mot · GO02So511 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So511av Heister, ()Läkemedel och läkemedelssubventioner1 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att läkemedelsförmånen på bör ingå i enobligatorisk hälsoförsäkring.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i avvaktan på införandet av en hälsoförsäkring återförakostnadsansvaret för läkemedel till staten.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffat receptregister.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansiering av s.k. komfortläkemedel.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om receptfria mediciner och omfattningen av receptbeläggning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om parallellimport och generiska preparat.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrat förskrivningsstöd.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en frivillig offentlig läkemedelsförsäkring.9. beslutar avveckla apoteksmonopolet i enlighet med vad somanförs i motionen.10. begär att regeringen lägger fram förslag som möjliggör vissläkemedelsförsäljning på Internet i enlighet med vad som anförs imotionen.11. begär att regeringen lägger fram förslag som möjliggör vissläkemedelsförsäljning på postorder i enlighet med vad som anförs imotionen.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad priskonkurrens på läkemedelsområdet.2 InledningUnder har statens och landstingens kostnader förläkemedel stigit dramatiskt. Den genomsnittliga kostnadsökningen harvarit vilket ligger klart över den genomsnittligaeuropeiska nivån om 8 procent.Den svenska läkemedelsnotan fortsätter att öka. Motsvarandesiffra för är enligt delrapport10,3miljarder kronor.Huvudorsaken till kostnadsökningarna är nya, dyrare och oftast bättreläkemedel. Detta innebär i och för sig att samhället får en minskadkostnad/ökad intäkt i form av färre sjukskrivningar, färre sjukpensioneringaroch ökad produktion samt allmänt bättre livskvalitet hos många sjuka. Men dådenna intäkt inte påverkar läkemedelsanslagen så uppstår ändå ett stortkostnadsproblem.Nedan presenterar vi våra förslag för att långsiktigt tryggaläkemedelsförsörjningen. Erfarenheten visar med all tydlighet att det inte gåratt fortsätta med ständiga justeringar i dagens läkemedelsförmån. Resultatetriskerar - som - att bli återkommande höjningar av egenavgifternasom med tiden medför att den gemensamma finansieringen avläkemedelsförskrivningen i praktiken urholkas.Detta framgår även av den utredning om läkemedelsförmånen som justlämnat sitt betänkande (SOU 2000:86). Bland de förslag som där presenterasåterfinns en del bra förslag som vi har förordat att degenomförs. På det hela taget kommer dock utredningens förslag framföralltatt leda till högre läkemedelskostnader för människor med ett förhållandevisstort behov av läkemedel, ofta äldre.På sikt är det enligt vår uppfattning naturligt att läkemedelsförmånen ingåri den obligatoriska hälsoförsäkring som vi föreslår. Då kan storaavvägningar göras mellan olika behandlingsalternativ varav läkemedel är ett.Samtidigt uppnås en bred finansieringsbas genom att alla är anslutna tillförsäkringen. Kostnaderna för läkemedelskonsumtionen jämnas ut mellanmänniskor på samma sätt som sjukvårdskostnaderna i det gemensamtfinansierade sjukvårdssystem vi föreslår.Subventionsbehovet kan då även mycket påtagligt reduceras, dock utan attmöjligheterna att arbeta med rimliga egenavgifter äventyras. Med ensamordnad sjukvårds- och läkemedelsförsäkring erhålls också en naturligsamordning av olika insatser där en ändamålsenlig läkemedelsbehandling intebara ses som en kostnad utan också som en avlastning av vården.Det kommer dock att ta tid innan en obligatorisk hälsoförsäkring kaninföras varför vi även har presenterat en ny modell förläkemedelssubventionerna som skapar en bredare bas för att bära kostnadernaför läkemedelsförmånen. Vårt förslag innebär en ökad valfrihet förmedborgaren, en ökad trygghet genom förutsebara kostnader för den som harstora medicinbehov, en mer begränsad kostnad för det allmänna samt enavreglering och avmonopolisering av apoteksverksamheten.Vi presenterar även ett antal andra förslag för att på kort och lång siktminska de offentliga kostnaderna för läkemedelskonsumtionen, somvi skyddar dem med störst behov av läkemedel. Sammantaget bedömer vi attde förslag vi presenterar medför att läkemedelskostnaderna minskar medomkring . På minskar kostnadernaytterligare eftersom det kan ta en del tid att förändra befintligaförskrivningsmönster och förskrivningsrutiner. Våra reformer stimulerardessutom långsiktigt till sänkta priser på läkemedel i samtliga handelsled.3 Läkemedlens samhällsekonomiskabetydelseBenägenheten att enbart se läkemedel som en kostnad visar på denbristande samordningen mellan landstingens verksamhetsfält ochsamhällsekonomin i övrigt. Det går inte att avgöra om kostnaderna förläkemedel är för höga eller för låga utan att man väger in faktorer somminskat antal operationer och vårddagar, sjukskrivningar ochförtidspensioner samt produktionsbortfall m.m. Dessa är de direkta ochindirekta kostnader för sjukdom som samhället och den enskilde har, ochsom påverkas av läkemedelsanvändningen.Dagens system medför att landstingen endast kan tillgodogöra sig deeffekter av läkemedel som består t.ex. i minskat antal operationer och minskatantal vårddagar. I övrigt finns inga finansieringsbroar som tydliggörsambandet mellan läkemedlens effekt på samhällsekonomin och deras effektpå landstingsekonomin.Vi föreslår att kostnadsansvaret för läkemedel i avvaktan på införandet aven obligatorisk hälsoförsäkring återförs till staten för att bland annatmöjliggöra en bättre avvägning mellan de direkta läkemedelskostnaderna ochläkemedlens övriga effekter på samhällsekonomin. Det möjliggör även enavveckling av det s k receptregistret som används för att respektivesjukvårdshuvudman skall debiteras på ett korrekt sätt. Ett avskaffatreceptregister medför stora fördelar även ur integritetssynpunkt.Utvecklingen av nya läkemedel är i grunden en starkt positiv företeelse.Nya och bättre läkemedel har minskat lidande och gjort att fler människor harfått möjlighet att leva ett bättre och längre liv. Magsårsmedicinen Losec harmedfört att kostnader för operationer med efterföljande sjukskrivningar i stortsett försvunnit. Inhalationssteroider har drastiskt minskat vårddagarna påsjukhus för astmatiker. Nya mediciner mot reumatoid artrit kan sannolikt,trots att kostnaden för varje behandlad patient blir 100 gånger högre äni dag, ge positiva samhällsekonomiska effekter genom minskning avsjukfrånvaro, minskat behov av sjukvårdsinsatser, ökat välbefinnande ochstörre möjligheter att arbeta.Den samhällsekonomiska betydelsen av den svenska läkemedelsindustrinframgår också av att densamma redovisade en nettoexportintäkt på 19miljarder kronor.4 Gränsen för det offentligasfinansieringsansvarDiskussioner har uppstått kring nya läkemedel som är mycket dyra ochsom är attraktiva för grupper som inte kan sägas vara direkt sjuka mensom kan få höjd livskvalitet genom medicinering. De mestdiskuterade preparaten är Viagra och Xenical men många fler läkemedelav liknande typ kommer snart att vara tillgängliga.Enligt vår mening är det självklart att de som lider av sjukdom ellerjämförbara besvär skall få köpa sina preparat inom ramen förläkemedelsförsäkringen. Ryggmärgsskadade eller onormalt överviktiga kant.ex. inte sättas på undantag. Behovet av att varje bedömning, när det gällerförskrivning, görs på individuell nivå, tydliggörs inte minst av att vissadiabetiker har kunnat sluta med diabetesmedicinering efter viktreduceringmed hjälp av Xenical.Likaså är det rimligt att om preparaten saknar eller har obetydligabiverkningar, skall den som på egen bekostnad vill använda dem för attförhöja sin livskvalitet ha möjlighet att göra det. En del av preparaten, därbiverkningar närmast saknas, bör vara receptfria medan andra kan kräva enmedicinsk bedömning innan medlen används. De senare medlen skall då varareceptbelagda men detta medför inte automatiskt att preparaten skallsubventioneras med offentliga medel.Det blir den behandlande läkarens sak att avgöra om personen skall fåpreparatet subventionerat eller inte. Detta är inget nytt i förhållande till vadsom gäller , men för att reglerna skall få önskad effekt i praktikenkrävs noggrannare föreskrifter så att medlen ordineras på korrektaindikationer.Det krävs också tydligare och strikta indikationer för att receptfrialäkemedel skall få förskrivas med subvention. har f.ö. färre receptfrialäkemedel än andra europeiska länder. av läkemedlen ärreceptfria. Detta kan jämföras med förhållandena i där ärreceptfria. Motsvarande siffra är i , i Tyskland32,, i och i 16 procent.En utökning av antalet receptfria läkemedel vore mot den bakgrundenrimlig, åtminstone en fördubbling torde ligga inom räckhåll. Därmed minskarockså kostnaden för läkemedelssubventionen, särskilt om indikationerna föratt skriva ut receptfria läkemedel med subvention hålls strikta.Med våra förslag kan kostnadsutvecklingen redan nu bromsas upp utan attnyintroduktioner av värdefulla mediciner hindras. De sjuka får sin medicin tillöverkomligt pris och övriga kan själva eller tillsammans med sin läkarebedöma om de är beredda att betala för en ökad livskvalitet. läggsinte några politiskt konstruerade hinder i vägen för forskning och industri, denfria förskrivningsrätten behålls och momentet av konkurrens med prispressförstärks omedelbart.5 Bättre läkemedelsförskrivningFör att snabbt få effekt på kostnaderna är det nödvändigt att vidta åtgärdersom säkerställer att man i första hand använder de billigaste produkternamed likvärdig effekt, d.v.s. att man nyttjar parallellimport och generiskapreparat där sådana möjligheter finns. För det fall att dyrare preparatanvänds utan att det är medicinskt motiverat, bör patienten själv bära heladen överskjutande kostnaden.Landstingen bör också göra sina läkemedelskommittér uppmärksamma påde parallellimporterade och generiska produkternas lägre pris och därmedmöjligheten till priskonkurrens.Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av utbildning avförskrivarna samt av att datorstöd vid förskrivning utvecklas så attförskrivaren bl.a. kan följa och jämföra sin förskrivningsprofil medrekommenderad förskrivning för respektive diagnos. Enligt uppgift finnsenskilda preparat som förskrivs på felaktiga indikationer till en kostnad av400 per år.Ytterligare besparingar kan åstadkommas genom att i ökad utsträckningförskriva mindre förpackningar så att svinn reduceras. Andelen läkemedelsom aldrig kommer till användning är . En halveringav svinnet skulle enligt SOU 2000:86 kunna medföra besparingar på 800miljoner kronor. Ett minskat svinn kan uppnås bl.a. genom förskrivning avrätt förpackningsstorlek, bättre läkemedelsförråd i särskilda boenden o.s.v.6 En frivillig offentlig läkemedelsförsäkringVi har haft ett förslag vad gäller högkostnadsskyddet iläkemedelsförsäkringen; en modell vars syfte är att skydda dem som harstörst behov av läkemedel, som det sparar pengar för staten ochskattebetalarna genom att vidga betalningsunderlaget.Vi föreslår att dagens högkostnadsskydd ersätts med en frivillig menoffentlig försäkring, som administreras av . På så sätterhålls en omfördelning från människor med låga läkemedelskostnader tillmänniskor med höga läkemedelskostnader. Detta utan att omfördelningensker skattevägen med alla de negativa effekter som höga skatter har.Den som väljer att ansluta sig till försäkringen betalar i vårt förslag enpremie som ligger kraftigt under vad man i nuvarande läkemedelsförsäkringsom mest betalar läkemedelskonsumtion. Den som istället väljer attinte ansluta sig till försäkringen, omfattas ändå av ett högkostnadsskydd somdock är avsevärt mindre förmånligt än det nuvarande. Det ger en styreffektoch uppmuntrar människor att ansluta sig till försäkringen.Vi tror att rätt så många människor skulle vara beredda att ansluta sig frivillig läkemedelsförsäkring. I praktiken skulle vårt förslag med dagensläkemedelskonsumtion och läkemedelskostnader innebära en premie på 1.200kronor , eller . Därtill betalar man även - för atthindra onödiga uttag av läkemedel - en expeditionsavgift i storleksordningen25 kronor för varje recept.I praktiken innebär vårt förslag alltså en avsevärd förbättring för nästanalla som har höga läkemedelskostnader och som ansluter sig tillförsäkringen.7 Avveckla apoteksmonopoletSverige är det enda land i som har ett statligt monopol påapoteksverksamhet. Statliga utredningar har visat att enavmonopolisering skulle spara för staten.Detta anser vi vara ett mycket starkt skäl att avmonopoliseraapoteksmarknaden.Ett annat skäl är att tillgängligheten ökar om receptfria mediciner kansäljas i vanliga affärer (t.ex. livsmedelshandeln) samt om receptbelagdamediciner kan köpas i privata apotek under farmaceutisk ledning. Detfungerar utomlands och det skulle fungera i också.Verkligheten är att monopolföretaget erbjuder mycketlåg tillgänglighet. Det är anmärkningsvärt att det i finns ett apotek på2.150 invånare, i ett apotek på 2.560 invånare och i ettapotek på 2.600 invånare, som det i bara finns ett apotek på9.780 invånare. En sådan låg tillgänglighet är inte acceptabel.Island avmonopoliserade apoteksverksamheten för omkring sådan,vilket har medfört att priserna för konsumenterna tack vare konkurrens mellanapoteken har sjunkit med som tillgängligheten ökat.Vi förordar således att monopol avskaffas och ersätts med enlicensierad försäljning av läkemedel. får ansvar för attgenom tillsyn och tillståndsgivning garantera att säkerhet och kvalitetupprätthålls och förbättras.Det är inte avvecklandet av apoteksbolaget som är ett hot mot en säkerläkemedelsdistribution. Det är snarare den växande och ännu i huvudsakillegala marknad för läkemedel som finns på Internet. På grund av oviljan attsläppa på apoteksmonopolet och de hinder som finns mot lagligläkemedelsförsäljning på Internet, utvecklas denna marknad nu i huvudsakutan någon offentlig kontroll eller uppföljning. Det är olyckligt, eftersomförsäljning av läkemedel på Internet i grund och botten är en naturligutveckling - så länge den sker under kontrollerade och lagliga former.Noteras bör att redan har planer på att starta nätförsäljning.Nu måste särskilt övervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöraförsäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efter beställning på medicinskawebbplatser. Åtminstone receptfri försäljning liksom försäljning vidåterkommande expeditioner (så kallad iterering av recept) - där kundenkänner väl till läkemedlet och hur det skall användas - bör enligt våruppfattning få hanteras via postorder.8 Långsiktigt förbättrad priskonkurrens påläkemedelsmarknadenDen svenska läkemedelmarknaden karakteriseras av bristandepriskonkurrens i flertalet delar av samtliga handelsled. Till detta finnsflera orsaker: apoteksmonopolet, prisregleringen, dålig konkurrens ipartihandeln o.s.v.De förslag vi redovisat ovan löser delar av problemet genom att öppna uppför konkurrerande apotek och låta egenavgifterna styraläkemedelsanvändningen mot likvärdiga generiska och parallellimporteradepreparat.Förslagen lägger emellertid också långsiktigt en grund för ökadpriskonkurrens i alla handelsled. Möjligheten för apoteken att konkurrera medlägre prisnivå innebär att dessa i bakomliggande led kommer att ställa krav påen effektivare partihandel och på lägre priser från producenterna.Bortsett från apoteksmonopolet så hindras en sådan utveckling i praktikenav att försäljningspriset i olika handelsled styr den subvention som företagenfår från det offentliga. Att sänka priset blir därigenom ofta olönsamt, genomatt subventionerna då också minskar.Vi anser att man bör pröva ett system där subventionernas beräkning bådeformellt och i praktiken frikopplas från preparatens verkliga handelspris,d.v.s. producenter, grossister och detaljister skall kunna sänka priset utan attden offentliga subventionen minskar.Möjligheten till priskonkurrens ger med denna modell inledningsviskraftigt sänkta egenavgifter på många preparat och2002. görs en anpassning av läkemedelssubventionerna till dennya prisnivå som då har växt fram, vilket kan medföra att egenavgifternastiger till ungefär sin förutvarande nivå.9 Ekonomiska konsekvenserSammantaget bedömer vi att de förslag vi presenterar medför attläkemedelskostnaderna minskar med år2001. På minskar kostnaderna ytterligare.Vad beträffar komfortläkemedel beräknar vi att våra förslag medför att 2/3av kostnaderna kan bortfalla, jämfört med det mera långtgående förslag omhinder mot förskrivning av komfortläkemedel som återfinns i SOU 2000:86,och som beräknas medföra lägre kostnader.Ökad receptfrihet med påföljande lägre kostnader förläkemedelssubventionen bör långsiktigt kunna medföra minskade kostnaderpå . Vi bedömer dock att bara avgår attrealisera redan år 2001.Vad beträffar minskat svinn av läkemedel delar vi den bedömning somgörs i SOU 2000:86 och där den långsiktiga besparingspotentialen uppskattastill . Vi bedömer att halva besparingen går att realisera redan år 2001.Genom ytterligare användning av generika och parallellimport torde manenligt SOU 2000:86 kunna spara redan utan våraföreslagna höjningar av egenavgifterna för preparat som har likvärdigaalternativ. Med ännu bättre incitament i egenavgiftssystemet bedömer vi denlångsiktiga potentialen som större.Effektivare apoteksverksamhet genom konkurrens och nya driftsformerbör kunna minska kostnaderna med minst en miljard genom renaeffektiviseringar i distributionen. Det motsvarar av denreceptbelagda omsättningen. Vi räknar med en snabb anpassning frånApotekets sida för att möta ny konkurrens och tror därför att minst 600miljoner kronor av kostnadsminskningen kan realiseras år 2001.Stockholm den 5 oktober 2000Chris Heister (m)()()()()()()()()de ()()