mot · GO02K235 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K235av Carnerö, ()Medborgarinflytande och demokratiFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett utvecklingsarbete om hur subsidiaritetsprincipen kantillämpas i praktisk verksamhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning som undersöker möjligheterna av enkommundelning av kommun i syfte att bilda Ljungskilekommun.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ändring av indelningslagen.Medborgarna i centrumEn grundläggande utgångspunkt är att medborgarnas ökandekompetens skall tas till vara inom olika verksamheter.Enskilda människors kunskap, engagemang och erfarenheterär en positiv kraft när det gäller att vidareutvecklademokratin i . Därför måste inriktningen i alltförändringsarbete vara att stärka medborgarnas möjlighetertill inflytande, medansvar och valfrihet.Beslut nära den enskildamänniskanEn viktig grund för maktfördelningen i samhället är attbeslut skall fattas på lägsta möjliga effektiva nivå, dvs. såofta det är möjligt av den som befinner sig närmast denuppgift som ska lösas. En tydlig tillämpning av den såkallade subsidaritetsprincipen innebär att det en gemenskappå ett ändamålsenligt sätt kan sköta skall den också få sköta.Då byggs ett samhälle underifrån och uppåt i olika nivåer avgemenskaper och fortsätter med lokala och regionalapolitiska gemenskaper till en statlig nivå. Om ansvar ochbefogenheter fördelas efter den principen garanterasmedborgarnas valfrihet och trygghet på bästa sätt.Målsättningen i verksamhet måste vara att stärkademokratin och det medborgerliga inflytandet. Det behövsdärför ett utvecklingsarbete om hur den så kalladesubsidiaritetesprincipen kan tillämpas i praktisk verksamhet.En levande demokrati förutsätter en värdegemenskap som bygger på allamänniskors lika värde. Utan denna värdegemenskap blir de demokratiskainstitutionerna och formerna tomma skal. Demokratin är en fortlöpandeprocess, vars livskraft är beroende av att människans värde och ansvar präglarsamhällsdebatten och det gemensamma handlandet.Initiativ tillkommundelning iLjungskileUddevalla kommun bildades genomsammanläggning av stad, , Forshälla,Lane-Ryrs och Skredsviks landskommuner samt den motBokenäs och Dragsmarks församlingar svarande delen avSkaftö landskommun.I början på 1997 grundades i en fristående intresseförening med syftet att utifrån socknarna , Grinneröd,Resteröd och Forshälla bilda egen kommun 1999 med somcentralort. Medlemsantalet i visar att drygtvar tionde invånare i det aktuella området är aktiva medlemmar (624medlemmar, aug. 2000).Skälen, som intresseföreningen anförde i sitt arbete för enkommundelning, var bland annat att avståndet mellan tjänstemän,förtroendevalda och medborgarna blir kortare i en mindre kommun, en starklokal närdemokrati blir viktigare vid bildandet av storregioner inomlänsförvaltningen och att den kommunala servicen blir effektivare i en mindrekommun.Ansökan om utredningavslogs 1997Efter opinionsmöten och livlig diskussion under våren 1997beslöt kommunfullmäktige i kommun att intemotsätta sig en utredning om kommundelning.Bohuslandstinget bedömde att en delning inte skulle påverkalandstingets ekonomi. i och ville inte motsätta sig en utredning men anförde blandannat vikten av att en nybildad kommun uppfyller rimligakrav i fråga om befolkningsunderlag.Ljungskileortens Intresseförening ansökte hos Kammarkollegiet om enutredning och folkomröstning i frågan och angav som skäl en önskan om attstärka den lokala demokratin och därmed öka möjligheterna att kunnapåverka sin bygds framtid och utveckling.Kammarkollegiet avslog framställningen och den 18september sa regeringen nej vid överklagandet avKammarkollegiets beslut. Eftersom det aldrig blev en utredning lever fråganvidare hos många medborgare i Ljungskilebygden.Ny ansökanDen inlämnade en ny ansökan till Kammarkollegietangående en utredning om delning av kommungenom att Resteröds, Ljungs och Grinneröds församlingarbildar egen kommun samt att en folkomröstning i frågananordnas i dessa församlingar utifrån denna utredning.I ansökan står bland annat: "bildades1997 som ett uttryck för ambitionen att undersöka möjligheterna att tillvaratabygdens solida engagemang i en ny egen kommunbildning. Motivet ärsåledes inte en missnöjesyttring gentemot den nuvarandekommuntillhörigheten utan ett positivt bidrag till förnyelse av delaktighet,medborgarinflytande och den lokala demokratins uttryckssätt ochbeslutsformer".Utred förutsättningarnaför kommundelningJag menar att det är viktigt att inta en positiv attityd tillmöjligheten att dela kommuner utifrån initiativ som i falletLjungskile kommer underifrån. Samhället bör eftersträva enflexibel hållning vad avser kommuners storlek och gemöjligheter till kommundelning för att undvika ett allt förstort avstånd mellan väljare och valda. Aktiva medborgare ärförutsättning för en väl fungerande demokrati. För atttillgodose den opinion som finns i Ljungskilebygden bördärför en utredning tillsättas som undersöker möjligheternaav en kommundelning av kommun i syfte attbilda kommun.Trots att det finns stort intresse för kommundelningar runt om i landet skerinte så många. En kommundelning måste givetvis föregås av noggrannaundersökningar av ett antal faktorer bland annat vad gällerbefolkningsutveckling, kommunalekonomiska konsekvenser och kommunalservice. Det kan finnas starka skäl emot en kommundelning men det är viktigtatt grundliga och opartiska utredningar får genomföras som tydligt kan visamedborgarna vilka för- och nackdelar som föreligger vid en eventuellkommundelning.Öka möjligheterna tillkommundelningEnligt lagen om ändringar i indelning i kommuneroch landsting (1979:411) får en ändring i indelning ikommuner genomföras, om ändringen kan antas medförabestående fördel för en kommun eller en del av en kommun.I denna lag bör det införas en bestämmelse att Kammarkollegiet skallbemyndigas att företa en utredning om den kommun som berörs ej motsättersig en sådan.Färre förtroendevaldaDe stora kommunsammanslagningarna har minskatmedborgarnas möjlighet till insyn och överblick över denkommunala verksamheten.Demokratiutredningen uthållig demokrati (SOU 2000:1) ser med oro påatt allt fler förtroendeuppdrag försvinner och att allt färre får chansen attföreträda andra genom ett hedrande medborgaruppdrag. Man skriver:"Medborgarnas förtroende för politiken har sannolikt påverkats av att 152 000kommunala förtroendeuppdrag försvann . 1951 gick det 35medborgare på en förtroendevald, 1995 184, 1999 200. "var också positiv till kommundelningar. Attunderlätta möjligheterna för kommundelning är därför ett sätt att också ökaantalet förtroendevalda.Levande demokratigagnar samhälls-gemenskapenDen lokala demokratin måste ständigt vitaliseras ochfördjupas. På det lokala planet handlar många frågor ommänniskors vardagliga problem. Att hitta vägar för attförbättra den lokal demokratin är en viktig framtidsfråga.Genom att uppmuntra så många människor som möjligt attsjälva delta i samhällsdebatten och engagera sig i denoffentliga sektorns uppgifter och verksamhet gagnas densamhällsgemenskap som är nödvändig i en levandedemokrati. Ett styrelsesätt som upphör att intressera sig förmedborgarna upphör att intressera medborgarna.Stockholm den 22 september 2000Åke Carnerö (kd)()