mot · GN02Fi23 · 2000-04-28 00:00:00 — SjukvÃ¥rdens kvalitet avgÃ¶rs lÃ¥ngsiktigt av dess fÃ¶rmÃ¥ga till fÃ¶rnyelse. En god sjukvÃ¥rd fÃ¶rutsÃ¤tter att det finns kompetent personal som snabbt fÃ¶rmÃ¥r tillgodogÃ¶ra sig nya rÃ¶n och omsÃ¤tta dessa i praktisk vÃ¥rd. Innovationskedjan frÃ¥n grundforskningen fram till kunskapsspridande och praktisk sjukvÃ¥rd Ã¤r avgÃ¶rande fÃ¶r att patienten skall fÃ¥ den kvalificerade vÃ¥rd hon har rÃ¤tt till. MÃ¥nga av sjukvÃ¥rdens misslyckanden och problem handlar om att bÃ¤sta tillgÃ¤ngliga kunskap inte utnyttjas. De som Ã¤r verksamma i vÃ¥rden mÃ¥ste snabbare fÃ¥ kunskap om vad som sker i den globala medicinska forskningen och utvecklingen. TyvÃ¤rr bromsar den nationellt inriktade organisationen denna utveckling. PÃ¥ andra samhÃ¤llsomrÃ¥den Ã¤r det tydligt att fÃ¶retaget Ã¤r Ã¶verlÃ¤gset nÃ¤r det gÃ¤ller att Ã¶verfÃ¶ra bred kunskap liksom mer svÃ¥rfÃ¥ngad mjuk kunskap mellan olika kulturer, sprÃ¥k och nationer. SjukvÃ¥rden behÃ¶ver nu interÂnationaliseras inte bara vad avser sjÃ¤lva den medicinska forskningen utan i lika hÃ¶g grad nÃ¤r det gÃ¤ller organisation och arbetssÃ¤tt. har lÃ¤kemedelsfÃ¶retag som traditionellt sett har varit starka och mycket globala. Den samhÃ¤llsekonomiska betydelsen av den svenska lÃ¤kemedelsindustrin framgÃ¥r ocksÃ¥ av att denna redovisade en nettoÂexportintÃ¤kt pÃ¥ . PÃ¥ motsvarande sÃ¤tt borde det vara mÃ¶jligt att skapa framgÃ¥ngsrika sjukvÃ¥rdskoncerner med sÃ¤te i som verkar pÃ¥ europeisk eller t.o.m. pÃ¥ global bas och som kan vara med och utveckla medicinsk spetsteknologi. SjukvÃ¥rdssektorn Ã¤r just nu den snabbast vÃ¤xande delen av vÃ¤rldsÂekoÂnoÂmin. Bara i bedÃ¶ms investeringsbehovet till omkring 5Â 000 miljarder USD fram till Ã¥r 2015. Genom nÃ¤rmare samarbete mellan industri, industriforskning, akademisk forskning och hÃ¤lso- och sjukvÃ¥rden kan sjukvÃ¥rden ocksÃ¥ i bli en blomstrande framtidsbransch som tar tillvara nya mÃ¶jligheter. En kunnig, kompetent och engagerad personal Ã¤r vÃ¥rdens stÃ¶rsta tillgÃ¥ng. Inom sjukvÃ¥rden, som pÃ¥ mÃ¥nga andra samhÃ¤llsomrÃ¥den, frÃ¤mjas den innovativa kraften ofta av att det startas nya fÃ¶retag som utvecklar spÃ¤nnande idÃ©er. Ofta bÃ¤r sjukvÃ¥rdsanstÃ¤llda pÃ¥ idÃ©er om hur en mer framgÃ¥ngsrik vÃ¥rd skall organiseras och bedrivas. Ett sÃ¤tt att fÃ¶rverkliga idÃ©erna Ã¤r att starta eget. En sÃ¥dan utveckling fÃ¶rsvÃ¥ras om det finns starka offentliga institutioner som gÃ¶r ansprÃ¥k pÃ¥ monopolstÃ¤llning. Med dominerande offentliga vÃ¥rdÂgivare det svÃ¥rt att fÃ¥ till stÃ¥nd den nyetablering av vÃ¥rd som Ã¤r nÃ¶dÂvÃ¤ndig fÃ¶r en fÃ¶rnyelse av sjukvÃ¥rden. Om skall klara de Ã¶kade krav som utvecklingen kommer att stÃ¤lla pÃ¥ sjukvÃ¥rden, mÃ¥ste de stela ineffektiva system som skapar kÃ¶er och hindrar sjukvÃ¥rdspersonalen i deras utveckling reformeras. Mer av den politik och de politiker som har skapat problemen kan aldrig vara lÃ¶sningen. I stÃ¤llet behÃ¶vs det mÃ¥ngfald och konkurrens. Av de offentligt finansierade sjukhusen i det ett som fungerat sÃ¤rskilt bra, nÃ¤mligen det sedan fÃ¶re valet bolagiserade och privatiserade S:t GÃ¶ran. DÃ¤r trivs personalen och mÃ¥nga patienter sÃ¶ker sig dit. DÃ¤r har man ocksÃ¥ â Ã¤n sÃ¥ lÃ¤nge efterfÃ¶ljd bara av nÃ¥gra fÃ¥ offentliga sjukhus â varit pionjÃ¤r pÃ¥ att genomfÃ¶ra titthÃ¥lskirurgi med lokalbedÃ¶vning. Detta var en verksamhet som hade svÃ¥rt att fÃ¥ pengar som landstingskommunal fÃ¶rvaltning. Men pÃ¥ S:t GÃ¶ran Ã¤r det inget problem. Man rÃ¤knar t.o.m. med en vinst pÃ¥ , som de cirka 25 anstÃ¤llda pÃ¥ kliniken skall fÃ¥ vara med och dela pÃ¥. De som vinner pÃ¥ det Ã¤r bÃ¥de patienterna â som snabbare fÃ¥r tillgÃ¥ng till nya metoder i vÃ¥rden â och personalen som fÃ¥r del i vinsten och mÃ¶jlighet att vara med och utveckla spjutspetssjukvÃ¥rd. Metoderna kommer kanske snart att vara tillgÃ¤ngliga pÃ¥ flertalet offentliga sjukhus. Men frÃ¥gan Ã¤r hur det sett ut om ingen velat gÃ¥ i tÃ¤ten och ingen kunnat frigÃ¶ra de nÃ¶dvÃ¤ndiga ekonomiska resurserna fÃ¶r att visa att det gÃ¥r. TyvÃ¤rr Ã¤r det alltfÃ¶r fÃ¥ som med kraft och allvar utnyttjar sin entrepreÂnÃ¶rsÂanda nÃ¤r bÃ¥de statsministern och socialministern sÃ¤ger att de snart tÃ¤nker fÃ¶rbjuda fÃ¶retagsidÃ©n. Det Ã¤r de beslut som fattas i om den svenska sjukvÃ¥rden som kommer att avgÃ¶ra huruvida utlÃ¤ndska patienter kommer att sÃ¶ka sig hit eller om svenska patienter kommer att sÃ¶ka sig hÃ¤rifrÃ¥n. Det Ã¤r spjutspetsen i vÃ¥rdens utveckling som riskerar gÃ¥ fÃ¶rlorad om fel beslut fattas. Och nÃ¤r spjutspetsen fÃ¶rsvinner, fÃ¶rsvinner ocksÃ¥ mÃ¶jligheten fÃ¶r att vara ett framgÃ¥ngsrikt land pÃ¥ den globala sjukvÃ¥rdskartan. Med globaliseringen och de krav som inte minst pÃ¥ EU-nivÃ¥ stÃ¤lls pÃ¥ att patienter skall ha rÃ¤tt att sÃ¶ka vÃ¥rd utomlands, blir det allt viktigare att svensk sjukÂvÃ¥rd Ã¤r internationellt konkurrenskraftig. Konsekvenserna fÃ¶r sysselsÃ¤ttning och nÃ¤ringsutveckling blir naturligtvis helt olika beroende pÃ¥ vilken vÃ¤g man vÃ¤ljer. Vi vill se sjukvÃ¥rden som en viktig del i den nya ekonomin, byta perspektiv pÃ¥ sjukvÃ¥rden frÃ¥n kostnad till resursskapande verksamhet till en tillvÃ¤xtmotor som Ã¤r hÃ¶gteknologisk, forskningsintensiv och kompetensrik samt har en mycket stor andel vÃ¤lÂutbildad personal. Om skall fÃ¶rbli ett framgÃ¥ngsrikt land pÃ¥ sjukvÃ¥rdskartan Ã¤r det ocksÃ¥ viktigt att ger Ã¶kat stÃ¶d till den bÃ¤sta forskningen. har haft en god fÃ¶rmÃ¥ga att Ã¶verfÃ¶ra vetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersiellt framgÃ¥ngsrika lÃ¤kemedel. Inom lÃ¤kemedel och biomedicin befinner sig i den internationella forskningsfronten. Detta Ã¤r ocksÃ¥ ett omrÃ¥de som kan fÃ¥ helt epokgÃ¶rande betydelse. ÃtervÃ¤xten av forskare mÃ¥ste emellertid tillgodoses om kreativa forskÂningsÂmiljÃ¶er av internationell klass skall kunna upprÃ¤tthÃ¥llas. stÃ¥r infÃ¶r ett generationsskifte dÃ¤r betydande delar av de etablerade forskarna gÃ¥r i pension om 10â20 Ã¥r. Ã¶kar de svenska fÃ¶retagens benÃ¤genhet att investera i forskning utomlands. FÃ¶r att ge maximal kraft Ã¥t anstrÃ¤ngningarna att ligga i den medicinska och biomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt âNational efter amerikansk fÃ¶rebild. Ett sÃ¥dant âinstitutâ fÃ¶r medicin och hÃ¤lsa skall ha till uppgift att skapa bÃ¤sta mÃ¶jliga fÃ¶rutsÃ¤ttningar fÃ¶r ny banbrytande kunskap inom hela hÃ¤lsoomrÃ¥det. FÃ¶r att fullt ut kunna tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik, hÃ¤lso- och sjukvÃ¥rd, beteendevetenskap, social omsorg, arbetsmiljÃ¶ och informationsteknologi, fÃ¶reslÃ¥r vi att de myndigheter som inom det statliga forskningsfinansieringssystemet var och en fÃ¶r sig svarar fÃ¶r olika delar av denna forskning integreras inom ramen fÃ¶r det av oss fÃ¶reslagna âinstitutetâ. Genom âinstitutetâ fÃ¶r medicin och hÃ¤lsa skapas en forskningsfinansiÃ¤r med ansvar fÃ¶r hela det samlade hÃ¤lsovetenskapliga spektrat. Det handlar om allt frÃ¥n grundvetenskaplig biomedicin till folkhÃ¤lsa och social forskning. âInstitutetâ fÃ¶r medicin och hÃ¤lsa skall syfta till att kraftsamla och mÃ¶jliggÃ¶ra ny, mer tvÃ¤rvetenskaplig forskning, men ocksÃ¥ fÃ¶rdjupa forskÂningen inom olika discipliner med anknytning till hÃ¤lsa och sjukvÃ¥rd i vid mening. MÃ¥lsÃ¤ttningen skall vara att sammanfÃ¶ra olika kategorier av Ã¤mneskunnande fÃ¶r att mÃ¶jliggÃ¶ra nytt vetande och kunskap som inte Ã¤r mÃ¶jlig att erhÃ¥lla inom varje vetenskapsomrÃ¥de fÃ¶r sig. LÃ¥ngsiktigt sett ligger den stora potentialen fÃ¶r fÃ¶rbÃ¤ttrad hÃ¤lsa i nya landvinningar pÃ¥ bl.a. det medicinska omrÃ¥det. Vad betrÃ¤ffar folkhÃ¤lsoÂinstitutet menar vi att det statliga engagemanget kraftigt bÃ¶r minska till fÃ¶rmÃ¥n fÃ¶r regionalt och lokalt folkhÃ¤lsoarbete. Erfarenheten visar att det ger stÃ¶rst mÃ¶jligheter till framgÃ¥ng. som myndighet har tyvÃ¤rr tappat allt fÃ¶r mycket i fÃ¶rtroende som fÃ¶ljd av spektakulÃ¤ra kampanjer, tendentiÃ¶sa undersÃ¶kningar och onÃ¶diga pekpinnar. 6Â âVÃ¥rdmiljardernaâ och den nationella handlingsplanen I vÃ¥rpropositionen utgÃ¥r regeringen frÃ¥n stolta mÃ¥lsÃ¤ttningar. Av finansÂplanen framgÃ¥r att skall vara ett land dÃ¤r medborgarna kÃ¤nner tryggÂhet och delaktighet i fÃ¶rÃ¤ndringen. Men propositionen i Ã¶vrigt handlar mest om hur man skall undvika att behÃ¶va fÃ¶rbÃ¤ttra formerna fÃ¶r mÃ¤nniskors trygghet, trots att det Ã¤r uppenbart att dagens system inte fungerar och att det finns stora revor i vÃ¤lfÃ¤rden. Det handlar om att lappa, laga och skjuta till lite extra pengar dÃ¤r fÃ¶rfallet Ã¤r som mest uppenbart. Regeringen backar in . Den s.k. fÃ¶rsvarsuppgÃ¶relsen som regeringen trÃ¤ffat med innebÃ¤r att tillfÃ¶rs kommunernas och landstingens verkÂsamheter under Ã¥ren 2002â2004. Regeringen aviserade i senaste budgetÂpropositionen att man fÃ¶r Ã¥r 2001 skulle tillfÃ¶ra ytterligare till kommuner och landsting. Enligt vÃ¥rpropositionen skall av dessa pengar gÃ¥ till landstingssektorn och resterande del till kommunerna. sÃ¤ger nej till att reservationslÃ¶st satsa ytterligare resurser, de s.k. vÃ¥rdmiljarderna, i en vÃ¥rdapparat som inte klarar av att hushÃ¥lla med de resurser den redan har. Utredningen 2000 pÃ¥pekade att de medel som tillfÃ¶rs hÃ¤lso- och sjukvÃ¥rden mÃ¥ste tillfÃ¶ras pÃ¥ ett sÃ¥dant sÃ¤tt att drivÂkrafterna fÃ¶r strukturell fÃ¶rnyelse och verksamhetsutveckling upprÃ¤ttÂhÃ¥lls. Detta rÃ¥d har regeringen uppenbarligen inte tagit till sig. De fÃ¶rhÃ¥llandevis smÃ¥ belopp regeringen vill skjuta till â vid en jÃ¤mfÃ¶relse med de totala kostnaderna fÃ¶r sjukvÃ¥rden â kommer inte att medfÃ¶ra nÃ¥gon varaktig fÃ¶rbÃ¤ttring, utan istÃ¤llet bidra till att konservera fÃ¶rÃ¥ldrade struktuÂrer. I budgetpropositionen aviserades ocksÃ¥ en nationell handlingsplan fÃ¶r sjukvÃ¥rden. Det Ã¤r uppenbart att detta Ã¤r feltÃ¤nkt. Erfarenheten visar att politiker inte kan styra sjukvÃ¥rden bÃ¤ttre Ã¤n de som arbetar i den . I idÃ©n om en nationell handlingsplan ligger en i grunden planekonomisk tanke om politikers makt och mÃ¶jligheter, en tanke som Ã¤r verkligÂhetsÂfrÃ¤mmande. SjukvÃ¥rdens utveckling kan inte styras i den mening som regeringen fÃ¶rutsÃ¤tter. Utvecklingen sker snabbt och ofta ovÃ¤ntat. Forskning och nya rÃ¶n vÃ¤xer fram i en global miljÃ¶ dÃ¤r nationella planer har fÃ¶ga betydelse. Planerna riskerar att fÃ¥ karaktÃ¤r av bromsande drivankare. IstÃ¤llet krÃ¤vs Ã¶ppenhet och flexibilitet sÃ¥ att nya impulser snabbt kan omsÃ¤ttas i praktiska Ã¥tgÃ¤rder i sjukvÃ¥rdens verklighet. En sÃ¥dan snabb omsÃ¤ttning underlÃ¤ttas med en mÃ¥ngfald av starka och oberoende aktÃ¶rer inom vÃ¥rden. FÃ¶r uppfÃ¶ljning och utvÃ¤rdering av den nationella handlingsplanen kommer enligt vÃ¥rpropositionen medel att flyttas frÃ¥n utgiftsomrÃ¥de 25 till utgiftsomrÃ¥de 9. Lika mycket som vi sÃ¤ger nej till nya statliga pengar till vÃ¥rden, sÃ¤ger vi nej till att regeringen vill ta pengar frÃ¥n verksamheten fÃ¶r att administrera storskaliga projekt som framfÃ¶rallt syftar till att ge en illusion av handlingskraft, inte till att Ã¥stadkomma reella fÃ¶rbÃ¤ttringar. MisshushÃ¥llning Ã¤r det ord som kanske bÃ¤ttre Ã¤n nÃ¥got annat beskriver den sjukvÃ¥rdspolitik som fÃ¶rts och som fortfarande fÃ¶rs i stora delar av . Det Ã¤r en misshushÃ¥llning med mÃ¤nskliga resurser genom att lÃ¥ta mÃ¤nniskor stÃ¥ i kÃ¶, en misshushÃ¥llning med personalresurserna genom att inte tillrÃ¤ckligt tillvarata personalens kompetens, en misshushÃ¥llning genom att inte vÃ¥ga prÃ¶va nya alternativa verksamhetsformer som ger ekonomiskt utrymme att satsa pÃ¥ dem som bÃ¤st behÃ¶ver det, en misshushÃ¥llning genom att den ena handen inte ser vad den andra gÃ¶r samt slutligen en missÂhushÃ¥llning genom att inte mÃ¶jliggÃ¶ra fÃ¶r sjukvÃ¥rden att utvecklas till en dynamisk framtidsbransch. Att fÃ¥ god vÃ¥rd och vÃ¥rd utan att stÃ¥ i kÃ¶ borde vara en sjÃ¤lvklarhet. SÃ¥ Ã¤r det inte . Vi har ett vÃ¥rdmonopol som bÃ¥de finansierar och producerar vÃ¥rd och dÃ¤r den politiska styrningen rycker undan grunden fÃ¶r en professionell ledning. VÃ¥rdkÃ¶erna Ã¤r ett tydligt tecken pÃ¥ att systemet inte fungerar. Landstingen fÃ¶rmÃ¥r inte lÃ¤ngre ge mÃ¤nniskor den vÃ¥rd de har rÃ¤tt till. Det behÃ¶vs en ny politik som kan erbjuda patienterna den vÃ¥rd de behÃ¶ver och vÃ¥rdens medarbetare ny framtidstro! 7Â HemstÃ¤llan Med hÃ¤nvisning till det anfÃ¶rda hemstÃ¤lls att som sin mening ger regeringen till kÃ¤nna vad i motionen anfÃ¶rts om utgiftsomrÃ¥de 9. () Per () () () () () () () () GÃ¶ran Lennmarker (m) () () Per ()