mot · GO02Ub498 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub498av Brendt, ()DistansutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen låter utreda formerna och de ekonomiskaförutsättningarna för utlokaliserad/decentraliserad utbildning ellerdistansutbildning.2. begär att regeringen låter utreda formerna för utbildningssam-arbetet mellan högskolor/universitet å ena sidan och kommuner/närings-liv å andra sidan för att bättre kunna matcha utbildningsbehov ochutbildningsutbud på akademisk nivå.MotiveringKunskap är makt. Kunskap ger människor möjlighet att ta makten översina egna liv och förverkliga sina drömmar. I ett demokratiskt samhälledär kunskap, forskning och kultur utvecklar och förnyar samhället har deenskilda människorna större frihet.I synnerhet de som är unga har stora möjligheter att studera ochförverkliga de drömmar de har när det gäller utbildning och yrkesliv. Trotsdetta råder fortfarande stora regionala skillnader vad gäller befolkningenseftergymnasiala utbildning. Det är fortfarande inte självklart för alla atteftergymnasieskolan flytta till en högskoleort för att studera. berordetta på att man kommer från områden, där den tunga basindustrin tidigarekunnat erbjuda arbete och traditionen att studera vid universitet eller högskoladärför inte funnits i familjen och inte heller hos kamraterna eller derasföräldrar.Ett sätt att öka möjligheterna för stora grupper i vårt land att studera påeftergymnasial nivå är att förbättra möjligheterna till distansstudier.Intressetför distansutbildning fortsätter att växa och den nya tekniken kan, rättutnyttjad med sina möjligheter till interaktivt lärande och kunskapssökande,innebära en omvälvning både av högskolornas undervisning och räckvidd.Distansutbildningen kommer att få ökad betydelse och denmoderna tekniken ger förbättrade förutsättningar att studera på distans vidsåväl nationella som internationella universitet och högskolor.Hälsinglands kommuner initierade 1996 , nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecentra, vilket har banat väg för en ny formav decentraliserad distansutbildning utanför högskoleorterna. Verksamhetenbygger på ett brett nätverkssamarbete mellan lokala studiecentra/lärcentra ochett tiotal högskolor och universitet. Undervisningen sker med hjälp av olikadistansöverbryggande tekniker som telebild och andra IT-hjälpmedel. är därför distansutbildning på högskolenivå ensjälvklar utbildningsform tillgänglig vid lärcentra i länets samtliga kommuner- en utveckling som varit mycket positiv eftersom den eftergymnasialautbildningsnivån i länet länge legat på en alltför låg nivå. Det har visat sigatthälften av studenterna saknar akademisk tradition. Genomsnittsstudenten ären 35-årig kvinna och det handlar i stor utsträckning om ortsbundna vuxna -två tredjedelar av dessa är kvinnor. Fler än hälften av studenterna äryrkesverksamma och drygt hälften har familj. För dessa studenter är lärcentrainkörsporten till högre studier.En utvärdering från har dessutom visat på mycketgynnsamma effekter på sysselsättningen i vårt län, och distansutbildningarförlagda till lokala studiemiljöer har, som redan redovisats, nått nyamålgrupper, som traditionellt inte påbörjar högskolestudier. Man kan vidarekonstatera att examinationsgraden är lika hög vid distansstudier som vidtraditionella högskolestudier.Lokala lärcentra är en resurs för samhällsutvecklingen och tillväxten i denegna region. Man kan bättre tillgodose näringslivets och den offentligasektorns behov av kompetenshöjning, den sociala snedrekryteringen minskaroch det livslånga lärandet främjas i praktiken. Tillgången påutbildningsplatser motsvarar inte den efterfrågan som finns och utbudet är tillmycket liten del behovsstyrt. Besluten om att anordna distansutbildninggrundar sig till stor del på högskolornas/universitetensöverväganden och dessa grundar sig bl.a. på att kostnaderna fördistansutbildning blir högre jämfört med den reguljära utbildningen vidcampus.Den satsning regeringen gjort, när det gäller att ställa medel till förfogandeför distansutbildning via Distum, , har visatatt regeringen fäster stor vikt vid distansutbildningens betydelse. Fortfarandekvarstår dock vissa problem. Bl.a. påverkas benägenheten hos mångahögskolor att anordna s.k. utlokaliserad/decentraliserad utbildning ellerdistansutbildning negativt av de ofta högre kostnaderna jämfört med denreguljära utbildningen vid campus. Högskolans ersättning via det ordinarieutbildningsanslaget täcker inte dessa merkostnader.Den situation som råder leder till att det är högskolorna och universitetensom avgör vilka kurser som kan studeras på distans. Kommunerna har oftasvårt att få gehör för sina önskemål om utbildningar baserade på de specifikabehov som kan finnas i olika regioner i landet. innebär detta atten förhandlingssituation uppstår där högskolan kräver ersättning för sinaökade kostnader, vilket blir en betungande utgift för berörda kommuner. Istället för att kunna beställa de högskolekurser man anser behövs i den egnaregionen känner kommunerna "att de står med mössan i handen" och får ta deutbildningar som högskolan har råd att lägga ut som distansutbildning.Det innebär också att de som av olika skäl är mer bundna vid hemorten ärhänvisade till väsentligt färre utbildningsalternativ jämfört med dem somstuderar på ordinarie utbildningar vid campus. Vidare har små och medelstoraföretag utanför högskoleorterna svårigheter att klarakompetenshöjningen på högskolenivå. Det är därför viktigt att kunna erbjudalokala utbildningar med hjälp av modern som passar företagen ochde anställda.Högskolorna behöver incitament som gör att de finner det angeläget attsatsa på distansutbildningar utanför högskoleorterna och därmed ökatillgängligheten till högre utbildning utanför högskoleorterna. Kommunernamåste ges möjlighet att själva kunna bestämma vilka utbildningar de anserbehövs i just deras region.Det finns behov av att utreda formerna för utbildningssamarbete mellanhögskolor/universitet å ena sidan och kommuner/näringsliv å andra sidan, föratt bättre kunna matcha utbildningsbehov med utbildningsutbud på akademisknivå. Därmed uppnås också målsättningen att nå nya målgrupper, somtidigare inte sökt sig till eftergymnasiala utbildningar.Stockholm den 2 oktober 2000Agneta Brendt (s)()()()