mot · GO02N267 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:N267av , ()NäringslivSammanfattningCenterpartiet anser att ett gott företagsklimat är grunden för tillväxt ochvälfärd i . Tillväxt skapas bäst underifrån, och småföretagen haren avgörande betydelse för att tillväxt kan garanteras . Det äravgörande för framtiden att skapa ett företagsklimat med positiva attitydergentemot företagande och entreprenörskap.Centerpartiet vill på en rad punkter förbättra möjligheterna att driva ochstarta företag. Det handlar främst om att tillföra ekonomiska resurser för attutveckla befintliga företag men även att tillföra riskkapital inom de områdendär tillgången inte är tillräcklig.Tryggheten för företagarna måste förbättras, detta gäller såväl utformningav regelverk som trygghet vid sjukdom och arbetslöshet.Företagarna i måste ha konkurrenskraftiga villkor jämfört medövriga EU-länder. Detta förutsätter att en harmonisering av skatter och reglersker samt att dessa är konkurrensneutrala.Allt företagande kräver en god infrastruktur, antingen digital eller fysiskeller båda i kombination. Staten har ett ansvar för att en fullgodinfrastruktur,både digital och fysisk, av fullgod kvalitet finns att tillgå i hela landet.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omentreprenörskap som en naturlig del av all undervisning.12. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omskapande av fonder och bolag för medel till produkt- ochföretagsutveckling.3. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om attutveckla fonder och modeller för riskkapitalförsörjning.4. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om enförbättrad utformning av socialförsäkringssystemet för småföretagare.25. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omansökan om F-skattsedel.36. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omförbättrad utformning av stödet vid start av företag.7. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omförenkling av regler för företagande.8. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omtillskjutande av medel för att införa ny teknik för redovisning ochadministration för företag.39. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omavregleringar för att skapa nya tillväxtmarknader.10. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omökad samverkan mellan universitet, högskolor och det omkringliggandenäringslivet. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om attstimulera framväxten av avknoppningsföretag vid universitet ochhögskolor. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om attstimulera ett ökat kvinnligt deltagande i IT-branschen.13. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om enanpassning av skattesystemet till optionsprogram.314. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omavregleringar som ger utrymme och skapar förutsättningar för den socialaekonomin.15. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omutvecklande av en nationell strategi för upplevelseturism.16. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omökad harmonisering och konkurrensneutralitet av skatter och regelverkmed övriga EU.317. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om endigital allemansrätt.418. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs omökad tillgång till fullgod kvalitet på digital och fysisk infrastruktur.419. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om attundanröja skatteproblem vid generationsskiften.320. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs ominförande av individuella kompetenskonton.321.1 Yrkandena 1, 10 och 11 hänvisade till UbU.2 Yrkande 4 hänvisat till SfU.3 Yrkandena 5, 8, 13, 16, 19 och 20 hänvisade till SkU.4 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till TU.InledningTillväxt byggs bäst underifrån. Genom möten mellan individer ochorganisationer byts kunskap och idéer, företagsamhet och entreprenörskaputvecklas och arbetstillfällen genereras vilket säkrar den framtidavälfärden. har en lång tradition av företagsamhet ochinnovationer bakom sig. Uppfinningar som , kullagret ochskiftnyckeln är exempel på kända svenska uppfinningar som fåttspridning över hela världen och genererat många arbetstillfällen ochinkomster.Samtidigt utgör dessa exempel även exempel , dåregelverken var enklare utformade, informationen inte kunde spridas medljusets hastighet och rörligheten på såväl arbets- som kapitalmarknaden vartrögare. Naturligtvis har detta haft betydelse för hur det svenskaföretagsklimatet har utvecklats. Traditionen har inneburit att många av devillkor som omger företagande har inriktats mot de stora företagen.Tiderna har förändrats och med dem har även möjligheter ochförutsättningar förändrats. Konsumenternas krav på såväl produkter somtjänster har skärpts i takt med att konkurrensen har ökat. Den ökandekonkurrensen i kombination med informationsteknikens utveckling harmedfört att konsumenternas preferenser om det tillgängliga utbudet har ökat,med en allt större konsumentmakt som följd. Denna utveckling kan sägas varadet första steget i en utveckling mot en efterfrågestyrd nätverksekonomi.Alltfler av de stora traditionella svenska nationella företagen har blivitglobala multinationella företag, fortfarande med en stark koppling till svenskindustritradition. Men även detta är på väg att förändras. Genom fusioner medandra företag suddas den nationella identiteten ut och företagen övergår tillattbli anationella.För att även med säkerhet kunna garantera tillväxt och välfärdär det av stor vikt att , när ekonomin går på högvarv och förutsättningarnafinns, göra de nödvändiga förändringar som gör det möjligt för nya företag attstarta och för de befintliga att växa.Tillväxt skapas underifrånAlla bär vi på drömmar och idéer om hur saker och ting kan bli bättre.Allt som oftast stannar dessa drömmar och idéer vid middagsbordet eller ifikarummet på arbetsplatsen. är idéerna små och på ett outvecklatstadium, väldigt lokalt inriktade, medan andra idéer får bäring på ett merglobalt plan. Tanken att få se sin idé utvecklas och omformas till faktiskverklighet är en av drivkrafterna för många företagare. Tyvärr är detalltför få som får uppleva detta, ofta beroende på alltför dåliga kunskaperi entreprenörskap eller brist på ekonomiska resurser.Regionen , ofta kallad GGVV, ärden region i som ofta lyfts fram som ett exempel på hur företagarekan hjälpas åt att utveckla idéer och stötta varandra. I regionen finns enlångvarig tradition av levebrödsföretagande som bidragit till tillväxten. I taktmed utvecklingen i samhället har företagandet i regionen förändrats till attrikta sig mot bredare marknader. Detta visar på ett stort medvetande om denomvandling som näringslivet står inför under de närmaste åren.Utmärkande för regionen är attityden gentemot företagande. Företagarenssjälvförverkligande sker i genom trygghet i närhet till andra.Förutsättningarna för företagandet finns i de lokala nätverken ochsammanhållningen. Det civila samhällets betydelse i regionen är stor. Ofta ärden enskilde företagarens framgångar resultatet av flera företagsgemensamma ansträngningar. Genom att känna tryggheten från sina kollegorpå orten, med vetskapen om att hjälp finns att få, vågar en enskild litenföretagare lämna in offerter på stora order som ger jobb åt fler företag iregionen.Att utvecklingen har lett till detta är ingen tillfällighet. Tvärtom är detnaturligt att företagande stimuleras i en miljö där andra företag satsar ochlyckas. är det fullt accepterat att även misslyckas utan att för denskull betraktas som en lycksökare. Det sociala nätverket är så starkt att mansom företagare inte faller igenom om något blir fel, klimatet för företag ärpositivt. Detta, som till stor del kan förklaras av det starka civila samhällesom genom generationer byggts upp i regionen genom deltagande i nätverk,föreningar eller kooperativ, har stor betydelse för den entreprenörsanda somfinns i bygden.Ett levande civilt samhälle bidrar till att skapa ett socialt kapital -kontakter mellan människor. Individer kan ha ett eget socialt kapital i de egnasociala nätverkens styrka, men kanske är den viktigaste faktorn det kitt sombinder samman hela samhället och bildar ett gemensamt socialt kapital. Detsociala kapitalet bidrar både till social trygghet och gemensamma normer,vilket i förlängningen också ger människor bättre hälsa och allmänlivskvalitet. I individernas nätverk sprids idéer genom och mellanorganisationer, vilket bidrar till starkare företag och ekonomisk tillväxt.GGVV-regionen har ett försprång gentemot andra regioner i landet,beroende på den tradition av småföretagande som funnits . I andradelar av landet som av tradition varit mer beroende av ett fåtal stora, privataeller offentliga, arbetsgivare finns inte samma positiva attityder gentemotsmåföretag och privata initiativ även om de börjar förbättras. För att tillväxtoch därmed även välfärd skall kunna garanteras krävs att flermänniskor och fler regioner intar en positiv attityd gentemot företagande.Ett led i arbetet med att förändra attityder är att stimulera entreprenörskapoch kreativitet redan i tidig ålder. Inom såväl barnomsorg som skola finnsgoda förutsättningar att lyfta in entreprenörskap som en naturlig del i all typav undervisning. Vad som ovan anförts om entreprenörskap som en naturligdel i all typ av undervisning bör ges regeringen till känna.Ett dynamiskt innovationssystemÄven goda idéer kan och bör utvecklas. Detta är särskilt viktigt i en alltökande konkurrens. Den svenska forskningen står sig kvalitetsmässigtmycket bra i internationell jämförelse. Därmed inte sagt att det inte finnsproblem. Betydande strukturella problem kan identifieras. En alltför storandel av FoU-satsningarna domineras av stora internationaliseradeindustrikoncerner och den statligt finansierade högskoleforskningen.Detta leder till att okonventionell forskning och utveckling kan ha svårtatt finna finansiering.Medvetna statliga och privata insatser i kombination med lokalt ansvar ochinflytande är avgörande för en god regional utveckling. Inte minst gäller detatt stimulera innovationer och nyföretagande, i samverkan mellan högskoloroch det omgivande samhället. Lokala och regionala aktörer, som högskolan,kommuner och lokalt näringsliv, bör stimuleras att i än högre grad samverkakring lokal utveckling. Regionala fonder och bolag i samverkan med olikaaktörer har visat sig framgångsrika både i och , där dessadessutom för tillbaka stora ekonomiska värden till universiteten.Insatser som bör stimuleras är rådgivning kring patent ochföretagsbildningar, försäljning av patent och även att arbeta framföretagskuvöser och riskkapital- försörjning för mikroföretag. Dettastimuleras bäst från statens sida genom att tillföra pengar eller genom attskattemässigt gynna framväxten av regionalt riskkapital.Dessa fonder och bolag kan skapas genom att tillskjuta kapital frånförsäljning av statliga företag. På detta sätt kan en avsevärd summa pengartillföras ett mer dynamiskt innovationssystem, främst inriktat mot småföretagsom behöver hjälp med produkt- och företagsutveckling. Till dessa fonderoch bolag skall även såväl enskilda som företag kunna placera pengar underskattemässigt gynnsamma förhållanden. Bolagen och fonderna, som styrsregionalt, skulle därmed även komma att ersätta den del avnäringslivspolitiken som är inriktade mot dessa områden. Detta medför att dedelar av näringslivspolitiken som inriktar sig mot produkt- ochföretagsutveckling i form av stöd, avvecklas i takt med att ovan nämndaalternativ införs. Vad som ovan anförts om skapande av fonder och bolag förprodukt- och företagsutveckling bör ges regeringen till känna.Trygghet att våga växaAtt ta steget och starta företag är ett steg ut i osäkerhet för många, inteminst i företagets liv. Osäkerhet kring regelverk,kapitalförsörjning och arbetskraftstillförsel är orosmoment påföretagarens himmel, särskilt i början. Denna osäkerhet medför att mångapotentiella företagare avstår från att starta företag.Företagaren måste stå i fokus för att åstadkomma ett bättre företagsklimat.Hårt arbetande, riskvilliga företagare måste få tjäna pengar och kunna bli rikapå sina affärsidéer när de omsätts i praktiken. Vinstintresset är en drivkraftförföretag och deras ägare och öppnar för möjligheter för nya investeringar. Detfinns även andra drivkrafter bland företagare; möjligheten att få vara sin egen,se sina idéer utvecklas och känslan av att lyckas är några exempel på sådana.Grunden för företagande är dock att det finns tillgång på kapital för att drivaverksamheten.Tillgången på riskkapital i är god för i första hand störreföretag och i tätortsområden. Tyvärr är fortfarande problemen stora förmindre företag på landsbygd som behöver såddkapital i tidigt skede. Speciellttydligt blir detta för kvinnor, ungdomar och invandrare som vill starta företag.Utifrån detta perspektiv är det viktigt att hitta nya sätt att klarafinansiering avnya företag.I takt med den ökade internationaliseringen har en allt större andel fråninvandrargrupperna startat företag. Detta trots att svårigheterna i fråga omregelverk och osäkerheten kring kapitalförsörjning är långt svårare för dennagrupp av företagare. Trots dessa problem är andelen nyföretagare inom dessagrupper högre än riksgenomsnittet. Detta kan till stor del förklaras av ettstarkt socialt kapital och gemenskap inom gruppen. Den segregation somfinns mellan invandrargrupper och det omkringliggande svenska samhälletstärker gemenskapen och genererar en stark social trygghet inom gruppen.Det är inte acceptabelt att tillgången till riskkapital skall vara sämre förinvandrare än för svenska företagare. Genom att samordnadiskrimineringslagstiftningen kan tillgången till riskkapital förinvandrargrupperna förbättras.Centerpartiet anser att tillgången på riskkapital måste förbättras specielltinom de regioner och affärsområden där det är svårt att finna kapital. Ettsätt att göra detta är att avsätta delar av vinsterna från vattenkraften ifonderför riskkapitalförsörjning för startande av företag. Detta skulle på siktersättade nuvarande systemen för riskkapitalförsörjning för nystartade företag.Fonderna skall styras av regionala styrelser. En första avsättning till dessafonder bör göras för att sedan tillföras ytterligaremedel . Till dessa fonder skall även såväl enskilda som företagkunna placera pengar under skattemässigt gynnsamma förhållanden. Utöverdessa fonder bör ytterligare riskkapitalförsörjning stimuleras, exempelvisgenom olika modeller för t ex lokalt riskkapital, lokala fonder,nätverksbanker och kreditgarantiföreningar. Vad som ovan anförts om attutveckla fonder och modeller för riskkapitalförsörjning bör ges regeringentill känna.Även företagare behöver en trygghet i sin vardag om man drabbas avolycka, sjukdom eller konkurs. Det är viktigt att inte automatiskt förlora sintrygghet från tidigare anställning om man startar företag. Det är därför viktigtatt en översyn av trygghetssystemen genomförs så att en anpassning tillföretagarens verklighet kan ske.De förändringar som sker i samhället, både vad gäller arbetslivetsformer och demografiska förutsättningar, ställer nya krav påförsäkringssystemens utformning. Socialförsäkringssystemet måstereformeras så att småföretagare får likvärdiga villkor vid arbetslöshet ochsjukdom som anställda. Vad som ovan anförts om en förbättrad utformning avsocialförsäkringssystemet för småföretagare bör ges regeringen till känna.En positiv och öppen attityd från samhällets sida gentemot företagsamhet iallmänhet och innovationer och entreprenörer i synnerhet är viktigt förutvecklingskraften. Det är omöjligt att förutsäga vilka idéer, vilka individereller vilka företag som kommer att lyckas. Många idéer måste prövas för atttillräckligt många skall bli framgångsrika. Detta medför att företagandetmåste breddas och att även okonventionella affärsidéer måste prövas, vilketkräver en breddad syn på entreprenörskap. Ett breddat entreprenörskapkarakteriseras av att det är fint att våga, att det är bra att lyckas, att detäraccepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunna försöka igen.Ett enklare företagandeDet måste bli lättare att starta företag. Genom en ökad samordning mellanmyndigheter och bättre nyttjande av den nya tekniken kan mycketbyråkratiskt arbete undanröjas. Handläggningstiderna vid startande avföretag måste kortas och alla som så önskar bör få F-skattsedel om intesynnerliga skäl talar emot detta. Vad som ovan anförts om ansökan om F-skattsedel bör ges regeringen till känna. Vid start av företag bör det finnas möjlighet att erhålla ekonomisk hjälpdels genom de stiftelser som redogjorts för, dels genom ett starta egetbidrag. Stödet vid startande av företag bör utformas så att en större del avstödet betalas ut i ett tidigt skede för att sedan fasas ut när företaget börjargenerera inkomster som kan täcka en större del av kostnaderna. Det är viktigtatt stödet och uppbackningen har en längre uthållighet . Vad som ovananförts om en förbättrad utformning av stödet vid start av företag bör gesregeringen till känna.Regelverket och kontakterna med myndigheter måste förenklas ochanpassas till den nya tidens företagande. Företagen måste ges stabila,begripliga och långsiktiga spelregler och alla nya lagförslag måste granskasutifrån hur de påverkar enskilda småföretag. Möjligheten att lokalt förhandlafram överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare måste stärkas.Vad som ovan anförts om en förenkling av regler för företagande bör gesregeringen till känna.Centerpartiet har i en gemensam motion med (m), (kd) och(fp) framfört synpunkter kring det regelförenklingsarbete som just nugenomförs på . I motionen lyfts bland annat fram attregelförenklingsarbetet skall ha högsta politiska prioritet, att obligatoriskakonsekvensanalyser skall göras vad avser reglernas ekonomiska effekter påföretagen, att införa en försöksverksamhet med tidsbegränsade regler samt attOECD skall genomföra en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete.Möjligheterna för små och medelstora företag är, om de rättaförutsättningarna ges, större . Dagens förutsättningar inäringslivet grundar sig på storskalighet och samarbete mellan stat ochstorföretag. Den svenska modellen inom näringspolitiken har präglats avcentralstyrning, likartade villkor och samförstånd.Denna svenska modell har inte anpassats i takt med att näringslivet harförändrats. Under bara har stora förändringar inom såvälproduktionsteknik som organisationsformer ägt rum och trenden är att dessaförändringar kommer att fortsätta.Centerpartiet värnar om de små och medelstora företagen. Det är inomdessa som den största tillväxten i form av nya arbetstillfällen och nya idéerkan skapas. Det är därför viktigt att en större hänsyn tas till dessa typer avföretag. Små och medelstora företag har större flexibilitet att möta framtidaförändringar på efterfrågesidan genom att snabbt kunna ställa om sinverksamhet.Den nya tekniken bör nyttjas effektivare när det gäller redovisning ochadministration. Genom att ge ett tydligt uppdrag att ta framen lösning för redovisning av företagsbeskattning över Internet och ha ett system för detta i drift /2002kan stora administrativa och ekonomiska besparingar genomföras. Extraresurser motsvarande bör tillföras för attgenomföra detta uppdrag. Vad som ovan anförts om tillskjutande av medelför att införa ny teknik för redovisning och administration för företag bör gesregeringen till känna.Ett nytt företagande i en ny ekonomiUtvecklingen i samhället kan sägas ske med vissa tekniska språng som förmed sig nya möjligheter för människan, men även vissa hot motsamhällsformer i stort. Exempel på detta är tillkomsten och nyttjandet avelektricitet och explosionsmotorn. Det senaste språnget, men inte detsista, är den tekniska utveckling som microprocessorn medför. När dennanu används allt effektivare och med allt lägre kostnader haranvändningsområdet utvecklats och ett av resultaten har blivit att Internethar vuxit fram.Ofta, inte alltid, när man talar om den nya ekonomin är det i samband medjust IT och Internet. Detta ger en felaktig bild om vad den nya ekonomininnebär, förutsatt att det finns något nytt i "den nya ekonomin". Det finns trehuvudståndpunkter när det gäller synen på den nya ekonomin.- Motståndare - hävdar att inget är nytt, men att det pågår tekniskutveckling . Det finns inget att påvisa.- Konservativa - definierar den nya ekonomin som "tillväxtpotential tillföljd av ökande produktivitet".- Entusiaster - det som kallas för den nya ekonomin är bara ettförstadium till det som kommer , strukturförändringar isamhället och dess organisation.Av dessa tre kan man konstatera att motståndarna till den nya ekonominutgör en försvinnande liten del och den minskar . Nya teckenväxer fram att det i alla fall finns en grund till något nytt, men ännu inteklart identifierbart bland de faktorer som styr ekonomin.Att enbart se den nya ekonomin som en tillväxtpotential till följd avökande produktivitet har också det sina begränsningar. kan vi sekonsekvenserna av denna traditionella syn på ekonomi. Det finns inbyggdabegränsningar i produktionssystemen som till slut gör attproduktionskapaciteten slår i taket. Detta håller nu på att ske i , vilketmedför att nya former för produktion och konsumtion växer fram, både närdet gäller varor och tjänster.Entusiasterna menar att detta är första steget på en långt störrestrukturförändring i samhället. Gamla, egentligen psykologiska, hinder brytsner och nya organisationsformer och produktionsmönster kommer att växafram.Centerpartiet är entusiaster i fråga om framtiden. Vi ser storastrukturförändringar komma bortom hörnet. har, genom tur ochplanering, stora möjligheter att vara ett av de ledande länderna inom dennautveckling. Men för att detta skall vara möjligt krävs att vi redan nu görnödvändiga förändringar som bryter ner de psykologiska hinder somblockerar utvecklingen. Som ett led i detta arbete bör ytterligare avregleringargenomföras och nya organisationsformer inom företagande stimuleras. För attdetta skall vara möjligt måste vi även vara medvetna om de effekter somdessa strukturförändringar kommer att innebära.En effekt kan vara den ökande utvecklingsvilja och informationsspridningsom Internet innebär. Ett tidigt exempel på detta är , ung ochentusiastisk programmerare med starka idealistiska inslag, som utvecklade ettnytt operativsystem till sin PC. Väl medveten om sina egna begränsningar attutveckla det perfekta operativsystemet tog han hjälp av såväl bekanta somobekanta genom Internet, och uppmanade dem att hjälpa till att utvecklaoperativsystemet. Resultatet var enormt. Operativsystemet LINUXutvecklades och ett stort antal generationer av det har laddats ner via nätet,kostnadsfritt. Den stora vinsten för användarna av programmet är att ständigtfå ett förbättrat operativsystem, medan företag inom programvarubranschentjänar sina pengar på att kunna utveckla och sälja uppdaterade versioner avspecifika program. Nätläsaren Netscape är ett annat exempel på hur Internetskapar nya affärsidéer anpassade till de nya behoven.Sverige har genom den lyckade avregleringen av telekommarknaden ibörjan av skapat sig ett försprång gentemot många andra länder.Detta har medfört att många företag söker sig till för att kunna dranytta av de kunskaper och den teknikutveckling som sker. Detta tordeföranleda regeringen att ta ytterligare steg i arbetet med att genomföraavregleringar för att skapa nya tillväxtmarknader. Vad som ovan anförts omavregleringar för att skapa tillväxtmarknader bör ges regeringen till känna.Samtidigt ställer teknikutvecklingen höga krav på existerandeföretag att förändra sin verksamhet och organisation till att bättre passa dennya tidens företagande. Nya tjänster utvecklas och traditionella företag byterhelt inriktning på sin verksamhet för att attrahera nya kunder och riskvilligtkapital. Detta kräver stora resurser, resurser som det kan vara svårt för småoch medelstora företag att finna.