mot · GN02Kr6 · 2000-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr6av , ()med anledning av prop. 1999/2000:65 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet, SESAM-projektet1 Inledning och bakgrundRiksdagen anslog sammanlagt som enengångsinsats för sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet. Projektethade som mål dels att ge arbetslösa akademiker möjlighet tillarbetslivserfarenhet, dels att göra en nödvändig räddningsinsats för atthämta in eftersläpningen av föremålsvården. I skrivelsen lämnarregeringen en redogörelse för detta s.k. SESAM-projekt som pågickmellan . Projektet var en räddningsaktion förbevarande och öppnande av föremålssamlingarna på i huvudsak destatligt stödda museerna. Det skedde genom registrerings-,dokumentations-, vård-, konserverings- och magasineringsinsatser. Detfanns redan tidigt en kunskap om att situationen varohållbar. Viktiga delar av det svenska kulturarvet hotade att förstöras ominga drastiska åtgärder vidtogs. 1994 föreslog en utredning att ennationell räddningsaktion skulle upprättas.2 Utvärdering av projektetDen utvärdering av projektet som genomförts visar att SESAM-projektetgett många goda resultat. Det är positivt att en betydande insats kunnatgöras på detta viktiga område och de insatser som gjordes har i mångafall gett "ringar på vattnet". Projektet har vitaliserat museiverksamhetengenom nytillskottet av yngre museiutbildade. Det är viktigt att hapersonal med varierad ålder i en verksamhet och en integrering skeddegenom projektet mellan yngre och mer etablerad personal. Enligtskrivelsen fick cirka en tredjedel av de projektanställda någon form avfortsatt anställning i samma institution efter projekttiden vilket måsteanses som ett bra utfall. Arbetslösa akademiker fick också underprojekttiden välbehövlig arbetslivserfarenhet.Projektet har medfört att samlingarna och arkivbestånden har blivit mertillgängliga för allmänheten, forskare m.fl. Detta är också positivt. Ytter-ligare en effekt är att personalen på museer och arkiv fått ännu bättre kun-skap om samlingarna. Genom särskilda utbildningsinsatser inom projektetblev resultatet också en kompetenshöjning för projektpersonalen men ocksåi förlängningen för ordinarie personal. De genomförda kurserna gav uppslagoch idéer till nya kurser och pekade på behovet av vidareutbildning. Det ärockså bra att hembygdsrörelsen och hembygdsmuseerna kunde få nytta avSESAM-projektet.I en utvärdering är det naturligtvis viktigt att resultatet granskas utifrån demål som är uppsatta för projektet. Några anmärkningar bör därför om-nämnas. Ett av målen var att ge nyutexaminerade personer en erfarenhet avkultursektorn. Av dem som anställdes inom SESAM hade tidigare varitanställda i någon form. Även om arbetslösheten sjunkit efter projektet är denfortfarande oacceptabelt hög. På detta område nåddes därför inte målet.Ganska stora resurser ägnades åt att öka samlingarnas tillgänglighet. En bristmåste ha funnits i planeringen av projektet eftersom problem med data-basprogram uppstod. Många museer och arkiv hade också en resursbrist närdet gäller datautrustning. Man ansökte därför om extra medel för dettaändamål hos och Kompetensutveckling (KK-stiftel-sen), men fick genomgående avslag. Med tanke på målen borde detta kunnatförutses i planeringen, och det handlar kanske också om brist påkommunikation. Ett viktigt mål för var också en ökadövergripande samverkan mellan institutionerna, liksom ett ökat samarbetenär det gäller magasinering av föremål. Detta blev dock inte ett resultat avprojektet.3 Slutsatser och bedömningI det avslutande kapitlet i skrivelsen presenterar regeringen sina slutsatseroch sin bedömning. Vi delar regeringens uppfattning att projektet gettmånga goda resultat. Vi är också medvetna om att skrivelsen är enredogörelse för ett avgränsat projekt men vill ändå ta tillfället i akt attpeka på några mycket viktiga frågor som skrivelsen från regeringenlyfter fram och där vi menar att regeringen bör komma med någrakonkreta offensiva förslag. Det räcker inte med att följa utvecklingen pådetta område och att anse att projektet har haft funktionen av enväckarklocka. Om inte något görs , finns en mycket stor risk för attstora delar av vårt kulturarv kommer att gå förlorat . Avdenna orsak har vi kristdemokrater aktivt agerat för ett påskyndande avöversynen när det gäller myndighetstrukturen på museiområdet. var vid tiden för utredningen över tjugo miljonerföremål i behov av vård bara vid de statliga och regionala museerna.Cirka åtta miljoner föremål var i behov av konservering. Föremålen ärprecis som regeringen också konstaterar kärnan och stommen i allamuseer. Lika viktiga är arkivalierna för arkiven. De är således en mycketviktig del av vårt gemensamma kulturarv. Regeringen konstaterar atteftersläpningen när det gäller registrering av föremål har minskat med ca10 % efter projektet men behovet av registrering är fortfarandebetydande. I skrivelsen framkommer också klart att flera museer oroasför hur det fortsatta arbetet med föremålen ska kunna genomföras. Videlar uppfattning att måste följas avlöpande, långsiktiga åtgärder för att kunna säkra samlingarnas långsiktigabevarande. De enskilda museerna klarar inte problemen på egen handutan ett samlat grepp måste till. Det är därför viktigt att insatsen förtillgängligheten och vården av föremålssamlingar inte avstannar. Vikristdemokrater anser att regeringen bör ta fram en nationellhandlingsplan för hur bevarandet av föremålssamlingarna och arkivalierlångsiktigt skall hanteras och finansieras.I skrivelsen ägnas några rader åt de mycket viktiga utbildningsfrågorna.Inom ramen för inkom samrådsgruppen för utbildnings-frågor för museerna och kulturmiljövården (SUM-gruppen) med en rapport. föreslogs bland annat en förstärkning av undervisningen i kulturarvs-frågorna redan på grundskolenivå samt även ett program för kultur-arvsfrågor inom gymnasieskolan. Att ha god kännedom om sitt eget kultur-arv är både en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för attkunna respektera andras kultur och värden. Många unga riskerar att gå misteom denna kunskap. Området är oerhört aktuellt och bordeleda till ett fördjupat samtal om museernas och arkivens roll som aktivabildningsinstitutioner. Helt klart är att museerna och arkiven skulle kunnauträtta mycket mer, men brist på resurser gör att de inte mäktar med det.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell handlingsplan för hur bevarandet avföremålssamlingar och arkivalier på svenska museer och arkiv lång-siktigt skall hanteras och finansieras,2. att som sin mening ger regeringen till känna att ettbrett arbete initieras om kulturarvets bevarande och museernas ocharkivens roll som aktiva bildningsinstitutioner.3.Stockholm den 21 mars 2000Inger ()()()()()()()()()()()()()()()()