mot · GO02Kr345 · 2000-10-05 00:00:00 — För oss kristdemokrater har detta alltidvarit en självklarhet och det är därför glädjande att de snåla vindar som blåstekring kulturarvets väggar har börjat mojna och ersättas av insikt om vårt egetkulturarvs betydelse.Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är både en förutsättning för attbygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur ochvärden. I mötet mellan kulturer krävs förståelsen för att kulturarvet inte ärgivet en gång för alla, utan ständigt berikas av nya upplevelser, erfarenheteroch kontakter med och inflytande från andra länder och kulturer. Att värnaoch värdera sin egen kultur och bejaka mångfald och värdesättaandra kulturer är förutsättningen för en positiv integration.7.2 KulturmiljöKulturmiljöarbete handlar om insatser för bevarande av kulturarvet. Frånatt tidigare ha varit inriktat främst på fornlämningar och särskilt värdefullbebyggelse omfattar arbetet också den historiska kontinuiteten i helamiljön. Den är en del av samhällsplaneringen. Kulturbarometernredovisar också att detta är ett angeläget område för det svenska folket.Nästan hälften av befolkningen har besökt någonform av kulturminne.För är kulturmiljöfrågorna centrala. Med utgångspunkti den förvaltarskapskapstanke, som är en av hörnpelarna i denkristdemokratiska ideologin, har vi gång efter annan lyft fram betydelsen avdet viktiga kulturarbete som bedrivs på området inom och mellan olikasamhällsnivåer. Inte minst gäller detta det arbete som bedrivs av landetshembygds- och forminnesföreningar som omfattar mer än 400 000medlemmar.Tillsammans med de insatser som görs av byggnads- och kulturnämnder,länsstyrelser och läns- och kommunala museer samt Riksantikvarieämbetetbidrar man till att förvalta en viktig del av det svenska kulturarvet. Man visarockså med tydlighet hur viktigt det är att vi tar ett gemensamt kulturelltansvar, oavsett nivå och sektor. Att stödja de underliggande verksamheternaär en viktig uppgift för det statliga kulturmiljöarbetet.7.2.1 Vikten av långsiktighetVi har tidigare kritiserat regeringen för bristande långsiktighet ikulturmiljöarbetet. Tillfälliga besparingar har gjorts, tagits tillbaka ochåterkommit. Ett exempel på inkonsekvent agerande är att regeringen ,efter beslut om att en stiftelse förkulturmiljöförvaltning skall inrättas, beslutar sig för att det inte finnsekonomiska förutsättningar för att inrätta en sådan. Ett annat beröruppdragsarkeologin där påvisat vilka problem demycket stora svängningarna mellan olika års offentligainfrastrukturinvesteringar innebär. Regeringen löser detta problem,liksom de flesta andra problem som påtalas, med översyn.Ytterligare spår av regeringens bristande långsiktighet ser vi i att dentillfälliga kompensationen för besparingar på 2,4 miljoner försvinner. Ävenom regeringens förslag till anslagsökning på en miljon och satsning påkulturreservat med fem miljoner är glädjande finns det anledning att särskiltbevaka detta område framöver. Påfallande många av regeringensakututredningar har haft svårt att komma till avslut. Insatsersom det finns majoritet för att genomföra i skjuts utan förklarliganledning . Detta är naturligtvis oacceptabelt.7.3 Arkitektur och bebyggelseplaneringFör arkitektur och bebyggelseplanering bär varje generation ett dubbeltansvar - att sätta tidstypiska avtryck i sin samtida kulturmiljö och taansvar för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Med medvetenhet om detarkitekturhistoriska kulturarvet kan detta leva vidare även i nyproduktion.Det innebär att ha god omsorg om byggnadsstilar, färgval och materialsom är särskiljande för just det området. Ett särskilt ansvar har staten ,sedan kyrkan fått en friare ställning, för att bevara det värdefulla kulturarvsom våra kyrkor utgör.Regeringen har utlyst som arkitekturåret. Arkitektur- ochformgivningsfrågor kan därigenom få en kraftfull och nödvändig fokusering.Målsättningarna för året - att efterfrågan på och förståelsen för godarkitektur,formgivning och design skall öka i hela landet - är god. Tidpunkten är ocksåväl vald. Dessvärre känns det som om satsningen riskerar att inte få denbetydelse det var tänkt. Ingenstans markerar regeringen den långsiktigaeffekten en sådan satsning kan och bör medföra.När än en gång står inför en stor strukturförändring med stora kravpå av boendemiljöer och infrastrukturer i såväl tillväxtregioner somavfolkningsbygder krävs planering. Detta är aspekter som borde ingå inomarkitekturåret. Vi anser att regeringen bör återkomma till med enredogörelse för hur de satsningar, som görs inför och under det kommandeåret, kan få långsiktig betydelse för den framtida samhällsplaneringen.8 MuseerMuseernas mål bör vara dels att erbjuda material och information somengagerar och stimulerar människors intresse att aktivt delta i ettdemokratiskt kulturliv, dels att genom vetenskaplig verksamhet medverkatill förklaringar på de frågor som forskningen ställer. Det är i föremålensförmåga att ge upplevelser, som särarten i museets utåtriktade verksamhetligger. Upplysningsarbetet får sin karaktär genom de specifikapedagogiska möjligheter som föremålen erbjuder. Museernas egenartligger först och främst i att det samlar, förvaltar och förevisar föremål. Isjälva samlandet och förvaltandet ligger en viktig kulturell uppgift.Museerna är också en naturlig plats för diskussion om människansförutsättningar, livsfrågor och värderingar under olika tidsepoker både iSverige och i andra delar av världen. Museernas arbete för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism kan därför inte nog poängteras. De skulle iännu högre utsträckning än kunna bidra till att skapa fördjupad respektför de värden som är en förutsättning för demokratin. Detta arbete är i höggrad förknippat med historia och känsla för kulturarvet i vid mening.Genom museerna kan den historiska erfarenheten utnyttjas för att geperspektiv på olika frågor när det gäller att hantera nuets problem och väljaframtidsriktning. vill arbeta för att långsiktigt bevarasamlingarna, att öka tillgängligheten till museerna och att nå nya grupper avbesökare. Upprepade gånger har vi påpekat att det är det långsiktiga arbetetvid museerna som behöver stöd. År för år behöver museerna fortsätta sittarbete med kunskapsuppbyggnad, vård och underhåll av samlingar, arkiv ochbilder, rådgivning och information. Ett viktigt steg i rätt riktning var närregeringen tvingades överge sin satsning på riktade tidsbegränsadebidrag. Att vissa museer får höjda anslag är ur vår synvinkel ytterligaresteg i rätt riktning. Vi känner emellertid fortsatt stor oro för museerna,eftersom vi menar att regeringen trots att man nu har insikt om hurproblembilden på museisidan ser ut, undlåter att ta ett samlat grepp för attförbättra situationen. Vår oro handlar till stor del om regeringens bristandelångsiktighet när det gäller samlingarna samt hur man hanterarhyreskostnaderna.8.1 Hyror och ramanslagMuseernas ekonomiska situation är på många håll ansträngd ochotydligheten om vad som gäller och skall gälla skapar en villrådighet somär olycklig för alla inblandade. Pengar dras först in för att därefter kommatillbaka och kompenseras. Stöd som utlovas för ettmuseum , uppfylls inte med nödvändighet ett annat. Dessutom vet vinu att av många museers anslag går mer än hälften till hyreskostnader.Sedan 1993 betalar kulturinstitutioner vad kallarmarknadshyror eller marknadsliknande hyror. Staten sätter alltså genom ettstatligt verk hyror som om fastigheterna och verksamheterna vorekommersiella. När systemet infördes kompenserades institutionerna fullt utför den hyreshöjning som marknadstänkandet ledde till. har dennakompensation i många fall urholkats och /95 ges ingen automatiskkompensation för ökade hyreskostnader. Utöver detta har regeringen ocksåfråntagit museer och andra kulturinstitutioner incitamentet att försöka sänkasina hyreskostnader, eftersom ramanslaget sänks med motsvarande summaom hyrorna förhandlas ner.Redan förra året pekade vi på behandlingen av riksmuseetoch det anmärkningsvärda i att man använde museets anslagssparande för attfinansiera satsningen på . I ett arbetspapper till en kommandeESO-rapport visas nu att museets anslagssparande tjänades inpå enträgen och vunnen kamp för en rimligare hyra. För detta bestraffades degenom att regeringen använde medlen för en satsning på annat museum. nu får tillbaka medlen, som kallas för lån, förändrar inte bilden. av Centrala museers anslagssparande kommer även att ställastill regeringens disposition. Det tycks på finnas en vissförvirring när det gäller begreppet marknadshyra och tydligen också när detgäller begreppet ramanslag. Om det finns systemfel måste dessa naturligtvisåtgärdas.Dessvärre drabbar regeringens okunskap och senfärdighet enskildaverksamheter, som är helt beroende av långsiktigt stöd. Vad som raseras denena dagen kan inte alltid byggas upp den påföljande. Det är därför som vigång efter annan markerat vikten av att regeringen påskyndar översynsarbetet.Om alla fastigheter skall ingå kommer det att ta ochändamålsfastigheterna på kulturområdet måste därför behandlas med förtur.Regeringen bör återkomma till med klara besked så attosäkerheten får ett slut.8.2 SamlingarnaPå museerna finns ett fortsatt stort eftersläpande behov av vård,registrering, dokumentation och digitalisering. Detta vet regeringen. Detvar också en av anledningarna till att man inom ram lätarbetslösa göra en insats för museisamlingarna. Mycket har blivit bättre,men ännu återstår betydande behov av ändamålsenlig förvaring församlingarna. Detta är en vetskap som regeringen haft i mer än ett halvår.Trots detta händer ingenting i årets budget. Att endast redogöra förerfarenheterna av , att vi har en akut situation när detgäller museernas förvaring av samlingar, visar att våra farhågor varbefogade. Insatserna hade till främsta syfte att skapa sysselsättning ochendast som bieffekt att förbättra tillståndet på museerna. Att regeringenendast avser att, som en del av genomlysningen på museiområdet, göra ensärskild granskning av de centrala museernas magasinsituation är såledesinte försvarbart, när nu situationen redan är känd och ropar efter insatser.Särskilt allvarligt blir detta i en budget där museerna sägs varaprioriterade.Samtidigt som regeringen efterlyser tålamod växer museisamlingarna dagför dag. ökade Centralmuseernas samlingar med mer än 325 000föremål. Antalet fotografier växte med drygt 250 000 och arkivaliernastillväxt låg på över 60 000. Situationen är således akut. Naturhistoriskariksmuseets samlingar omfattar ca 9 miljoner djur, växter och ,en betydande del av det fysiska kulturarv vi har att förvalta. äremellertid stora delar av museets samlingar förvarade i ett så dåligt klimat ochdåliga övriga förhållanden att deras fortsatta existens är äventyrad. Denbergrumslösning som föreslagit som lösning visar medtydlighet att ytterligare granskning av magasinsituationen är onödigt. Det ärbeslut om lösningar som måste komma till stånd.Mot bakgrund av detta menar vi att det krävs en riktad satsning förcentralmuseernas samlingar och avsätter för detta ändamål 10 miljoner kronormer än regeringen inom anslagen 28:28-298.3 Bidrag till regionala museerLänsmuseerna fungerar som centrum för den regionalamuseiverksamheten och har också en viktig roll när det gällerkulturmiljövård. De är således mycket viktiga för att målet om ett levandekulturliv i hela landet skall kunna uppfyllas. Som en länk mellan denstatliga och den kommunala nivån har länsmuseerna en nyckelfunktion.Det är därför glädjande att regeringen gör en satsning som syftar tillutökad samverkan mellan de olika nivåerna. Betoningen på detmuseipedagogiska arbetet känns också angelägen.Den risk vi ser med satsningen är att den avgränsas till . Vi hadehellre sett att regeringen valt en permanent anslagshöjning för ändamålet ochvill redan nu peka på att detta med all sannolikhet kommer att vara välanvända medel som motiverar en fortsättning. Det är därför av största vikt attförbereda för den dag projektpengarna tar slut. För det långsiktiga arbetet vidregionala museer avsätter vi i anslagsökning underanslaget 28:30.8.4 Vissa museer8.4.1 AkvarellmuseetUnder anslaget 28:31 anvisas medel för bidrag till ett antal museer ochandra institutioner. I förra höstens budgetproposition avsatte vi, inomramen för detta anslag, för att säkerställa det kommandeårets finansiering av i . Vi utgick frånatt den översyn av anslaget som skulle äga rum skulle leda fram till enlångsiktig lösning för museet. Dessvärre finns inget i den nya budgetensom tyder på att museet kommer att upptas under anslaget.Museet har etablerat sig som en betydelsefull konstinstitutionoch också givits ett särskilt ansvar i det regionala utvecklingsarbetet. Detbedriver ett kraftfullt utvecklingsarbete inom det konstpedagogiska fältet ochtar ett ansvar som motiverar ett statligt stöd. Det är därför anmärkningsvärtattregeringen inte fullföljer den viljeinriktning som man signalerat tidigare.För att säkerställa det kommande årets finansiering av Akvarellmuseetanser vi att bör avsättas för och utgår från attregeringen i nästa budgetproposition tagit med museet inom ramen för dettaanslag.8.4.2 Arbetets museumInom ramen för anslaget finns också Arbetets museum, som regeringennu vill föra över till anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser. Även omvi delar uppfattningen att museet bedriver en omfattande och till stor delunik verksamhet ställer vi oss frågande till vad som motiverar att det försöver. Vi menar att denna anslagsmässiga flytt inte bara är enbudgetteknisk fråga och vill därför att regeringen återkommermed en utförligare redovisning om varför det skulle vara motiverat meden överflyttning till annat anslag.8.5 Övriga museifrågor8.5.1 VärldskulturStatens museer för världskultur bildades . Redan frånbörjan ställde vi oss frågande till vad man egentligen menar medbegreppet världskultur och vad den verksamhetsmässiga vinsten med dennya myndigheten skulle bli. Betydelsen av insikt i och förståelse för andrakulturer är centralt inom museiområdet, men hur ställer man egentligen utvärldskultur? Denna fråga kvarstår fortfarande.Än mer angelägen är frågan om poängen med att slå samman Folkensmuseum - , , ochEtnografiska museet i . Tvärt emot vad man kan anta förnysatsningar tyder det mesta på att de tre museerna i Stockholmkommer att få räkna med helt oförändrade anslag ochsåledes i praktiken gå mot en försämring. Det är enbart till det nyaGöteborgsmuseet som anslagshöjningarna kommer att gå. Visserligenaviserar regeringen åter att 2003 kommer att få ta ställning till enkompletterande finansiering av de utökade kostnaderna för det nya museet.Problemet är att de tre Stockholmsmuseerna som ingår i myndigheten redannu bedriver utmärkta verksamheter som riskerar att få stå tillbaka försatsningen på den nya delen av myndigheten. Vi vill redan nu markera attdetta är en oacceptabel utveckling och begär att regeringen återkommer tillriksdagen med en redogörelse för hur man ser på de tre Stockholmsmuseernassituation.8.5.2 ArkitekturmuseumÅr 2001 har regeringen utsett till arkitekturår. För detta har man avsatt i kampanjmedel tillArkitekturmuseet. I årets budget föreslås att en av dessa miljonerpermanentas för verksamheten för . föreslås också enförstärkning med , för att förstärka museetsorganisation. ges dessutom, genom en omfördelning, 2 miljonerkronor.Sammantaget ger detta en mycket förvirrad bild inför iscensättandet avArkitekturåret. Rimligare hade varit att ge museet medel att i god tidförbereda nästa års evenemang. I stället visar regeringen åter prov påbristande långsiktighet när det gäller hur man hanterar kulturarvsfrågorna.Dessvärre riskerar vi i detta fall också att gå miste om värdefulla insatser meddirekt koppling till framtida samhällsplanering, något vi tidigarevidareutvecklat under avsnittet Arkitektur och bebyggelseplanering.8.5.3 Genusperspektivet - Museum har redovisat hur kvinnofrågornabehandlas i verksamhet och kunskapsuppbyggnad. Rapporterna visar attdet finns behov av ytterligare utvecklingsarbete inom området.Kontakterna mellan museerna och forskarsamhället behöver stärkas. Föratt gå vidare med detta tillsätter regeringen en arbetsgrupp med uppgift attta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag imuseernas verksamhet. Inför detta arbete vill vi att regeringenuppmärksammar frågan om särskilda kvinnomuseer och om hur dessa kanbidra till att belysa genusperspektivet.I finns två kvinnomuseer. Båda har nationella uppdrag i vilkadet ingår forskning, insamling och framställning utifrån ett kvinnohistorisktperspektiv. Båda arbetar också tillsammans med kvinnliga konstnärer itillfälliga och permanenta utställningar. På detta sätt inspirerar de andramuseer och är även rådgivare vid insamling, dokumentation ochutställningsarbete.I finns ett museum som arbetar med och för kvinnligakonstutövare, i . En styrgrupp har iuppdrag att till överlämna förslag till framtidaverksamhetsorganisation och finansiering. Vi menar att regeringen böröverväga om museet, t ex i samverkan med den föreslagna forskarskolan igenusvetenskap, kan ges ett nationellt uppdrag när det gäller hurgenusperspektivet kan få större genomslag vid museerna.9 ArkivRunt om i landet finns ett antal arkiv av olika karaktär som förvaltarbetydande arkivbestånd. Det handlar om att vårda och bevara men likamycket om att ge tillgång till värdefull historia. Dessa samlingar speglarmänniskors egna tankar, föreställningar, handlingar och symboler. Vi kanfölja idéer och handlingsmönster i vårt rika kulturarv från tidig medeltidfram till våra dagar; se hur det moderna växer fram på såvälcentral som regional och lokal nivå. Det är därför viktigt att bevaramångfalden och tillgängligheten på detta område.Det ökade intresset för släktforskning och hembygdsforskning har gjort attarkiven fått ett uppsving när det gäller allmänhetens användning.Forskarplatserna är hårt utnyttjade, något som naturligtvis är glädjande.Samtidigt visar tillströmningen att vi måste följa utvecklingen medvaksamhet. Redan nu har arkivpersonalens arbetsbelastning med atttillhandahålla material ökat markant. beställdes t ex 204 261volymer fram vid , under de 21 598 forskarbesök somgjordes.Mellan 1993 och 1998 ökade också antalet hyllmeter vid ochlandsarkiven med mer än . Antalet mikrorullar ökade undersamma tidsperiod med mer än 15 000.Arkivområdet är ett nyckelområde inom kulturarvsarbetet. På väg in i2000-talet, i av e-post, mobiltelefoner, och internationalisering är detmer viktigt än någonsin med kopplingen mellan historia, nutid och framtid.Vi måste se över hur vi kan göra tillgängligt för morgondagensforskning. Här står självfallet digitaliseringen i fokus för vårt intresse. Detärliksom för museerna nödvändigt att de olika arkivverksamheter somfinansieras via statsbudgeten får möjlighet att verka långsiktigt. Attregeringen även här skapar ryckiga förutsättningar för verksamheterna genomindragna anslagssparanden och tillfälliga indragningar av anslag medpåföljande kompensationsinsatser, är därför olyckligt. Den statliga politikenmåste visa förståelse för verksamhetens natur.9.1 Bidrag till regional arkivverksamhetSyftet med det statliga stödet är att främja regional arkivverksamhet, attfå ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet och attbättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Trotsatt besöken vid de regionala arkiven ökar och arkiven även av regeringenbedöms som en resurs för både privat och offentlig sektor ligger anslagetoförändrat.Många av de regionala arkiven brottas med stora ekonomiskaproblem. Trots att arkiven genomgått en stark utveckling och fått ett vidgatarbetsfält, bland annat i syfte att tillgängliggöra samlingarna för bredareanvändargrupper, har resurserna relativt sett inte ökat. Det statliga stödetligger fortfarande kvar på den nivå det hade när det infördes . Att samlain och säkerställa information, att göra den tillgänglig och dessutom arbetaaktivt för att fler skall få tillgång till samlingarna kräver betydligt störreresurser än arkiven har till sitt förfogande. Särskildautvecklingsinsatseri form av exempelvis arkivpedagogik behöver också göras.De regionala arkiven arbetar på uppdrag av ett rikt och brett föreningslivoch en stor ideell sektor. De utgör en stor resurs för både den offentliga ochprivata sektorn. För att möjliggöra det viktiga arbete som sker vid deregionala museerna föreslår att anslaget 28:23 Bidrag tillregional arkivverksamhet höjs med 1 miljon kronor.9.2 En breddad folkrörelsesatsningKristdemokraterna menar att satsningen på industrisamhällets kulturarv,folkrörelsearkiven och arbetarrörelsens arkiv ska ses som en helhet. Ute ilandet är det vanligt att arkivmaterial från arbetarrörelsen finns påfolkrörelsearkiven och därför ska bidrag till att Arbetarrörelsens arkivkanaliseras denna väg.Under åren 1999-2001 genomför regeringen en bred satsning påindustrisamhällets kulturarv, med sammanlagt . stöder satsningen men har genomgående poängteratatt även folkrörelsearkiven bör få del av dessa medel. harsedan länge arbetat konkret och aktivt på detta område. Det finns till exempelinte en bruksort i landet som inte har eller har haft ett mer eller mindreomfattande folkrörelseliv. Det kan handla om fackföreningar,nykterhetsrörelser, idrottsrörelser, frikyrkor med mera.Genom arkiven kan vi få en mycket god bild av hur arbetarna,tjänstemännen, barnen och de hemarbetande hade det både i sitt arbete och påsin fritid. Det ideella arbetet färgas nämligen alltid av den aktuellalivssituationen. Det märks på foton och affischer, i brev ochverksamhetsberättelser och protokoll. Detta ger en helhetsbild av arbetarnashistoria och det industriella kulturarvet. Mot den bakgrunden anser vi ocksåatt de som regeringen föreslår till en ensidig satsning påArbetarrörelsens arkiv och bibliotek, borde fördelas så att det även kommerövriga folkrörelsearkiv till godo.9.3 UtvärderingFörra året berömde vi regeringen för att man äntligen hörsammatkulturutskottets påtryckningar och insett behovet av en omfattande ochoberoende utvärdering av det statliga arkivväsendet. Vi markerade hurviktigt det var att denna utvärdering kom till stånd snabbt, men visadeockså att vi hyste farhågor om fördröjning. Att dessa var berättigade visarårets budget, där regeringen redogör för att man ännu inte kommit igångmed utvärderingen, utan avser att tillkalla en utredare . Meddenna senfärdighet skadas verksamheten. För att inte förvärra denytterligare vill vi än en gång uppmana regeringen att skynda på detta såangelägna arbete.9.4 Kulturarvs-ITKulturarvs-IT är ett treårigt projekt vars syfte är att öka tillgänglighetentill kulturarvet samt ge funktionshindrade personer arbete. Tanken är attarkivmaterial, fotografier och föremålssamlingar skall bli tillgängligagenom digitalisering. bedrivs detta projekt främst i ,och . bedömer att fler orter kanmedverka i projektet som är mycket omfattande.Hos SVAR som är förlagt till och som är en byrå iRiksarkivet finns redan utrustning, lokaler och kunnande som kan utnyttjas iKulturarvsprojektet. Vi föreslog att antalet kommuner skulleutökas till att också gälla och . Vi menade att detta skullemöjliggöra både utnyttjandet av redan gjorda investeringar och tillgång tillkompetens inom ramen för det treåriga projektet. Trots att avprojekttiden runnit iväg utan att regeringens agerar, håller vi fast vid vårtförslag.9.5 Språk- och folkminnesinstitutetSpråk- och folkminnesinstitutet har till uppgift att samla in, bevara,vetenskapligt bearbeta och ge ut material om bl a ortsnamn. Det skallockså avge yttranden i ärenden om ortnamn och granska förslag till namnpå allmänna kartor. Många ortsnamn har på ettogenomtänkt sätt tagits ur bruk, inte minst genom attadresseringssystemet förändrats. Ortsnamn är viktiga både ur historisksynpunkt och som identitetsskapare.När det gäller ortsnamn vill vi särskilt uppmärksamma frågan om desvenska socknarnas framtid.