdomar kan rekryterasäven till svenska fiskefartyg och att skärgårdssamhällena skall vara levandeäven . Det är därför angeläget att regeringen skyndsamtlägger fram ett förslag om införande av ett yrkesfiskaravdrag på minst sammanivå som det som gäller i Danmark.Stockholm den 3 oktober 2000Kent ()
mot · GO02Sk315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk315av , ()DieselskattenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatten på diesel.Motiv för mitt förslagHöj inte dieselskatten !En skattehöjning på redan dyrt drivmedel till traktorer kommer påtagligtatt öka kostnaden för jordbruket. På , där jordbruket är en mycketviktig del av näringslivet, kommer en höjning att ytterligare försämra enredan dålig lönsamhet. Det finns beräkningar som visar att förslaget att höjadieselskatten medför att de kostnaderna för det gotländska jordbruket ökarmed om året.Med en höjning av dieselpriset blir det dyrare att köra traktor för att tillexempel mekaniskt bekämpa ogräs. För att i någon mån begränsa kostnadernamåste brukaren överväga andra alternativ till ogräsbekämpning. Ett alternativtill mekanisk bekämpning är en ökad användning av kemiskabekämpningsmedel genom besprutning.På har den ekologiska odlingen relativt stor omfattning och harfungerat bra, men en förutsättning för ekologisk odling är att ogräsuteslutande bekämpas mekaniskt. I och med höjningen av dieselskattenkommer detta förfarande att bli för dyrbart och odlingen därmed olönsam, ochdå måste naturligtvis jordbrukaren ändra inriktningen av sitt jordbruk.Efter vad som framkommit i debatten i media så har det inte varitregeringens vilja att nu höja dieselskatten, utan detta har varit ett krav frånsamarbetspartierna. Med detta sagt borde det finnas en stabil majoritet iriksdagen för att avvisa förslaget om höjd dieselskatt.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02Sk317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk317av , ()ÅkerinäringenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt bränsleskatt, sänkt fordonsskatt och sänkta indirektalönekostnader. Avståndshandikapp på 70 milSverige befinner sig i periferin i . Vi har ettavståndshandikapp till våra viktigaste marknader.Det är en konkurrensnackdel för svensk industri. Enda sättetatt överbrygga detta handikapp är genom rimligatransportkostnader. Att höja kostnaderna ytterligare är inteett bra sätt att överbrygga avståndshandikappet. Svenskåkerinärings kostnader måste harmoniseras med kostnadernaför näringen i övriga EU.Orimligt kostnadsläge i SverigeSvensk åkerinäring har ett kostnadsläge som ligger cirka 20procent över det i våra främsta konkurrentländer. På enöppen marknad där näringen spelar på samma planhalva someuropeiska konkurrenter är det inte hållbart. Två av varandraoberoende utredningar, 1998 och , 1999, harbekräftat att svensk åkerinäring har ett bekymmersamtkostnadsläge visavi utländska åkerier, främst i ,och BeNeLux-länderna.Om kostnaderna fortsätter att öka slås delar av svensk åkerinäring ut,alternativt flaggar ut till andra länder. används nästan uteslutandeutländsk arbetskraft i svenska utrikestransporter och svenska arbetstillfällengår förlorade. Skall svensk åkerinäring överleva långsiktigt krävs en annanpolitik.- Indirekta lönekostnader måste sänkas!Arbetsgivaravgiften är den största kostnadsposten i ettkonkurrensperspektiv och den som tynger svenskåkerinäring mest.- Bränsleskatten måste sänkas!Oljepriset har nått rekordhöga nivåer. För att kompenseradetta måste skatten på den miljövänliga miljöklass 1-dieselni sänkas till EU-miniminivå, inte höjas ytterligare.- Fordonsskatterna måste sänkas!Fordonsskatterna för de tunga lastbilarna måste sänkas tillEU-miniminivå.Att i ett läge där svensk åkerinäring har tydliga konkurrensproblemgentemot utländska åkerier föreslå ytterligare höjningar på dieselskatten ärförvånande. Det är droppen som får bägaren att rinna över. I flera av Sverigesviktigaste konkurrentländer planeras i stället lättnader i kostnaderna föråkerinäringen.Slag mot miljönSvensk åkerinäring arbetar aktivt med miljöfrågorna. Alltfler svenska åkeriföretag miljösäkrar sin verksamhet ochsvenska åkare kör på världens förmodligen renaste diesel.Att då föreslå fortsatta skattehöjningar och därmed riskeraflytta över än mer gods till utländska transporter med oftasämre miljöprestanda och betydligt sämre diesel i tankarnaär direkt obegåvat.Svenska folket får betala islutändanNär kostnaderna bara ökar så är det i slutändan svenskafolket som får betala notan i form av högre varupriser, lägretillväxt och försämrad välfärd. Nuvarande politik resulterarenbart i att svenska arbetstillfällen går förlorade.Stockholm den 4 oktober 2000Jeppe ()(m)
mot · GO02Sk6 · 2000-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk6av , ()med anledning av prop. 2000/01:12 Beskattning av utländska nyckelpersonerFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att ersättningar från arbetsgivaren tas upp tillbeskattning enligt vad i motionen anförs.2. - under förutsättning att förslag 1 bifalls - beslutar att denskattskyldige medges avdrag för styrkta kostnader för flyttning till ochfrån , barns skolgång avseende grund- och gymnasieskola samttvå hemresor till tidigare hemland för arbetstagare, dennes makaeller make och övriga familjemedlemmar enligt vad i motionen anförs.PropositionenI propositionen föreslås vissa skattelättnader för utländskaexperter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligtarbete i som inte överstiger femår. Av lönen undantas från beskattning och frånskyldighet att betala sociala avgifter. Vidare föreslås attersättning från arbetsgivare för utgifter som föranletts av dentidsbegränsade vistelsen i undantas från beskattning.Lättnaderna föreslås bli tillämpliga endast under de tre förstaåren av vistelsen.Vänsterpartiet ifrågasätter propositionens förslag om att ersättning förutgifter som betalas av arbetsgivaren ska vara skattefria. I propositionen ståratt "utgiftsersättningar som betalas av arbetsgivaren och som kan undantasfrån beskattning bör vara relaterade till den tidsbegränsade vistelsen i Sverigeoch i princip vara ersättningar för utgifter som föranletts av att den anställdeflyttat hit".Trots att man i propositionen ger exempel på kostnader som omfattas avskattefriheten anser vi inte förslaget tillräckligt precist utan att det lämnaröppet för godtycke och gränsdragningsproblem. Vi kan inte heller bortse frånfaran att systemet utnyttjas, eller att bristen på kontroll gör att misstanke omförtäckt lön kan uppstå.Vänsterpartiets förslagFör att få bättre acceptans för de föreslagna skattelättnadernaoch för att eliminera de risker som beskrivits, föreslår vi attalla eventuella ersättningar från arbetsgivare tas upp tillbeskattning. Vi föreslår vidare att den skattskyldige medgesavdrag för styrkta kostnader för flyttning till och frånSverige, barns skolgång avseende grund- och gymnasieskolasamt två hemresor till tidigare hemland förarbetstagare, dennes maka eller make och övrigafamiljemedlemmar. På så sätt överensstämmer ocksåbestämmelserna med de regler och krav som svenskalöntagare omfattas av. Det torde ankomma på utskottet attutforma lagtexterna till ovanstående förändringar.Vad som ovan anförts bör besluta om.Stockholm den 18 oktober 2000Marie ()()()()()()()()()Per ()