mot · GO02Bo208 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo208av , ()Bostadsbidrag1 Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen återkommer med förslag till förändringarav bostadsbidragen så att större hänsyn tas till inkomst- ochboendekostnadsutvecklingen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en godtrosparagraf i bostadsbidragssystemet.3. begär att regeringen låter utreda konsekvenserna av tillfälligainkomster för bostadsbidragsunderlaget.4. begär att regeringen låter utreda konsekvenserna av barnskapital och kapitalinkomster för bostadsbidragsunderlaget.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge och försäkringskassorna tillgångtill kontrolluppgifter.2 Analys och översyn av gällande reglerMålen för bostadsbidragen är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighetatt hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen är förnärvarande under utredning tillsammans med övriga familjepolitiska stöd.Under tiden fortsätter kostnaderna för bostadsbidragen att sjunka, långtutöver vad som beräknades bli fallet när bostadsbidragsreglerna ändradesi mitten av . De ändringarna hade, som en del av saneringen avstatens finanser, som huvudsyfte att få stopp på kostnadsutvecklingen.Det finns anledning att uppmärksamma att besparingarna avförändringarna beräknades uppgå till ca , men att detverkliga utfallet pekar på en minskning med närmare3 miljarder kronor totalt . Enligt budgetpropositionen för 2001-2003 beräknas en ytterligare minskning med en halv miljard kronor.Enligt regeringen beror det enbart på den ökade sysselsättningen ochstigande reallöner, men den nämner också kort att det finns en tendens tillökad trångboddhet. Det man inte talar om är resultaten som presenteras iBoverkets rapport , Bostadsbidragen . Därvisas att bostadsbidraget numera fått en prägel av ensamförälderstöd i framförallt hyresrätt och att familjer med två inkomsttagare och flera barn allt mersällan får bostadsbidrag, trots att försörjningsbördan ökar ju fler barnfamiljenhar. Det senare kan förklaras med att bostads- och inkomstgränserna varitoförändrade . För att bostadsbidraget inte skulle urholkas, höjdesdessa gränser , , i takt med boendekostnads- ochinkomstökningarna. De oförändrade inkomstgränserna har därför främstdrabbat familjer med två inkomsttagare. De hushåll som får del avbostadsbidragen har låga inkomster och få barn; 1999 vargenomsnittsinkomsten för ensamstående ca och för samboende134 . Bostadsbidragssystemet gör ingen åtskillnad mellan kvinnor ochmän. De olikheter som kan konstateras bland annat i fråga om antalbidragstagare beror i första hand på att fler ensamstående kvinnor än män harhemmavarande barn och att den bidragsgrundande årsinkomsten skiljer sigmycket mellan de båda grupperna.Regeringen bör utifrån analys återkomma i vårpropositionenmed förslag till förändring av bostadsbidragen som tar större hänsyn till bådeinkomstutvecklingen och boendekostnadsutvecklingen. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Ett annat problem som inte framgick i omde nya reglerna för bostadsbidragen är risken för stora återbetalningar avbostadsbidrag på grund av svårigheter att förutse inkomsterna . I sinrapport konstaterade RFV att följderna av bostadsbidragssystemet är enkla attförutse för den enskilde genom kopplingen till skattesystemet. Så sent som ijanuari 1998 ansåg samma verk att konsekvenserna av nuvarandebidragssystem kan synas oskäliga för dem som har stora skillnaderi sina inkomster, t.ex. studenter, socialbidragstagare och arbetslösa.Statistiken för vilka hushåll som får bostadsbidrag visar att av barnfamiljernatillhör någon av de nämnda kategorierna och av ungdomar utanbarn är det . Det bekräftar i högsta grad att konsekvenserna avdet nya systemet är oskäligt för vissa grupper. Den av regeringen utseddeutredaren av de familjepolitiska stöden skall komma med förslag på hur manbland annat beaktar stödens träffsäkerhet. är träffsäkerheten låg och merän av bostadsbidragstagarna fick återbetalningskrav under det förstaavstämningsåret, skälen är bland annat de nämnda.Vänsterpartiet lämnar här en rad förslag till förändringar av nuvarandebostadsbidragsregler för att öka träffsäkerheten i systemet och ökamåluppfyllelsen.Regeringen bör återkomma med ändringsförslag av bostadsbidragsreglernai kommande vårproposition. Regeringen bör i detta sammanhang beaktaVänsterpartiets förslag till åtgärder.3 Förslag till åtgärderVänsterpartiet har redan, i samband med att vissa förändringar ibostadsbidragsreglerna genomfördes, föreslagit att en godtrosparagrafskulle införas i regelsystemet. Dels för att ge större tilltro till systemet ochgynna de som har stora svårigheter att beräkna sina framtida inkomster,dels för att minska marginaleffekterna i systemet. Bostadsbidragetsmarginaleffekt är för familjer och för ungdomar.Riksförsäkringsverket hävdar att bostadsbidragssystemet är enkelt attförutse för den enskilde bidragstagaren genom kopplingen till skattesystemet.För många bostadsbidragstagare är det precis tvärtom. Det är svårt att förutsevilka inkomster man får och därför kan behovet av att få bostadsbidragvariera starkt . Kraftigt ändrade inkomster leder antingentill återbetalning eller ett ökat bidrag, dock i efterskott. Den totalainkomstskatten blir däremot oförändrad. Kopplingen tillinkomstskattesystemet är därmed svag. Kopplingen mellanbostadsbidragssystemet och socialbidragssystemet är starkare. Båda ärbehovsprövade utifrån hushållets inkomster och tillgångar. Systemen är ocksårelaterade till varandra. Har man sökt socialbidrag och även beviljatsbostadsbidrag baseras beräkningen av socialbidraget utifrån detta faktum. Omsocialbidraget upphör p.g.a. förvärvsarbete kan bidragstagaren bli skyldig attåterbetala bostadsbidraget, men kompenseras inte av en höjning avsocialbidraget i efterskott. Det betalas inte ut retroaktivt. Trots den svagakopplingen av bostadsbidragen till inkomstskattesystemet påverkar dettastarkt utfallet av bostadsbidragen. Detta gör att många uppleverbostadsbidraget som ett tillfälligt lån och inte som en social rättighet.Bostadsbidragets egentliga syfte urvattnas och ekonomiskt svaga hushållsmöjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder försämras.I en rapport från beskriver man det danskabostadsbidragssystemet där man har ett förlåtande inkomstintervall på 20 000kronor. Om skulle ha ett liknande system skulle andelenåterbetalningsskyldiga hamna jämfört med dagens , vilket varfallet 1999. Ett förslag vore att i bostadsbidragsreglerna införa engodtrosparagraf, som säger att den som handlat i god tro, och som hela tidenlämnat korrekta uppgifter om ändrade inkomstförhållanden, skall kunna fåbostadsbidraget baserat på en avstämd inkomst som ger ett förlåtandeintervall om högst , där inte bostadsbidragets storlek påverkasoch följaktligen inga återkrav ställs. Kostnaden för detta är naturligtvis svåratt beräkna, eftersom det bl.a. beror på hur bidragstagaren lever upp tillgodtrosparagrafen. Hushållens vilja eller förmåga att anmälainkomstförändring har varit liten. Av bidragstagarna hade endifferens mellan beräknad inkomst och taxerad inkomst på mer än 10 000kronor, men hade anmält förändrad inkomst under året.Av hushållen hade inkomst av kapital, men uppgav ingen sådan.Tre av fyra anmäler alltså inte sina inkomstförändringar, vilket gör att de intekommer i fråga för möjligheterna att minska sina återbetalningskrav enligtdetta förslag. Denna möjlighet bör utredas, inte minst för att ökaträffsäkerheten i systemet. Det som ovan anförts om att införa engodtrosparagraf bör som sin mening ge regeringen till känna.4 Inkomstöverföring till annat inkomstårEtt flertal personer har fått återbetalningskrav p.g.a. att tillfälligaengångsinkomster fallit ut under inkomståret. Det kan vara retroaktiversättning av försäkringsförmån eller avgångsvederlag som betalas ut islutet av året, men som avser ersättning för förlorad arbetsinkomst underpåföljande år. Dessa konsekvenser kan inte ses som rimliga och bördärför utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.5 Om inkomstunderlagetDet finns problem när det gäller beräkningen av inkomstunderlaget förfastställandet av taxerad inkomst. vill att dessa problemundanröjs på så sätt att om barnen i en familj har låsta tillgångar skalldessa vid beräkningar av en återbetalningsskyldighet inte ingå iinkomstunderlaget. I flertalet fall gäller det barns inkomster av kapital.Från finns inga spärrar för föräldrar att använda sina barnsinkomster eller själva kapitalet. Det finns dock möjlighet till undantag.Om det finns angivet att pengarna är spärrade till en viss ålder för attanvändas till utbildning eller liknande.Om vårdnadshavaren misskött barnens pengar.Är beloppet högre än 8 basbelopp () skall en årsräkninglämnas till överförmyndaren. Finns det då pengar kvar, så spärras kontot.Spärren kan, med viss restriktivitet, lyftas för att t.ex. bidra till hyran.Försäkringspengarna efter avliden förälder sätts in på särskilt konto. Dessasläpps dock av överförmyndaren till den kvarstående föräldern efter någraveckor. har, med stöd av överförmyndarna, gått till regeringenmed en skrivelse, där man önskar en utredning om barns kapital ochkapitalinkomster vad gäller bostadsbidrag, försörjningsstöd, socialbidragm.m. Denna utredning bör komma till stånd. Det som anförts ombarns kapital och kapitalinkomster bör som sin mening geregeringen till känna.6 Rätt till kontrolluppgifterKontrolluppgifter rörande tillgångar i form av bankkonton, fondandelar,obligationer, aktier m.m. lämnas året efterbeskattningsåret av bank- och kreditinstitut till skattemyndigheten.Riksskatteverket bearbetar inte dessa kontrolluppgifter om värdetunderstiger . Försäkringskassorna har ingen tillgångtill dessa kontrolluppgifter, vilket gör att det inte går att göra någonavstämning av förmögenhetsuppgifterna. Det försvårar möjligheterna attstämma av den bostadsbidragsgrundande inkomsten när den som sökerbostadsbidrag lämnar uppgift om preliminär inkomst. Av hushållen hade35 % inkomst av kapital, men uppgav någon sådan inkomst i sinbidragsansökan. och försäkringskassorna bördärför få möjlighet att ta del av dessa uppgifter, något som måstelagregleras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 30 september 2000Owe ()()()()()()()()()Per ()