mot · GO02MJ909 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ909av , ()Jakt på skarvFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allmän jakt på skarv.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyddsåtgärder mot skarv.SkarvEnligt skarvfakta är mellanskarven såväl eninsjö- som havsfågel. Den häckar i grunda kustområden ochinsjöar i Syd- och samt sällsynt i Norrlandskustland. Kärnområdet för beståndet av svenskamellanskarvar är där skarven etableradesig på nytt efter att ha varit fördriven somhäckfågel i . var antalet skarvar i lågt men populationen harunder de därpå följande åren genomgått en mycket kraftigtillväxt. kan den beräknas till cirka 20.000 häckande par.Denna kraftiga beståndstillväxt är gemensam för stora delarav . Den totala populationen i kanberäknas till cirka 200.000 häckande par. Skarven är enflyttfågel och har i inga naturliga fiender.KonflikterMed anledning av den stora ökningen av skarv under desenaste åren har ambitionerna att skydda skarven hamnat ikonflikt med både yrkesfiskarnas och allmänhetensberättigade intressen.Yrkesfiskarna får omfattande skador på fisk i redskap och förstördafiskredskap. Speciellt uppfattar en del yrkesfiskare skarvens predation på ålsom ett problem då ålen är en viktig inkomstkälla för fisket i Syd- ochMellansverige. Enligt har ålinvandringen till svenska vattenminskat utan fullgoda förklaringar. Det kan inteuteslutas att skarvpredation ytterligare kan komma att krympa ett redan svagtålbestånd. Yrkesfisket efter ål i insjöar och i är dessutom mereller mindre beroende av stödutsättningar.Allmänheten upplever att skarven förstör naturen på sina häckningsplatser.Stora vegetationsskador uppkommer av de stora skarvkolonierna.Jakt på skarvDet har fram varit tillåtet att jaga skarv under helaåret i . ändrades förhållandenaoch skarven omfattades av samma bestämmelser som gälldeför änder i landets olika delar. Avskjutningen kunde beräknastill ungefär 1.000-1.500 skarvar . närallmän jakt på skarv förbjöds har det funnits möjlighet tillskyddsjakt vid fiskeredskap och motsvarande i enlighet medfågelskyddsdirektivets undantagsbestämmelser. År 1995beräknades det att cirka 2.000 skarvar fälldes och år 1996cirka 3.000. Att ökningen av fällda djur blivit så stor är enföljd av den kraftiga ökningen av skarv.År 1979 beslöt EU-länderna att införa särskilda regler för skydd av fåglar idet s.k. fågeldirektivet (rådets direktiv /409/EEG). Fågeldirektivetbehandlar samtliga fågelarter som förekommer inom medlemsländernasterritorier. Enligt direktivet ska varje medlemsland bland annat vidta åtgärdersom är nödvändiga för att bibehålla fågelarter i livskraftiga populationer.Direktivet innehåller dessutom flera regler som styr ländernas möjligheter attjaga fåglar.Under år 1997 beslutade att ta bort mellanskarven urfågeldirektivets bilaga 1 - hotade arter. Detta innebär att medlemsländernainte behöver inrätta särskilda skyddsområden för just den rasen. Däremotinnebär detta inte att medlemsländerna kan införa allmän jakttid på rasen.Populationen av skarv är nu så stor såväl i som inom EU att detinte finns någon anledning att arten skall vara skyddad. Det totala beståndet iSverige beräknas till cirka 100.000 individer. Fågeln har aldrig varit så talriksom . Skarven har stor reproduktionsförmåga och sprider sig förnärvarande snabbt på , i och upp över dennorrländska kusten. Vi anser att allmän jakt på skarv bör återinföras i Sverige.Detta fordrar att storskarven flyttas från nuvarande lista i EU:sfågelskyddsdirektiv. Regeringen bör verka för att detta genomförs.Andra skyddsåtgärder motskarvInom vissa områden där skarven är rikligt förekommandeförstörs vegetation och allmänheten upplever skarvkoloniersom störande i landskapet. För att komma till rätta med dettaproblem har tillåtit att redan vidhäckningsstadiet begränsa nästa generation genom attförstöra ägg. Mestadels sker detta genom så kallad prickningav ägg. Andra metoder att minska miljöbelastningen av skarvär att fördriva vissa kolonier innan häckningen. har elvalänsstyrelser i landet gjort bedömningen att olägenheter avskarvförekomsten, för i första hand yrkesfisket, varit så storaatt man gett tillstånd till skyddsjakt. Vi anser att dessa formerav skyddsåtgärder skall kvarstå även om allmän jakt införs.Stockholm den 27 september 2000Christel ()()