mot · GO02Ub472 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub472av Calner, ()Forskning om frilufts- och fritidsområdetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning och forskning inom frilufts- och fritidsområdet.MotiveringDen ideella sektorn i fyller en mängd fundamentala funktioner isamhället. Hela sektorns nätverk av organisationer och sammanslutningarkan ses som en del av det sociala kitt som i stor utsträckning håller ihopsamhället.Grundläggande hörnstenar är, förutom den enskilda människan,hälsofrämjande faktorer och upplevelser, utbildning och fostran,verksamheter som bedrivs utanför det statliga och kommunalautbildningsväsendet. Enligt en undersökning omsatte sektorn ca60 miljarder kronor. Under uppskattades att det presterades ca480 miljoner timmar ideellt arbete till ett värde av . Detskulle vara intressant och nyttigt att få veta dagens siffror i denna så viktigaverksamhet.Det är således en viktig del av svenskt samhällsliv och en betydande resursfrån ekonomisk synpunkt. En tredjedel av sektorns omsättning stårfackförenings- och idrottsrörelsen för, resten övriga ideella föreningar. Härfinns t.ex. folkrörelser som scouterna, , ,båtorganisationer, fiskarna, jägarna, naturskyddsföreningar, lottarörelser,frivilliga befälsutbildningar, politiska organisationer, studieförbund m.fl.Idrottsrörelsen har varit och är tämligen framgångsrik att framhäva sinbetydelse för t.ex. ungdomars hälsofostran. De övriga ideella verksamheternahar inte varit det. Inom idrottssektorn finns t.ex. långa sammanhängandeutbildningar på gymnasie-, universitets- och högskolenivå. Enligt uppgiftfinns det åtta professurer inom idrott. Det finns också centrum föridrottsforskning som har pengar att dela ut. Det har gett till resultat attforskningsverksamheten på detta område har varit betydande och är väl kändinternationellt. Någon motsvarighet till detta finns inte i andra ideellaverksamheter.De utbildningar som bedrivs inom friluftssektorn bedrivs i huvudsak påfolkhögskolor. På högskole- och universitetsnivå är det sämre ställt i Sverige.Hittills är det 5-, 10- och 20-poängskurser inom friluftsliv ochfritidsvetenskap som gällt. avsåg att startaen 40-poängskurs inom lärarutbildningen. Vi har ingen uppgift på om det blevså.I har inte fritidsvetenskap ännu blivit ett akademiskt begrepp. Imånga andra länder i däremot har begreppet fritidsvetenskap(leisure science) etablerats som utbildnings- och forskningsområde. Vi anseratt det behöver etableras mera och flera sammanhängande utbildningar ifriluftsliv och fritidsverksamhet. Vi anser att det finns stort behov av ökadeforskningsinsatser inom detta område i Sverige.Ett mycket viktigt skäl är att vi behöver mer kunskaper och forskning närvi nu bestämt oss för att bygga det ekologiskt hållbara samhället. Enligt BP2001: "Målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen i är lösta." Hur vi umgås medoch uppför oss i naturen kommer härvidlag att spela en viktig roll.Vi anser att mycket utav den forskning som bedrivits och bedrivs inom denetablerade idrotten är bra och lika önskvärd inom den övriga fritids- ochfriluftssektorn. Fältet är enormt. Här finns dagisbarnen, ungdomsgrupper,pensionärer, handikappade, invandrare, medelålders - kort sagt allagrupperingar.Vi anser att det behövs studier med olika frågeställningar, mer utbildningoch forskning inom denna sektor utifrån historiskt, köns-, klass- och etnisktperspektiv. Vi är övertygade om att det finns ett stort intresse i landet förettsådant initiativ. Kanske vi först ska ställa frågan: Vad är skillnaden mellanidrottsvetenskap och friluftsvetenskap?Stockholm den 3 oktober 2000Lisbet Calner (s)()