mot · GO02Kr537 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr537av , ()Idrottens villkorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottsrörelsens självständiga ställning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottens betydelse i skolan.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa Idrott och Hälsa som kärnämne i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiemedel, studietid i högskolan samt ortsföreträde förelitidrottare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottsforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om motionsidrott.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelning till handikappidrotten.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om elitidrott, , paralympics och "Döv-Os".9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antidopingverksamheten och om en förändrad lokalisering avWADA.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att idrottsrörelsen får en betydligt större andel avspelmarknaden.11. begär att regeringen lägger fram förslag om slopande avreklamskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om moms på idrottsanläggningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om avdragsrätt för sponsring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att höja grundavdraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett förvärvsavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att slopa såväl den statliga inkomst- somförmögenhetsskatten.217.1 Yrkandena 2-5 hänvisade till UbU.2 Yrkandena 11-16 hänvisade till SkU.InledningIdrotten är med sina cirka tre miljoner medlemmar denverksamhet som organiserar flest människor i . Icirka 22.000 idrottsföreningar verkar omkring en halv miljonideellt arbetande ledare. Ingen annan verksamhet engagerarså många ungdomar. Totalt är av samtligabarn och ungdomar mellan engagerade inom denorganiserade idrotten. Kommunernas årliga kontanta stöd tillföreningslivet har minskat med cirka 350 miljoner kronorunder , som höjda avgiftsnivåer iidrottsanläggningar inneburit att föreningarna blivit av medsubventioner motsvarande ett värde på 250-350 miljonerkronor . Till detta skall läggas idrottens minskandeandelar på spelmarknaden. Denna utveckling tvingarföreningarna att i ökande utsträckning ta ut allt högremedlems- och deltagaravgifter, vilket vi befarar kan leda socialt segregerad idrottsrörelse. Detta vore mycketolyckligt då idrotten på ett bättre sätt än samhället isin helhet lyckats undvika segregation.Idrotten har storbetydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrottenblir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrartill fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättrehälsa. Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol-, drog- ochrökfria miljöer. Idrotten bidrar även till friskvården genomatt stimulera till regelbunden träning, friluftsliv och andrafysiska aktiviteter. Det är också klart dokumenterat att fysiskaktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationeroch lust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär ocksåatt fritiden får ett rikare innehåll.Det är ingen tvekan om att idrotten betyder mycket för att skapa ennaturlig integration för människor med utländsk bakgrund som av olika skälvill bosätta sig i vårt land. Det finns många goda exempel, särskilt i Göteborgoch , på vad idrotten kan åstadkomma för att utanförskap växlas tilldelaktighet i ett mångkulturellt samhälle.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare,, radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamhetenpå olika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörerutomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilderför den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.Idrottsrörelsens ställningoch det ideella arbetetSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt förpolitiska partier att engagera sig för de framtida villkoren föridrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock avavgörande betydelse att komma ihåg att det ideellaengagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja och integenom styrning från krafter utifrån. Den svenska idrottenmåste även ges möjlighet att agera självständigtoch ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll,inriktning och mål.Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tackvare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten isamhällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagor ochkrångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet till föreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för det allmänna.RF beräknar att de 500.000 idrottsledare som arbetar ideellt lägger nedcirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar . Dessa ledare ställer ingakrav på betalning för sitt ideella arbete. Men om de gjorde det, och fick betaltmotsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta per år.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till ungaidrottsutövare och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar ochtävlar. Men sedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt.Sverigeförlorar därigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvudtaget stor. De som drabbas avdetta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet. Församhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inomidrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift iattbättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad.Även om bilden långt ifrån är entydig pekar mycket på att det i framtidenkommer att bli svårt att rekrytera dessa ideella ledare. Samhällsförändringar,ökad konkurrens om fritiden och andra faktorer riskerar att göra människoralltmer ovilliga att utan ersättning ägna en stor del av sin fritid åtidrottsledaruppdrag. Med tanke på idrottsledarnas stora betydelse förungdomar är det viktigt att på alla sätt underlätta rekryteringen av nya ledareliksom att skapa förutsättningar för att behålla redan engagerade ledare iverksamheten.Ett grundläggandesamhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet avmedlemmarnas egna insatser och ideellt utförda arbete.Dessa faktorer är avgörande för idrottens framtidautveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, iförsta hand på ideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens stora betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd.Men det direkta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnartill idrottsrörelsen får inte vara styrande. Det är som tidigare nämnts mycketviktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i något slagshalvoffentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden och demokratisktuppbyggd rörelse.Egenfinansiering gerstyrkaEgenfinansieringsgraden inom idrotten måste bli större. Detminskar bidragsberoendet och ökar möjligheterna föridrotten att agera självständigt. Moderata samlingspartietanser att det är viktigt med ett fortsatt samhällsstöd menkonstaterar att möjligheterna för idrotten att få enbättre ekonomi i första hand bör ske genom attegenfinansieringen ökar.Idrottens roll i skolanFysisk aktivitet och motion är mycket viktigt inte minst förbarn och ungdomar. Goda vanor måste grundläggas tidigthos våra barn där föräldrar och skolan har en oerhört viktiguppgift. Fysisk aktivitet är en av de viktigaste faktorerna förmänniskors livskvalitet och därmed också för folkhälsan.Allt fler svenskar lider av övervikt. Enligt vissa beräkningarär det upp till tre miljoner svenskar som är överviktiga. Detär stillasittandet, inaktivitet, som ger övervikt.Folkhälsoinstitutet har gjort en undersökning där det klartframgår att fysisk inaktivitet i alla åldrar starkt ökar riskenför olika sjukdomar. Med övervikt är sannolikheten större drabbas av diabetes, benskörhet, höga blodfetter, högtblodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar m.m.Enligt vår mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett större utrymme iskolan. Detta är inte minst viktigt eftersom antalet friluftsdagar har minskat iskolorna och möjligheterna till fysiska fritidsaktiviteter därmed minskats. Densvenska skolan är bland de sämsta i när det gäller satsning på idrott iskolan. Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarnatillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheter att pröva påettbrett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt egetidrottande.Här är det viktigt att utbudet inte koncentreras enbart till de storaidrotterna.Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar på fritid får fysiskaktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighetatt leva ett sunt liv.Vi behöver ett ökat utbud av skolor med en klart uttalad idrottsprofil. På såsätt markeras idrottens betydelse för att bidra till att våra ungdomar ges godaförutsättningar för en positiv utveckling.Vi anser att ämnet idrott och hälsa även skall vara ett kärnämne igymnasieskolan. Vi ser det också som viktigt att man tar tillvara på demöjligheter som finns för kommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasiereller samverka om regionala idrottsgymnasier.HögskolestudierElitidrottsmän måste ges bra villkor för att kunna kombinerahögskolestudier med elitidrott. För att nå den internationellaidrottseliten krävs en intensiv satsning . Dethar dock visat sig mycket svårt att kombinera elitidrott ochakademiska studier. Genom sin helhjärtade satsning påelitidrotten har idrottsmännen svårigheter att uppnå de avCSN uppställda kraven för att få studiemedel. Vi anser attelitidrottsmän bör kunna ges dispens för en långsammarestudietakt och ändå erhålla studiemedel. Studietakten förelitidrottare bör kunna reduceras från 30 till 20 poäng perstudieår för erhållande av studiemedel. I konsekvens meddetta bör också studiemedel kunna utbetalas under en längretid än tolv terminer. Det är också viktigt att våra elitidrottarefår möjlighet till byte av studieort för att på ett optimalt sättkunna kombinera idrottsutövande med en god utbildning.Möjlighet till s k ortsföreträde bör finnas.Forskning och högreutbildningIdrotten berör som största folkrörelse en lång radolika kunskapsområden allt ifrån fysiologi, medicin ochteknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner överalla dessa områden och är en förutsättning för idrottensutveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott sombredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull ocksåkring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen.Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kringkvinno- och jämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minstviktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottensledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för vårabarn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna gesgoda möjligheter till utbildning som står på en solidvetenskaplig grund.Skapandet av ) och inrättandet av ensjälvständig idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning. Denna har emellertid ännu inte givits nödvändiga resurserför att kunna nå en rimlig nivå. Det är av stor betydelse för att forskningeninom idrottens område ska kunna vara konkurrenskraftig.Med tanke på idrottens bredd och samhälleliga betydelse bör dennaforskning i hög grad vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhälletmedan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottensegna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ettinflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödja forskning påidrottsrelevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att seIdrottshögskolan i som ett nationellt centrum för idrottsligkunskapsutveckling. Undervisningen skall vila på aktuell vetenskaplig grundoch ha ett nära samarbete med andra forskningsinstitutioner i ochinternationellt.MotionsidrottDen helt övervägande delen av svenska folket ägnar sig åtmotionsidrott. Man idrottar endast för sitt nöjes ochvälbefinnandes skull. Idrottens betydelse för folkhälsan ärstor. Det krävs mycket litet för att människor skall motverkapassivitetens hälsorisker. Cykel till jobbet, regelbundnapromenader - mer behövs inte. De flesta känner säkert äventill vikten av regelbunden motion. Trots detta förblir mångapassiva och man kan fråga sig varför. vet vi dockatt närheten till aktivitetsytor - idrottsanläggningar,grönområden, motionsslingor mm - är viktigt isammanhanget. De handlar då inte om de storaidrottsarenorna utan om enkla mångfunktionellaanläggningar som är tillgängliga för alla. Det krävs därför enklar strategi för bredd- och motionsidrottens utvecklingHandikappidrottHandikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givnaplats inom den samlade idrottsrörelsen. Stat och kommunhar ett särskilt ansvar att tillse att än fler människor medhandikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genomidrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan i skolåldern kunnadelta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inomidrottslärarutbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhåller medel för sinverksamhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del avstatens anslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del avanslagetsom SHIF erhåller är rimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökning avintäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten,går till handikappidrotten.Elitidrott och olympiskaspelElitidrotten har i flera avseenden stor betydelse, vilket inteminst i visat. Den skapar förebilder förungdomar och andra, skapar större intresse för breddidrottenoch inspirerar till motionsidrott. Den är ett fritidsintresse förmånga medborgare. Den kan vara ett led i enmarknadsföring av som i sin tur till och med kanförbättra exportmöjligheterna. I vissa fall ärförutsättningarna för elitverksamheten goda, men i mångaidrotter är det stora svårigheter att finansieraelitverksamheten.Sverige har ansökt om att få arrangera och sommarspel men inte tilldelats arrangörskapet. Detär beklagligt, eftersom i skulle kunnat ge stora positiva effekterför samhället i stort - inte minst ekonomiskt - och för idrotten. För att stärkakommande ansökningar bör enligt vår mening staten engagera sig mer i detskede där en ansökan byggs upp.De initiativ som tagits för att möjliggöra en starkare satsning påelitidrotten är positiva men det är viktigt att även handikappidrotten här fårsin rättmätiga del när det gäller deltagandet i parolympics. Vi anser också attde Dövas världsspel skall jämställas med denna tävling. Särskilda medel bördärför avsättas för att möjliggöra deltagande i "". Internationellaframgångar för svenska idrottsutövare ger positiva effekter för bilden avSverige som fler kan stimuleras att ägna sig åt idrott. Det är viktigtatt staten deltar i detta arbete.AntidopingverksamhetenKampen mot doping har varit en avidrottens viktigaste trovärdighetsfrågor. Den har ocksåbehandlats som en sådan av idrottsrörelsen, vilken satsatstora resurser på såväl utbildning och information som enomfattande kontrollverksamhet. är en av de mesttongivande länderna i världen för att få bukt meddopingsfusket inom idrotten. Våra internationella insatserhar i hög grad påverkat behovet av den förbättrade kontrollsom skett vid i Sydney.I dag är dopingmissbruket emellertid inte bara en idrottsfråga utan likamycket en allmän folkhälsofråga. Som bland annat den s.k.Dopingutredningen påpekade finns numera många, i första hand ungdomar,utanför den organiserade idrotten som dopar sig av framför allt "kosmetiska"skäl. Samma tendens finns över hela Europa.Sverige har ett högklassigt, av , laboratorium vid . Det är ett av 26 laboratorieri världen. Laboratoriets kvalitet för god rättssäkerhet och utgörsamtidigt ett viktigt argument i strävan att få stora internationellaidrottsarrangemang till , eftersom dessa internationella arrangemangofta kräver en snabb tillgång till analyser.Världsantidopingbyrån inrättades av () , som ett resultat av den världskonferens somarrangerades tidigare och i efterdyningarna av dopingskandalerna isamband med cykeltävlingen samt inom italiensk fotboll åretdessförinnan. är organiserad i form av en stiftelse och utgör denledande antidopingorganisationen internationellt. I dess styrelse ingårrepresentanter från alla världsdelar, såväl från regeringar och överstatligaorgan som från IOK och andra idrottsorganisaioner. övergripandeuppdrag är att på global nivå leda och koordinera utvecklingen avantidopingarbetet inom all idrott. Allt i syfte att försvara idrottsutövarnaliksom principen om en dopingfri idrott.De huvudsakliga arbetsuppgifterna är:- att harmonisera och standardisera regler och procedurer för kontroll ochbestraffning,- att initiera och koordinera ett världsomspännande program för oanmäldadopingkontroller,- att initiera och koordinera forskning inom antidopingområdet.För att inte fördröja bildandet av placeradeshuvudkontoret initialt i . Redan från början var detemellertid klart uttalat att beslut om en mer permanentlokalisering av skulle tas , entidpunkt som infunnit sig då tillkännagivit dekriterier som kommer att gälla för val av värdstad. Sverigebör med hänsyn till den starka internationella position somvårt land besitter när det gäller kampen mot dopingfusketverka för att lokaliseras hit och företrädesvis tillStockholm.Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medförkostnader av skilda slag förutom det ideella arbete som läggsner. Det gäller inköp av redskap, utrustning, lokalaanläggningshyror, löner och ersättningar till vissa anställda,kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt ocharbetsgivaravgifter etc.De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort:- deltagaravgifter och entréavgifter med mera,- frivilliga bidrag av olika slag,- lotteriverksamhet, bingospel med mera,- statliga och kommunala bidrag,- olika former av sponsring,- Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning avidrottsmaterial.Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas ochförbundens möjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor.Ett sätt att minska såväl de offentliga utgifterna somkostnaderna för idrotten är ett övertagande av anläggningarhelt eller delvis vad avser driften. Frivilliga insatser kan geett bättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar.Det statliga, landstingskommunala/regionala och kommunala stödet tillföreningar och förbund är omfattande. påverkas utvecklingen avdessa bidrag självfallet av den allmänna ekonomiska utvecklingen och detstatliga respektive det kommunala budgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrigideell verksamhet är lotterier.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkar självfalletidrottsrörelsens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högtskatteuttag minskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilligabidrag, deltagaravgifter och entréavgifter.Ge idrotten en störreandel av spelmarknaden!Spel och lotterier är idrottens viktigaste intäktsområde. Dentotala spelmarknaden omsätter över 30 miljarder kronor.1971 hade folkrörelserna av spelmarknaden och är motsvarande andel . Försämringenhar skett på en marknad som totalt styrs av staten. Sammastat som äger det bolag, , som lagt beslag påökande marknadsandelar. Det är helt nödvändigt attidrottsrörelsen får ett betydligt större inflytande överspelmarknaden för att därmed kunna öka sinsjälvfinansieringsgrad. Regeringen bör återkommamed förslag till riksdagen.Idrottens skattefrågorIdrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer påverkassåväl direkt som indirekt av det höga skatteuttaget i Sverige.Indirekt leder ett högt skatteuttag till mindre marginaler förmedborgarna och därmed sämre förutsättningar att frivilligtbidra till föreningarnas verksamhet. Till det kommer dedirekta effekterna av skatter på spel och verksamheten iföreningarna.En annan skatt som slår hårt mot idrottsrörelsen är den reklamskatt som tas ut på olika former av reklam som säljs av idrottsföreningar ochförbund. Det gäller bland annat annonser i programblad, arenareklam medmera. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas med tanke på desnedvridningar den och dess utformning medför. Enligt vår mening börreklamskatten slopas år 2001.Traditionellt är det kommunerna som har tagit huvudansvaret föranläggningarna, speciellt i storstadsområdena. kärvakommunala ekonomi har emellertid många kommuner strävat efter att läggaöver detta ansvar på i första hand idrottsföreningarna. Idrottsrörelsen harockså varit beredd att axla detta ansvar, något som visas av det faktum att istort sett inga anläggningar behövt stängas.Dessvärre försvårar nuvarande lagstiftning, framför allt på momsområdet,denna utveckling. En idrottsförening som tar över en anläggning är normaltinte redovisningsskyldig till moms för denna verksamhet och har därmed intenågon avdragsrätt för sina momskostnader. Kommunerna ersätts i efterhandför sina momskostnader av staten. Motsvarande kompensation står inte tillbuds för en idrottsförening. Detta innebär i praktiken att föreningsdrivnaanläggningar belastas med momskostnader medan kommunalt drivna inte gördet.Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar i skattehänseende behandlas påsamma sätt, oavsett vem som har driftansvaret.Idrottsrörelsen är beroende av bidrag från allmänheten. Företag har behovav att synas i positiva sammanhang. Företag använder därför en del av sinaanslag för reklam och PR för att sponsra idrottsklubbar. I gengäld fårföretagen reklamplatser på exempelvis fotbollslagens dräkter, rinkreklam,annonser i program m m. Det föreligger inga avdragsbegränsningar förföretagen när det gäller reklamkostnader. Trots detta ifrågasätter iblandskattemyndigheten rätten till avdrag för sponsring. Vem skall avgöra vad somär till nytta för företaget? ?Skattedomstolarna?Självklart måste det enligt vår uppfattning vara företagsledningen som harbäst förutsättning att bedöma värdet för företaget. Revisorernas uppgift är attgranska om sponsring överensstämmer med företagets intresse och attbeloppen är rimliga. Det kan och skall inte vara skattemyndigheten sombestämmer detta på ett godtyckligt sätt. Tydligare regler måste skapas.Regeringen bör återkomma med förslag till tydligare regelverk så attinte företag avstår från sponsring på grund av osäkerhet omskattemyndigheten godkänner avdragen.Det är nödvändigt att skatten sänks för alla människor så att allt fler gesmöjlighet att av egen kraft kunna forma sin egen livssituation. På så sättförbättras också idrottens möjligheter genom att förutsättningarna ökar för deenskilda medborgarna att bidra till de olika idrottsföreningarnas verksamhet.Genom en sådan åtgärd kan även de svenska idrottsstjärnorna undvika att avskatteskäl flytta utomlands. Vi föreslår därför ett kraftigt höjt grundavdrag,förvärvsavdrag samt slopad statlig inkomstskatt och attförmögenhetsskatten slopas.Stockholm den 2 oktober 2000Kent ()()()()()()()()()()()()()()(m)()()()()()()()()