mot · GO02Kr289 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr289av , ()KulturpolitikenSammanfattningKultur för regional balans - enkulturell allemansrättCenterpartiet vill skapa en kulturell allemansrätt förmänniskor i hela landet. Kulturen är viktig för människorslivskvalitet. Den betyder också mycket för gemensammaangelägenheter såsom barn och ungdomars utveckling,arbetstillfällen, företagande, integration och mångkultur.Satsningar på kultur kan leda till en positiv utveckling avden regionala balansen i . Detta gäller framför alltsatsningar på barn- och ungdomskultur och projekt somsyftar till landsbygdsutveckling.Kulturens inriktning och form ska formas underifrån av de människor somska utföra den. Ung kultur ska exempelvis utföras och styras av ungdomarnasjälva. Makt över de egna idéerna och det egna arbetet ger ökad självkänslaoch ökat ansvarstagande. Detta kan leda till en utveckling av det civilasamhället.Centerpartiet har länge kämpat för att en växande andel av allkulturverksamhet i kulturinstitutioner ska inriktas mot barn och ungdomar. Vianser att av de statliga resurserna av kulturanslaget bör avsättastill kultur för barn och ungdom. Vi anser därför att börtillföras extra resurser för en särskild satsning på ung kultur.För att skapa livskvalitet för barn och ungdomar i hela landet villCenterpartiet införa ett Kul-bidrag. Kul-bidraget ska vara en hjälp förungdomar att satsa på den verksamhet de själva tror på. Syftet är att utvecklakultur- och föreningslivet och att se till att färre ungdomar lämnar sinhembygd och locka fler människor att flytta dit.Det mångkulturella samhället måste främjas genom möten mellan gamlaoch nya svenskar och mellan svensk kultur och kultur från andra länder.Kulturen ska finnas i vardagslivet; i folkrörelser, föreningsliv, påarbetsplatseroch i bostadsområden. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att av det statliga kulturanslaget bör avsättas tillkultur för barn och ungdom.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och Allmänna arvsfonden bör geungdomar möjlighet att framträda med sina egna budskap och att självafå bestämma över sina kulturprojekt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör stimulera unga människor att både ta del avoch delta i kulturverksamhet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fortsätta att stödja Ungdomens kulturmönstring.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör stimulera ungdomars kulturaktivitettill större utrymme inom folkbildningen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den svenska kulturpolitiken anpassas efter den mångfaldsom finns i det svenska samhället.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att satsningar på ungdomskultur i hela landet, det så kalladeKul-bidraget, och på den kulturella infrastrukturen i hela landet är viktigför den regionala balansen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bredband för snabb datakommunikation skall omfattasamlingslokaler i hela landet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regionerna själva skall ansvara för att fördela sittkulturanslag.10. begär att regeringen föreslår förändring av skattereglerna såatt alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs medidrottsrörelsen i skattehänseende.111. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nationellt uppdrag för i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge i ökade resurser för attupprätta ett nationellt/internationellt nätverk för design.13. begär att regeringen utreder frågan om att bilda ett statligtbolag för kulturfastigheter.214. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett övergripande ansvar för att säkra en positiv utveckling förden verksamhet Forum för världskulturen driver.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om socken eller församling som administrativ enhet.316. begär att regeringen låter utreda länsmuseernas ekonomiskasituation.17.1 Yrkande 10 hänvisat till SfU.2 Yrkande 13 hänvisat till FiU.3 Yrkande 15 hänvisat till SkU.InledningEn kulturell allemansrättEn människas livskvalitet är starkt förknippad med hennespersonliga utveckling. I den personliga utvecklingen harkulturen en stor roll. Kultur kan stärka självkänsla,uttrycksförmåga och identitet. Kultur kan tydliggöraproblem, skapa möjligheter och ge nya infallsvinklar. Därmänniskor växer där utvecklas också samtal och samhälleoch grunden för en ny gemensam trygghet kan slå rot ochväxa sig stark.Aktörerna på kulturområdet är - och ska vara - många och ska spegla denmosaik av olikheter som vårt samhälle består av. För att denna mångfald skakunna tas till vara måste kulturen formas underifrån.De politiska besluten måste inriktas på att skapa goda förutsättningar förett levande, lokalt kulturliv i alla delar av landet - ett kulturliv med bredd,hög kvalitet och plats för både amatörers skapande och professionellakonstnärers gästspel och medverkan. Barn- och ungdomar ska prioriterasinom kulturen.Kulturlivet har också betydelse för en orts attraktion och identitet. Ett riktoch intressant kulturliv är, på samma sätt som till exempel godakommunikationer och hög kvalitet på skolorna, en faktor att räkna med närmänniskor väljer bostadsort. Kulturevenemang av hög kvalitet har lyskraftsom får besökare att resa långa vägar och det i sig ger gensvar på flera plan:stolthet och stärkt självtillit hos de lokala arrangörerna och ekonomiskakringeffekter i form av fler gäster i besöks- och servicenäringar.Kulturens utveckling och spridning påverkar demokratins utveckling.Människor som kan uttrycka sig kan göra sin röst hörd och påverka sinomvärld.Kultur för regional balansEn kommuns eller regions attraktionsförmåga är avhängigtav dess kulturella dragningskraft. Kulturen är viktig för attmänniskor ska våga skapa sig en framtid på den plats där debor, men också för att dra till sig investeringar ochvälutbildad arbetskraft. I en rapport från EU-kommissionenvisar man på kulturens potential för ökad sysselsättning, inteminst ute i regionerna och på landsbygden. Här beskrivs enrad projekt inom ramen för strukturfonderna. Vad man blandannat pekar på är att stöd till kulturen är billigare än andrainvesteringar, till exempel i infrastruktur, och kan bidra likamycket som dessa till att förbättra den lokala och regionaladragningskraften.Under 1980- och 1990-talen har regionala och lokala kultursatsningarblivit ett hjälpmedel för att skapa ny profil och inriktning, särskilt för orter därindustri har lagts ned. Därför är satsningar på den kulturella infrastrukturen ihela landet viktiga för den regionala balansen mellan olika delar av landet.En rättvis fördelning av statens resurser till kultur är nödvändig för atttillgodose andra behov än de materiella, och det förutsätter ett brettkulturutbud för alla åldrar i hela landet. har under lång tidefterlyst en fullständig redovisning av den regionala fördelningen av statensresurser till kultur. Alla regioner har ännu inte fått det fulla ansvaret förkulturresurserna såsom exempelvis . anser attvarje region själv ska få det fulla ansvaret för att fördela sinakulturresurser.Detta bör ges regeringen till känna.Kul-bidrag för regional utvecklingi hela landetDet civila samhället är ofta underskattat när det gäller attgöra regioner och kommuner livskraftiga. För att skapa ökadlivskvalitet för barn och ungdomar i hela landet villCenterpartiet införa ett Kul-bidrag. Kul-bidraget ska vara enhjälp för ungdomar att satsa på den verksamhet de själva trorpå. Vi föreslår att ska anslås tillUngdomsstyrelsen för att sedan efter ansökan fördelas ut tillde kommunala ungdomsråden eller motsvarande. Detta föratt utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, medungdomar, av ungdomar. Syftet är att utveckla kultur- ochföreningslivet och medverka till att ungdomar trivs, har kuloch utvecklar meningsfull verksamhet och meningsfullaaktiviteter. Det kommer enligt vår mening också att bidra tillatt fler ungdomar efter högskolestudier och/eller arbete påannan plats eller i annat land väljer att söka sig tillbaka tillsin hembygd.Bidraget skall fördelas på samtliga kommuner i landet för att utvecklaungdomars egen verksamhet och i förlängningen leda till att kultur ochföreningsliv utvecklas. Det kan också locka fler att bosätta sig i områden somidag har negativ befolkningsutveckling. Det är mycket viktigt att ungdomarnapå orten själva får bestämma hur resurserna ska fördelas och därför skapengarna fördelas via kommunernas ungdomsråd, inte direkt viakommunerna. Detta bör ges regeringen till känna.Kultur skapar sysselsättningDe flesta har en ganska klar uppfattning om betydelsen avlokalt och regionalt företagsstöd för sysselsättning ochekonomi. När det gäller att motivera kultursatsningar är detdäremot inte lika självklart vilken betydelse dessa har för attskapa utveckling. Vad som ofta glöms bort är att kultureninte bara har en kostnadssida utan att den också ger positivaekonomiska effekter utöver de mer svårmätbara som t.ex.olika upplevelser. Detta oftast till en mycket låginvesterings- och driftskostnad. Kulturen är en viktig del itillväxtindustrin eftersom kultur skapar sysselsättning.Kulturindustrin är en expanderande arbetsmarknad och sysselsätter i dagmånga människor. Det ökade intresset för kulturfrågor har lett till att fleraktörer har kommit in på den kulturpolitiska arenan. Kommersiellt kan vi seett ökat intresse för kultur, kulturverksamhet och för kulturmiljö.KulturturismTurismen är den bransch som kanske mer än någon annan idagens samhälle söker tillgodogöra sig våra kulturprodukter.Kulturturism är ett sätt att utveckla turismen och tänka iandra banor än de traditionella. Turismen behöver inte barage upplevelser för stunden utan även ge fördjupadekunskaper och nya intressen. När upplevelsen blir det viktigakommer lokala initiativ att bli betydelsefulla. Platser medunika upplevelser i natur och kultur blir starkakonkurrensmedel. Genom att lyfta den lokala historien ochkulturen kan många fler orter bli intressanta frånturistsynpunkt. Det handlar om att ta vara på den kunskapoch erfarenhet som finns lokalt. Vi kan som turistlanderbjuda upplevelser som, naturen, det svenska landskapet,vildmarksäventyr, tystnaden, den svenska maten, svenskhistoria och kultur, storstadsliv m.m.Kulturen stärker bygdens självtillit. Genom att uppmärksamma en bygdstraditioner skapas en känsla av stolthet över det man har åstadkommit och vadman betyder i regionen och landet. Det kan handla om att uppmärksammalokala hantverkstraditioner men också om att ta till vara och uppmärksammabyggnader och fornminnen som ger en spännvidd över seklerna.Det behövs samverkan mellan kulturlivet och turistorganisationerna för attgöra landets kultur och konstnärliga verksamhet mer känd och lättillgänglig.Barn- och ungdomskulturAnledningen till att prioriterar barn- ochungdomskultur är att vi vill att alla barn och ungdomar skaha lika möjligheter att utöva sin "favoritkultur", utan attdetta styrs av föräldrarnas inkomster eller geografiskhemvist. Kultur är viktig för unga människor eftersomkulturellt och konstnärligt skapande är ett sätt att lära kännasig själv och omvärlden. Kulturella aktiviteter ger ocksåövning i att uttrycka sig, lyssna och förstå.Människor föredrar olika former för att uttrycka sig. En del föredrar ordet,andra rörelsen, tonen eller bilden. Den som behärskar flera sätt att uttryckasigutvecklas till en mångsidig människa - minskar uttryckssätten reducerasockså individen. Demokratins utveckling beror till stor utsträckning på ivilken grad unga människor kan uttrycka sig. När man kan säga ifrån ochpåverka sig själv och sin omvärld krymper maktlösheten och självkänslanstärks. Kulturaktiviteter kan vara ett sätt att skapa fler välbehövligamötestorgi den offentliga debatten, inte minst för våra ungdomar.Kultur för barn och ungdomar har självklart också ett egenvärde. Kulturensom skapas av barn och ungdomar får inte reduceras till en behandlingsmetodeller bara vara en förebyggande insats.Det är främst i kommunerna som förutsättningarna skapas för barns ochungdomars kulturverksamhet. har stora nedskärningar gjortsute i kommuner och landsting och då inte minst i verksamheter där barn ochungdomar finns.Centerpartiet har målmedvetet arbetat för att barn och ungdom ska ha enframskjuten plats i den nationella kulturpolitiken och att barn- och ungdoms-kultur inte ska diskrimineras i förhållande till vuxenkultur. avresurserna av det statliga kulturanslaget bör avsättas till kultur för barn ochungdomar. Detta bör ges regeringen till känna.Vi anser också att det måste finnas ett större intresse för att rikta sig motbarn och ungdomar hos kulturinstitutioner, organisationer, museer etcetera.Det borde vara naturligt och ingå i deras planering att satsa på barn- ochungdomsföreställningar, utställningar och att bedriva en del av verksamhetenute i de miljöer där barn och ungdomar befinner sig. Kulturen ska finnas ivardagsmiljön. Det är i det dagliga livet som intresset kan väckas. För att nåde långsiktiga effekterna måste vuxna ta till vara barns och ungdomarsönskemål om att delta i planeringen och utformningen av verksamheten.Detta bör ges regeringen till känna.Särskild satsning på ung kulturUngdomar har egna idéer och vill något eget, därför är det såviktigt att inte degradera ungdomar till rollen som deltagare iolika kulturprojekt utan i stället se till att de har rollen sominitiativtagare. anser att det är en viktigungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökat utrymme förungdomars eget skapande och för ung kultur.Ungdomar och vuxna har olika erfarenheter och olika referensramar somman måste ta hänsyn till. Det måste vara upp till de unga att själva bestämmavilken kultur man bör satsa på. Både för kvalitetens skull och förungdomarnas entusiasm och självförtroende.De två största bidragsgivarna till ung kultur är ochAllmänna arvsfonden. Åtskilliga delas ut till olikaungdomsprojekt. Tyvärr händer det inte alltför sällan att det är justungdomens statliga försvarare, som släpper igenom projekt som styrs avvuxna och reducerar ungdomskulturen till att vara endast en förebyggandeinsats mot ungdomars problem. och Allmänna arvsfondenmåste ge ungdomar möjlighet att framträda med sina egna budskap och attsjälva få bestämma. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att , utöver regeringens anslag, börtillföras extra resurser som ska gå till en särskild satsning på ung kultur.Pengarna ska användas till ungdomars egna projekt, för unga, av unga medunga. Även de som inte tillhör någon förening bör få ta del av dessa pengar.En representant från Cirkus Cirkör säger till exempel att "om man vill göranågot i så ska man vända sig till 22 olika representanter". Honanser att det är fel att för att få kulturbidrag till ungdomsverksamhet så måstedet handla om ungdomars problem; vara emot droger, rasism eller dylikt.Kulturrådet bör stimulera unga människor att både ta del av och delta ikulturverksamhet och dessutom fortsätta att stödja Ungdomenskulturmönstring. bör stimulera ungdomars kulturaktivitetså att det får större utrymme inom folkbildningen. Detta bör ges regeringentill känna.Kultur i skolanSkolan är vår största och viktigaste kulturinstitution isamhället eftersom den i stort sett omfattar alla barn ochungdomar. Därför är det också viktigt att man lokaltutarbetar en strategi för hur man arbetar med kultur i skolan.De nedskärningar som drabbade skolan har inneburitstora påfrestningar på den kulturella verksamheten. Större barngrupper, störreklasser, mindre personal och minskade ekonomiska möjligheter har gjort attbarnens kontakt med kulturaktiviteter, möten med konstnärer och olikakulturformer, saknas på många håll. Besöken på konsthallar, museer,bibliotek och inköp av teaterföreställningar har minskat. Omorganisationeroch uppsplittring av resurser och att tidigare fungerande kontaktnät har brutitssönder har inneburit nya problem.Kultur och estetiska ämnen har svårt att hävda sig i dagens skola trots attden skapande verksamheten med framgång kan användas iinlärningsprocessen och borde vara en oundgänglig del av utbildningen. Deninnebär att barn får såväl tillfälle att utveckla sina olika förmågor som enmöjlighet att få utlopp för känslor som annars kan vara svåra att uttrycka.Centerpartiet anser att skapande verksamhet bör vara en integrerad del av allabarns skolgång. Den kulturella verksamheten i skolan bör också syfta till attstärka elevernas identitet och trygghet i sin egen kultur.Visst finns det skolor som arbetar mycket med kultur och estetiskverksamhet, men ofta hänger detta samman med enskilda engageradeskolledare eller lärare. Varje enskild skola bestämmer hur man ska arbeta föratt förverkliga de nationella målen. Läroplanerna innehåller mångaformuleringar om skolans kulturuppgift.Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola- har utvecklat sin förmåga till kreativt skapande och fått ett ökat intresseför att ta del av samhällets kulturutbud- har en förtrogenhet med centrala delar av vårt svenska och nordiska,inklusive det samiska samt västerländska kulturarvet.Estetisk verksamhet är en metod för annat lärande där tillexempel drama kan spela en viktig roll för hela skolan.Dramapedagogiken skapar stark inlevelse och förståelse.Drama kommer av det grekiska ordet "dram", som betyderhandla. När man i handling föreställer något så innebär detatt hela jaget medverkar. Eleverna får då insikt om sigsjälva, men de kan också lära sig förstå hur andra har det.Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egnaställningstagandet och det kritiska tänkandet. Ett mål meddramaövningar kan vara att hjälpa en grupp som har problemmed mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslorutan även att arbeta med känslor. Om förmågan till empatikan tränas så är drama en bra metod.Relationsfrågan behöver tränas från förskolan upp till och med gymnasiet.Ett bra exempel är gymnasieskolan Tullängen i . Där undervisaseleverna i ämnet människosyn och etik - ett ämne där värderingar diskuteras.Eleverna på skolan anser själva att undervisningen i människosyn ochlivsfrågor får deras självförtroende att växa.Centerpartiet vill lyfta fram behovet av litteratur och tillgång till böckerinte minst för att motverka läs- och skrivsvårigheter bland eleverna. Vi villäven lyfta fram och betona betydelsen av arbetet med bild i skolan. Vi lever iett samhälle där vi ständigt omger oss med bilder av olika slag. , TV, film, video, reklambilder etc. Att i skolan få möta olikabildkonstnärer på bildlektionerna och att själv få skapa olika bilder är därförviktigt ur olika synvinklar. I läroplanen står: "Bild och bildkonst gertillfälletill reflektioner kring andra människors sätt att tänka och uppleva olika tideroch kulturer och är en viktig del av det kulturarv skolan skall förmedla. "Genom att uttrycka sig i bilder kan eleverna växa som individer och lära sigbearbeta svåra händelser.Musiken har länge dominerat många ungdomars kultur- och fritidsliv bådevad gäller att lyssna och att själva musicera. Här har våra musikskolor haft betydelse för barns musicerande. Nära hälften av alla barn mellan 9 och12 år spelar ett instrument. Bredden på musikundervisningen i sägsvara enastående i världen. Kommunerna har ett stort ansvar att skapamöjligheter för och erbjuda så många barn som möjligt att ta delav verksamheten.KulturpolitikKulturpolitiken fungerar inte isolerat i en speciell sektor.Kulturpolitiken påverkar de flesta politikområdena och denblir också mest effektiv om den integreras med andrapolitikområden. Tankarna på att öka kulturens samarbetemed andra samhällssektorer har funnits . Mångadiskussioner har förts angående kulturens roll i skolan,vården och samhällsplaneringen. Visst finns kulturenintegrerad i många sektorer . Men man kan nog intepåstå att det har skett några genomgripande förändringar - sådet finns mycket kvar att göra för att öka samspelet mellankulturpolitiken och politiken inom andra samhällsområden.Media och kulturMediet är en viktig kanal för kulturens spridning ochgenomslagskraft. För att trygga en mångfald av kultur,åsikter och sändningsformat bör starka ägarkoncentrationermotverkas. anser att medieinnehållet skadiversifieras och att utbudet av produktioner från andra delarav världen än de engelskspråkiga länderna ska öka. Läs merom mediepolitik i kommittémotionen ommedia.Genom den snabba utvecklingen inom hela telekommunikationsområdetoch främst informationstekniken, öppnas nya möjligheter för människor att taemot och distribuera information. När alltfler människor blir uppkopplademed snabba förbindelser får de möjlighet att välja mellan ett oändligt mycketstörre globalt utbud än det utbud vi ser , som främst gjorts genom någonannans urvalsprocess. Alltfler får också möjlighet att publicera sig på nätet -vi kan tala om att människor blir "prosumenter", det vill säga att de bådeproducerar och konsumerar information.Synliggör kvinnorna ikulturpolitikenDen nya kulturpolitiken ska leda oss in i det nya årtusendetoch anser att den måste innehålla tydligasignaler om att kvinnors historia och kulturella gärningar skasynliggöras. Det är helt nödvändigt , somsymboliseras av årtusendeskiftet, att kvinnoperspektivet blirlika tydligt som mansperspektivet inom allasamhällsområden, varav kulturen är ett. Strukturer isamhället som inte förmår att ta till vara kvinnoperspektivetlika bra som mansperspektivet hör inte hemma i det nyaårtusendet.Dagens situation måste förbättras. Kvinnorna, deras roll och betydelse,saknas ofta när olika företeelser beskrivs ur ett historiskt perspektiv.Kvinnorna är osynliga i skolans historieböcker och de är osynliga påmuseerna. Flickor får klart för sig att det nästan intefunnitsnågra kvinnor som varit så betydelsefulla att de, eller det de gjort, är värtattavbilda, beskriva eller visa upp. Denna situation är givetvis helt orimlig. Läggtill detta förhållandet att det är kvinnorna som är de storakulturkonsumenterna och likaså de stora kulturbärarna.En av de största utmaningarna inom historie- och museisfären torde varaatt synliggöra kvinnornas historia. Ett exempel på detta är i där man lyfter fram kvinnans roll i samhället. På ettgenomgripande sätt måste vi se till att kvinnoperspektivet blir lika synligtsom mansperspektivet. anser att ett landsomfattande projektmed uppgift att belysa och framhålla kvinnans betydelse för kulturen börgenomföras.MångkulturEtt av de nya målen för den svenska kulturpolitiken är attfrämja kulturell mångfald. Det är ett mycket viktigt mål. Vihar ett mångkulturellt samhälle men ett mångkulturelltsamhälle där främlingsfientlighet och rasism breder ut sig.Kulturmöten och mångfald skapar en ny styrka och nyamöjligheter och är viktiga för ökad förståelse ochdelaktighet. Att hitta en balans mellan integrering ochacceptans är en stor utmaning - att inlemma nya medborgarei samhället som vi låter samhället utvecklas tillföljd av nya impulser från andra kulturer. Det är viktigt attge stöd för egna kulturella uttryck men också att erbjudadelaktighet i det svenska samhället.Centerpartiet anser att det handlar om att ge alla konstnärliga institutionerett uppdrag att främja kulturmöten. Det handlar också om att involvera helaföreningslivet mer än tidigare i den uppgiften. Genom att mötas i våra olikatraditioner, seder och bruk uppstår spännande möten, inte minst för våraungdomar. En viktig kulturpolitisk princip är att varje kulturinstitution taransvar för att bedriva en verksamhet som vänder sig till hela befolkningen.Redan nu har många institutioner och organisationer verksamhet medinriktning på andra länders kultur. Det är viktigt att dessa verksamheterutvecklas vidare på ett naturligt sätt inom ramen för institutionernasansvarsområden.