mot · GN02A15 · 2000-04-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A15av , ()med anledning av prop. 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt1 SammanfattningTrots ökande sysselsättning och sjunkande arbetslöshet är ca 440 000färre sysselsatta än . I många bygder liggerarbetslösheten kvar på mycket höga tal medan flaskhalsproblemen ökar itillväxtområdena. står därför inför betydande utmaningar när detgäller att främja ett gott företagsklimat och en kunskapsmiljö ivärldsklass.Vi anser att det är bra att arbetsmarknadspolitiken koncentreras. Volym-åtgärder måste ersättas med kvalitet och själva platsförmedlingsarbetet sättasi förgrunden. Förmedlingsverksamheten bör i ökad utsträckning utsättas förkonkurrens.I motionen kritiseras det knapphändiga eller obefintliga underlaget förregeringens förslag om aktivitetsgaranti och anställningsstöd. De föreslagnaregelförenklingarna tillstyrks. Regeringens förslag om skärpta aktivitetskravtillstyrks som vi konstaterar att det viktiga är att återupprättaarbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring.Moderata samlingspartiet vill se över organisationen och styrningen avArbetsmarknadsverket samt göra svenska till en självständigmyndighet utanför AMS.2 Inledning2.1 ArbetsmarknadslägetUnder har arbetsmarknadsläget förbättrats.Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten har minskat. Minskningengäller såväl den öppna arbetslösheten som antalet sysselsatta i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Den positiva utvecklingen får dock inte tillåtas att skymma denfortlöpande försämringen . är ca 440 000färre sysselsatta jämfört med och då har ändå den arbetsförabefolkningen ökat med ca 100 000 personer . Jämfört med 1990har vi ca 150 000 fler öppet arbetslösa och ca 80 000 fler sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessutom är det betydligt fler somstuderar - högskoleplatserna har utökats med 60 000 och ca130 000 personer studerar inom ramen för det s.k. Kunskapslyftet.Dagens situation präglas vidare av en ökad tudelning av arbetsmarknaden.I många bygder ligger arbetslösheten kvar på mycket höga nivåer. I mergeografiskt begränsade tillväxtområden tilltar i stället flaskhalsproblemen -företagen anmäler ökande svårigheter att rekrytera erforderlig personal.Invandrarna - och särskilt de utomnordiska - uppvisar alltjämt för-skräckande höga arbetslöshetstal. I dagens är invandrarna en resurs,som inte tas till vara. Det understryks ytterligare av att det bland dessagrupper inte sällan finns en stark tradition av småföretagande och entre-prenöranda som inte heller ges möjlighet att komma till uttryck.Det svenska samhällets misshushållning med sina nya invånare harfått dramatiska konsekvenser. har det brett ut sig en nyfattigdom, som är betydligt djupare än vad som ytligt sett framgår av in-komststatistiken. Det är fråga om ett helt nytt socialt landskap. Detpräglas inte bara av många invandrares utanförskap på arbetsmarknaden,utan även av bostadssegregation, bidragsberoende och maktlöshet. Denvitala, sociala rörligheten har upphört att fungera för allt fler grupper ochen lång rad studier visar att situationen har nått kritiska nivåer i mångaförorter.Eget ansvar, arbete och företagande borde vara de breda avenyer genomvilka nyanlända grupper tar sig in och blir en del av vårt samhälle. Så är dettyvärr inte . Människor som har sökt sig hit med hopp om ett bättre ochvärdigare liv ser sig ofta reducerade till klienter i ett byråkratiskt systemsomför det mesta erbjuder ett bidragsfinansierat utanförskap som det enda sättetatt leva i Sverige.2.2 UtmaningarnaSverige måste få ett klimat för arbete och företagande som ger enskildamänniskor chansen och som stärker vår internationella konkurrenskraft.Det är nu - när många kurvor med hjälp av en stark internationellkonjunktur pekar åt rätt håll - som reformerna måste genomdrivas.Sverige står inför tre stora utmaningar:- Att skapa ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat.Skattenivåerna är för höga, byråkratin för omfattande och arbetsmarknads-lagarna för stela. har - tillsammans med - världenshögsta skattetryck och avståndet till övriga länder ökar. har ensvensk företagare ungefär 4 000 regler att hålla reda på. Tillsammans fyllerdessa ungefär 20 000 sidor. Regelverket ökar i omfattning med ca femprocent . Fyra av tio av landets mindre företagare, med en till femanställda, tycker att det är svårare att driva företag än 1994. Enförklaring är just att regelverket blivit alltmer oöverskådligt.- Att skapa en kunskapsmiljö i världsklass. För att kunna utvecklas till enkunskapsnation av hög internationell nivå måste vi förbättra samtligautbildningsled, från förskolan till den mest avancerade forskningen. Vibehöver utveckla en grundläggande utbildning av högsta kvalitet. Vibehöver erbjuda en högre utbildning och forskning i mer varierade former.Den behöver också anpassas till och bättre använda den nya teknologin.- Att skapa en sund konkurrenssituation. Det behövs fortsatta för-ändringar av det svenska företags- och individklimatet, där individerna ochföretagen snarare än staten ställs i fokus. Det finns alltför många offentligamonopol. Stat och kommun konkurrerar på ojämlika villkor med privataföretag och konkurrenslagstiftningen räcker inte till.3 ArbetsmarknadspolitikenI en rad arbetsmarknadspolitiska motioner har Moderata samlingspartietunderstrukit att arbetsmarknadspolitiken bör koncentreras. Dess enahuvuduppgift bör vara att förmedla arbeten d v s att underlätta för arbets-sökande och arbetsgivare att snabbt finna varandra. Dess andrahuvuduppgift bör vara att hjälpa de grupper som har det svårast påarbetsmarknaden - unga, outbildade och invandrare, vissa äldre samtarbetshandikappade.Det är därför positivt att regeringen nu i allt ökande utsträckning anammarde moderata kraven på ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Det ärbra att kvalitet i ökad utsträckning får ersätta kvantitet. Det är bra att det iökad utsträckning ställs krav på arbetslösa att faktiskt ta de arbeten somerbjuds. Det är bra att behoven av utbildningsinsatser och kompetens-utveckling betonas. Det är bra att man understryker vikten av att motverkaflaskhalsar på arbetsmarknaden - låt vara att de konkreta förslagen hittillshar uteblivit.3.1 En effektivare platsförmedlingI propositionen aviserar regeringen förslag om fortsattomfördelning av arbetsmarknadspolitiska medel tillpersonalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna. Generellt sett är det attföredra att skattemedel används till att effektivisera matchningen avarbetssökande till lediga jobb än att de förbrukas påarbetsmarknadspolitiska volymåtgärder av tveksamt värde. I sambandmed den senaste budgetpropositionen accepterade vi följaktligenmotsvarande förslag till medelsöverföring. Det nu aviserade förslaget tillfortsatt medelsöverföring avser vi att ta ställning till i samband medbudgetpropositionen.Allmänt sett anser vi att förmedlingsverksamheten måste förbättras ocheffektiviseras . Fungerande förmedlingar för arbetstagare ocharbetsgivare kommer bli en allt viktigare faktor på framtidens arbets-marknad. Kontinuerlig vidareutbildning och ökad rörlighet leder till attförmedlingsverksamheten måste förändras. Detta gäller oavsett om arbets-lösheten är hög eller låg.Starka skäl talar enligt vår mening för att förmedlingsverksamheten i ökadutsträckning konkurrensutsätts. Genom att privata förmedlingar gesförutsättningar att konkurrera med de offentliga, på lika villkor, bör störreeffektivitet och lägre kostnader kunna uppnås. Bemanningsföretagen måsteges sunda konkurrensförutsättningar. A-kassereglerna får inte vara diskrimi-nerande och bestämmelserna om karantän måste slopas.Det är också positivt om antalet privata specialistförmedlingar kan öka.Förutsättningarna för en modell där arbetsförmedlingarna liksom i Australienfår betalt efter resultatet, d v s efter i vilken utsträckning de lyckas skaffafram arbete åt arbetslösa, bör prövas också i Sverige.3.2 Individuella handlingsplaner och aktivitetskravVi delar regeringens bedömning att de individuella handlingsplanernabör vidareutvecklas. Handlingsplanerna bör bättre kunna fungera som ettinstrument i matchningsarbetet och tydliggöra både denarbetssökandes och förmedlingens åtaganden. Här är det viktigt atthandlingsplanerna även tar hänsyn till de arbetssökandes tidigareutbildning och erfarenheter, även från andra länder.Vi accepterar vidare regeringens förslag till aktivitetskrav. Flera remiss-instanser - däribland AMS - har ansett att förslaget är alltför otydligt ochdärmed svårt att tillämpa. Det kan finnas fog för en sådan kritik. ärdet inte orimligt att det redan av lagtexten framgår att det faktiskt finns ettkrav på att arbetssökande som uppbär försäkringsersättning skall ansträngasig för att finna ett lämpligt arbete. ställs det ofta högre krav påaktivtarbetssökande på den som uppbär socialbidrag enligt socialtjänstlagen än påden som gör anspråk på a-kassa.Samtidigt finns det skäl att betona att aktivitetskravet i hög grad är en följdav att arbetslöshetsförsäkringen inte längre fungerar som en tydlig om-ställningsförsäkring. Med en tydlig bortre parentes i försäkringen skullebehoven av aktivitetskrav, kontroller och sanktioner i huvudsak bortfalla.4 Insatser mot långtidsarbetslöshetenDet finns ca 70 000 långtidsinskrivna i d v s personer somhar varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Av dessa harca en tredjedel eller 25 000 individer varit kontinuerligt inskrivna vidarbetsförmedlingen i mer än fem år.Av de långtidsinskrivna saknar gymnasiekompetens.En delförklaring till detta är att andelen äldre är högre än bland övrigaarbetssökande. Av dem som är långtidsinskrivna är cirka en tredjedel föddautomlands. Och en fjärdedel av alla långtidsinskrivna rubriceras som arbets-handikappade.Sammanfattningsvis innebär detta att gruppen långtidsinskrivna tenderartill att bli allt mer svårplacerad. För att hjälpa dem krävs samlade individu-ella och kraftfulla åtgärder.- Individer med invandrarbakgrund utgör en till stor del oanvändresurs. Grunden ligger i tillräckliga kunskaper i svenska språket. Kravenpå utbildningen svenska för invandrare (sfi) måste skärpas ochindividualiseras. En publicerad studie från universitetvisar att sex av tio individer som genomgått sfi-utbildning inte ens klararav att skriva och tala vardagssvenska.- Ungdomar som inte får tillträde till arbetsmarknaden riskerar ett livpräglat av bidragsberoende och utanförskap. Även här krävselementära baskunskaper. Ingen individ skall tillåtas lämna ungdoms-skolan utan godkända baskunskaper i svenska, engelska och matematik. Viförordar införande av en individuell lärlingsutbildning inom gymnasie-skolans ram. Vi föreslår vidare en ökad satsning på eftergymnasial,kvalificerad yrkesutbildning och en betoning av utbildning riktad mot IT-och telekomsektorn i nära samverkan med näringslivet.- De äldres erfarenheter och kunnande måste bättre tas till vara. Dettakräver ett generellt förbättrat klimat för arbete och företagande med inslagav nya och okonventionella metoder för att bryta arbetslösheten iallmänhet och långtidsarbetslösheten i synnerhet.-Arbetet i den omtalade danska kommunen illustrerar vikten avokonventionella metoder. Den tidigare av arbetslöshet och segregation såhårt drabbade kommunen visar att mycket kan uppnås genom reformersom betonar vikten av arbete och skapar effektiva vägar ut ur ettpassiviserande bidragsberoende. De danska resultaten har till stor deluppnåtts genom bestämda krav på motprestationer, garanteradsysselsättning, offensiv marknadsföring av de arbetslösa,avbyråkratisering och koncentration av de kommunala insatserna.Liknande åtgärder borde i ökad utsträckning kunna prövas i Sverige.4.1 AktivitetsgarantinDen av regeringen föreslagna aktivitetsgarantin skulle i bästa fall kunnavara en sådan Farum-inspirerad, okonventionell arbetsmetod. I sämstafall är den ännu en i raden av arbetsmarknadspolitiska volymåtgärdermed åtföljande risk för undanträngningseffekter på den reguljäraarbetsmarknaden.Det framgår av propositionen (sid 55) att regeringens egen oförmåga attåterupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring har letttill en "olycklig rundgång mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning" ochatt just detta förhållande är huvudskälet till regeringens förslag. I övrigtsaknas beslutsunderlag, utöver det lakoniska omnämnandet att det undermindre än har bedrivits en outvärderad försöksverksamhet på 40orter i landet. På en sådan grund kan inte fatta beslut.Moderata samlingspartiet utesluter inte att en aktivitetsgaranti kan ha enfunktion att fylla för grupper av långtidsinskrivna. I sådana fall bör dock intemedel från Europeiska socialfondens mål 3 inräknas. Det är viktigt att mål 3-pengar avsedda för kompetensutveckling inte slussas in i en mer reguljärarbetsmarknadspolitik.Vad som här har anförts beträffande aktivitetsgarantin bör ges regeringentill känna.4.2 Särskilt anställningsstödÄn mer knapphändigt underbyggt är regeringens förslag till särskiltanställningsstöd. På femton rader i propositionen avverkas dennaofinansierade halvmiljardsatsning.Det är förstås bra att regeringen erkänner att det finns ett samband mellanföretagens höga kostnader för att anställa och det antal jobb som de kanerbjuda. Däremot ger inte förslaget äldre långtidsarbetslösa bättre förut-sättningar för att ta de lediga arbeten som erbjuds. Anställningsstödet handlari stället uteslutande om att öka deras konkurrenskraft på arbetsmarknadengenom att göra dem "billigare" att anställa.En sådan, tillfällig, rabatt för att anställa vissa arbetslösa riskerar attpermanenta förhållandena. I stället för att ge incitament och möjligheter förden arbetssökande att bli mer "konkurrenskraftig" slussas denne medstödåtgärder runt i ovisshet ännu . Till detta kommer att tidigareerfarenheter av subventionerade anställningar inte är särskilt goda.Den kvarvarande gruppen äldre arbetslösa som har varit inskrivna vidarbetsförmedlingen är svårplacerad på arbetsmarknaden. Dettalar för att nya metoder måste prövas. Vi avvisar heller inte kategoriskt för denna grupp arbetslösa prövar någon form av skatterabatter i syfteatt minska anställningskostnaden. Däremot är det nödvändigt att sådanaformer av anställningsstöd är väl underbyggda och att de utformas så att deblir konkurrensneutrala och så att undanträngningseffekterna på arbets-marknaden minimeras. Anställningsstöd får heller inte bli en metod förkommunerna att närmast kostnadsfritt expandera den offentliga sektornsverksamhet. Vad här har anförts om användning och utformning av an-ställningsstöd bör ges regeringen till känna.Slutligen är den föreslagna finansieringen av det särskildaanställningsstödet olämplig och strider enligt vår mening mot intentionernabakom den nya lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Det är uppenbart att detföreslagna anställningsstödet utgör en direkt företagssubvention. Rätteligenskall subventionen i likhet med annat företagsstöd budgeteras på stats-budgetens utgiftssida och inrymmas under de av fastställdautgiftstaken. Regeringen har emellertid valt att använda själva tekniken förutbetalningen av stödet - kreditering av företagens skattekonton - somargument för att i stället budgetera stödet som en inkomstminskning påstatsbudgetens inkomstsida. Därmed lyckas regeringen kringgå såvälbudgetlagen som inkomsttaken.Vi finner det oroande att regeringen inte ens under en stark högkonjunkturklarar av att hålla sig inom de fastlagda utgiftstaken, utan tvingas tillkreativbokföring i syfte att trolla fram resurser som redan är intecknade. Riksdagenbör avvisa den av regeringen föreslagna budgettekniken för allmänt, förstärktrespektive särskilt anställningsstöd.5 RegelförenklingarDet arbetsmarknadspolitiska regelverket måste vara överskådligt, lättill-gängligt och inte mer omfattande än vad som är absolut nödvändigt.Vidare måste regelverket garantera konkurrensneutralitet och motverkaundanträngnings- och inlåsningseffekter.Moderata samlingspartiet har under en följd av år framlagt förslag i syfteatt åstadkomma en koncentration och kvalitativ förbättring av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De principer för en förenkling avregelsystemen som föreslås i propositionen följer de moderata förslagenoch tillstyrks sålunda.Vi kan också i huvudsak acceptera vad regeringen föreslagit beträffandeindelningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och samman-läggningen av lagstiftningen rörande dessa. Också förslagen beträffande tid iaktivitet, utbildningsstödets upphörande, stöd till hjälpmedel på arbetsplatsenför personer med arbetshandikapp samt lönebidrag och skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () kan godtas.6 Styrningen av ()Organisationen och styrningen av arbetsmarknadsmyndigheternafungerar otillfredsställande. Flera olika utvärderingar har indikeratbetydande effektivitetsproblem. Stora frågetecken gäller för hurskattemedel hanterats. Viktiga försöksverksamheter har inte ens varitmöjliga att efteråt utvärdera.Det ter sig motiverat med en genomgripande översyn av organisation. Uppdelningen på över 20 olika myndigheter och dagens"dubbelkommando" över länsarbetsnämnderna ter sig tveksamt.Det är beklagligt att regeringen inte varit beredd att närmare pröva . stannar regeringens förslag vid ett meningslöst byte avnamn på arbetsförmedlingsnämnderna till arbetsmarknadsnämnder. Vi anseri stället att även dessa nämnder borde bli föremål för en förutsättningslösöversyn och prövning.Det är självklart att det finns anledning att delegera beslut också inomarbetsmarknadspolitiken. Därav följer emellertid inte att systemet medarbetsförmedlingsnämnder eller arbetsmarknadsnämnder bör behållas.Snarare visar de studier som utförts att det finns betydande problem närlokala aktörer skall besluta om statliga medel. Det uppstår också oklarheter iansvarsfördelningen, när kommunerna utser ordförande och en majoritet avnämndledamöterna, medan länsarbetsnämnden bestämmer över vilkaärenden som kan tas upp samt finansieringen. Gjorda studier visar slutligenpå betydande kontrollproblem. Även arbetsförmedlingsnämnderna bordedärför prövas förutsättningslöst i samband med en översyn av AMV:sorganisation.Slutligen anser vi att Rådet för i (Svenska ) bör bli en fristående myndighet helt utanförArbetsmarknadsverket. verksamhet är företrädesvis inriktad påhantering av medel för kompetensutveckling i företagen. Det framstår sommindre lämpligt att denna administration organisatoriskt och ekonomisktinordnas under AMS och arbetsmarknadspolitiken.7 En omställningsförsäkringArbetstagare som plötsligt kastas ut i arbetslöshet ges med arbetslöshets-försäkringen ett grundläggande skydd mot inkomstbortfall. I ord råderdet bred enighet om att försäkringen skall utgöra enomställningsförsäkring. Den skall under en omställningstid ge denarbetslöse möjligheter att söka andra jobb eller vidareutbilda sig för nya.I sak har arbetslöshetsförsäkringen dock alltmer kommit att anta formenav en medborgarlön. Ersättningsberättigade perioder av arbetslöshet kanvarvas med arbetsmarknadspolitiska åtgärder i en utsträckning som görarbetslöshetsförsäkringen till en permanent försörjning. Det innebär intebara att försäkringen tillämpas på ett sätt som aldrig varit avsett.Ordningen skadar dessutom både arbetsmarknadens funktionssätt ochförsäkringssystemets legitimitet. Vår uppfattning är att det är nödvändigtatt reformera arbetslöshetsförsäkringen men konstaterar återigen attregeringen inte framlägger några som helst konkreta förslag.7.1 Inför en bortre parentesDet viktigaste är att stärka den enskildes incitament för att söka och taarbete - också mindre kvalificerade och lägre betalda sådana. En viktigdel av detta är att förändra försäkringen så att den inte bara iriksdagstrycket, utan också på arbetsmarknaden och av arbetstagarna,uppfattas som en omställningsförsäkring. I realiteten innebär detta att detmåste införas en tidsmässig gräns för försäkringens giltighet.När frågan senast prövades av var Socialdemokraterna inteberedda att införa en sådan s.k. bortre parentes. I stället hävdades att"omställning" får betyda att man hjälper den enskilde att byta yrke m.m.Konsekvensen av detta synsätt blir emellertid - om arbetslinjen skaupprätthållas - att staten i stället tvingas införa hårda krav och sanktionerföratt tydliggöra den enskildes ansvar. Dessa krav på egna sökaktiviteter, påbyte av yrke eller bostadsort, avstängningsregler etc, har varit föremål fören översyn inom . Trots detta framlägger regeringen - medett smärre undantag - inga förslag med anledning av översynen.I stället aviseras att regeringen skall återkomma med en ny propositionredan i maj. Det är givetvis djupt otillfredsställande att regeringens politikinte kan presenteras sammanhängande, utan på detta sätt godtyckligt styckasupp i olika propositioner.Redan i dag är det formella regelsystemet i arbetslöshetsförsäkringenganska hårt. Av arbetsförmedlarna upplevs reglerna inte sällan som så hårdaatt man struntar i att tillämpa dem. En sådan ordning är naturligtvisoacceptabel. Framför allt illustrerar den dock vad som blir konsekvensen aven försäkring utan begränsningar i tiden.Frånvaron av en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen leder alltså tillincitamentsproblem, vilket i stället framtvingar olika system för krav,kontroller och sanktioner. Kontrollsystemen är resurskrävande och gör attarbetsförmedlarna hamnar i en olycklig dubbelroll. Å ena sidan skallförmedlarna vara en hjälp och ett stöd till den arbetslöse. Å andra sidan skallde vara kontrollanter.Om den enskildes ansvar i stället tydliggörs med en bortre parentes iförsäkringen kan huvuddelen av nämnda regel-, kontroll- och sanktions-system slopas helt. Arbetsförmedlarnas uppgift att lämna de arbetssökandehjälp och biträde kan därmed renodlas. En begränsning kan ges olikautformning - ett bestämt högsta antal ersättningsdagar, löpande eller stegvisnedtrappning av ersättningsnivån etc.Det avgörande är inte den närmare utformningen av en bortre parentes,utan att en begränsning äntligen kommer till stånd. Först då blir arbets-löshetsförsäkringen till en omställningsförsäkring som verksamt understödjerarbetslinjen.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformer för bättre företagsklimat, kunskaps-miljö och konkurrenstryck,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en effektivare platsförmedling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser mot långtidsarbetslösheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aktivitetsgarantin,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilt anställningsstöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kringgåendet av utgiftstaken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av organisa-tion och styrning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra Rådet för europeiska socialfonden iSverige () till en i förhållande till AMS friståendemyndighet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som enomställningsförsäkring.Stockholm den 13 april 2000Mikael ()()()()()()()()()