mot · GO02Ub239 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub239av , ()Lust att lära - en reformerad grundskolaSammanfattningSkolan ska ge alla elever lust att lära. Trygga elever, därnyfikenheten och lusten till lärande uppmuntras, kantillgodogöra sig kunskaper. mål är att alla somlämnar skolan ska ha godkända betyg. villforma en skola som ger lust att lära och för att nå dettafokuserar vi på tre viktiga faktorer: Kunskaper, makt ochlärare.Alla elever vill och kan lära men på olika sätt. Om alla ska kunna uppnågodkända kunskaper måste det vara kunskapen som ska styra hur länge mangår i skolan - inte antalet år som man vistats i skolbyggnaden. Minuter,timmar och år kan aldrig vara mått på mängden inhämtade kunskaper! Hurlusten att lära uppmuntras är olika för olika människor och därför måste ocksåläroprocessen vara individanpassad och flexibel. Det är viktigt attgrundskolan på ett tidigt stadium uppmärksammar och hjälper elever som harläs- och skrivsvårigheter. Inget barn ska känna sig misslyckat i skolan utanalla ska få den hjälp de behöver för att inhämta de kunskaper som behövs.Centralstyrning leder till rigida system som är anpassade efter ett generelltkollektiv men inte till enskilda individer. Den lokala kunskap somskolpersonal, föräldrar och elever besitter måste användas i störreutsträckning . Kommunaliseringen av skolan decentraliserade maktfrån staten till kommunerna. Reformen måste nu fortsätta så att makten flyttasfrån kommunen till den enskilda skolan - in i varje klassrum. De som är näraverksamheten kan bäst avgöra vad som behövs för just den skolan och hurresurser kan användas mest effektivt för att alla elever ska uppnå godkändakunskaper.Skolans viktigaste resurs är engagerade och kunniga lärare. Utan lärare,som trivs med sitt yrke och som känner att de kan utvecklas, kan heller inteskolan fungera bra. Lärarnas möjlighet att påverka sin arbetssituation och hurresurserna fördelas måste stärkas. Många är stressade av den ökandearbetsbördan men främst över att de inte kan påverka situationen. För attlärarna ska kunna förmedla lusten till kunskaper måste de känna att de kanutvecklas och att de kan påverka de brister som de ser.Kunskap ger makt; makt att påverka både samhället i stort men också maktatt göra sina egna val. Det är därför samhällets ansvar att ge alla individer enbra grundutbildning. Skolpolitik handlar ytterst om människosyn.Centerpartiet tycker att kunskap ska vara en rättighet för alla - inte ettprivilegium för några få. uppdrag är därmed klart: att ge varjeindivid grundläggande kunskaper - att läsa, skriva och räkna. Men dethandlar också om att sprida värderingar om alla människors lika värde, om dedemokratiska grundtankarna etc och att skapa trygga individer. Skolan måsteerbjuda alla elever möjligheter att utvecklas och lära sig i sin egen takt. Attsatsa resurser på skolan, från förskola till högre studier, är en investering urett tillväxtperspektiv men framför allt är det en satsning på den enskildamänniskan. Därför är skolan ett viktigt område för - en brautbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett införande av etableringsfrihet för förskolor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tidiga insatser för läs- och skrivutveckling.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av skollagen så att kunskapsmålen avgör närgrundskoleutbildningen skall anses avslutad.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjlighet att välja arbets- och organisationsformer.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utveckla betygssystemet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samma betygsregler för friskolor som för kommunala skolor.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa individuella studieplaner.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa timplanen.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skolelever skall omfattas av liknande villkor som iarbetsmiljölagen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nolltolerans för våld och mobbning i skolan.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtagande av information om ätstörningar.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra en översyn av sanktionsmöjligheter mot kommunernai syfte att säkerställa en nationellt likvärdig skola.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättande av lokala skolstyrelser vid alla skolor.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till föräldrar.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett kvalitetsinstitut.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta specialisttjänster för att utveckla det pedagogiskaarbetet.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en strategi för att öka rekryteringen avhögskolelärare.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av fortbildning av lärare.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa särskilda riktlinjer för förskollärare i läroplanen.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lärare ges möjlighet till fortbildning om barns läs- ochskrivutveckling, dyslexi och dyskalkyli exempelvis enligtBornholmsmodellen.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvalificerade lärarutbildningar för alternativa pedagogikerges tillräckliga resurser.22. begär att regeringen låter utreda möjligheten att införa ettriksgymnasium för blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder.23. begär att regeringen lägger fram sådana förslag till ändring ilagen om stöd och service till vissa funktionshindrade att barns rätt tillpersonlig assistans i daglig verksamhet garanteras.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att särskoleelever skall ges möjlighet att läsa vidare till högreutbildning.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av tidig diagnostisering av utvecklingsstörda barn, t.ex.i samband med fyraårskontrollen.BakgrundUnder genomfördes stora skolreformer samtidigtsom genomgick en ekonomisk kris med ökadarbetslöshet och sjunkande skatteintäkter för både stat ochkommun. Statsmakten lade nya, delvis ofinansierade,uppgifter på kommunerna och det demografiska trycket påbarnomsorg och skola var hårt. /91 har antaletplatser inom barnomsorg och skola ökat med sammanlagt467 000 platser eller . Detta motsvarar, med 1998års priser, en kostnad för kommunerna på 22 miljarderkronor.Barnen från den s k babyboomen har börjat skolan och år2003 når antalet grundskoleelever sin kulmen. Efter det blir det färre och färresom börjar och trycket flyttar över till gymnasieskolan.1990-talets ekonomiska kris har drabbat skolan, och ytterst barn ochungdomar, mycket hårt. Och trots att konjunkturen nu har vänt verkar det tatid innan utbildningsväsendet har hämtat sig. visar statistiken attmånga elever inte når godkända kunskaper i kärnämnena. Andelen lärare perelev har till alldeles minskat och när det gäller bristen på extrastödinsatser refereras det ofta till bristande resurser. En lärare säger: "Jagräcker inte till. Speciallärare och resurslärare saknas." Detta skapar enfrustration och stress för personalen över faktorer som de inte själva råderöver.2000-talets kunskapsproblem löses inte med 1900-talets skolpolitik.Framtidens skola måste därför lämna den traditionella "pluggskolan" för attbli mer flexibel. Viktiga förmågor är att kunna lära nytt och attklara av att hantera det kaos som är verkligheten. Det står klart att för attskolan ska kunna utföra sitt uppdrag så behövs mer resurser, men framför alltså behöver en rad reformer genomföras.En allmän förskolaCenterpartiet vill ha en allmän förskola för 4-5-åringar och vihar varit pådrivande för en läroplan för förskolan. Med rättförutsättningar och attityd från det offentligas sida kanförskolan bli mycket värdefull i processen av ett livslångtlärande. Förskoleverksamheten måste hålla hög kvalitet. Detär mycket viktigt att poängtera de resurser som regeringenställt till förfogande för kvalitetshöjning i förskolan enbartgäller där man inför maxtaxa, och för att möta det ökadebehovet av barnomsorg.En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer innebär attde olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utvecklingav hela förskoleverksamheten i . Driften av förskolan är inte detviktiga utan det är den pedagogiska verksamheten. Etableringsfriheten bördärför återinföras. Detta bör ges regeringen till känna.Förskolan är en viktig del i det livslånga lärandet och det är viktigt att allabarn har rätt att gå i förskolan. Rätten till förskola ska omfatta barn varsföräldrar arbetar, barn med arbetslösa föräldrar, barn med föräldraledigaföräldrar och barn till asylsökande.Tidiga insatser för läs- ochskrivutvecklingTidiga insatser för läs- och skrivutveckling har visat sigmycket positiva. Till exempel lyckades man i det så kalladeBornholmsprojektet höja läs- och skrivfärdigheten hos barnmed svag språkförståelse, detta genom att man redan isexårsåldern började med olika språklekar. höjdeman språkförståelsen för alla elever men framför allt för demsom riskerade att få läs- och skrivsvårigheter. År ett gjordesen återkoppling, och när man sedan följde upp dessa elevernär de gick nio kunde alla läsa och skriva "normalt".Slutsatserna från har sedemerautvecklats till den så kallade Bornholmsmodellen. Resurserpå läs- och skrivutveckling måste satsas tidigt, och därför ärdet viktigt att förskolan och skolan tidigt är uppmärksam påde barn som riskerar att få läs- och skrivsvårigheter.Centerpartiet har i sin budget avsatt resurser till läs- ochskrivprogram för skolan, och delar av dessa insatser riktar insig redan på barn i förskolan. Resurserna till tidiga insatserför läs- och skrivutveckling bör ökas. Detta bör gesregeringen till känna.Fokusera på kunskaper -inte på tidSkolverkets statistik är skrämmande - allt färre elever nårkunskapsmålen i . Andelen elever som inte blivitgodkända i ett eller flera ämnen har ökat från våren1998 till 22,7 . Bland kommunerna varierarandelen elever som inte når målen från . Det finnsskolor där alla elever når alla mål och skolor där baravarannan elev gör det!Andelen elever som inte är behöriga att söka till gymnasieskolansnationella program har också ökat (elev som inte fick godkänt i alla treämnena svenska, engelska och matematik.) var det av elevernasom inte klarade godkänt i de tre ämnena. hade andelen ökat till9,och i den senaste rapporten har det ökat till . Antalet obehörigauppgår till mer än 9 000 elever. Vi kan inte fortsätta att lasta övergrundskolans problem på gymnasieskolan. problem måste lösasinom egna väggar. I annat fall urholkas kvaliteten i bådaskolformerna.Om vi ska uppnå målet att alla elever ska få godkända betyg måste dettaockså innebära att kunskapsmålen ska avgöra hur länge man ska gå i skolan.Istället för att, som , skicka ut eleverna utan betyg i ett eller fleraämnenmåste ha ett åtagande att följa eleven till dess att hon/han uppnåttmålen för skolgången. Skollagen bör sätta elevens kunskaper i fokus, inteskoltiden. Dagens regelverk utgår från att ska leverera nio årsobligatorisk skolgång, men det finns ingen garanti för att alla elever skauppnå kunskapsmålen. tycker därför att den nioårigagrundskolan ska avskaffas - eleverna ska inte sluta skolan förrän de uppnåttkunskapsmålen. Det måste klargöras att kommunen och skolan har ett klartåtagande som inte är avklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålen förgrundskolan. vill att skollagen skrivs om med denutgångspunkten. Vad som ovan anförts om ändring av skollagen bör gesregeringen till känna.En 10-årig grundskola är nu på väg att växa fram. Skolsystemet måste varaöppet för att vissa elever kommer att gå snabbare fram medan andra gesmöjlighet att ta på sig. Det viktiga är att eleven uppnått godkändakunskaper, inte hur länge hon/han gått i skolan. Förenat med individuellastudieplaner för varje elev kan skolan planera och lägga upp undervisningenpå ett sådant sätt att alla får det stöd de behöver.Nya sätt att läraMan måste fokusera på skolans huvuduppgift - att gekunskaper - i mycket högre grad än . Det är enhuvuduppgift att se till att alla elever då de lämnargrundskolan har godkända kunskaper i svenska, engelska ochmatematik; ämnen som är en förutsättning för allt fortsattlärande. De elever som inte tillgodogjort sig dessa kunskaperkommer annars bara att få en allt svårare skolgång.Det har visat sig, enligt en rapport från , att andelen eleversom inte klarade målen och som inte fick godkänt ökade i stort sett i allaämnen. I ämnet svenska var det som inte klarade målet 1999. Ett årtidigare var det . I matematik var det , vilket ska jämföras med 1998då det var . I engelska var andelen jämfört 1998.Vi måste ha höga ambitioner för elevernas kunskaper och formulera dessasom krav.Samtidig måste vi lämna den fixering vid tidsstyrning som fortfarandepräglar skolan och skolpolitiken. Utgångspunkten måste vara elevens rätt attfå godkända kunskaper.Genom att utveckla skolans undervisningsformer, arbetssätt och pedagogikkan man få fler elever att nå kunskapsmålen. Integrerade ämnen och varvadteori och praktik kan vara ett annat sätt.Läs- och skrivprogramDebatten om läs- och skrivsvårigheter har varit intensiv underde och den har visat att skolan inte alltid lyckats.Skolverket har utfört en nationellkvalitetsgranskning vad gäller läs- och skrivprocessen iundervisningen. I sin rapport redovisarutbildningsinspektörerna att det fanns få skolmiljöer somgynnande elevernas läs- och skrivprocesser. Bl a saknadelärarna ofta kunskaper om läs- och skrivprocessens betydelseför eleverna i olika ämnen. till av eleverna i varjeårskull är dyslektiker - i genomsnitt finns det ett till två barn ivarje klass med dyslexi. Det värsta för elever med dyslexi ärinte att de har svårt att stava utan att de upplever ständigamisslyckanden i skolan vilket leder till ett försämratsjälvförtroende. Med rätta insatser i tidig ålder kan man geäven dessa elever, lust att lära. Ju längre man dröjer med attsatsa extra resurser på dessa elever desto dyrare blir det attreparera skadan. vill satsa resurser till läs- ochskrivutveckling i förskolan och genom hela grundskolan.Ständig uppföljning av tidiga insatser är också viktiga.Barn med svårigheter med det matematiska tänkandet - dyskalkyli - måsteockså uppmärksammas. Dessa elever har ingen taluppfattning, de vet inte hurtal är uppbyggda. Därför kan de exempelvis skriva 1003 i stället för 103.Centerpartiet vill genomföra en särskild satsning innefattande bl a programför matematik och läs- och skrivutveckling. Till detta har denkommande treårsperioden avsatt 2001, 275 miljonerkronor 2002 och 2003, totalt . En delav dessa går till tidiga insatser i förskolan. Se vidare vår budgetmotion2000/01:Fi210.Nedan presenteras några moment som bör ingå i ett sådantprogram.- I all lärarutbildning bör obligatoriskt ingå kunskaper om barns läs- ochskrivutveckling, dyslexi och dyskalkyli- Fortbildning av lärare- Specialisttjänster för lärare ska inrättas. Ett självklart område för sådanaspecialisttjänster är resurslärare för läs- och skrivutveckling- bör få i uppdrag att sammanställa en nationellerfarenhetsdatabas med exempel på hur man arbetar med läs- ochskrivproblem på olika skolor och göra den tillgänglig för såväl lärare somelever och föräldrar på Internet- Vi måste tidigt upptäcka de elever som har olika slags läs- ochskrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempel ordkedjetester, börgenomföras för att möjliggöra tidigainsatser- Stimulera forskning kring läs- och skrivsvårigheter. befinner sigfortfarande i bakvattnet vad gäller sådan forskning- Lärare i skolan ska kunna ta tjänstledigt på hel- eller deltid för att ägnasig åt forskningsarbete och därigenom en närmare anknytning mellanforskning och praktisk verksamhet i skolan- Utveckling av läromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter- Regeringen bör ta initiativ till en kampanj för ökat läsande i samarbetemed landets kommuner, skolor och bibliotek- Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll iskolarbetetAlla kan läraCenterpartiets skolpolitik tar sin utgångspunkt i etthumanistiskt bildningsideal; genom bildning växermänniskan till något hon tidigare inte var och nya möjligheteröppnas. Vi är övertygade om att detta gäller för allamänniskor. Alla kan tillgodogöra sig nya kunskaper. Oftautgår man från att felet ligger hos eleverna, att det är de somska anpassa sig till skolan. Men om skolan ska vara till föralla elever måste vi anpassa skolan efter alla elevers olikaförutsättningar.Det är skolans uppgift att finna vägar att ta tillvara alla elevers olikabegåvningar och se till att de når kunskapsmålen. Vi accepterar inte ettsynsätt där man menar att vissa elever inte kan tillgodogöra sig nödvändigakunskaper. Olikheter ska inte utjämnas genom att sänka kunskapskraven föralla, utan genom att ge dem som har svårigheter i inlärningen sådant stöd attde klarar av högt ställda krav.1990-talets besparingar har inneburit att specialundervisningen har minskatoch att många speciallärare saknas. Bristen på specialpedagoger har blivit etthinder för ett kvalificerat stöd till elever i och en begränsandefaktor för ökad måluppfyllelse. finns i grundskoleförordningen (4 kap.1 §) krav på att elever som har svårigheter i skolarbetet ska få stöd. Vi menaratt detta inte är tillräckligt. Skolan bör i sitt arbete ta hänsyn till varjeelevsunika förutsättningar och anpassa undervisningen, studiegången ochgruppindelningen efter detta.Genom en ökad målstyrning och ett förtydligande av kravet att alla elever igrundskolan ska uppnå kunskapsmålen ökar också kraven på skolan attförmedla kunskaper anpassade efter varje elevs förutsättningar. Ansvaret attfinna vägar för att uppnå målen och att anpassa skolarbetet efter de lokalaförutsättningarna ska ligga lokalt på varje skola. En förutsättning för attklaradetta är att skolan har en långtgående frihet att välja arbets- ochorganisationsformer. Vad som ovan anförts om målstyrning bör gesregeringen till känna.Det är viktigt att skolan präglas av valfrihet och mångfald; olikavalmöjligheter garanterar också att föräldrarna kan välja pedagogiskinriktning och arbetsform utifrån vad som passar deras barn. Alla elever lärinte på samma sätt. Skolan måste kunna anpassa undervisningen efter hurvarje elev lär sig. Detta kan bl a göras genom att integrera teoretiska ochpraktiska ämnen för att ge den teoretiska kunskapen verklighetsanknytning.Att blanda teori med praktik - skapande med inlärning - ger störreförutsättningar för vissa elever att lära sig, exempelvis skulle man kunnakombinera ämnen som engelska med musik eller matematik med slöjd.BetygEtt viktigt instrument för kommunikation om elevernasutveckling i är utvecklingssamtalet mellanlärare, föräldrar och elev. Det är viktigt att föräldrarnaengagerar sig i skolan och spelar en aktiv roll i att ta fram ochförverkliga de individuella studieplaner som kan bli resultatetav samtalet.Betyg ska ges som ett komplement. Betyg spelar en viktig roll för att gebesked om själva kunskapsutvecklingen. För att kommatill rätta med eventuella brister bör betyg ges tidigare . Centerpartietvill bygga vidare på dagens betygssystem, men anser att betyg ska gestidigare och i fler steg. Det behövs en bred överenskommelse om betygen såatt betygssystemet blir stabilt över majoritetsbyten. Regeringen bör tainitiativtill samtal med riksdagspartierna för att nå en överenskommelse om ettförändrat betygssystem. Detta bör ges regeringen till känna.Reglerna för betyg ska vara lika oavsett skolhuvudman, d v s sammabetygsregler ska gälla på friskolor som på kommunala skolor. Detta bör gesregeringen till känna.Individuella studieplaner till allaeleverI likhet med vad som gäller för gymnasieskolan bör allaelever också i ges en individuell studieplangenom en ändring av grundskoleförordningen. Denna börinföras som den centralt fastställda timplanenavskaffas. Den individuella studieplanen bör upprättastillsammans med elev och föräldrar och gås igenom vid varjeutvecklingssamtal. Detta bör ges regeringen till känna.Ett beslut om individuella studieplaner bör förenas med insatser förlärarfortbildning och åtgärder för att tillse att praktiska ämnen intemissgynnas. Det är viktigt att individuella studieplaner också medför ettstörre mått av integration mellan praktiska och teoretiska ämnen.Avskaffa timplanenDet finns en inbyggd motsättning mellan den målstyrningsom vi vill vidareutveckla för skolan och den tidsstyrningsom timplanen innebär. Det är inte antalet timmar som skautgöra grunden för den likvärdiga utbildningen utan målet förundervisningen. anser att det är bra att enförsöksverksamhet utan timplan i genomförs.Målet är att timplanen ska avskaffas. Detta bör gesregeringen till känna.Skapa en skolmiljö som ger lust tilllärandeUpp till 100 000 elever mår dåligt i skolan, vantrivs, kännersig mobbade eller saknar studiemotivation. Detta konstaterarSkolverket i rapporten . harunder fått ca 16 500 telefonsamtal från barnsom är rädda inför skolstarten.Skolan är elevernas arbetsplats. Precis som vuxna vill de ha en omgivningsom passar för arbetsuppgifterna. Både den sociala och den fysiska miljönmåste anpassas efter elevernas behov. Miljön måste ge lust till lärande. Medtanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleven måste infinna sigiskolan oavsett hur de uppfattar miljön, är det är varje kommuns och skolasansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö ärbraoch att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Det bör gälla liknandevillkor för eleverna vad det gäller arbetsmiljölagen som för de vuxna i skolan.Detta bör ges regeringen till känna.Elever ska inte behöva acceptera slitna lokaler eller tråkiga miljöer. I dagär eleverna verksamma i miljöer som vuxna valt, men de borde ges möjlighetatt vara med och skapa sin egen värld. Arkitektur, inredning och utrustning iskolan bör anpassas efter eleverna. Skolgårdarna är också viktiga ur fleraperspektiv. Tyvärr är ofta skolgårdarna sorgligt eftersatta och präglas avasfalt, betong och gråa ytor.Skoltrötthet är en naturlig reaktion på en dålig arbetsmiljö. En av deviktigaste faktorerna för välbefinnandet är att kunna påverka sin tillvaro;självklart gäller det också för eleverna. Med förslag om en nyskolpolitik ökar elevernas möjlighet att påverka sin egen skolgång.Ordning för lärandeStörre individuell frihet och anpassade planer för alla eleverinnebär inte att kraven på ordning och reda minskar. Enviktig förutsättning för att eleverna ska kunna göra det somförväntas av dem är att lugn och ro råder i skolan. Med lugnoch ro menar vi inte att skolan ska gå tillbaka till endastbunden katederundervisning. En skola där eleverna arbetar iprojekt och grupper kan vara minst lika ordnad som vilkenkatederlektion som helst.En skärpning av sanktionsmöjligheterna för lärare är ett sätt att ökamöjligheten att hantera problem innan de växer och bli ohanterliga. Samtalmed lärare, studierektor och föräldrar är det viktigaste och grundläggandeinstrumentet, men det bör kompletteras med ytterligare möjligheter.Möjligheten att hänvisa elever till enskild undervisning och att i svårare fallomplacera elever är viktig även för de klasskamrater som störs av ett fåtalbråkiga elever.