mot · GO02Ub311 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub311av , ()Idrott och hälsa på gymnasieskolanFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvärdering av kostundervisningen i kärnämnet Idrott ochhälsa.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undervisning i kost och hälsa i gymnasieskolan.Motiv till vårt förslagHemkunskapsämnet infördes i den svenska skolan för snart hundra årsedan. Skälet var familjeekonomiskt. När i slutet av 1800-taletindustrialiserades flyttade familjer från landsbygden till staden. Både manoch hustru arbetade utanför hemmet. Utrymmet för barnen att lära sighushållning krympte. För att ersätta den minskade kunskapsöverföringenbörjade flickor att undervisas i hemkunskap. Helt enkelt med syftet delsatt de skulle kunna klara sin och familjens ekonomi, dels att genom godamatvanor främja god hälsa.Grundtankarna från början då hemkunskapen infördes som skolämne stårsig bra . Inte minst statistik från kronofogdemyndigheten visar att mångaprivatpersoner har betalningssvårigheter, vilket i sin tur beror på attflertalethar kunskaper om hushållning och ekonomi som är ytterst bristfälliga.Väl känt för de flesta är att sambanden mellan kost och hälsa ärbetydande. Många är också medvetna om sambanden mellan olikakostfaktorer och sitt eget hälsotillstånd.Den uppföljning av kostundervisning för alla elever som finns är den som återfinns inom kärnämnet Idrott och hälsa som ingår ialla program på gymnasieskolan. I kursplanen för ämnet utsägs tydligt attkostfrågor skall ingå i undervisningen. I kommentarerna till kursplanen förkärnämnet skrivs bland annat:- Ämnets högre timtal ger utrymme inom främst miljö, hälsa och kost.- Omtanke om elevernas fysiska, psykiska och sociala hälsa bör prägla helaskolans arbete.- Idrott och hälsa är ett kunskapsområde där praktik och teori skall kopplastill varandra.- Idrott och hälsa bör även belysa relationen mellan kost, fysisk aktivitet ochhälsa samt hur en näringsriktig kost bör vara sammansatt.Goda kunskaper inom kost- och hälsoområdet är inte bara till nytta förungdomarna själva och deras kommande familjebildning utan också församhället i stort.En undersökning utförd i ett slumpmässigt antal utvalda gymnasieskolorvisar dock en tydlig tendens att kostdelen får ingen eller obetydlig del av dentotala undervisningstiden.Formen för matkunskap, där det förekommer inom Idrott och hälsa, visarsig främst utgöra teoretisk undervisning. För att matkunskap skall få enfokuserad plats och uppnå målen enligt kursplanen krävs det en utvecklinginnehållsmässigt och en praktiskt inriktad undervisning som gerhelhetsperspektiv på hälsan. Det är genom upplevelser, där mångasinnesorgan är involverade, som man uppnår störst inlärningseffekt. Vanorpåverkas mest av våra upplevelser. För att ändra vanor krävs ett upprepat,samstämmigt budskap tillsammans med upplevelserna och ett egetställningstagande. Det är därför ur folkhälsosynpunkt viktigt att det inte barablir teoretisk undervisning. För att kunna genomföra relevant ochattitydpåverkande undervisning om mat krävs det att tillräckligt med tidanslås. Med den knappa tid som ämnet har, enligt denna undersökning, bör ettutökat samarbete över ämnesgränser, med skolhälsovård ochskolmåltidspersonal, kunna ge utökade möjligheter för ämnet och ge elevernaen större helhetsbild av kost-hälsa-problematiken.Det får anses mycket anmärkningsvärt att intentionerna i kursplanen följs iså ringa omfattning som undersökningsresultatet visar. Vi anser attläroplanens intentioner skall följas.Vi anser att såväl omfattning som innehåll vad gäller kostundervisning börredovisas vid utvärdering av skolorna.Stockholm den 4 oktober 2000Inger ()()