mot · GO02MJ744 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ744av Saarinen, ()KallblodstravarenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en utredning av möjligheterna att åläggatravsporten ansvaret för kallblodstravarens överlevnad som ras och seöver behovet av uppfödarpremier till ägarna av betäckta kallblodsston.InledningVi har i 2 hästraser med inhemskt ursprung. Det är gotlandsrussetoch den svenska kallblodshästen med sina 2 grenar kallblodstravaren ochnordsvenska hästen. Alla andra är importraser. D v s de har sitt ursprung iandra länder. Vi har alla ansvar för att de endemiska raserna skallöverleva och ej bli utrotade.När man läser äldre beskrivningar av allmogens hästar får man bilden aven liten ca 10 kvarter () hög häst som är rask, stark, smidig, tålig ochanvändbar i alla sammanhang. En dragare av såväl plog, stötting och trilla ochsamtidigt även en bra ridhäst, med andra ord en "allroundhäst".Historik:1903 Wångeninstitutet kom.1964 Kallblodstravaren introduceras.1971 Resares utredning1973 RiksdagsbeslutVarför fick vi Wången? Det var en viktig försvarsangelägenhet.Kanonerna hade blivit allt tyngre och den lätta nordsvenska hästen hadesvårigheter att dra de tunga kanonerna. Man var tvungen att ha alltförstora spann. Byte till ardenner var ej möjligt för att arméns hästar var"värnpliktiga", d vs böndernas. Dessutom var ardennern ej lika tålig ochsmidig i snö, kyla och oländig skogsterräng. Resultatet blev ettpremieringsreglemente som styrde aveln mot en tyngre häst(halvardenner). För att påskynda utvecklingen anlades hingstupp-födningsanstalten i ledde till att de lätta snabba hingstarna aldrig blev premierade.Hästarna blev allt tyngre och allt färre kunde springa fort.1964 fick vi en delning av stamböckerna: en tung "brukshäst" som behöllnamnet nordsvenska hästen och en travare som fick namnet kallblodstravaren.Då blev det äntligen möjligt att premiera lätta snabba hingstar. Dettatillsammans med blodgrupperingen räddade kallblodstravaren i Sverige.När tagit sin början fanns alla bitar på plats för att vi i framtidenskulle få en framgångsrik och livskraftig kallblodstravare. Men då fick aldrigkallblodstravaren sin rättmätiga chans.1971 tillsattes Resares utredning som först bara skulle behandla galoppensproblem men den fick tilläggsdirektiv att även omfatta travet. Utredningenledde fram till bildandet av AB Trav och Galopp (ATG). ATG är ett av trav-och galoppsporten ägt bolag som har tototillståndet för hästsport i Sverige.Hälften av ledamöterna i styrelsen tillsätts av sporten och hälften av staten.Staten utser även ordföranden.Avtalet mellan staten och ATG reglerar bl.a. hur stor del av totospelet somATG får behålla och hur stor del som staten skall ha. I avtalet finns också ettminoritetsskydd för galoppen i . Detta räddade galoppen i Sverige.Bildandet av ATG och skapandet av ett riksspel, V-65, kom att tillförahästsporten nya pengar. Dessa nya pengar styrdes till varmbloden. Kallblodensom var av trav-Sverige fick nästan ingenting. Varför?Travsporten styrdes och styrs av de 3 stora banorna i , Göteborgoch tillsammans med de mellanstora som alla utom en finns i Syd-och . På dessa banor tävlar man nästan bara med varmblod.Kallblodstravarna finns norr om och . De styrande sågtill att de egna fick de nya pengarna. Skulle norrlänningen vara med och delapå de nya pengarna var det bara att köpa varmblod från uppfödarna i söderoch ej kallblod från uppfödarna i norr.Denna politik har varit framgångsrik. Man har på trängtundan kallbloden så till den milda grad att den står på utrotningens rand.Från att 1960 varit på nivån varmblod och kallblod harkallbloden nu av loppen och av prispengarna.Vilka är de avgörande problemen förkallblodstravaren?- Populationsstorleken- Mängden löpningar- PrispengarPopulationsstorlekenMängden kallblodstravare är så liten att den är utrotningshotad. Med blott500 föl/år är den genetiska mångfalden hotad. Inavelsgraden är ettproblem. Det är svårt att lösa det med tillskott utifrån ty det endatillgängliga avelsmaterialet finns i och . För att bibehålladen nuvarande bredden måste populationens storlek öka så att man fåråtminstone 1 000 föl/år. För att populationen skall öka krävs att stoägarnatror att det finns tävlingsmöjligheter/avsättning för fölen.LöpningsmängdenDen är av avgörande betydelse för den som tänker satsa på entävlingshäst. Dagens mängd är redan under smärtgränsen.Kallblodstravaren är spridd över ett stort område från till Boden.Med dagens 500 föl/år blir antalet tävlingshästar för litet för att långsiktigtfylla loppen. Kallblodstravaren har manövrerats in i en "moment 22"-situation.PrispengarNär man skall köpa en tävlingshäst är förtjänstmöjligheterna en viktig deli beslutet om vilken häst man skall köpa. Vi har hamnat i en situation därkallblodstravaren står inför en utrotning som ras.För att kallblodstravaren skall överleva som ras krävs att populationenökar i storlek. Det krävs minst 1 000 föl/år.Hur når man dit?- Ett minoritetsskydd i travet på nivån av lopp och prispengar.- Uppfödarpremier till ägarna av betäckta ston.Stockholm den 2 oktober 2000Ingegerd Saarinen (mp)