ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02T657 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T657av , ()SjöfartsnäringenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp på och se över sjöfartenskonkurrenssituation i dess helhet i förhållande till andra transportslag ochandra länder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om att avgiftspolicy bör analyseras och leda tillförslag som är konkurrensneutrala.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förutsättningarna för annan finansiering än avgifter tillSjöfartsverket bör utredas.MotiveringEtt stort antal transporter av gods sker till och från via hamnarna iSkåne och över . Näringslivet i kräver olika ochalternativa transportvägar för sina godstransporter. Såväl hamnarna iSkåne som erbjuder detta redan och har också somambition att öka valmöjligheterna för näringslivet. Det är en brautgångspunkt då prognoserna visar på ökade godstransporter. Industrinställer stora krav på hela produktionskedjan. Framför alltdistributions- och transportledet är viktigt då svensk industri harkonkurrensnackdel i transportavstånd till "marknaden" i . Det ärdärför av största vikt att det finns tillgång till kostnadseffektivatransporter och en väl fungerande infrastruktur.Alla olika transportslag bör därför ges lika konkurrensförutsättningar.Subventioner kan ibland vara befogade av olika skäl, men får inte snedvridakonkurrensen. Det är därför inte rimligt att t.ex. järnvägstrafiken erhållerspecialförutsättningar för att passera . Statens avgift viaBanverket för ett heltåg som passerar är lägre än statens avgiftvia för likvärdigt heltåg som transporteras på färja via t.ex.Trelleborgs hamn. De statliga avgifterna på bron är förmånligare än på havet!En annan konkurrensnackdel för sjöfarten är att avgifterbygger på att "Hela ska leva!". Gods- och trafikintensiva södraSverige betalar genom förhöjda farledsavgifter vad det kostar att bedrivasjöfart på mindre attraktiva områden längs . Naturligtvis kanfrågan om så ska ske vara berättigad men det innebär en konkurrensnackdelför sjöfarten gentemot andra transportslag. I sammanhanget kan nämnas attTrelleborgs hamn betalar ca i fartledsavgifter tillSjöfartsverket, men hamn får för egen del betala nödvändigtunderhåll för det som betalas i avgift till !Med anledning av ovanstående bör regeringen ta ett helhetsgrepp och seöver sjöfartens konkurrenssituation i sin helhet i förhållande till andratransportslag och andra länder. avgiftspolicy bör analyserasoch leda till förslag som är konkurrensneutrala. börförutsättningarna för annan finansiering än avgifter, till ,utredas.Stockholm den 3 oktober 2000Catherine ()
mot · GO02T658 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T658av , ()Vänersjöfartens konkurrensvillkorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Vänersjöfartens konkurrensvillkor.MotiveringVänersjöfartens totala godsvolym har med en viss variation långsamtsjunkit . Framför allt är det andelen olje- ochskogsprodukter som sjunkit med , respektive från1998 till 1999. Den sammanlagda godsmängden var 2,9 miljoner ton1999, mot drygt 1998.En starkt bidragande orsak till detta är att Vänersjöfarten tappar gods tillförmån för lastbils- och järnvägstrafik. Detta beror i sin tur på attVänersjöfarten missgynnas ur trafikpolitisk synpunkt.Bland annat har banavgiften sänkts med förgodstrafik på järnväg, vilket medfört en betydligt större konkurrensutsättningför i synnerhet , där sjöfarten går parallellt medjärnvägstrafiken. Därtill skall läggas det faktum att handelssjöfarten betalarfull täckning för infrastrukturen inkl. lotsavgifter, emedan järnvägstrafik ochfjärrgående lastbilstrafik inte betalar motsvarande avgifter för sininfrastruktur. Genom att ge Vänersjöfarten status av inre vattenväg ur etttrafikpolitiskt perspektiv skulle denna kunna anses som en del avlandstransportsystemet och därmed befrias från alla infrastrukturavgifter.Sjöfarten på och är t.ex. helt avgiftsbefriade.Riksdagen beslutade om mål och medel för den nyatransportpolitiken. Ett rättvisare kostnadsansvar är en central del såväl i dennya som i det tidigare transportpolitiska beslutet. De effekter som trafikenmedför skall återspeglas i skatter och avgifter i utnyttjandet av olikatransportalternativ.I beskrivs en politik som syftar till attfrämja internationell konkurrens för gemenskapens sjöfart, öppna marknadersamt säkerhet och miljö. slår bl.a. fast attmarginalkostnadsprissättning skall tillämpas inom EU. Det skall därmed rådakonkurrensneutralitet mellan transportslagen sett ur ett samhällsekonomisktperspektiv.Alla transportslag skall bära sin egna kortsiktiga samhälleligamarginalkostnader. Den svenska trafikpolitiken bygger utifrån detta på atttransportslag skall täcka sina egna samhällsekonomiska marginalkostnader. Idetta ingår miljökostnader, kostnader för trafikolycksfall, kostnader förträngseleffekter etc. Dessa principer skall förhindra en snedvridning avkonkurrensen på transportmarknaden.I budgetpropositionen står det bl.a. att regeringen avser att följaVänersjötrafikens utveckling. Även i delar av departementsskrivelsen (Ds2000:18) uppmärksammas Vänersjötrafikens konkurrensvillkor.Med utgångspunkt från ovan anförda bör regeringen överväga att geVänern och status som inre vattenväg och därmed betrakta dessasom en del av landtransportsystemet samt att stärka arbetet i enlighet medEU:s vitbok .Stockholm den 3 oktober 2000Nils-Erik ()()
mot · GO02T659 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T659av , ()VänersjöfartenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Vänersjöfartens utveckling.MotiveringVänersjöfarten har stor regional- och miljöpolitisk betydelse.Vänersjöfarten är en viktig transportnäring och det transporterasbetydande godsvolymer till och från företag som är i stort behov av en välfungerande Vänersjöfart.Trafiken till och från domineras av olja och råvaror till industrinoch jordbruket. Trafiken från består i huvudsak av förädlade varor,framförallt skogsprodukter.De största godsslagen är oljor och skogs- och jordbruksprodukter vilkatillsammans svarar för av de totala volymerna. Härutöver hanterasbland annat , salt, urea, järn, stål, kol och koks. I omlastasockså gods bil/järnväg, med en godsmängd om . Dennahantering har ökat från år 1997.En viktig del av den industrin som är lokaliserad runt t ex iVärmland finns där tack vare möjligheten att införa råvaror och levereraprodukter med sjöfart. Utan Vänersjöfarten hade och har sannolikt industrierav detta slag inte samma konkurrenskraft.Den totala godsmängden var ca jämfört med 3,4miljoner ton 1998. Framför allt är det olje- och skogsprodukter som svarat förnedgången. Vänersjöfartens totala godsvolym har långsamt sjunkit sedanmitten av . Minskningen har dock varit snabbare det senaste året.År 1999 gjordes ca 3 000 fartygspassager genom attjämföra med 3 1993. Storleken på fartyg har emellertid ökat vilket göratt den transporterade godsmängden inte har påverkats i motsvarande grad.I budgetpropositionen kan man läsa att regeringen avser att följaVänertrafikens utveckling för att försäkra sig om att det även i framtidenkommer att finnas infrastrukturella förutsättningar att bedriva handelssjöfartpå Vänern.Det är då av yttersta vikt att man genomför de förslag förutveckling av Vänersjöfarten som utredaren presenterade idepartementsskrivelsen (Ds 2000:18).Utredningen bör också kompletteras med en samhällsekonomisk analys,där miljöskäl och energieffektivitet räknas in som en vinst för samhället.Krav på miljöanpassade transporter ökar. arbete föröverföring av gods från landbaserade transportmedel till närsjöfart är en del istrategin för minskade utsläpp. Överföringen av gods till närsjöfart kandärmed också vara en del i att uppfylla Kyotoprotokollet (FN:sramkonvention om klimatförändringar).Regeringen bör därför också överväga att ge och Trollhätte kanalstatus som inre vattenväg.Det är också av yttersta vikt att de statliga och regionalpolitiskatransportbidragen inte missgynnar Vänersjöfartens konkurrenssituationgentemot andra transportslag, om så är fallet bör detta åtgärdas.Stockholm den 4 oktober 2000Carina ()()
mot · GO02T661 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T661av , (-s)Stöd för svensk färjesjöfartFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer till medförslag vad avser situationen för den svenska färjesjöfarten för år 2001.MotiveringDen svenska sjöfarten har varit utsatt för ett hårtkonkurrenstryck. Flera medlemsländer inom EU, bland andraNederländerna och , har ökat sina näringspolitiska resurser påsjöfartens område. Detta inverkar negativt på den svenska handelsflottansinternationella konkurrenskraft.I ett försök att komma till rätta med problemen och skapa långsiktiga ochrimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten antog riksdagen1996 ett sjöfartspolitiskt beslut . Beslutet innebär attstatligt stöd lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt och socialaavgifter.Utflaggningen av den svenska sjöfarten har dock fortsatt. 1998 ansågregeringen att det sjöfartspolitiska beslutet måste förstärkas, förslagsvisgenom en kombination av statliga åtgärder och åtgärder som sjöfartsnäringensjälv står för. En överenskommelse träffades mellan regeringen,, de gröna, ochfackförbundet om en ökning av det statliga stödet till sjöfarten.Bidraget till den så kallade bruttomodellen höjdes, vilket innebär fullåterbetalning av skatt för de tillfälligt anställda och stöd till de socialaavgifterna med per årsarbetskraft under åren 1999-2001.I årets budgetproposition påpekar regeringen att det är viktigt att slå vaktom den svenska sjöfartsnäringen. Inte minst färjesjöfarten böruppmärksammas och även omfattas av det statliga stödet. En total översyn avlastsjöfartens och färjenäringens villkor har också påbörjats och arbetetinriktas på ett införande av så kallat nettostöd. Ett sådant stödsystem kan,enligt regeringens planer, dock träda i kraft tidigast den 1 januari 2002.Vi menar att detta kan vara . riskerar Sverigeatt stå helt utan färjesjöfart (undantaget de färjor som trafikerar ochGotland). Sedan införde ett DIS-register,Danskt Internationellt Skeppsregister, med ett liknande nettostöd som det densvenska regeringen diskuterar, har utvecklingen skenat iväg. För rederiernainnebär utflaggningen till danskt flagg en chans att sänka sina lönekostnadermed 30 procent.Villkoren för svensk sjöfartsnäring i allmänhet och färjesjöfarten isynnerhet har ytterligare drastiskt försämrats. Vi tror inte att färjetrafikenkanvänta på statliga insatser. Snabba åtgärder måste till för attbevara den svenska färjesjöfarten svensk. Självfallet kräver detta enfinansiering. Därför bör regeringen återkomma till medförslag vad avser situationen för den svenska färjesjöfarten för år 2001.Stockholm den 5 oktober 2000Monica ()()()()()()()()()()()()
mot · GO02T663 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T663av , ()Nettostöd till sjöfartenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med förslag vadavser situationen för den svenska färjesjöfarten för år 2001.MotiveringSjöfarten är en viktig del av den svenska kommunikationsstrukturen. Denär också en betydelsefull länk i vår industris möjligheter att transporteraprodukter ut i världen. För del har det varit viktigt att vi har enkonkurrenskraftig sjöfart eftersom just denna näring utmanasav rederier vars flagg tillhör länder som inte ställer de krav på säkerhet,arbetsmiljö och kompetensen för de anställda som vi gör. Skall vi ifortsättningen kunna ställa dessa höga krav är det av vikt att vi även ifortsättningen har en svenskflaggad handelsflotta. För att stödja dennanäring har ett rederistöd enlig dens k bruttomodellen.Den del av sjöfarten som de flesta kommer i kontakt med är färjetrafiken.Det är med dessa som vi förflyttar oss främst öster- och söderut. Vissaregioner som , och är starkt förknippademed just färjetrafiken.Färjenäringen har genomgått stora förändringar under de senaste åren.Främst gäller detta borttagandet av taxfree som innebar ett stortinkomstbortfall. För färjetrafiken i har naturligtvis ävenöppnandet av påverkat antalet passagerare och transporter.I början av sommaren fattade beslut om att förändra sittinternationella skeppsregister vilket innebar att de danska fackförbunden gavsförhandlingsrätt på de fartyg som är registrerade i samt att även fartygsom går mellan två länder gav möjlighet att registrera sig i . För dem somär anslutna till innebär det att arbetsgivaren endast behöver betalanettolön till sina anställda. Detta leder till att om ett fartyg väljer attflaggaöver från svensk till dansk flagg och registrera sig i ger detta minskadepersonalkostnader mellan 30 och 40 %.I budgetpropositionen ger regeringen beskedet att en översyn av stödet tillsjöfarten skall göras och att möjligheten att även i införa ennettomodell skall utredas. Detta med mål att införa ett nytt stöd från 1 januari2002. Detta är i sig oerhört positivt. Om nettomodellen skulle införas innebärdet att kommer att starkt kunna konkurrera på den internationellasjöfartsnäringen. Det kommer också att innebära att vi får en långsiktiglösning på sjöfartsstödet. Det som däremot är oroande är att färjenäringenmed detta förslag kommer att stå utan stöd . Detta innebär att detfinns en risk att vi i förlorar delar av färjenäringen som kommer attflagga över till danskflagg och registrera sig i DIS.Stockholm den 5 oktober 2000Annika ()()
mot · GO02T701 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T701av , ()InternetspråketFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tar initiativ till att internationellt utökateckenmängden för Internetadresser.MotiveringHela adressystemet med e-post är uppbyggt på det engelskaalfabetet. Vill vi ha det som ett globalt system borde det varamöjligt att använda alla bokstäver som används.Eftersom det är fullt möjligt att lägga in dessa tecken på ett normalttangentbord borde vi i agera internationellt för en utökning avteckenmängden för adresser på Internet. Detta bör ges regeringen till känna.Idag är det inte rätt mot dem som har t.ex. å, ä och ö i sina ortnamn,firmanamn eller egennamn. De får inte rätt identitet på nätet och det får iblandlätt absurda effekter. Till exempel , vem vill heta Monsteras, ellerÖlyckeskolan i , som kallas Olyckeskolan på nätet.Internet och e-post har en sådan genomslagskraft att det är välmotiverat att tar initiativ till att rätta till problemet. Rimligtvisbör ettantal andra länder med samma problem se positivt på förslaget.Stockholm den 26 september 2000Gunnel (c)
mot · GO02T702 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T702av Agestav, ()IT-säkerhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skyndsamt tillgripa åtgärder för att öka säkerheten på IT-området.MotiveringDet görs omkring 100 försök till dataintrång iPentagons IT-system. President , liksom kongressen,har tagit de nya hoten på stort allvar eftersom det handlar omden nationella säkerheten. Presidenten har tagit flera initiativför att skydda offentliga IT-system och förbättra samarbetetmed den privata sektorn. Nya myndigheter har skapats. Mansatsar motsvarande föratt möta de nya hoten.Hur står det då till med den svenska datasäkerheten? Hur långt har vikommit i skyddet av samhällsviktiga IT-system? En uppfattning kan man fågenom att ta del av de cirka 700 grundliga analyser av strategiska ochsamhällsviktiga datasystem som () låtitgenomföra. Ett resultat är bland annat att av de analyserademyndigheterna, organisationerna och företagen saknar avbrottsplanering. Manvet helt enkelt inte hur man skall göra om "skärmen slocknar". Över hälftensaknar reservrutiner, back-up m.m.Vad gör då statsmakterna för att få ordning på säkerhetsfrågorna och klaraut ansvarsförhållandena inom IT-säkerhetsområdet? Många myndigheter har ibrist på styrning agerat självständigt för att få till stånd olika lösningar.Någotnationellt ansvar för IT-säkerhetsfrågor finns nämligen inte.Det som hänt är att regeringen har låtit utreda frågan i flera år.Statskontoret, Försvarsdepartementets arbetsgrupp för skydd motinformationsfrågor (Ag IW) och konsultföretaget har studeratfrågan och kommit fram till i stort sett samstämmiga förslag. Trots det harregeringen inte fattat några beslut utan nu hänvisat frågan till ännu enutredning: den pågående Sårbarhets- och säkerhetsutredningen. Medanutredningarna pågår sker dataintrång, angrepp av datahackers och spridningav datavirus. Stora säkerhetsmässsiga och ekonomiska värden står på spel ochgår förlorade.Riksdagen har väntat otåligt på att regeringen skall visahandlingskraft. Men regeringen fortsätter att utreda. måste visa att viär en ansvarsfull och modern som tar säkerhetsfrågorna på allvar.Det nationella ansvaret för säkerhetsfrågorna måste lösas.Stockholm den 21 september 2000Amanda Agestav (kd)
mot · GO02T706 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T706av , ()Översyn av e-handelFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerhet och beskattning avseende elektronisk handel.BakgrundDen snabbt växande handeln över Internet lider avbarnsjukdomar. Det är inte endast beskattningen som äroklar. Även säkerheten är oklar vilket får till följd attkontokort och tillhörande bankkonto kan missbrukas avmänniskor på ett otillåtet sätt.Genom kombinationen av plastkortets 16 siffror och personnumret kanman utföra handel via Internet.Bankerna har genom avtalet man undertecknar vid öppnandet avbankkonto och erhållandet av kontokortet förbundit sig att återgälda sinakunder som drabbats av bedrägeri.SäkerhetÄven om bankerna har ett ansvar att garantera säkerheten börregeringen få i uppdrag att utreda hur säkerheten kan tryggas,för kontokortsinnehavaren. 1999/2000:86 skriverregeringen om konsumentskydd vid elektroniska affärer: "Numåste vi se handling." Forskning pågår om kryptering, ochdenna bör stimuleras och utvecklas så attInternetanvändningen tryggas så snart som möjligt.Det är synnerligen viktigt att lagstiftningen blir sådan att kunder ochmedborgare känner trygghet inför dessa nya affärssystem.BeskattningAll handel som sker via Internet måste utvecklas på fleraområden. Det måste bli tydliga regler för hur beskattning avvarors försäljning skall hanteras. Regeringen bör fortsättasina ansträngningar att få fram underlag och förslag till hur e-handeln skall kontrolleras och beskattas.SammanfattningI ett samhälle där utvecklingen kröns med framgång måstelagstiftande församling värna om såväl dem som driverutvecklingen som de människor som av en eller annananledning inte har möjlighet att gå i par med utvecklingen.Man måste kunna garantera den enskilda individens säkerhetoch trygghet, inte minst i den så snabba utvecklingen avInternettjänster.Jag anser att regeringen skall ta initiativ till fortsatt utveckling avsäkerheten inom e-handeln. Det är också viktigt att moms och annan skatt påe-handeln får en rimlig lösning.Stockholm den 27 september 2000Kenneth ()
mot · GO02T708 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T708av , ()Bredband i länFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en digital infrastruktur.Heltäckande digitalinfrastrukturEn heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för allamedborgare, är nödvändig för att ge alla rättvis möjlighet tillden digitala utvecklingen och för en jämn utveckling i helalandet. är det redan en stor diskriminering då mångamänniskor ställts utanför tillgång till bl a ISDN och ADSL.Det är redan ett ojämlikt IT-samhälle som ytterligare kommeratt förstärkas om inte krafttag tas inom en digitalinfrastruktur. Staten har därmed ett stort ansvar för attgarantera alla lika tillgång till infrastruktur.Då vi lever i då alltmer av kommunikationen sker digitalt, ökarockså kraven på en infrastruktur som förmår hantera informationsvolymerna.Det behövs alltså nya kanaler för att hantera den stora mängden data och debehöver också vara tillgängliga för alla.Bredband i länStatens infrastrukturutredare avlämnade för sedanutredningen för tillväxt i hela landet (SOU1999:85). Utredningen menar bl a att en investering i enfinmaskig digital infrastruktur endast är en kostnad. Man hardärmed undvikit att göra en samhällsekonomiskkonsekvensanalys av de framlagda förslagen. Utredningenblir då endast ett slag för bredbandskostnader och inte för godtillväxt i hela landet. Flera undersökningar visar att stora delar av kommuner skulle bliutan bredband om enbart marknaden styrde utbyggnaden. I en rapport frånlänsstyrelsen i visas det på att det inte skulle vara lönsamt att drabredband till mer än två tredjedelar av län om endastmarknadskrafterna skulle få råda. Denna undersökning har kartlagt deområden som är ekonomiskt lönsamma för privata aktörer. Slutsatsen iundersökningen visar på att staten och samhället måste agera för att tillväxtskall skapas i hela landet.För att säkerställa en heltäckande digital infrastruktur i landet bör staten ståsom ägare för infrastrukturen medan privata aktörer står för utbudet avtjänster. Detta främjar en sund konkurrens på tjänster och motverkar lokalamonopol. Den digitala infrastrukturen bör vara byggd på fiber ut till hushållenoch företagen.Stockholm den 3 oktober 2000Sofia ()
mot · GO02T709 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T709av , ()IT-infrastrukuren för de mindre kommunernaFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de mindre kommunernas situation när det gällerförutsättningarna för utbyggnad av IT-infrastrukturen.MotiveringI argumenten för regeringens form av statlig satsning på IT-infrastrukturen över landet förespeglades att även småorts-Sverige och våra glesare bygder skulle få del av dennasatsning. Områden där inte marknadskrafterna fann anledningatt agera skulle via den statliga satsningen få tillgång till dennya tekniken.Verkligheten visar nu på det konkreta och bistra resultatet. SomCenterpartiet hävdade under hela den aktuella debatten är regeringenssatsning helt otillräcklig för att nå de uppsatta målen. Eftersom det statligastödet endast utgör en tredjedel av investeringarna, tvingas framföralltkommunerna att ta ett stort praktiskt och ekonomiskt ansvar för utbyggnadenav IT-infrastrukturen i landet.Behovet av kommunalt åtagande blir störst där marknadskrafterna ärsvagast vilket innebär att redan ekonomiskt hårt tyngda kommuner ibefolkningsglesa områden antingen får ytterligare ekonomiska åtagandeneller tvingas avstå från såväl infrastrukturutbyggnaden som statligastödpengar. Detta är vad som just hänt i där ett antalinlandskommuner tvingas avstå på grund av den mycket högakostnadsandelen för dessa insatser.Ska IT-infrastrukturen kunna lägga grunden för en digital allemansrätt,måste de statliga reglerna för i första hand investeringar i accessnätetförändras. Även människor utanför storstadsregionerna måste få del avutbyggnaden till anständiga avgifter och utan att deras kommuner behöver tapå sig orimliga ekonomiska kostnader.Statens insatser måste styras mot att den infrastruktur som byggs upp ilandet blir kostnads- och kapacitetsmässigt neutral mellan storstadsområdenoch småorts-Sverige. Om inte en sådan ändrad inriktning sker, kommermycket stora delar av landet att hamna på efterkälken när det gäller enrättmätig och lika tillgång till den nya tekniken. En påtvingad uppdelning avlandet som är djupt olycklig.Stockholm den 3 oktober 2000Åke ()