mot · GN02Fi12 · 2000-04-28 00:00:00 — En minskning av hushållsupplåning minskardess förvaltningskostnader.Vi föreslår vidare att införandet av nytt yrkesregister och ny folk- ochbostadsräkning inte genomförs och att Statens kvalitets- och kompetensrådavskaffas.Utgiftsområde 3 och uppbördSmugglingen av cigaretter och alkohol har ökat kraftigt de senaste åren.Trots skattesänkningar på cigaretter är smugglingen fortfarandebetydande. Tullen bör därför få större resurser för ökad kontroll.Anslaget till tullen bör öka med utöver regeringensförslag. Genom detta bedöms intäkterna till statskassan öka med minstmotsvarande belopp.Utgiftsområde 4 RättsväsendetStaten har till uppgift skydda medborgarna mot brottsliga angrepp.Tidigare års besparingar har skapat stora uppdämda behov avpersonalförstärkningar, teknikstöd, utbildning och andrakompetenshöjande åtgärder. Den allt vanligare gränsöverskridande ochvälorganiserade brottsligheten måste bekämpas och detta ställerytterligare krav på en upprustning av det svenska rättsväsendet.De förstärkningar som regeringen nu föreslår är otillräckliga för att gemedborgarna det mått av rättstrygghet de med fog kan kräva. Vi avsätterdärför mer än regeringen till rättsväsendet underkommande . Detta möjliggör den största reformen i modern tid för attstärka kampen mot brottslighet och öka rättstryggheten. De ökade resursernaskall bl. a. användas till förstärkningar av polisstyrkan och åtgärder för attrenodla den uniformerade personalens arbetsuppgifter. kvarstår deskärpta kraven på effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning ochledarskap inom rättsväsendet. Kriminalvården ges ökade resurser.Utgiftsområde 5 och internationell samverkanEtt kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar engedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i helaEuropa och . Detta är särskilt angeläget i medtanke på den besvärliga situationen angående mänskliga rättigheter ochdemokrati i Vitryssland.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier iAsien, och förhoppningsvis södra ställer även störrekrav på kontaktytor och kompetens.Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen med 50 miljonerkronor. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassa-dernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands.Militära och civila insatser på olika håll, främst i Kosovo, är Sverigesbidrag till internationell frihet och säkerhet. Inom utgiftsområde 5 bör detskapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Regeringensoförmåga att skapa en ordentlig finansiering ledde till en avsevärd förseningav de svenska insatserna i Kosovo, vilket är oförsvarligt.Med anledning av ordförandeskap i EU tillförs UD 20 miljonerkronor 2001 Medlen överförs från UO7.Utgiftsområde 6 TotalförsvaretFörsvarets verksamhet har drabbats hårt av regeringens oförmåga att i tidsamla sig till ett nytt försvarsbeslut. stod det klart att1996 års försvarsbeslut havererat. , , harriksdagen fattat en nytt, omvälvande försvarsbeslut. Armén mer änhalveras, kustartilleriet försvinner, flyget bantas med en tredjedel ochhalva flottan avvecklas.Även moderat försvarspolitik innebär omställningar. Möjligheterna att fåen hållbar försvarssituation förbättras dock radikalt, eftersom vårt förslaginnebär nysatsningar på såväl personal som övningar och materiel.Vårt framtida försvar handlar inte enbart om hot mot utan likamycket om möjligheter att kunna medverka till en tryggad utveck-ling mot frihet och fred i världen. Våra möjligheter att aktivt bidra till fredoch säkerhet i såväl närområdet som längre bort har urholkats.Vi föreslår oförändrade satsningar på försvaret. Nästa försvarsbesluts-period börjar 2002. Det finns således tid för eftertänksamhet och ett välavvägt nytt beslut. Endast en brett förankrad försvarspolitik förmår skapaförtroende hos den svenska allmänheten och för som internationellaktör.Vi kompenserar försvaret för en del av den likviditetsindragning somgenomfördes i samband med den fulla tillämpningen av anslagsförändringen.Anslaget för internationell verksamhet bör i enlighet med tidigaremoderata förslag ligga utanför utgiftsområde 6.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndRegeringens budgetförslag visar att ett utbetalningsmål för det svenskabiståndet är irrelevant som målbeskrivning. Erfarenheten visar också attutbetalda medel varit väsentligt under budget och att stora reservationerackumulerats.Insatser i tredje världen bör inriktas för att effektivt utrota fattigdomen.Frihandel, fri företagsamhet och respekt för mänskliga rättigheter ärförutsättningar för fattigdomsutrotningen i världen. En kraftfull satsning påen ansvarsfull skuldsanering för utvecklingsorienterade regimer i Afrikaskall genomföras.Den s k Östersjömiljarden har försvårat en samordnad strategi förstödinsatserna till . Den bör därför upplösas ochmedel tillföras det ordinarie anslaget samarbete med Central- och av denna avsätts för att inrätta dokumentations-centrum i , och , vilka skall dokumentera kommunismensbrott mot mänskligheten.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarRegeringen fortsätter att anslå budgetmedel till vissa invandrartätabostadsområden i storstäderna. Dessutom vill man öronmärka en del avArbetsmarknadsverkets pengar för förmedling av arbeten till invandrare.Vi vill pröva andra möjligheter som innebär en mindre belastning avoffentliga medel. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden ochbostadsmarknaden som förespråkar skulle öka den socialaoch geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Asylsökandenskall få en snabb och grundlig behandling av sina ärenden för att intefastna i väntan som leder till vanmakt och passivisering.Invandrarverkets resurser förstärks därför med 20 miljoner kronor.Anslaget till minskas i motsvarande grad.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgModerata samlingspartiet vill införa en vårdgaranti och på längre siktockså en hälsoförsäkring som ger tydliga rättigheter åt patienterna. Detinnebär lösningar som ger bättre utrymme för alternativ till den offentligasjukvården samt incitament till effektivitet och bättre samordning avsamhällets resurser.Moderata samlingspartiet vill förbättra högkostnadsskyddet i tandvårdenredan nu. För detta avsätter vi , utöver rege-ringens förslag på anslagsnivå år 2001.Vi vill avveckla apoteksmonopolet. Kostnadsansvaret för läkemedels-förmånen tas över av staten och en frivillig läkemedelsförsäkring kombine-rad med att ett likviditetsskydd införs. Den nuvarande kostnadsexplosionenför läkemedel kan därmed stoppas upp.Vi satsar större resurser på arbetet mot hiv/aids. Det statliga engagemangetpå folkhälsoområdet bör minskas till förmån för regionalt och lokaltfolkhälsoarbete för vilket vi inrättar ett tillfälligt stimulansbidrag. Utifråndenna principiella inriktning menar vi att bör läggas nedsenast vid utgången av år 2002.Vi återställer försämringarna i stödet till de funktionshindrade. Anslagetför assistansersättning ökas avsevärt. Vi föreslår dessutom ett särskiltbostadsstöd och ett utökat stöd till rekreationsanläggningar för funktions-hindrade. Slutligen föreslår vi - i avvaktan på mera permanenta förbättringar- ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för att dessa mera aktivt skallarbeta med psykiskt funktionshindrade. Sammantaget innebär de moderataförslagen en resursförstärkning för handikappolitiken på mer än fyramiljarder kronor under treårsperioden.Merparten av alkoholinspektionens uppgifter kan skötas av skattemyn-digheterna inom ramen för det sedvanliga arbetet med punktskatter. Mot denbakgrunden anser vi att alkoholinspektionen bör avskaffas.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgifterna för sjukpenning och rehabilitering ökar dramatiskt sedannågra år. Regeringen föreslår inga förändringar för att komma till rättamed problemen. Ändå räknar regeringen - till skillnad frånRiksförsäkringsverket - med att ökningen av antalet sjukdagar skallavstanna . Det förefaller orealistiskt.En stor del av ökningen av särskilt de långa sjukskrivningarna återfinns iden offentliga sektorn, ofta under diagnoser som stress och "utbrändhet". Vårpolitik för privata alternativ till verksamheten inom offentlig sektor skulleöka valmöjligheterna för personalen i dessa branscher och därmed kunnabidra till att minska sjukskrivningarna.För dem som ändå sjukskrivs är det viktigt att de snabbt rehabiliteras föratt kunna återgå till arbetet. kan människor få vänta i åtskilliga månaderpå behandling vilket skapar mänskligt lidande och försvårar en återgång tillarbetet. Vi anser att det skall finnas en huvudman med finansiellt ansvar ochmöjlighet att upphandla rehabilitering på annat håll än i det egna landstinget.Vi tillskjuter större resurser för att förbättra rehabiliteringen.Vi föreslår slutligen en återgång av ersättningsnivån i sjukförsäkringen och att ytterligare en karensdag införs. Genom våra skattesänk-ningar blir nettoersättningen vid sjukdom i stort sett oförändrad menskillnaden i förhållande till ersättning från arbete ökar.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomRegeringen vill i vårpropositionen höja taket i bostadstillägget förpensionärer (). Utformningen av bostadstillägget har verkatkostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot dennabakgrund säger vi nej till höjningen av taket i BTP.Vi använder i stället en del av medlen för att förbättra levnadsvillkoren förde allra sämst ställda pensionärerna genom att höja den "skäliga levnads-nivån" i det särskilda bostadstillägget för pensionärer () från 122 av prisbasbeloppet (till ).Därtill anser vi det nu vara dags att betala tillbaka den del av folkpen-sionen som innehölls av staten som en följd av enlägre indexuppräkning. Vi föreslår därför att folkpensionerna, för dem somvar pensionärer , beräknas på två extra procent avbasbeloppet . Förslagetinnebär att innehållna pensioner betalas ut , pensioner2002 osv. Det innebär en tillfällig nettoökning för den offentliga sektorn medungefär per år.Trots att vårt förslag - till läkemedelssubventioner - till skillnad frånregeringens högkostnadsskydd skyddar de sämst ställda pensionärernaaccepterar vi höjningen av pensionstillskottet. Tillsammans med våra andraåtgärder stärker vi därmed stödet till pensionärerna.Vi tillför medel så att folkpensionsdelen i änkepensionerna inteinkomstprövas och så att omställningspensionen återgår till 12 månader.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnVi vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponera deskattepengar som används för att stödja barnfamiljerna på olikasätt. Under utgiftsområde 12 har vi avsatt för dennareform. En barnomsorgspeng bör kompletteras med avdrag för styrktabarnomsorgskostnader. Vi avslår regeringens förslag påbarnomsorgsområdet och den extra månaden i föräldraförsäkringen somytterligare cementerar ett system där alla föräldrar tvingas göra påsamma sätt.Vi föreslår ett extra grundavdrag på per barn i den kommu-nala beskattningen men avslår den ytterligare höjningen av barnbidragetnästa år.Vi vill återgå till den tidigare nivån på i föräldraförsäkringenoch vi vill möjliggöra för mödrar som är ensamstående vid barnets födsel attöverlåta de 10 "pappadagarna" på någon annan än pappan.Vår grundprincip är att föräldrar aldrig skall kunna komma ifrån sittförsörjningsansvar. Med vårt förslag till ett reformerat underhållsstöd uppnårman samma ekonomiska trygghet för barnet som med en minskning avkostnaden för staten med per år.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetArbetslöshetsförsäkringen skall inte utgöra en livslång inkomstgaranti.Den skall fungera som en omställningsförsäkring somarbetstagaren befinner sig mellan föregående och kommande arbete.I detta syfte föreslår vi att arbetslöshetsförsäkringen reformeras. Den skallförändras och moderniseras. Försäkringen skall vara allmän, obligatorisk ochutgöra ett statligt åtagande, inte administreras av de fackliga organisatio-nerna. Försäkringen skall ge tydliga signaler till den enskilde att söka ochacceptera erbjudande om nytt arbete. Försäkringen skall tidsbegränsas.Generösare villkor skall gälla för äldre arbetstagare. Finansieringen skalldelvis förändras. Den enskilde skall ta ett ökat ansvar för finansieringen. Enrimlig ersättningsnivå utgör av den tidigare inkomsten.I ett kortare perspektiv skall reglerna för arbetslöshetsförsäkringen ochtillämpningen av densamma ses över. Olika arbetslöshetskassoroch arbetsförmedlingar skiljer sig åt i tillämpningen och myndighetsutöv-ningen. Detta är inte acceptabelt. Alla medborgare skall ha rätt att behandlaslika inför lagen.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivArbetsmarknadspolitiken måste koncentreras och effektiviseras. Deåtgärder som genomförs skall leda till konkreta resultat: att fler individererhåller ett ordinarie arbete. Målet är att alla individer som vill ha ettarbete också ges reella möjligheter att få det.Politiken koncentreras till tre huvuduppgifter: För det första, att snabbtförbättra utsatta individers möjligheter att erhålla ett arbete. Detta sker bl agenom fokuserade utbildningsinsatser som kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning, lärlingsutbildning för unga i samverkan med näringslivetoch konkurrensutsatt språkutbildning för invandrare är tre konkreta exempel.För det andra, att motverka alla tendenser till flaskhalsar på arbetsmarkna-den. Konkret handlar detta om att ge fler individer möjlighet att få relevantutbildning. Det handlar också om att bättre och effektivare kunna förmedlaarbeten och skärpa tillämpningen av kraven på individerna. För det tredje, attrenodla nuvarande krångliga och ineffektiva system av arbetsmarknads-politiska stödinsatser.En stor del av de arbetsmarknadspolitiska medlen är i realiteten transfere-ringar till hushållen. Dessa överförs till utgiftsområde 13. Arbetsdomstolensuppgifter överförs till det allmänna domstolsväsendet. Något nytt medlings-institut införs ej utan statens förlikningsmannaexpedition bibehålls.Alla ombudsmän mot diskriminering av skilda slag samlas i en myndighetunder detta utgiftsområde.Utgiftsområde 15 StudiestödVi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever medhandikapp, till exempel dyslexi.Avseende vuxenutbildningen skall de som studerar inom ramen förKunskapslyftet ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Viavvisar emellertid en permanentning av . Medel avseendefortsatt utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen tillförs.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningVi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Denna skall innehålla ettfritt skolval baserat på en nationell skolpeng, gedigen utvärdering ochuppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i ochen modern gymnasieexamen samt inrättandet av ett fristående, nationelltkvalitetsinstitut. Det är viktigt att IT-satsningen inte avbryts. Ett fortsattutvecklingsarbete inom detta område är nödvändigt.Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skol-system - en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald ochkonkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet aven nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktigfaktor för god undervisningskvalitet.Fördelningen av platser i högskolan baseras på utbildningens kvalitet ochstudenternas val av lärosäte, inte uppfyllelse av regionalpolitiska målsätt-ningar. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än attläsa vid ett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett tillflaskhalsproblem vid vissa utbildningar och tomma platser vid andra. Antaletplatser inom minskas som antalet platser inom denkvalificerade yrkesutbildningen ökas. Ettsystem med Ubildningskonton bör införas 2003.För att lyckas med att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt, samt att hållasig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningarpå grundforskning och forskningsutbildning. har vi avsatt väsentligtmer än mer än regeringen för detta ändamål.Vi avvisar regeringens förslag gällande maxtaxa inom barnomsorgen ochden föreslagna allmänna förskolan. Verksamheten vid förskolan börutvärderas och förutsättningarna för flexibel antagning till den skolför-beredande verksamheten utredas.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidStatens ansvar bör koncentreras till områden som är av allmänt intresseoch av nationell karaktär samt beroende av statliga medel för attverksamheter skall komma till stånd. är det av största vikt attoberoende och alternativa finansieringsmöjligheter skapas för att säkraett omfattande och brett kulturutbud i hela landet. Vi tillskapar en nykulturfond, som initialt tillförs för att i ett "krona förkrona"-förfarande komplettera bidrag från andra sektorer än denoffentliga. Härigenom kan en politiskt oberoende och långsiktigt säkradfinansiering skapas. Anslagen till och till allmänkulturverksamhet kan därför minskas.Efter det att de regionala institutionerna har byggts ut kan anslagen tillRiksteatern, Rikskonserter och Riksutställningar minskas. Statliga medel börej utgå till allmänna samlingslokaler. Anslagen till Ungdomsstyrelsenminskas. Ökade resurser ges till vaktslåendet om kulturarvet och en för-bättrad kulturmiljövård, vilket är en prioriterad statlig uppgift.Anslaget till allmänna samlingslokaler tas bort medan anslagen tillfolkhögskolor förs över till utgiftsområde 16.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeI betalar vi mer för boendet än i något annat jämförbart land.Höga skatter på både inkomster och boende leder till att alltmer av dendisponibla inkomsten går till direkta och indirekta boendekostnader. Ettgenomsnittligt hushåll använder nästan en tredjedel av inkomsten efterskatt till boendet. Fastighetsskatten utgör en månadshyra av tolv ochkommer att stiga ytterligare som en följd av en ny taxering och attfrysningen av taxeringsvärdena upphävs . Fastighetsskattensavskaffande är den enskilt viktigaste åtgärden på det bostadspolitiskaområdet. Människor bör vidare ges möjlighet att välja den bostad sombäst passar deras egna förhållande. Bostadsmarknaden måste styras avmänniskors efterfrågan, inte av subventioner, detaljregleringar ochpolitiska ingrepp.Det är angeläget att en lagstiftning som möjliggör ägarlägenheter i Sverigesnarast blir verklighet.I våra förslag finns en avtrappning av fastighetsskatten. Detta skaparutrymme för en avveckling av bostadssubventionerna. Inga subventionerutgår för ny- och ombyggnader och en avtrappning avnuvarande subventioner skall ske i den takt som fastighetsskatten avvecklas.På så sätt fördyras inte boendekostnaderna.Genom en översyn av regelverk och avregleringar kan kostnaderna förBoverket minskas.Bostadsbidragen renodlas för att endast gå till barnfamiljer. växlasbidraget mot sänkt skatt.Stödet till Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet avskaffasoch därigenom kan även myndighetsuppgifterna tas bort.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingDen svenska regionalpolitiken har i ett historiskt perspektiv försökt lösaproblem genom att styra resurser till utsatta orter, regioner eller tillföretag i kris. Gemensamt för dessa åtgärder har varit en strävan atteliminera olika komparativa nackdelar i landets olika delar. Resultatethar blivit att befintliga näringslivsstrukturer bevarats och inte förmåttmöta en föränderlig omvärlds krav. Stöden har också snedvriditkonkurrensen.Vad gäller det riktade bidraget med anledning av det försvarspolitiskabeslutet minskar vi detta. Återstoden skall användas för att utveckla lokalföretagsamhet för att öka tillväxten.En framtida regionalpolitik måste ha sin utgångspunkt i de förutsättningarsom olika regioner har. Då krävs nu en regionalpolitik som främjar godautvecklingsbetingelser i hela . Med minskad politisk styrning ochdetaljreglering kan det lokala engagemanget och kunnandet bättre tas tillvara. Det bästa sättet att underlätta en utveckling i denna riktning är attförstärka regionernas konkurrenskraft. Härigenom främjas en utvecklingbaserad på regionernas egen duglighet och inte, som , genom hjälp utifrån.För detta krävs bland annat ändrade lagar, minskad regelbörda, sänkta skatteroch förbättrat vägnät.Staten skall inte med olika subventioner konkurrera med de bredbands-aktörer som redan etablerat sig på marknaden. Angelägna utbyggnader sominte är kommersiellt möjliga kan komma till stånd genom att statenupphandlar bredbandstjänster. Staten skall stå neutral till teknikvalet ochfölja marknadens utveckling.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdDe ökade anslagen inom utgiftsområdet till främst miljöövervakning,miljöforskning, biologisk mångfald och sanering av förorenade markom-råden fyller ett viktigt behov. Den nya anslagsnivån för miljöforskningeninnebär att den svenska miljöforskningen kan återupprättas. Även miljö-övervakningen tillhör de kärnuppgifter som samhället måste hantera påett bra sätt. Utan tillförlitlig information och kunskap om den aktuellamiljösituationen blir det i praktiken omöjligt att bedriva ett effektivtmiljöarbete. När det gäller anslagen till sanering av förorenademarkområden gäller det att göra noggranna avvägningar mellan insatsersom förhindrar att nya skador uppstår och insatser syftande till attåterställa redan uppkomna miljöskador.Ytterligare värdefulla naturmiljöer säkras genom bildandet av en fond förbevarande av biologisk mångfald. Fonden tillförs 2003.Fonden bör också vara öppen för donationer. Bildandet av fonden förbiologisk mångfald medför att detta viktiga miljöarbete förstärks och kanbedrivas mer långsiktigt. Framtida statliga anslagsökningar för att bevara denbiologiska mångfalden kan då begränsas.Utgiftsområde 21 EnergiDen omfattande satsningen på energiomställningsprogrammet har integivit avsedd effekt. Trots detta har den förtida avvecklingen av säker ochmiljövänlig svensk kärnkraft inletts vilket fått till följd attkoldioxidutsläppen och andra miljöskadliga utsläpp i norra ökatkraftigt.Målsättningen med energipolitiken bör vara att skapa en väl fungerandeavreglerad energimarknad som bidrar till ökad sysselsättning, god miljö ochvälfärd.Vi avvisar såväl den förtida kärnkraftsavvecklingen som den bidragspolitikavvecklingen fört med sig. kan därför minska sinverksamhet. Bidragen till etanolforskning minskas. betonar vivikten av att upprätthålla energiforskningen såväl inom detta utgiftsområdesom inom forskningens utgiftsområde.Utgiftsområde 22 KommunikationerSom övergripande strategi måste transportpolitiken grundas påefterfrågan på miljöanpassade transporter. Den underdimensioneradeinfrastrukturen i utgör ett hinder för företagens expansion ochmedför svårigheter vid nyetableringar.Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärder ide fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras . Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inteinvesterar i ny infrastruktur och även fortsättningsvis anslår alltför litemedelför att infrastrukturen skall behållas intakt.Vi vill därför öka anslagen med under treårsperiodenför att påbörja ett särskilt vägutbyggnadsprogram. Ökningen av anslagetskall också gå till att förbättra det eftersatta underhållet. Mot bakgrund avden bekymmersamma situationen i bör en del av dessapengar utnyttjas för investeringar där. I regeringens förslag finns det antydanpå att medel lyfts från vägar till järnväg. Därvidlag bör "tredje spåret" iStockholm, som är av riksintresse, prioriteras.Banverkets sektorsuppgifter klarar ökade kostnader inom ramen förtidigare anslag, bidraget till sjöfarten slopas och ersättningen till postenminskas. kan i högre grad avgiftsfinansiera sin verksamhet.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarGenom förenklade regler och minskad byråkrati vid kan dess anslag minskas.