mot · GO02N385 · 2000-10-05 00:00:00 — Densomvill ransonera ett attraktivt lokalt gäddbestånd har ingen möjlighet attavgränsa sitt område mot allmänt fiske.Det fria handredskapsfisket var en reform som enbart och ensidigt såg tillfiskets rekreativa värden, och som inte förutsåg fisketurismen som en näring.Det är därför mycket positivt att en enig riksdag har beslutat om enutvärdering och översyn av det fria handredskapsfisket längs den södraÖstersjökusten och i de fem . Vi förutsätter att regeringenskyndsamt verkställer detta uppdrag. Denna "reform", som infördes , hari hög grad inkräktat på skärgårdsbornas försörjningsmöjligheter och den harvarit mycket negativ för fiskevården i dessa vatten. En snabb förändring, därfiskerättsinnehavarna ges tillbaka möjligheten att sälja fiskekort, skulleavsevärt förbättra möjligheten att utveckla fisketurismen som näring.För näringsverksamhet måste det vara rimligt att tillämpastrandskyddsreglerna liberalt. Bestämmelserna måste kunna medge etableringav camper, stugor och bryggor för att öka tillgängligheten till fiske och natur,vilket ju är näringens övergripande affärsidé. Om det visat sig atttillämpningen fungerar på olika sätt i olika kommuner bör lagen ses över ochanpassas till nämnda behov.För att underlätta utvecklingen av fisketurismen är en samlad översyn av iövrigt befintliga lagar och förordningar, och deras tillämpning, nödvändig. mån en sådan översyn visar på hinder för en positiv utveckling måstenödvändiga lagändringar genomföras för att undanröja dessa hinder.7.3 ÄganderättsfrågorDet privata ägandet är en viktig hörnsten i det demokratiska samhället.Därför krävs ett starkare grundlagsskydd för äganderätten. I samband medmiljöbalksarbetet aktualiserades frågan om skyddet för äganderätten.Trots att Lagrådet påtalade att balkförslaget stred mot äganderättensgrundlagsskydd, beslutade riksdagsmajoriteten anta balkförslaget pånämnda punkt. Vi har således en miljöbalk som strider mot grundlagen.Moderata samlingspartiet kan inte acceptera detta. måstedärför bringas i överensstämmelse med regeringsformen i detta avseende.Konflikten mellan äganderättsskyddet och berör i storutsträckning de areella näringarna, med urholkat äganderättsskydd som följd.Tillämpningen av den "allmänna hänsynsregeln", "stoppregeln" och"lokaliseringsregeln" kan medföra intrång i pågående markanvändning utanatt ersättning utgår. Detta är inte rimligt. måste omarbetas så attden allmänna hänsynsregeln, stoppregeln och lokaliseringsregeln intetillämpas på jord- och skogsbruket inom ramen för pågåendemarkanvändning.Ett annat problem ur äganderättssynpunkt gäller den lagregleradetillämpningen av allemansrätten vad beträffar verksamhet på annans mark.Utgångspunkten bör vara att kommersiell eller liknande verksamhet på privatmark skall kräva markägarens tillstånd. Lagen är orimlig på den punkten, dådet är som skall pröva verksamheten ur miljösynpunkt, menmarkägaren skall inte ha möjlighet att säga nej ur äganderättssynpunkt. Lagenmåste ändras så att markägaren får rätt att säga nej till verksamheten utifrånäganderättens intresse.Inom renskötselområdet, och då framförallt på de s.k. vinterbetesmarkerna,är den privata äganderätten under diskussion. I utredningen om 169 framgår det att måste genomföra förändringar ilagstiftningen, i syfta att stärka renskötselns rättigheter på annans mark, föratt skall kunna ratificera konventionen. Dessa förändringar skulleleda till att markägarens rättigheter minskar och att renskötselns rättigheterstärks i motsvarande mån. Mot bakgrund av denna rättighetsförskjutningmotsätter vi oss en svensk ratificering av 169.Det pågår rättsliga processer mellan markägare och olika samebyarberoende på konflikter om samernas sedvanerätt till vissa vinterbetesmarker.Mot bakgrund av detta är det viktigt att en tillsättsskyndsamt. Det är svårt att hitta former för samråd och samexistens om maninte löser problematiken med vad som är samernas vinterbetesmark.8 Infrastruktur8.1 Vägar och transporterEn väl utbyggd infrastruktur på vägområdet är en absolut förutsättning föratt hela skall kunna växa och utvecklas. är ett avlångtland med stora geografiska avstånd, vilket gör beroendet av välfungerande vägtransporter stort. Åtta av tio svenskar har tillgång till bil ihushållet. På landsbygden är det för många människor helt avgörande föratt klara den dagliga tillvaron att bilen kan utnyttjas som transportmedel.När Socialdemokraterna efter valet tog över regeringsmaktenminskades anslagen till investeringar och underhåll av vägar och järnvägar.Anslagsnivån var så låg att underhållet av den befintliga infrastrukturen inteklarades. Standarden på vägnätet har därför gradvis sjunkit.Det behövs en kraftfull och långsiktig satsning för att förbättra det svenskavägnätet. Vi vill nu avsätta till investeringar ochförbättringar av det allmänna vägnätet. En upprustning av det enskildavägnätet är också nödvändig. Dessa satsningar har särskild betydelse för detraditionella landsbygdsnäringarna.Förutom att förbättra själva infrastrukturen föreslår vi betydandesänkningar av drivmedelsskatterna. Det är särskilt viktigt för människor pålandsbygden att skatterna på bensin och diesel sänks till en rimlig nivå. Viföreslår därför att skatten på bensin och diesel sänks med per liter. Viföreslår dessutom att reseavdraget höjs till nivån per mil.8.2 InformationsteknikFör företagens utveckling är en god infrastruktur av stor betydelse. Tillinfrastrukturen hör det fysiska transportnätet, men också IT-motorvägar.Den informationstekniska infrastrukturen spelar en helt avgörande roll företableringen av de nya snabbväxande företagen. Informationsteknikenbehöver nät med hög kapacitet för att kunna nyttiggöras fullt ut. Inteminst utbildning över stora avstånd kräver möjligheter till interaktivitet.Tekniskt sett finns olika möjligheter att tillgodose kapacitetsbehovet.Optisk kabel är bäst teknik i vissa områden medan satelliter kan vara det iandra. Utvecklingen förändrar dessutom både de tekniskamöjligheterna och de kommersiella villkoren.Normalt sett är utbyggnad av överföringskapacitet en fråga för marknadensaktörer. I de mer tätbefolkade områdena av fungerar detta väl. De merutsatta delarna av vårt land, särskilt de inre delarna av , riskerardockatt bli dåligt försörjda med överföringskapacitet. Begränsningar avöverföringskapacitet för information kan därmed komma att utvecklas till detsvåraste hindret för en allsidig regional utveckling. Vi menar därför attregionalpolitiska insatser bör kunna utnyttjas som ett verktyg för attundanröja detta potentiella utvecklingshinder. Det kan antingen ske genomupphandling eller genom att staten tar hela ansvaret och privatiserar projektetnär det har genomförts. Det är dock viktigt att staten inte handlar på ettsådantsätt att teknikvalet begränsas.Staten skall därmed ta ett ansvar för att den informationstekniskainfrastrukturen blir tillfredsställande också på landsbygden.9 Rätten till samhällelig grundservice9.1 VårdDet är angeläget att boendet på landsbygden underlättas. Flexiblalösningar för att få till stånd en fungerande grundservice också pålandsbygden måste eftersträvas. Socialdemokraternas storskaligalösningar och centralistiska system fungerar sällan bra.Ett exempel på möjligheten till flexibla lösningar finns inomäldreomsorgen. Den äldrepeng vi föreslår ger utrymme för småskaligalösningar nära den tidigare bostaden eller nära släkt och vänner. Sådanalösningar har särskilt goda förutsättningar att utvecklas på landsbygden.Inom primärvården är det viktigt att stärka patienternas ställning och ökatillgängligheten genom att pengarna skall följa patienten till den läkare ellermottagning han eller hon väljer. Vi föreslår att en obligatorisk hälsoförsäkringinförs vilket kommer att leda till en mängd nya lösningar. Detta kommer, inteminst i landsbygdsregioner, att vara en fördel eftersom vård kommer attkunna bedrivas i nya former med bättre samordning av resurserna. Sjukhusenblir självständiga enheter och deras framtid avgörs inte av politiker, utan avpatienternas och försäkringskassornas val. Staten har dock kvar ettövergripande ansvar för tillgången till vård över hela landet och för denhögspecialiserade vården.9.2 UtbildningDet allmänna har ansvar för att alla unga får möjlighet att tillägna sig dekunskaper ett gott och berikande liv kräver. Detta är ett statligt åtagandesom är lika för alla elever. Formerna för hur olika elever väljer att tillägnasig nödvändiga kunskaper skiljer sig åt. Det är därför viktigt attskolsystemet kan erbjuda så flexibla lösningar som möjligt förundervisningens genomförande.Ett decentraliserat ansvar kombinerat med en nationell skolpeng som följerelevernas val av skola gör det möjligt att behålla även små skolor och finnaolika former för hur de skall drivas med goda resultat.Den nationella skolpengen gör att skolans pengar kan läggas där de görstörst nytta, med hänsyn till lokala förutsättningar.Erfarenheterna av friskolereformen är mycket positiva när det gällerutvecklingen på landsbygden. finns friskolor över hela landet ochinte minst i många landsbygdsskolor pågår ett spännande utvecklingsarbete,trots att Socialdemokraterna ständigt försöker förhindra det engagemang somfinns för skola och utbildning.10 Skärgårdsfrågor10.1 En levande skärgårdFrån i norr till i väster samt i de större sjöarna finnsdet bofast befolkning på öar. 1998 var (exklusive och )ungefär 30 700 personer bosatta på öar, varav i Stockholmsskärgård och på västkusten.Befolkningsutvecklingen på öarna har varit i stort settpositiv. Totalt har befolkningen ökat . Det har dock skett enbetydande avmattning under senare period. De regionala skillnaderna är ocksåstora. Det är den storstadsnära skärgården som i huvudsak står för denpositiva utvecklingen. Öar som ligger längre från fastlandet har däremot haften sämre utvecklingDe som är bosatta i skärgården är i högre utsträckning än i riket totaltsysselsatta inom de areella näringarna. Särskilt på har fisket storbetydelse. Visserligen är inte direkt sysselsatta med fiske,men näringen är en av basnäringarna och genererar därmed sysselsättningäven inom andra näringsgrenar. Sysselsättningen i den storstadsnäraskärgården påverkas av närheten till befolkningscentra somskärgården har särskild betydelse för turism och rekreation.För många öbor utgör möjligheten till dagspendling, till arbetsplatser påandra öar eller på fastlandet, ett viktigt levnadsvillkor. Till öar utan fastlandförbindelse men med allmän bilväg finns ofta statliga färjor medavgiftsfri transport för fordon och gods. Till öar där allmän biltrafik inte ärtillåten, är det oftast en avgiftsbelagd färja eller passagerarbåt som drivs avkommun, landsting eller förening. Till dessa utgår i de flesta fall bidrag frånanslaget till enskilda vägar. Det finns inga regler som styr när en färja skallvara enskild eller allmän. Därmed är det upplagt för tvistemål om var ansvaretför färjetrafiken skall ligga. Frågan har hänvisats till den s.k. (Utredningen om Bidrag och Regler för Enskilda Vägar), som påregeringens uppdrag skall föreslå de regler och övriga förändringar sombehövs. Vi anser det angeläget att frågan får en snar lösning på ett sätt somgagnar en levande skärgård. Tills vidare avvaktar vi dock utredningensförslag.Frågan om strandskyddet är särskilt angelägen för befolkningen i gles- ochlandsbygden och i skärgården. Strandskyddet måste anpassas så att det lokalanäringslivet och fastboende, som för sin verksamhet är beroende avstrandnära lägen, kan uppföra anläggningar, lokaler och bostäder. I glestbefolkade områden, med miltals med stränder per innevånare, är det intebefogat att ha samma strandskyddsbestämmelser för fritidshus som ikommuner med ett stort antal innevånare. Därför är det inte rimligt att sammastrandskyddsbestämmelser skall gälla i hela landet.10.2 FastighetsskattenFastighetsskatten är en orättfärdig skatt som tas ut utan hänsyn tillmänniskors förmåga att betala. Fastighetsskatten beräknas utifråntaxeringsvärdena och eftersom fastighetspriserna på många håll har stigitkraftigt medför det att också skatteuttaget ökar.Risken är att många människor tvingas flytta från sina hem eftersom deinte klarar den höjda fastighetsskatten. De som köpte sin bostad för längesedan, exempelvis pensionärer som bor i områden där priserna stigit kraftigt,får nu se boendekostnaderna skjuta i höjden. Eftersom skatten inte är relateradtill inkomst är det många som får svårt att klara skattehöjningen.En särskilt utsatt grupp är skärgårdsbefolkningen. Prisutvecklingen, isynnerhet i den storstadsnära skärgården, har varit sådan att fastighetsskattendär kommer att öka dramatiskt.Vi vill därför göra förändringar som innebär att höjda taxeringsvärden intelängre skall ligga till grund för höjd fastighetsskatt. Skatten skall beräknasutifrån taxeringsvärden. Vi vill dessutom att fastighetsskatten skallsänkas till för småhus och till för flerfamiljshus.Skatten skall därefter avvecklas successivt. Endast halva markvärdet skallligga till grund för beräkningen och skall markvärdet helt avskaffassom underlag för fastighetsskatt.Stockholm den 5 oktober 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()