mot · GO02L302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L302av Rindborg, ()Upphävande av skuldsaneringslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att upphäva skuldsaneringslagen (1994:334) ienlighet med vad som anförs i motionen.Motiv till vårt förslagDen trädde skuldsaneringslagen i kraft. Debatten om detlämpliga med en sådan lag hade då pågått i i flera år.Lagen tillkom i en för unik situation. Inte hadeSverige upplevt något liknande på det ekonomiska området. Med deerfarenheter som dessa händelser givit är det angeläget att se över denlagstiftning som var en direkt följd av krisen under slutet 80-talet samt 90-talet.Väsentligt är då att lösa de strukturella fel som var orsak till krisen. Dettabör ske i en situation då ekonomin i stort fungerar. Arbetet härmed börintensifieras. Man bör se över hur lagar, som skapas för att nyttjas underkriser, kan ändras eller avskaffas Ett steg i denna riktning är att avskaffaskuldsaneringslagen och därmed den byråkrati som den skapat. Arbetet attkomma till rätta med betalningsfallissemang under normala tider bör inordnasi den totala obeståndslagstiftningen på ett klart och smidigt sätt t.ex. genomatt skapa förutsättningar för en rekonstruktion utan konkurs även för personersom ej är engagerade i affärsverksamhet. Ett sätt är att - om alla förmånsrätterför borgenärer gentemot enskilda avskaffas - inrätta ett institut med god maneller rekonstruktör som får till uppgift att söka nå uppgörelser medborgenärerna genom exempelvis ackord, avbetalningsupplägg eller liknande.Kvalitetskrav på denna gode man skall härvid fastläggas. Detta skulle vara enhjälp för enskilda människor och deras fordringsägare förenat med minstamöjliga byråkratiska belastning och kostnad.Reglerna kan exempelvis innehålla att en viss majoritet av borgenärer, tillsåväl belopp som antal, krävs för att rekonstruktörens framlagda förslag skallgå igenom. Om ett dylikt förslag ej vinner gehör återstår konkurs. Härefterfinns sedan möjlighet att även under konkursen söka nå ett ackord medborgenärerna.Med nuvarande skuldsaneringsbeslut blir kostnaden för skattebetalarnaöver för varje person som befrias från skulder på grund avskuldsanering.Skuldsaneringslagen har visat sig dyr inte bara för skattebetalarna. I någraav de fall där skuldsanering beviljats har borgensmän kommit rejält i kläm.Borgensmän får naturligtvis vara beredda att träda in om den de förinte fullgör sina förpliktelser. Men de konsekvenser som drabbat borgensmäntill följd av att skuldsanering har beviljats gäldenären är enligt våruppfattninginte acceptabla.Om gäldenären blir föremål för skuldsanering befrias gäldenären frånbetalningsansvaret. har det klargjorts att skuldsaneringen inteinverkar på borgenärernas rätt mot borgensmannen. Följden blir attborgensmannen får betala gäldenärens skuld utan att kunna återkrävapengarna av gäldenären. Det får således till konsekvens att den person somfått ett lån - tack vare en hygglig, ofta närbesläktad, borgensman - slipperskulden medan borgensmannen fortfarande har kvar skulden som han ej kanåterkräva av låntagaren. Lagen skickar fel signaler till dem som försöker görarätt för sig. Lagen försvårar borgenärernas situation och det finns risk atteffekten blir högre räntor som ska kompensera för de extra risker lagenskapat.Skuldsanering måste bygga på att fordringsägarna, ofta banker, får enmöjlighet att i ett enkelt lagreglerat system ansvara och medverka tilluppgörelser mellan gäldenären och borgenärerna.Skuldsaneringslagen bör enligt vår mening upphävas. Genom att upphävaskuldsaneringslagen med den byråkrati som följer av lagen kan ickeoväsentliga besparingar på den nuvarande kostnaden för förfarandet uppnås.Stockholm den 2 oktober 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()