mot · GO02U216 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U216av , ()Internationellt biståndInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det övergripande målet för biståndet är att höja de fattigaslevnadsnivå och hävda människovärdet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lägga till de biståndspolitiska målen att främja respekten förmänskliga rättigheter och verka säkerhetsfrämjande ochkonfliktförebyggande.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det behövs nya och djärva metoder för att nå och slå vaktom människovärdet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anta nya riktlinjer för mänskliga rättigheter och utveckling.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ökad användning av positiva verkningsmedel för att främjamänskliga rättigheter i ett utvecklingsperspektiv.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ökat samarbete med svenska multinationella företag förarbetsvillkor, spridande av mänskliga värden och främjandet avrättigheter.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett ökat humanitärt bistånd via frivilligorganisationer vidväpnade konflikter.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inom demokratibiståndet bättre utnyttja de svenskapolitiska partiernas kompetens.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att främja en ekonomisk tillväxt och utveckling förde allra fattigaste länderna.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om partnerskap med privata företag för att öka IT-investeringar tillde fattigaste länderna.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att som en ledande IT-nation har ett särskilt ansvar förökade satsningar för IT-biståndet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om social utveckling i utvecklingsländerna.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att intensifiera samarbetet mellan regeringar, internationellaorganisationer och näringslivet för att öka hälsoforskningen mot defattigas sjukdomar.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbeta fram en explicit målsättning för att hindraspridningen av hiv/aids.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om satsningarna i det internationella samfundet förskuldavskrivningar för de allra fattigaste länderna.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att biståndet bör ses över för att i högre utsträckning inriktaspå en miljövänlig tillväxt i utvecklingsländerna.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sätta upp mål för att minska andelen människor som saknartillgång till rent vatten och bra sanitära möjligheter.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett bistånd för ökad säkerhet.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör inta en mer offensiv hållning i detinternationella samarbetet för en ökad samordning av det humanitärabiståndet.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat samråd med de enskilda organisationerna.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett bättre samarbete med näringslivet för ökat bistånd ochinvesteringar i utvecklingsländer.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återupprätta inklusive en NGO-ambassadör.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om oberoende utvärderingar av det svenska biståndet.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om återföringen av vunna erfarenheter i kommandeverksamhetsplanering.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en snabbare återgång till enprocentsmålet.26. beslutar om underindelningen av anslag 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell4).27. anvisar med följande förändringar i förhållande tillregeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationelltbistånd enligt uppställning:28.Tabell 1: (Anslag uo7 (tusental kr) RegeringenKristdemokraterna )Ny biståndspolitik i englobal ekonomiMycket av tänkandet kring bistånd och utveckling måsteförändras. Satsningar inom det internationella biståndet utförsalltför ofta skilt från politiken i övrigt. För att höja fattigamänniskors levnadsnivå och främja en positiv utveckling ärreglerna som gäller i världsekonomin och förhandelspolitiken, inklusive skuldfrågorna, utomordentligtviktiga. Självfallet främjar också bistånd till hälsovård, ochsatsning på institutioner och utbildning den positivautvecklingen. Ett bra och effektivt utvecklingssamarbetekräver en helhetssyn på ekonomi, handel, bistånd och miljö.Det internationella biståndet måste vara en komponent i ensammanhållen "utrikespolitik för mänskliga rättigheter" tillstöd för de fattiga ländernas utveckling.I en värld full av kunskap, med avancerad teknologi och godaresursutvinningssystem, finns det inget försvar för att mer än två miljardermänniskor tvingas framleva sina liv i yttersta misär. Därför utgörinternationellt bistånd ett viktigt politikområde, såväl moraliskt sompraktiskt.I dagens globala samhälle ligger utvecklingssamarbetet i allas intresse. I envärld där fattigdom, miljöproblem och social misär befästs i stora regionerpåverkas många människor och det kan lätt leda till ökade spänningar, kriseroch konflikter.Det internationella biståndet uppgår till ca 50 miljarderUSD , där utvecklingssamarbetet i all väsentlighet baseras på givarnastänkande, teknologival, ekonomiska system och sociala strukturer. Problemenmed att i-länderna i stor utsträckning överför sina livsstilar till ,ochatt dessa inte är socialt och ekologiskt hållbara i längden har sedan längediskuterats. För är det oerhört viktigt att slå fast defattigasrätt att utvecklas och vikten av ett ökat bistånd. Däremot måste biståndet ihögre grad gynna en hållbar global utveckling. Det räcker inte att enbartkräva av BNI i bistånd, biståndet måste även vara hållbart och effektivt.Biståndspolitiska mål ochprinciper för 2000-taletDet övergripande målet för internationellautvecklingssamarbete är att höja de fattigas levnadsnivå. Desex av fastlagda delmålen - att bidra tillresurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskoch politisk självständighet, demokratisk samhällsutveckling,en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön, samt jämställdhet mellan kvinnor och män -samverkar för att bidra till det övergripande målet.Kristdemokraterna håller i princip med om dessamålsättningar, men vill lägga till det övergripande målet "...att höja de fattigas levnadsnivå och hävda människovärdet",samt som biståndspolitiskt mål även "främja respekten förmänskliga rättigheter" och "verka säkerhetsfrämjande ochkonfliktförebyggande".Solidaritet med världens fattigaVi har alla ett gemensamt ansvar för varandra. Det är deninsikten, den visionen, som engagerar hundratusentalsmänniskor i vårt land att göra betydelsefulla insatser försystrar och bröder i de fattiga länderna. För kyrkor,folkrörelser, organisationer och en mängd ideella föreningarär solidaritetstanken en självklarhet.För människovärdets skullMänniskovärdet är universellt och kan därför inte relativerasav geografiska gränser. Oberoende av faktorer som ras, kön,ålder, religion osv har varje människa ett och samma värde.Det är allas ansvar och plikt att verka för att tryggamänniskovärdet i alla delar av världen. Ett av de verktyg somanvänds för att uppnå detta mål är det internationellabiståndet. Mänskliga rättigheter är såväl ett mål som ettmedel inom utvecklingssamarbetet. Genom ökad delaktighet isamhället, starkare civila samhällen, och större spridning avmakt och resurser främjas förutsättningarna för en positivekonomisk, social och hållbar utveckling, liksom en merjämlik fördelning. Åsiktsfrihet och ett öppet samhälle ärmedel för att motverka korruption något som drabbar defattigaste hårdast.Bistånd för barn och kvinnorAtt skapa goda villkor för barn och kvinnor utgör en viktiginsats för en positiv utveckling. Det är barn och kvinnor somdrabbas hårdast av fattigdomen. Det är kvinnorna som bärhuvudansvaret i de fattiga länderna, men som oftast bär dettyngsta bördorna av fattigdomen. Biståndet bör därför än mervara inriktat på att förbättra situationen och villkoren just förbarn och kvinnor i de fattigaste länderna.För ekonomisk, social och hållbarutvecklingInternationellt bistånd har alltför ofta fokuserat på att enbartfördela resurser mellan rika och fattiga. Detta synsätt ärviktigt men inte tillräckligt. Biståndet måste bidra till attskapa förutsättningar som både befrämjar långsiktig tillväxtoch inkomstutjämning. Det enda sättet att verkligen minskafattigdomen är att uppnå en bred ekonomisk tillväxt för deallra fattigaste. Även om ekonomisk tillväxt är en nödvändigförutsättning för att minska fattigdomen ochinkomstskillnaderna måste den åtföljas av effektivt biståndmed sociala projekt, bättre utbildning för alla, bättrehälsovård, ökad jämlikhet och goda samhällsinstitutioner.Tillsammans med ekonomisk tillväxt kan belastningen påmiljön komma att öka. Det internationella biståndet måste ihögre utsträckning inriktas på att främja en ekologiskt hållbarutveckling, samt innehålla mer av direkta biståndsprojekt förhållbara produktionsmetoder.Konfliktförebyggande och försäkerhetenNär hotbilden från det tonat bort och efterföljts avsamarbete och samförstånd har andra hot mot vår säkerhetbörjat göra sig gällande. I många länder är det inte längremilitära hot som utgör den största säkerhetsrisken utan i änstörre utsträckning människors orimliga livsvillkor.Ekonomiska och sociala orättvisor leder förr eller senare tilloro och utgör en latent risk för inre konflikter. Internationelltbiståndssamarbete kan utgöra en nyckel till en fredligutveckling. Miljöproblem, hiv/aids-spridningen, vattenfråganoch befolkningstillväxten ger också motiv för att se biståndetsom absolut nödvändigt i försöken att förhindra kommandeglobala katastrofer. Biståndets stöd till mänskliga rättigheter,demokrati och konfliktförebyggande verksamhet kan äveneffektivt bidra till att stabilisera nyblivna men ännu svagademokratier och därmed också bidra till fred, trygghet ochframtidstro.Ett effektivt bistånd som når framDet är utan tvekan så att bistånd tillutvecklingsländer har gjort mycket gott ochförbättrat levnadsstandarden och den sociala situationen ifattigare delar av världen. har det internationellabiståndet i vissa fall skapat ett beroende hos en delmottagarländer. har biståndet gått till mindre lämpligaprojekt och/eller hamnat i korrupta händer. Detta har givetvisskadat förtroendet för utvecklingssamarbetet. Det ska ställaskrav på ett effektivt bistånd som väl motsvararviljeinriktningen på utvecklingssamarbetet. Det är viktigt attdet finns tydliga instrument vad gäller styrning,genomförande, samordning och uppföljning av biståndet.Oberoende utvärderingar av biståndet ska ske.Visionen är att bistånd inte skallbehövasDet bör tydliggöras att det slutliga målet med internationelltbistånd är att det inte längre skall behövas. Då utsattamål som välfärd har uppnåtts eller en hållbar utveckling hargaranterats, antingen i enskilda samarbetsländer eller inomolika regioner, bör biståndet avvecklas. Men inte så länge detfinns stora behov bland fattiga och utstötta i världen. Det ärsvårt att inom överskådlig framtid se några möjligheter attavveckla biståndet till vissa hårt drabbade regioner ochländer. En viss reserv och beredskap för internationellthumanitärt- och katastrofbistånd kommer dessutom troligtvisalltid att behövas.Mänskliga rättigheter ochutvecklingMänskliga rättigheter och utveckling delar en gemensamvision och ett gemensamt mål, nämligen att garantera frihet,välstånd och människovärdet för alla. Det handlar bl a om attslippa diskrimineras, att uppleva god levnadsstandard, att fåutvecklas och uppnå sin personliga potential, att kännapersonlig säkerhet, att leva med en rättstrygghet, att fåuttrycka sina åsikter och deltaga i samhällets demokratiskabeslutsfattande, och att få arbeta under rimliga förhållandenosv.Inom biståndspolitiken är mänskliga rättigheter såväl ett medel som ettmål. Relationen mellan mänskliga rättigheter och utveckling är en allians,som ger både styrka och energi åt varandra. Ekonomisk och social utvecklingär nödvändigt för att kunna uppleva mänskliga rättigheter, och mänskligarättigheter är en förutsättning för tillväxt och utveckling. Det är alltså ennödvändighet i utvecklingssamarbetet att hela biståndet genomsyras avmänskliga rättigheter, samt att specifika MR-projekt prioriteras. På så sättfrämjas människovärdet, samt möjligheten att höja levnadsnivån för defattigaste.Nya hot mot människors frihet,utveckling och säkerhetInför ett nytt århundrade finns nya utmaningar, möjligheteroch hot. Informations- och teknologiutvecklingen, nyaglobala spelregler och institutioner, en accelererande globalekonomisk integration, liksom slutet av det mednya politiska, ekonomiska och sociala landskap, ger oanademöjligheter för framtiden. uppstår även nya hotmot människors frihet och säkerhet. De inomstatligakonflikterna har lett till cirka 5 miljonerdödade, och vid 1998 fanns det som en följd av olikakonflikter över 20 miljoner flyktingar. Den svåra vägen motmarknadsekonomi och demokrati har under enövergångsperiod i flera fall lett till ökad instabilitet ochförsämrad välfärd. Den globala ojämlikheten har ökatdramatiskt under senare århundraden; 1820 var förhållandetmellan de rikaste och fattigaste länderna 3:1, 1950 var det35:1, 1973 var det 44:1, och 1992 var det 72:1. Gapen mellande rikaste och fattigaste ökar även dramatiskt inom ett flertalländer, som den ekonomiska tillväxten harstagnerat i ett flertal utvecklingsländer. Den årligagenomsnittstillväxten per capita var negativi 50 länder, av dem var 49 utvecklingsländer.Kristdemokraterna anser att det behövs nya och djärva metoder för att allasrätt till lika värde skall erkännas. Det handlar om att utnyttja och tillvaratadennya informations- och kommunikationsteknologin, de nya globala aktörernaoch de nya internationella spelreglerna. Alla rättigheter för alla människorborde vara målet för 2000-talet. antogs FN:s allmännaförklaring för de mänskliga rättigheterna. besitter världenmedvetenheten, resurserna och kapaciteten att nå detta mål fullt ut över helavärlden. Det är den politiska viljan som saknas.Riktlinjer för mänskliga rättigheteroch utvecklingDet finns många tankar kring hur biståndsprojekt förmänskliga rättigheter kan formuleras. Även om regeringenhar vackra ord om hur mänskliga rättigheter och demokratiskall sättas i centrum i biståndspolitiken, brister det ofta i detpraktiska genomförandet. MR-biståndet har enligtKristdemokraternas uppfattning för låg prioritet inomSveriges utvecklingssamarbete. , och Sida bör antaföljande riktlinjer och principer för att förbättramedmänniskors fri- och rättigheter:Att stärka den sociala ordningen för att säkra mänskliga rättigheter - mednormer, institutioner, lagar och en understödjande ekonomisk grund. Lagarkan inte ensamt garantera mänskliga rättigheter. Det krävs fungerandeinstitutioner. Det behöver även främjas en normbildning, där hela samhälletinkluderande politiker, företagsledare, journalister, lärare, föräldrar m m, bärett ansvar för att främja mänskliga rättigheter.Att upprätthålla en demokrati - med skydd för minoriteter,maktfördelning, öppenhet och politisk ansvarsskyldighet. Det räcker inte medatt hålla någorlunda demokratiska val, och alltför ofta har minoritetensdiktatur ersatts av majoritetens tyranni. Minoriteters rättigheter, ett civiltsamhälle, fria medier och ett öppet beslutsfattande är alla viktiga områden attstödja för att uppnå en fullständig demokrati.Fattigdomsbekämping är inte enbart ett utvecklingsmål - det är även ettcentralt mål för mänskliga rättigheter. En rimlig levnadsstandard, tillräcklignäringstillförsel, hälsovård, bra arbete och skydd mot elände är direktamänskliga rättigheter. Av de många misslyckandena är förhindrandet avmänniskors ekonomiska, social och kulturella rättigheter speciellt omfattande.Mänskliga rättigheter i en integrerad värld kräver förpliktelser av globalaaktörer - det statscentrerade ansvarstagandet måste breddas till förpliktelseräven för icke-statliga aktörer, liksom att statens ansvar sträcker sig bortomnationsgränsen. Då staters makt minskar, så ökar företag och organisationersitt inflytande över människors vardag. Dessutom medför staters agerande enökande inverkan på människors situation i andra länder. Detta leder till attsåväl stater som andra globala aktörer får ett ökat globalt ansvar.Information och statistik som ett starkt medel för främjandet av mänskligarättigheter - aktivister, jurister, statistiker och biståndsarbetare måstearbetaän mer tillsammans, och med medborgarna. Målet är att generera informationoch bevis som kan bryta barriärer och mobilisera förändrad politik ochbeteende. Speciellt viktigt är här att utnyttja modern informationsteknologioch Internet.Att nå målet om mänskliga rättigheter för alla kräver delaktighet ochengagemang av alla grupper i samhället - NGO:er, medier, företag, lärare,föräldrar, politiker och andra opinionsbildare. Det krävs nationellahandlingsplaner för mänskliga rättigheter, översyn av den nationellalagstiftningen i förhållande till internationella avtal samt allianser försupportoch handling.Mänskliga rättigheter och utveckling kan inte förverkligas utan ökatinternationellt bistånd - framför allt för att bistå utsatta människor ochländer,samt för att främja ökad tillväxt och utjämnade inkomstskillnader. Det ökadeglobala ömsesidiga beroendet, och knappheten på resurser i mångautvecklingsländer, gör det nödvändigt att intensifiera främjandet och biståndetför mänskliga rättigheter.Positiva verkningsmedel i stället förenbart straff och sanktionerDet behövs ett skifte och en attitydförändring när det gällerinställningen till det internationella arbetet med de mänskligarättigheterna. Alltför ofta har det handlat om att peka utsyndarna, bestraffa dem som inte följer , och införaekonomiska och/eller politiska sanktioner mot dem sombryter mot de mänskliga rättigheterna. Det är naturligtvisviktigt att det finns rättsliga åtgärder att vidta då brott motlagar begås, men när det gäller att främja mänskligarättigheter i ett utvecklingsperspektiv så behövs det även enökad användning av positiva verkningsmedel.En rättighetsbaserad inriktning på utvecklingssamarbetet behövsonekligen. Internationellt bistånd kan bidraga till att stärka de mänskligarättigheterna genom att öka möjligheterna att bygga upp institutioner förpolitiska och civila rättigheter, liksom stödet för fattigdomsbekämpningen.Men det rättighetsbaserade biståndet bör inte bygga enbart på konditionalitet,utan mer fokusera på ett positivt och stödjande innehåll och inriktning. Attenbart peka ut brister leder ofta till missämja, konditionalitet är oftaineffektivt, vilket kan ge en kontraproduktiv konfrontation mellanpartnerländerna.Ofta och med rätta har multinationella företag - som , , GeneralMotors, HM, m fl - blivit angripna och kritiserade för förakt motmänskliga rättigheter. sker en viss motsatt trend med riktlinjer förhumanare arbetsvillkor och etisk handel. deltar aktivt med attlansera kampanjer för människors rättigheter. FN:s generalsekreterare harinlett ett omfattande samarbete med storföretag för att främja respekten förnormer och värden i näringslivet. Liknande samarbete sker även på nationellnivå, med bl a och som pionjärer. anser attden måste börja samarbeta mer med svenskamultinationella företag för rimliga arbetsvillkor, spridandet av mänskligavärden, och främjandet av rättigheter.Humanitärt bistånd vid väpnadekonflikterVid väpnade konflikter är brotten mot de mänskligarättigheterna oftast som värst, och det är då som den civilabefolkningen drabbas hårdast. Därför är det nödvändigt medett omfattande internationellt bistånd som kan värnamänniskoliv och lindra de humanitära följderna av väpnadekonflikter. finns det en stor risk att dettahumanitära bistånd kan manipuleras i de krigförandeparternas egna intressen. Tonvikten vid riskanalys i dethumanitära biståndet är därför av största vikt.Kristdemokraterna anser det oerhört viktigt att i detta sammanhang finnastöd till lokalt förankrad konflikthantering och försoningsarbete. Biståndetbör så långt som möjligt gå via frivilligorganisationer som bättre når fram tillde behövande folken. Detta bistånd bör ges med utgångspunkt från DAC:sriktlinjer om biståndets roll i konfliktsituationer.Demokrati - en förutsättning förutvecklingBiståndets effektivitet är direkt avhängigt den demokratiskautvecklingen i mottagarländerna. Det är därför en absolutnödvändighet att en del av biståndet ges som ett riktatdemokratistöd i syfte att utveckla och stärka demokratin.Prioriterade biståndsområden bör vara bland annaträttsväsendet, utbildningssektorn och de offentligainstitutionerna. Korruption, maktmissbruk, valfusk och andraformer av antidemokratiska åtgärder begränsar biståndetsmöjligheter att nå sina mål och måste därför bekämpas.Ett effektivt sätt att bidra till att skapa ett demokratiskt synsätt och endemokratisk tradition med hjälp av biståndsmedel är att kanalisera merfinansiella resurser genom svenska enskilda organisationer men också tillmotsvarande organisationer i mottagarländerna. De enskilda organisationernamed sina ofta väl utbyggda nätverk har goda förutsättningar att se till attbiståndsmedel når målen utan svinn och höga administrativa kostnader.De svenska riksdagspartierna har under en femårig försöksverksamhet haftmöjlighet att kanalisera biståndsmedel till systerpartier i utvecklingsländer iavsikt att främja och stärka demokratin. anser det oerhörtviktigt att denna verksamhet fortsätter. Att bygga upp en demokrati med ettflerpartisystem kräver politiska erfarenheter och kompetens från traditionellaoch stabila demokratier. Sida borde i sina demokratiprojekt i störreutsträckning utnyttja den kompetens många svenska politiker och politiskapartier besitter.En viktig internationell institution med säte i är demokrati- ochvalassistansorganisationen , förverkligad genom beslut avfyrpartiregeringen . har 18 länder och feminternationella enskilda organisationer som medlemmar. IDEA:s målsättningär att främja och utveckla demokrati över hela världen. Det sker genom attmedvetandegöra och öka förståelsen för implementeringen av regler ochriktlinjer för flerpartisystem och demokratiprocesser, samt genom att främjaöppna och regelmässiga valprocedurer.Dessa mål passar mycket väl in i den definition på demokratiutvecklingsom vi kristdemokrater anser måste prägla det svenska biståndet. Det ärviktigt att i sina globala kontakter fortsättningsvis informerar omIDEA:s verksamhet och målsättning och på så sätt bidrar till att institutet fårfler medlemsländer och en bredare internationell förankring.En mångfasetteradfattigdomsbekämpningFattigdom har traditionellt sett handlat om brist på materiellaresurser, eller att enbart fördela resurserna.Kristdemokraterna anser att fattigdom är ett mångfasetteratbegrepp. Det handlar om ekonomisk välfärd, liksom omsociala förmåner, hälsovård, utbildning, säkerhet ochrättigheter. Ytterst handlar det om möjligheten att få leva ettmänniskovärdigt liv. Utifrån detta synsätt handlarfattigdomsbekämpning både om att höja de fattigaslevnadsnivå, sociala standard och att främja människovärdet.Under det så har enorma framsteg gjorts i den globalautvecklingen. Fattigdomen har minskat lika mycket som under de föregående500 åren och ytterligare tre till fyra miljarder människor slipper levaunder fattigdomens strupgrepp.