mot · GN02Fi14 · 2000-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi14av , ()med anledning av prop. 1999/2000:100 ekonomiska vårproposition1 vision och värderingarDet yttersta målet för politik är att göra det möjligt förmänniskor att förverkliga sina drömmar, oberoende av ursprung, kön,sexuell identitet, social bakgrund eller boendeort. Varje människa har eninneboende kraft att växa och för att denna kraft ska få blomma krävsbåde utrymme och jordmån. Det handlar om rätten att vara fri från tvångoch att själv få fatta sina beslut och ta ansvar för dem och om rätten tillutbildning, ekonomisk trygghet och social omsorg. Vårt samhälle präglasav ett stort materiellt välstånd, men också av människors vanmakt infördet storskaliga och opåverkbara samt av mångas utanförskap frångemenskaper och demokratiska arenor.Centerpartiets uppdrag är att förverkliga dessa värden i präglad avglobalisering, individuell strävan efter självförverkligande och högt tempooch att göra det möjligt för människor att kunna bestämma själva och att tamakten över sina liv tillsammans med andra.1.1 Bryta vanmakt och utanförskap1.1.1 Lika möjligheter istället för likhetSverige genomgår en omvandling från ett traditionellt industrisamhälletill ett samhälle i en global ekonomi där människor har lokala ochglobala nätverk. Det som är nära är viktigt, som nationellagränser minskar i betydelse. Detta kommer att ge människor nyamöjligheter. Vi går mot ett mer pluralistiskt och mångfacetterat samhälle,där avvikelse är det normala och mångfald en tillgång.För att vi ska klara att ta oss an den nya tiden och dess möjligheter måstevi förnya välfärden i grunden - med inriktningen att skapa trygghet för alla -och med lika möjligheter för alla. Detta förutsätter en ökad tro på individensförmåga och ett ökat individuellt ansvar tillsammans med en stark solidaritetmed de mest utsatta. Diskriminering måste förhindras och alla barn ochungdomar måste ges möjlighet till en likvärdig start i livet.Många människor upplever en vånda i brytningen mellan det gamla sam-hället med dess enhetliga värderingar och den framväxande mångfalden.Detta blir så mycket tydligare då ekonomin går på högvarv, sommånga människor inte får del av tillväxten. Det resulterar i ett utanförskap,bildat av avsaknaden av den rätta utbildningen eller av diskriminering ochdärmed uteslutning från arbetsmarknaden. I detta växer lätt värderingar avegoism, intolerans, främlingskap fram och en önskan om kontroll ochförutsägbarhet. Hos många som upplever utanförskap finns en grogrund förolika former av maktbehov, våld och kriminalitet. Risken för förenkladelösningar och odemokratiska rörelser ska inte underskattas. Detta måsteförebyggas genom att människors förmåga uppskattas och att de ges maktöver sin vardag. Det framväxande samhället kommer att präglas av mångfaldoch det måste även innehålla tolerans, förståelse och ansvarstagande. Detgäller alla, även de som inte fullt ut orkar ta del av nya värderingar,organisa-tionsmodeller eller välfärdssystem.I tider av omvandling är det extra viktigt att skapa instrument som gör attalla människor får möjlighet att följa med och påverka utvecklingen. Densociala och regionala tudelning som skett måste brytas. Dethandlar ytterst om makt över sin egen vardag och lika möjligheter att få växaoch utvecklas. Den sociala tudelningen går mellan dem som har möjlighet attfå makt över sin vardag, sin ekonomi och sin tid och dem som inte har denmöjligheten.Centerpartiet tror på ett ökat personligt ansvarstagande och vi vill fokuserapå människors inneboende kraft och vilja att förändra sitt eget liv. Dettakräver ett radikalt förändrat synsätt. Bidragen till hushållen ska ge ekono-miskt stöd och vara personligt stärkande. Skatterna måste sänkas för demsom har trånga ekonomiska marginaler och trygghetssystemen måsteförändras så att de får ett större inslag av personligt sparande, ansvarstagandeoch rättvisa.Makt över vardagen handlar också om möjligheten att styra över sin egentid. Stress och ohälsa uppstår när tiden är ogripbar och man inte harmöjlighet att umgås med sin familj och när det sociala nätverket intefungerar. Individen uppnår en ökad livskvalitet genom samspelet med andramänniskor och detta kan till stor del uppnås i små, frivilliga gemenskapersom hushållet, föräldragruppen, föreningen eller småföretaget. Familjen är enviktig social byggsten, även om inte alla familjer ser lika ut. Det är barnenstrygga umgänge med vuxna och möjligheten att ha vuxna som förebilder somär det väsentliga och inte hur den enskilda familjen är sammansatt.1.1.2 Kunskap är maktKunskap har alltid varit en avgörande maktfråga. Människor som hartillgång till kunskap kan också kräva förändring. Det är genom kunskapsom människor kan tolka världen omkring sig och få makt att förändraden. De får makt att förändra sitt liv och möjlighet att fullt ut varamedborgare. Kunskap är en rättighet för alla, inte ett privilegium förnågra få. Utbildning är ett av de viktigaste inslagen i en politik för att slåvakt om alla människors lika möjligheter. Den långsiktigt hållbara vägenför att nå social utjämning är en förstklassig utbildning, tillgänglig föralla. Investering i utbildning på alla nivåer, från förskola till högreutbildning och forskning, är viktigt inte bara ur ett tillväxtorienteratperspektiv utan även för den enskilda människan.Kunskap och innebär baskunskaper för alla men också attvi måste lära nytt och att använda och utveckla kunskap för attlösa nya problem. Vi lär för att lära. Utmaningen ligger inte i att skapalösningar för ett fåtal medborgare i några regioner, utan att se till att helabefolkningen och hela landet får tillgång till utbildning. En politisk rättvisamåste i stor utsträckning bygga på en politik som erbjuder alla lika möjlig-heter till en bra utbildning.1.2 Skapa växtkraft i en liten, öppen ekonomiSverige är en liten, öppen ekonomi som är starkt omvärldsberoende. Deninhemska marknaden är relativt liten medan vi har god tillgång till natur-resurser. Detta faktum löser vi genom en marknadsorienterad ekonomiskpolitik och flitig handel med andra länder. En marknadsekonomi medsociala och miljömässiga hänsyn, är utan tvekan den bästa vägen att nåvåra uppsatta mål om tillväxt, omsorg, skaparkraft och en god miljö.En fungerande marknad är en av förutsättningarna för att vi ska kunnafinansiera vår gemensamma välfärd. Fri konkurrens, goda villkor för nyföre-tagande, tydliga och stabila regler för företag är ledord för att skapa dendynamiska ekonomi vi vill ha. Vårt gemensamma välstånd bygger i grundoch botten på att människor och företag tillåts få växa och utvecklas i sam-verkan.En marknadsekonomi som tar sociala och miljömässiga hänsyn förenarbäst de demokratiska mål som vårt samhälle bygger på. Genom en ökadkonkurrens kan vi nå en bättre resursanvändning och ta vara på denskaparkraft som finns hos människorna. Viljan att främja initiativförmågaoch skaparglädje är ett starkt skäl till att sträva efter en marknad med färreregleringar. Det finns en stor drivkraft i privatisering av offentlig verk-samhet. Att överlåta utförandet av verksamheter till andra aktörer ochsamtidigt behålla skattefinansieringen av dem ger utrymme för ökad mång-fald.Företagande bygger bland annat på innovationsvilja och viljan att förändrasina arbetsvillkor. Vad som gör företagsamma områden framgångsrika är attdet funnits incitament och kreativitet, att risktagandet har uppmuntrats ochatt initiativen har visat resultat. Dessa faktorer gör den sociala ekonominmöjlig.Ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande är avstor vikt för att nya och miljömässigt sett bättre produkter ska kunna fram-ställas. De spelregler som finns ska vara inriktade på att främja öppenhet ochinitiativkraft. Spelreglerna ska ge oss möjlighet att fasa ut miljöfarligaprodukter och att våra företag kan ta täten på den nationella och globalamarknaden. Vi måste med alla politiska medel - lagstiftning, miljöskatteroch andra ekonomiska incitament - underlätta och påskynda omställningentill ett samhälle som står mer i samklang med de förutsättningar som naturenställer på allt levande.Människan är en del av naturen och naturen ger oss förutsättningar för allverksamhet. Därför kan vi inte tillfoga naturen mer skada än vad den för-väntas kunna tåla. Marknadsekonomin måste verkar inom naturens ramar föratt vara effektiv. För detta behövs styrmedel.2 Ny tid kräver ny politik2.1 Högkonjunkturen ger möjligheter ...Konjunkturen är stark. Bruttonationalprodukten steg med 3,8procent och regeringen beräknar att tillväxten blir lika stor detta år. Nästaår väntas konjunkturen mattas något, men en ökning ärändå klart över den långsiktiga tillväxttakten i svensk ekonomi. Denstarka ekonomin är en direkt följd 1990-talets övergång tilllåginflationspolitik, avregleringar och budgetsanering. hartagit ett stort politiskt ansvar under hela denna period.Trots den höga tillväxten är inflationen låg. Konsumentprisindex stegunder 1999 med och förväntas under innevarande år stigamed . Den låga inflationen har gett människor höjda reallönertrots måttliga nominella löneökningar. Detta visar med all önskvärd tydlighetdet goda i en politik som leder till låg inflation.Sammantaget kan man konstatera att inte har haften lika lång och stark sammanhängande period med utveckling i ekonomin.Som alla vet kom flera decennier av svensk baksmälla efter det glada 1960-talet.2.2 ... som regeringen inte tar till vara2.2.1 Underliggande underskottI den kraftiga högkonjunktur som svensk ekonomi befinner sig i finns detgoda förutsättningar för att statens finanser ska vara starka. Trots en stortillströmning av skattemedel till statskassan är inte statsfinanserna starka.Detta beror dels på att regeringen inte har ordentlig kontroll påutgifterna, dels på att statsfinanserna påverkas av tillfälliga ellerengångsvisa händelser, det vill säga transaktioner av extraordinärkaraktär.Statsbudgeten har under större delen av uppvisat såväl faktiskasom underliggande underskott. och har statensfinanser genomgått en remarkabel förbättring. 1998 visade utfallet avstatsfinanserna ett faktiskt överskott. 1999var både det faktiska och det underliggande saldot positivt. Enligt har denna positiva trend nu vänt. visar prognosernapå ett underliggande underskott på , vilket innebär atten sexårig period av förbättringar i det underliggande saldot är till ända.I 2000 års ekonomiska vårproposition syns en ny och tydlig, men negativtrend. till 2003 räknar regeringen med att stats-budgeten har underliggande underskott. Det märks att regeringen nu sam-arbetar med partier som inte har samma ansvarskänsla för samhällsekonominsom har.2.2.2 Tillämpning av utgiftstakenUnder våren har utgiftstakens konstruktion diskuterats mycket. Vi kankonstatera att det finns marginella justeringar som behöver göras för attutgiftstaken ska fungera bättre. Det har visat sig att införandet av tak förstatens utgifter var ett strategiskt riktigt beslut för att få kontroll överutgifterna för att därmed kunna sanera statsfinanserna. visar det sigalltmer att utgiftstaken är minst lika användbara och viktiga för att hållaigen så att utgifterna inte skjuter i höjden i en högkonjunktur.Tyvärr trixar regeringen med utgiftstaken, vilket undergräver utgiftstakens,och därmed regeringens, trovärdighet när det gäller att ha kontroll på statensutgifter. Det finns många exempel på hur regeringen genom kreativ bok-föring kringgår utgiftstaken för att kunna öka statens utgifter.- Utbetalningar av arealersättningen motsvarande ,som rätteligen ska betalas ut , förskjuts över årsskiftet.- föreslås få disponera 25miljoner kronor av de offentligrättsliga avgifterna för pass,viseringar m.m.- Ramen för utgiftsområde 14 minskas med till följdav att regeringen i budgetpropositionen avser föreslå attArbetsmarknadsverket får disponera avgiftsinkomster för arbetspraktik.- Polisens resurser ökas med på årsbasis genom attregeringen låter polisväsendet få disponera avgifter från pass utfärdade avpolismyndigheterna. Statsbudgetens inkomster minskas med motsvarandebelopp.- får budgetera sina offentligrättsligaavgifter netto och inte som tidigare redovisa dem mot inkomsttitel.Avgifterna budgeteras till 480 miljoner 2001, 540 miljoner 2002 och 540miljoner 2003.Med regeringens kreativa bokföring finns det en uppenbar risk att utgifts-takens existens ifrågasätts. Det vore oerhört olyckligt. anseratt utgiftstaken långsiktigt ska finnas kvar, men att deras konstruktionbehöver justeras och ses över. Det är exempelvis orimligt att utgiftstakenska kringskära möjligheterna att välja metod förinkomstskattesänkningar. När vill sänka skatten för låg-och medelinkomsttagare genom att höja grundavdraget tvingas vi, mednuvarande konstruktion på utgiftstaken, att spara ihop tillskattesänkningen två gånger om. En parlamentarisk utredning bör gesuppdrag att se över utgiftstakens konstruktion så att de långsiktigt kantillämpas och accepteras i budgetarbete.I sitt trixande med utgifttaken frångår också regeringen vid ett flertal till-fällen principen om att statens inkomster och utgifter ska budgeteras ochredovisas brutto i statsbudgeten. Ett huvudskäl till att bruttoprincipen ärhuvudregel är att när en statlig verksamhet tas upp netto i statsbudgeten kandet i många fall vara svårt för att få en klar uppfattning omverksamhetens samlade omfattning. När myndigheter själva får bestämmaoch behålla offentligrättsliga avgifter leder det till en oklar incitaments-struktur, där inkomstmaximering kan komma att gå före rättssäkerhet.Centerpartiet tar bestämt avstånd från regeringens hantering av utgiftstaken ibudgetarbetet. Regeringen bör återgå till huvudprincipen om brutto-redovisning av statens utgifter och inkomster. Detta bör ges regeringen tillkänna.2.2.3 Utgiftsorientering istället för framtidsreformerNär tillväxten är god finns det förutsättningar att göra förändringar inomområden som har strukturella problem. Det behövs reformer så attmänniskor ska kunna arbeta istället för att vara sjukskrivna ellerlångtidsarbetslösa. Det behövs reformer för att barnen ska få en bragrundläggande utbildning och för att minska den sociala och regionalatudelningen. I regeringens vårbudget saknas det reformer som möterdessa behov. Istället för reformer som rättar till strukturella problem ärvårbudgeten inriktad på ökade utgifter. Om man långsiktigt vill skapagoda förutsättningar för utveckling och välfärd är det , när tiderna ärgoda och handlingsutrymmet finns, man ska agera. Utgiftsorienteringen blir tydlig om man studerar utgiftstakens utveckling.Under åren 1998 till 2000, som varit med ochpåverkat taken för statens utgifter, ökade utgifterna med sammanlagt 3procent. Konsumentprisindex ökade med 3,3 procent.Generellt sett kan man konstatera att utvecklingen av taken för statensutgifter väl har följt förändringarna i konsumentpriserna under den periodsom har haft inflytande över. , dånuvarande riksdagsmajoritet har huserat helt fritt, har ramen för statensutgifter tillåtits öka , vilket är långt över vad KPI förväntasöka med. I reala tal ökar således statens utgifter.2.3 Nya tiden2.3.1 Den nya ekonominDen nya ekonomins utgångspunkt är att teknologisk utveckling är denstarkaste drivkraften i vårt moderna samhälle. Moderninformationsteknologi och bioteknik förenar ekonomins aktörer i globalanätverk, som kännetecknas av stora informationsflöden och en ökadkonkurrens på samtliga marknader. I nätverksekonomin premieras främstimmateriella tillgångar, innovationsförmåga och goda relationer vilketförändrar den ekonomiska strukturen. I den nya ekonomin är varornasspridning och tillgänglighet minst lika viktigt som de traditionellamarknadskrafterna. Människors kunskaper skall tillvaratas bättre ochtråkiga, monotona arbetsuppgifter skall utföras av maskiner, idéer ochinformation skall tillåtas att spridas fritt i nätverken dvs. en förskjutningav fokus från effektivitet och produktivitet till kreativitet, frihet ochfantasi.Nätverksekonomins förespråkare anser att IT, globalisering och kon-kurrens successivt sätter industrialismens ekonomiska lagar ur spel och att englobal konjunktur via en informationsdriven tillväxt kommer attpressa ner både arbetslöshet och inflation till mycket låga nivåer. Deekonomer som är något mer skeptiska anser att de traditionella insats-faktorerna - dvs. kapital och arbetskraft - fortfarande utgör drivkraften iekonomin och att även den nya ekonomin kommer att präglas av konjunktu-rella skillnader mellan olika länder och tidsperioder.Alldeles oavsett om det är gamla eller nya lagar som gäller inom ekonominbör politiken inriktas på att skapa förutsättningar för att dennuvarande konjunkturuppgången skall bli långvarig. Det är oansvarigt attgöra som regeringen - ta tillväxten för given.2.3.2 Demografins påverkan på ekonominI samband med diskussioner om den nya ekonomin placeras den nyatekniken och dess konsekvenser för ekonomin i fokus. En ofta bortglömdaspekt är befolkningsstrukturens, demografins, påverkan på denekonomiska utvecklingen. Många länder har en unik situation medlåg inflation och hög tillväxt. Enligt , docent i ekonomiskgeografi vid , är den viktigaste drivkraften bakomdenna situation inte den nya tekniken utan förändringen ibefolkningsstrukturen. Tillväxten blir högre ju fler medelåldersmänniskor ett samhälle har. ekonomi gynnas exempelvis just nuav de stora barnkullarna . Även inflationen är åldersberoende. Ju fler människor som befinner sig igruppen yngre pensionärer, , desto högre inflation.Påverkan på inflationen kommer av att dessa grupper konsumerar sina spar-pengar. För tillfället är dock denna grupp liten i hela västvärlden, vilkethåller nere inflationen.Om man gör framskrivningar av befolkningsstrukturen och kombinerardessa med modeller som beskriver hur ekonomin påverkas av ålders-förändringar får man en god bild av hur den ekonomiska utvecklingen kan seut . I både och "40-talisternasuttåg" har denna typ av framtidsprognoser gjorts. Av dessa prognoserframgår att tillväxten kommer att vara stark för attsedan mattas kraftigt . Fram emot blirtillväxten negativ. Det är alldeles uppenbart att det gäller att spara i ladornaunder de kommande goda åren, för att sedan kunna möta kommande svåraår.I takt med att en stor grupp blir äldre kommer också verksamheterna i denoffentliga sektorn att sättas på hårda prov. "Pensionärsboomen" gör attresursbehovet inom äldreomsorgen kommer att öka med drygt 20 procentfram . För att klara att möta de förändrade behov som följer avförändringar i åldersstrukturen krävs det omprioriteringar och flexibilitet ide kommunala verksamheterna.2.4 Förutsättningar för hållbar tillväxt2.4.1 Låg inflationRegeringens antaganden om konsumentprisindex utveckling under 2001bygger på att nuvarande frysning av taxeringsvärdena upphör från ochmed 2001 samt att den tillfälligt sänkta skattesatsenför bostadshyreshus återgår till . Den inkomstförstärkning förstaten, som följer av att dessa beslut realiseras beräknas i vårbudgeten till8 miljarder kronor. Detta ökade skatteuttag på människors boende slårkraftigt igenom på konsumentpriserna. av denhöjning av KPI som regeringen beräknar kan härledas tillbeslutade förändringar inom fastighetsskattesektorn.Av vårpropositionen är det oklart vad regeringen avser att göra medskatteuttaget på människors boende. Regeringen skriver: "Skatteuttaget påtrögrörliga skattebaser bör upprätthållas i största möjliga utsträckning".Fastigheter är ett typexempel på en trögrörlig skattebas. görregeringen bedömningen att de förändringar i skatteuttaget som kanförväntas vid en uppjustering av taxeringsvärdena inte kan godtas ochaviserar därför att i budgetpropositionen "lämna förslag sombegränsar ökningen av skatteuttaget". Trots den sistnämnda brasklappenbygger regeringens bedömningar av KPI på att nuvarande frysningav taxeringsvärdena upphör och att detta får fullt genomslag i skatteuttaget.Det kan innebära att regeringens ambition att begränsa ökningen av skatte-uttaget är synnerligen låg, eller att regeringen låter smyghöja anslagen till destatliga verksamheterna genom att medvetet räkna med ett allt för högt KPI.Centerpartiet vill sänka skatten på människors boende. Om nuvarandefrysning av taxeringsvärdena upphör och tillåts slå igenom på människorsboendekostnad får det oacceptabla konsekvenser, vilket intekommer att ställa upp på. Våra beräkningar av statens inkomster bygger där-för på ett oförändrat skatteuttag på fastigheter för 2001.Centerpartiet har inte för avsikt att realisera något ökat skatteuttag påfastigheter och vi har antagit att inflationen , mätt som KPI, ligger0,lägre än vad regeringen beräknat. Detta innebär attförändringen av KPI skulle begränsas till , vilket ocksåär det antagande som gör i sin inflationsrapport ().Riksbankens bedömning bygger för övrigt på antagandet att taxerings-värdena är frysta även efter 2001 och att fastighetsskatten för flerfamiljshusåterställs.I budgetalternativ får ett beräknat lägre KPI för 2001genomslag för budgetåren 2002 och 2003. Dels i form av ett lägre prisbas-belopp och , dels i form av en lägre nivå på konsument-priserna. Då även statliga myndigheter får lägre kostnader har vi i vårttabellverk räknat med att de statliga myndigheterna inte kommer att förbrukasina anslagsbehållningar i lika stor utsträckning som regeringen räknat med. Itabellen nedan redovisas våra antaganden för KPI och prisbasbelopp.Tabell 2.1 Makroekonomiska förutsättningar2.4.2 Tabell 1: (1999 2000 2001 2002 2003 )2.4.3 Statsfinanser med låg konjunkturkänslighetDe svenska statsfinanserna är fortfarande bland de mestkonjunkturkänsliga inom . Konjunktursvängningar får därfördramatiska effekter på statsfinanserna. När konjunkturen är godströmmar skattepengar in till staten, men ett överskott kanförvandlas till underskott om konjunkturen vänder. Enligt enOECD-studie blir effekten på statsfinanserna av ett BNP-fall på 1procent att finanserna försämras . Konjunkturinstitutetsbedömning av motsvarande situation är att BNP-förändringen slårigenom . Orsaken till att de svenska statsfinanserna ärså konjunkturkänsliga är den stora offentliga sektorn, hög skattekvot ochstora transfereringssystem.Denna svenska modell - med världens högsta skatter och offentligautgifter - har hämmat både ekonomisk tillväxt och välfärd i under desenaste tre decennierna. inriktning är därför att långsiktigtsänka skattetryck och utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer somjämförbara . Med hjälp av den goda konjunkturen kan vi sänkaskattetryck och utgiftskvot och ändå låta statens utgifter vara realt oför-ändrade. Det handlar om att inte, som regeringen, förledas att låta statensutgifter öka mer än inflationen. Klarar vi det möter vi nästa lågkonjunktur välrustade. Vad som ovan angetts om de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken bör ges regeringen till känna.3 Reformer för framtiden3.1 4 500 fler medarbetare i grundskolanCenterpartiet vill satsa stort och se till att skolan har tillräckliga resurseroch att alla elever ges möjlighet till bra kunskaper. vill gekommunerna möjligheten att genomföra en stor kvalitetssatsning påskolan . Vi tillför kommunerna framtill utöver regeringens förslag. Kommunerna kan då genomföraett kvalitets- och utvecklingsarbete i skolorna med bl.a. fler medarbetarei skolan. De extra resurser vi tillför kommunerna motsvarar i reala tal 4500 nya medarbetare.Vi vill genomföra en särskilda skolsatsning innefattandeprogram för läs- och skrivutveckling samt matematik, ett kvalitetsinstitut ochutbildningsinsatser riktade mot skolledare och skolpolitiker. haravsatt för åren 2001, 2002 samt 2003, alltså totalt 1,2miljarder kronor utöver regeringens förslag.Med de pengar vi anvisar till forskningen blir det sammantaget 5,4miljarder kronor i satsning på utbildningen.3.1.1 En skola för allaI läggs den viktigaste grunden till våra kunskaper och ettlivslångt lärande. Skolan står inför stora utmaningar om vi ska nå måletatt alla ska bli godkända. Vi måste hitta lösningar för att skapa en skoladär varje elev sätts i centrum.