mot · GN02T29 · 2000-04-14 00:00:00 — Det är dåviktigt att läraren har tillräckliga kunskaper att kunna handleda eleverna.Läraren ska inte lära ut hur datorer fungerar utan snarare stimulera eleversom inte är vana vid datorer att använda dem i undervisningen, samt fungerasom handledare då eleven kör fast.De nästan obegränsade informationskällorna som finns via Internetförändrar undervisningen. Men information är inte kunskap. Nätet sorterarinte mellan sant och falskt, rykten och fakta, fördomar och tolerans. Nätetoch den stora informationsmängden gör det nödvändigt att eleverna lär siggranska kritiskt, att vara misstänksamma mot bluff och desinformation.4.1.1 Lärarens kompetensRegeringen avser att presentera en proposition angående den nyateknikens betydelse för lärarutbildningen, vilken väntar medhögt intresse på. Satsningen på IT i skolan måste i hög utsträckninginriktas på läraren. Det är en risk att lärare som själva saknar kunskaper ianvändande av informationsteknik som instrument för källsökning inteförmår handleda eleverna i hur informationsteknik ska användas imodernt utredningsarbete. Alla lärare bör ha grundläggande kunskaper ibåde hantering av datorer samt IT-pedagogik.Skolans övergång till ett mer kunskapssökande arbetssätt än utlärande samtden ökade användningen av datorer och Internet i skolan ställer krav påbättre uppföljning av den pedagogiska utvecklingen. Vilka effekter har dettafått på elevernas inlärning? måste i högre grad satsa på attutbilda lärare i IT-användning, både i grundutbildning och vidareutbildning.IT-kompetens måste bli ett grundläggande krav för examen från Lärarhög-skolan.4.1.2 IT i skolan (ITiS)igångsattes det nationella IT-programmet IT i skolan, ItiS.Programmet är brett och innehåller en kompetensutveckling av 60 000lärare, bidrag till förbättring av skolornas tillgänglighet till Internet,insatser för elever med funktionshinder etc. liberalerna harförhoppningar om att satsningen är ett steg i rätt riktning för att skolanska kunna ge eleverna redskap att använda IT som kunskapssökandearbetsmetod. Förutom resurser till mer teknik och kvalitativapedagogiska verktyg vill påpeka vikten av att utbilda personaloch tillföra resurser för att sköta om underhållet av datorer i skolan. Detfinns alltid en risk att - sedan materiella satsningar på maskiner gjorts -dessa inte underhålls på grund av resursbrist eller brist på kompetensbland personalen.4.2 Brist på utbildad arbetskraftDet råder en skriande brist på kvalificerad utbildad arbetskraft inäringslivet, både civilingenjörer och andra IT-inriktade yrken. Dettagäller såväl IT-företag som andra tekniska branscher. Vi har en stortillväxt i tekniska branscher men få som kan arbeta. Tillväxten ochefterfrågan är kraftigare än antalet utbildade människor. Det finns ocksåstora demografiska problem med en arbetsför befolkning som minskarrelativt den äldre. Ett annat problem är att alltför få söker sig till tekniskautbildningar. Vi utbildar procentuellt betydligt färre ingenjörer än vadmånga av våra konkurrentländer gör.Bristen finns emellertid redan på grundskolenivå. Alldeles för få eleversöker sig till tekniska utbildningar. 17 000 människor går ut från teknisk ellernaturvetenskaplig utbildning på gymnasiet i . finns det 21000 platser på universitet och högskolor som kräver natur- eller tekniskgymnasiekompetens. Man kan förvisso läsa sig till tillräcklig kompetensäven på samhällsprogrammet, beroende av ämnesval, samt förstås komplette-ra i efterhand, men det säger lite om hur många som kan tänka sig varaintresserade av teknisk högskoleutbildning.4.2.1 IT - kvinnlig framtidsbranschDe nya IT-företagen är ännu mer mansdominerade än de gamlabörsbolagen. av styrelseledamöterna i de färskaste IT-företagen på börsen är män. Företagsledningarna har män.Den svaga kvinnorepresentationen bottnar säkerligen i att kvinnor utgörendast av de anställda i IT-företagen, och sannolikt är detmän som ligger bakom entreprenörskapet och startandet av företagen.Detta i sin tur bottnar säkerligen i att det utbildas betydligt färre kvinnor iIT-relaterade utbildningar. Andelen kvinnor med utbildning inomelektronik och data har sjunkit från under 90-talet.Antalet kvinnor har däremot inte minskat utan männen på IT-utbildningarhar blivit fler. Att männen blir fler är givetvis mycket bra. Insatser för attfåfler, och framför allt fler kvinnor, att söka tekniska systemvetenskapligautbildningar på universitet är viktiga, men ännu viktigare är det att stimulerafler grundskoleelever, i synnerhet flickor, att välja naturorienterade ochtekniska gymnasieprogram, så att det finns fler människor som kan komma ifråga att läsa tekniska och systemvetenskapliga kurser på universitetet.Lärare och syokonsulenter på både grund- och gymnasieskolor måste ta ettstörre grepp om att stimulera flickor till tekniska utbildningar.Det är därför givetvis avgörande att skolan har en teknikkunnig och IT-engagerad personalkår, att varje undervisande lärare i tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar verkligen har en ämneskunskap som kanmäta sig med kunskapen hos dem som arbetar i tekniska branscher. Detta ärförstås långt ifrån dagens verklighet. Läraryrket är inte det minsta attraktivtidag och liberalerna vill hänvisa till andra motioner med förslagsyftande till att höja läraryrkets status och att lärares professionalism stärksoch erkänns.Kvinnor borde vara vinnarna i informationssamhället där humankapitaletblir viktigare än muskelkraft. En förutsättning för fortsatt hög tillväxt inomSveriges IT-sektor är också att all möjlig kompetent arbetskraft används.4.2.2 IT-utbilda vuxnaDet är också mycket viktigt att ta tillvara de människor som redan finnspå arbetsmarknaden genom rikt utbud av vidareutbildningar.Utbildningar behövs förstås även på lägre nivå än högskoleingenjörer.Arbetsmarknadsutbildningen har därför en mycket viktig funktion attfylla i att öka IT-kompetensen generellt. Det finns också en del privatautbildningsanordnare som ger både vidareutbildning på datakörkortsnivåsamt på en högre spetskompetensnivå för arbetssökande eller människor iarbete som behöver kvalificera sig inom IT. Fler IT-kvalificerademänniskor på lägre nivå gör också att högre utbildade kan förkovra sig idet de är bra i och utveckla sina områden. Fler sådana utbildningarkommer att bli absolut nödvändigt i framtiden.Utbildningar inom projektet , som IT-företagen gjort med statligfinansiering, har skräddarsytts efter förtagens behov. Man har snabbt kunnatutbilda människor i kortare utbildningar för att fylla ut luckor där det är akutbrist. Dessa typer av utbildningsmöjligheter är mycket viktiga för att lösaflaskhalsar och för att människor i vuxen ålder ska vara attraktiva påarbetsmarknaden. Sådana utbildningssatsningar kommer att behövas iframtiden. SwIt-programmet är nu avslutat och det kan bli angeläget attliknande IT-utbildningar startas i samarbete med näringslivet som komple-ment till arbetsmarknadsutbildningen.4.2.3 Inför kompetenskontonDet är också mycket viktigt att underlätta ekonomiskt för människor attsjälva ta initiativ till vidarestudier i vuxen ålder. liberalernavill bland annat införa ett nytt system med s k individuellautbildningskonton för att göra det lättare till vidareutbildning under denyrkesverksamma tiden. En anställd måste få möjlighet även tillutbildning som arbetsgivaren inte är beredd att räkna sompersonalutbildning. Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skalldärför kunna breddas till ett "pensions- och utvecklingssparande", därindivider får göra skattebefriade avsättningar, som senare kan användasför att bekosta studier. Därför föreslår vi att det ska bli möjligt förmänniskor mellan att upp till en viss gräns låna av detallmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning.4.2.4 Utnyttja den outnyttjade arbetskraftenSverige är ett land som är mycket dåligt på att ta tillvara inflyttadepersoners kompetens. har det största arbetslöshetsgapet mellaninfödda och utomeuropeiska invandrare av alla jämförbaraindustriländer. Många välutbildade invandrare får aldrig chansen attjobba med det de är utbildade till.Man kan finna fler olika orsaker till detta, tror vi. Det handlar dels omfördomar gentemot invandrare, eller kanske mot människor med utländsktklingande namn, dels handlar det om en icke flexibel arbetsmarknad ocharbetsrättslig lagstiftning som skapar trygghet för dem som redan har jobb,men stänger andra ute. Det handlar också om en mycket dåligt fungerandearbetsförmedling som har slussat in människor som kommit hit i ettpassiviserat, bidragsfinansierat utanförskap, i stället för att ge dem egnaverktyg för att ta sig in på arbetsmarknaden. Sannolikt finns också problemmed att utländska examina inte översätts.Större företag och myndigheter skulle kunna visa ett mer energiskt intresseför någon form av positiva åtgärder för att få anställda med utländskhärkomst. En större arbetsgivare som vidtar konkreta åtgärder för att få inmänniskor med utländsk härkomst i verksamheten skapar positiva förebilderoch angriper själva grunden för främlingsfientliga värderingar i arbetslivet,t ex genom olika traineeprogram eller etniska jämställdhetsplaner, ellerutbildningsplaner för de invandrare som redan är anställda men behöverförbättra sin kompetens i svenska.Förutom att nytillkomna invandrare bör erbjudas intensiva kurser isvenska, bör invandrare som har jobb eller någon form av praktik i arbets-livet få möjlighet till deltidsstudier i svenska och andra studier med anknyt-ning till det egna arbetet. Undervisningen bör ha en tydlig inriktning påarbetslivet och på de olika yrkenas specialiserade språkbruk. Kombination avarbete och studier och större inblandning från näringslivet i språkunder-visningen är ett sätt att göra kurserna mer anpassade till arbetslivets krav.Reglerna för sfi-undervisningen behöver anpassas till detta.Ett annat stort problem är att invandrare som har lång akademiskutbildning har svårt att i att få utbildningen översatt. Det måsteskapas rutiner för hur utländska universitetsutbildningar skall räknas iSverige.Sverige måste också bli bättre på att stimulera utländska studenter attkomma till . Vi har tämligen många från andra länder som genomgårforskarutbildning här men alltför få gör sin grundutbildning i Sverige.Möjligheterna är egentligen goda, inte minst genom EU-medlemskapet.Samtidigt är emellertid ett litet språkområde, vilket är en nackdel.Därför borde fler kurser ges på andra språk än svenska och textböcker påandra språk än svenska och engelska användas. Det skulle motiverautländska studenter att söka sig hit och ge svenska studenter bättre förut-sättningar för studier utomlands.5 Användning av IT5.1 Yttrandefrihet på nätetFolkpartiet liberalerna anser att datoriserad och annan behandling avpersonuppgifter bör jämställas. Datorer används numera i så vidsträcktomfattning att ett förbud att meddela åsikter och tankar med hjälp avdatorer i praktiken blir nära nog jämställt med ett totalt förbud attmeddela åsikter och tankar. Det är därför inte rimligt att yttrandefrihetenskall inskränkas mer när datorer används.Tvärtom anser att datorer, speciellt genom Internet, har medförten vidgad möjlighet för fler människor att utnyttja sin yttrandefrihet. Dettaanser vi är något som bör skyddas och inte hindras genom speciallagstiftningför Internet. Så långt möjligt ska man sträva efter att samma regler gäller föryttrandefriheten i Internet som i andra medier.I propositionen Personlighetens överföringsregler 1999/2000:11 föreslogregeringen ett slopande av förbudet för överföring av personuppgifter tilltredje land som har adekvat nivå för skydd av personuppgifter samt att ringaöverträdelser av skall undantas från straff.Folkpartiet liberalerna ställde sig i princip bakom de förändringar somföreslås av regeringen, men vi anser att detta bara är ett första litet stegtill enövergång till ett mer modernt regelverk där den s.k. hanteringsmodellenersätts av en s.k. missbruksmodell.Folkpartiet liberalerna har redan från början haft stora invändningar motPUL i dess nuvarande form. Vi förespråkade att de bestämmelser som avsersamtycke vid namns nämnande borde avskaffas. Redan vid riksdags-behandlingen krävde att regeringen skulle få i upp-drag att ta initiativ till att det inom EU inleddes ett arbete med att ta framenmissbruksmodell, dvs principen som ska råda är att allt är tillåtet, utom detsom är förbjudet, och inte tvärtom som i dagens PUL.Folkpartiet liberalerna ville också ge regeringen i uppdrag att ta initiativtill en ändring av direktivet så att inga tveksamheter skulle kvarstå när detgäller direktivets förenlighet med vår svenska offentlighetprincip. Tyvärrdelades inte vår uppfattning då av en riksdagsmajoritet. Vi vidhöll dennauppfattning som sedan vann stöd . Men inget synes hahänt. bör uppdra åt regeringen att omgående inom EU ta initiativtill att ett arbete på ett modernt direktiv kommer till stånd. Ett nyttdirektiv som har sin utgångspunkt i en missbruksmodell och inte enhanteringsmodell, som det nuvarande direktivet. Enligt vår uppfattning skalldet inte vara någon skillnad på behandlingen av yttranden på Internet ochyttranden i andra medier.Folkpartiet liberalerna hade således tidigt allvarliga invändningar motPUL. kunde vi konstatera att vi borde varit ännu merkritiska. I förra höstens riksdagsmotion om informationstekniken konstate-rade vi att lagen i sin nuvarande utformning kommer att utgöra ett hot motden svenska yttrandefriheten och offentlighetsprincipen. Vi förespråkade att,i avvaktan på ett nytt EU-direktiv, de bestämmelser i som avsersamtycke vid namns nämnande borde avskaffas. De bestämmelser vi avsåggällde alla de som i lagen som inte kallas för känsliga personuppgifter.På förslag av gav ett tillkänna-givande till regeringen om att en översyn av PUL borde komma till stånd.Syftet skall vara att så långt som det går inom ramen för nuvarande direktivåstadkomma ändringar som inriktar lagen mot missbruk av personuppgifter.Vi har tidigare ifrågasatt om PUL inte går längre än vad direktivet anger.Denna uppfattning har stöd från bl.a. finska regeringstjänstemän. AvDatainspektionens rapport till regeringen, Personuppgifter på Internet, kanman läsa när det gäller 33 § att förbudet är mera absolut utformat ändirektivets bestämmelser. Enligt en uppgift i (nr 1/1999)framhåller chefen för den tyska motsvarigheten till DatainspektionenJoachim att det skulle vara oss helt främmande att förbjuda namn påInternet. Det strider mot yttrandefriheten. Enligt vår uppfattning måsteregeringen skyndsamt göra en översyn av personuppgiftslagen (PUL) i syfteatt noga analysera om lagen har fått en mer långtgående begränsning än vaddirektivet anger. I detta arbete bör andra länders genomförande av direktivetnoga studeras.I backspegeln kan konstateras att EU tyvärr antagit ett mycket olyckligtdirektiv som satt igång arbetet med PUL. är ju skyldigt attimplementera direktiv som kommer från EU. Men det här direktivet berörfundamentala frågor, där svensk grundlag står emot europarätten. Folkpartietliberalerna anser att bör hävda sin egen uppfattning när det gällergrundlagsskyddad yttrande- och informationsfrihet.Om mot förmodan EU skulle beivra den nya svenska PUL i , ser vi det enbart som en fördel att prövar omdirektivet om personuppgiftsskydd verkligen är förenligt med yttrande- ochinformationsfriheten.5.2 Massmedia och ITDet är uppenbart att traditionella massmedier som press, radio och tv fårkomplement via IT. De flesta dagstidningar finns också på nätet, liksomradiostationer och TV-kanaler. I vissa fall är det Internetverksamhetensom står för den lönsamma sidan av medieverksamheten, som tillexempel i fall.Vilken effekt får IT på medierna? IT gör publicering snabbare och kanteoretiskt göra att nyheter läggs ut utan erforderlig källkontroll. Det finnsgivetvis också risk att tillämpningen av de pressetiska reglerna till exempelvad gäller publicering av personuppgifter kommer att förändras när enkonkurrents nättidning finns på bara ett musklicks avstånd. Internationali-seringen gör att de pressetiska reglerna kan börja ifrågasättas.Journalistkåren har en lång tradition av självsanering vad gäller yrkesetiskaregler och etik. Dessutom finns granskning av "god publicistisk sed" avPressens opinionsnämnd samt Allmänhetens pressombudsman.Vi anser att det är naturligt och önskvärt att medierna fortsätter med enseriös och ambitiös diskussion både internt och offentligt om pressetikenockså på nätet. Vi välkomnar att de pressetiska reglerna från i årockså gäller nättidningar.5.3 Bättre konsumentstöd på IT-området - NätverketInformationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningarför konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär, till exempel spamming (oönskade e-brev), mejlbombning,upphovsrätten på nätet och regler för e-handel, som ingen offentligmyndighet tar helhetsgrepp på. , , , , Konsumentverketoch andra myndigheter sköter olika delar.Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet förIT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. Enjämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet.En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållenoch servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare,organisationer, företag och myndigheter. Nätverkets uppgift bör vara tids-begränsad och verksamheten bör senare kunna uppgå i Konsumentverketsregi och där förstärka verkets IT-kompetens.5.4 Förbättrad e-handelDet har blivit allt vanligare med elektronisk handelöver Internet. Färska rapporter visar ändå att utvecklingen hämmatsnågot och inte fått den utveckling som man väntat. Framför allt har detinte blivit någon riktig succé för privatpersoner.Att privatpersoner aktar sig för att handla över nätet har sannolikt enförklaring i att människor inte litar på att köpet går rätt till. Ofta fungerardetnämligen inte som det ska. Tre funktioner som absolut måste fungera för attett köp ska fullbordas. Det första är att köpet avtalas och att kunden alltsålyckas med att beställa varan över nätet. Det andra är att köparen får varanlevererad. Det tredje att kunden lyckas genomföra betalningen. Inte oftafallerar någon av dessa tre saker.För att konsumenten ska kunna känna sig säker på att e-handel fungerarbör (eller ett IT-nätverk enligt ovan) få i uppdrag att seöver funktionerna hos företagens e-handelsfunktioner, stimulera till en bättrenäthandelsetik och, om möjligt, utarbeta ett certifieringssystem för e-handelsföretag.5.5 Medborgaren i fokusVår liberala utgångspunkt för tillgänglighet är att så många som möjligtska kunna utnyttja IT-tjänster som Internet. Regeringen har i sinproposition benämnt avdelningen om utbyggnad av teknisk infrastrukturmed rubriken . Som nämnts tidigare i motionen vill vierinra om att det för många låginkomsttagare av ekonomiska skäl inteens är aktuellt att köpa in datorutrustning till hemmet. För dem har intetillgängligheten ökat i och med att det finns en kabel indragen i huset. Enframgångsrik fördelningspolitik för att ge alla tillgänglighet är att tillseatt det finns tillgång till dator och Internetuppkoppling på landetsbibliotek, medborgarkontor, skolor och liknande.En mängd analyser pekar på behovet av åtgärder för att motiveramedborgare till högre politisk aktivitet. Det ointresse som ofta noteras närman frågar personer om de deltar i de etablerade politiska organisationernassammankomster och möten bör dock inte tolkas som ointresse för politiksom sådan. Tvärtom finns många tecken som tyder på att människor ärmycket engagerade i politiska frågor. EU, biståndet, skolan, vården,skatterna, regleringarna, jämställdheten - det är lätt att få personliga samtaltill stånd om behovet av olika typer av både nysyn och insyn. Ocksåformerna för denna nysyn är ofta starkt engagerande.Men både vårt representativa demokratiska system och de etableradeorganisationerna måste våga bjuda till, och öppna sig. Annars är risken storatt gapet mellan verkligheten och detta system, med sina organisationer, ökarän mer.Ny teknik bör inbjuda och underlätta för medborgaren till en mer aktivposition i det politiska deltagandet. Detta deltagande befinner sig iinformations- och kommunikationssamhället närmare medborgaren äntidigare. Den representativa form som vi har byggt vårt demokratiskadeltagande på behöver kompletteras och anpassas till nya villkor, så att dettarepresentativa system fungerar bättre.Demokratiutredningen har haft att analysera huruvida bruket avinformationsteknik kan förändra de politiska formerna. I sitt slutbetänkande(SOU 2000:1) för utredningen resonemang om otillräcklig tillgänglighet ochspridning av IT, om demokratiska trösklar som behöver överbryggas, säker-hetsproblem m m. Utredningen tar skydd bakom det faktum att spridningenav IT ännu inte är fullständig, så att alla medborgare står i kontakt medvarandra via Internet. Med den takt som denna teknik för närvarandeexpanderar, är det emellertid sannolikt att inom inte alla medborgarepå något sätt når nätet. Redan är mer än halva svenska befolkningenansluten. Förutsatt denna expansion kan olika typer av demokratisk utveck-ling tänkas. I fokus för dessa befinner sig olika former för det demokratiskasamrådet, deliberationen. Härförutom kan effektivare metoder förinhämtande av medborgerliga uppfattningar prövas. Utredningen är härförsiktig, och nöjer sig med att förorda försök med nätbaserat röstande inågon kommun eller i någon skola. Dessutom anger man att fem forsknings-program måtte startas.IT-propositionen (1999/2000:86) är mer offensiv. Man utgår inledningsvisfrån att det saknas kunskaper inom området IT och demokrati. Folkstyret ärett område som inte har utvecklats med hjälp av IT. Manförordar praktiska försök i olika typer av boendemiljöer för att med IT-stödöka medborgarnas insyn och delaktighet i demokratiska beslutsprocesser.Propositionen talar om försök i relativt stor skala, under en längre tidsrymd,med ett brett spektrum av möjligheter, och med medborgarna i centrum.Regeringen avser inleda ett utvecklingsarbete om IT och demokrati i ett antalpilotkommuner. Man hänvisar också till en nytillsatt kommitté som skallanalysera begreppet medborgarpaneler.Även IT-propositionen betonar, med rätta, vikten av att tillgång tillinfrastruktur gäller alla medborgare. Då syftar man inte bara på teknik. Bådenät och grundläggande samhällsinformation måste på ett demokratisktacceptabelt sätt nå alla.Folkpartiet liberalerna har tidigare i flera sammanhang påpekat vikten avatt med ökad effektivitet sprida samhällsinformation till medborgarna, såvälvia medborgarkontor som via nätet. Tjänster som Direkt ochSamhällsguiden fyller viktiga funktioner. Dessa informationstjänster behöverockså, med utvidgade sökmöjligheter, kunna tillhandahållas på olika språk,för att underlätta tillgänglighet för personer med annan språkbakgrund änsvenska.Folkpartiet liberalerna önskar, med dessa utgångspunkter, medverka till attmed nya metoder och redskap vidareutveckla vårt representativademokratiska system. I detta sammanhang och önskar visärskilt ta upp de frågor som berör medborgarnas deltagande i detdemokratiska beslutsfattandet.Det är tänkbart att se det representativa och det mer direkta politiskamedborgardeltagandet som var sin ändpunkt på en skala. Det är viktigt att sedenna skala som kontinuerlig, den har ingalunda enbart ändpunkter. Dennaskala kan avbilda medborgarnas kontakt med de politiska besluten. Vibefinner oss i en position som kännetecknas av en hög grad avrepresentativitet. I informations- och kommunikationssamhället vänjer sigemellertid medborgaren allt tydligare vid ett mer direkt inflytande äntidigare. Särskilt uppenbart är detta för konsumtionen av varor och tjänster.Den elektroniska handeln ger konsumenten makt att jämföra och ta ställningsom mycket mer välinformerad . Konsumenten är mer kunnig ochönskar utnyttja sin kunskap.