mot · GO02A262 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A262av , ()ArbetslivetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanför om ett uthålligt arbetsliv.Ett uthålligt arbetslivEtt uthålligt arbetsliv skall ha som målsättning att:vi är skadefria när vi når pensionsåldernvi förmår arbeta tills vi nått pensionsåldernom fler arbetar har vi råd med arbetstidsförkortning, vilket ger oss ettbättre liv, bättre hälsa och förhindrar utslagning från arbetslivetAtt nå ett uthålligt arbetsliv är ingen utopi, men mycket arbete återstårdock för att nå detta mål.Utrota belastningsskadornaYrkesinspektion, företagshälsovård och skyddsombud måste intensifierasitt arbete för att komma tillrätta med belastningsskadorna.Belastningsskadorna är inte utrotade, däremot är de mer eller mindreavförda från till följd av arbetsskadeförsäkringensnuvarande regler. sker sjukskrivning och förtida pensionering underandra diagnoser som kroniskt värktillstånd, fibromyalgi m.m.Belastningsskadorna är ingen epidemi som man inte kan kontrollera. De är istor utsträckning en följd av bristfällig arbetsorganisation innebärandeensidigt och upprepat arbete och/eller lyft i belastande ställningar. De är ävenen följd av brist på hjälpmedel/skyddsutrustning och för låg personaltäthetinom sjukvården. Ett viktigt moment är/kan vara att arbetsgivarna generelltsett aldrig informerat om riskerna för skada eller uppmanat sina anställda attkänna efter och söka vård och hjälp. söks vård först när besvärenhar varat länge och inte går över av sig själva. Belastningsergonomi -98 med åtgärder för att förebyggadessa skador är fortfarande mycket okänd.Stoppa stressen i arbetslivetDe psykiska besvär som följer det vi kallar utbrändhet och liknande är enrealitet och har i stor utsträckning överrumplat oss.För åtskilliga grupper är arbetstiden "fri" d.v.s. oreglerad. Vi måste åter få kontroll över arbetstiden för attförhindra den psykiska ohälsa som är en följd av detta. Yrkesinspektion ochföretagshälsovården har här en viktig roll att spela. Arbetstidsförkortningenfår inte ytterligare spä på detta!ArbetstidsförkortningenDenna är viktig men måste innebära att den kontrolleras av individen. Iannat fall blir den ytterligare ett maktmedel för arbetsgivaren att styra ochkontrollera arbetet och ökar än mer den psykiska press som finns påarbetsplatserna.Nej till arbetskraftsimport innan vårainvandrare getts möjlighet till arbeteESO-rapporten (00.09.13) visar att om invandrarna hade sammasysselsättningsnivå som svenskar skulle 130.000 fler vara i arbete. Vi tarmycket dåligt tillvara denna resurs. Åtskilliga invandrare med högutbildning/kompetens är felplacerade och/eller undersysselsatta. Detmåste löna sig att med kompletterande utbildning uppnå målsättningen såatt flertalet skall beredas arbete.Arbetsgivarnas krav på arbetskraftsimport är symtomatiskt och måsteavvisas. Först i högkonjunkturen intresserar man sig för frågan medan man ilågkonjunkturen valt och vrakat.Det finns fortfarande också andra grupper i samhället som står utanförarbetsmarknaden som t.ex. den något äldre arbetskraften.FöretagshälsovårdenDet är arbetslivet som orsakar den arbetsrelaterade ohälsan. Det är därförmer än rimligt att det är produktionen som skall svara för de kostnadersom är en följd av detta. Det är således rimligt att arbetsgivarna genomarbetsgivaravgifter anpassade efter branschens skaderisker och faktiskaskador svarar för kostnaderna för företagshälsovården.Ett sätt att motverka detta vore obligatorisk anslutning tillföretagshälsovården med minimikrav och med tillägg för åtgärder attförebygga skaderisker som är en följd av företagets verksamhet.Det föreligger förmodligen betydande resursbrist som följd av attföretagshälsovården i praktiken inte nyanställt personal på åtskilliga år ochattåtskilliga har lagts ned eller köpts upp.Denna obligatoriska anslutning bör ske etappvis med angivande av tid närsamtliga skall vara anslutna samt att förtur till företagshälsovården skall gestill de företag som på grund av branschens skaderisker eller den egnaverksamheten har hög frekvens av olycksfall och sjukdomar.I minimikraven skall ingå att implementera och att följaupp tillämpningen av dessa t.ex. föreskriften om internkontroll.YrkesinspektionenYrkesinspektionen skall följa upp företagens skaderisker och skador och ianslutning till detta kraftfullt verka för anslutning till företagshälsovårdent.ex. när tillbud och skador visar behov av detta och/eller när detframkommer att verksamheten inte sker i enlighet medArbetarskyddsstyrelsens föreskrifter.Yrkesinspektionen skall ges resurser att kraftfullt verka inte enbart för attlokaler och utrustning fungerar enligt föreskrifter utan också vad gäller denpsykiska och fysiska miljön. Detta gäller inte minst vid utarmade ensidigaarbeten och t.ex. outsourcing från större företag och som innebär så ringamöjlighet till arbetsväxling att skador inte kan undvikas. Sanktionssystemetbör därför ses över och om det ej är tillräckligt skärpas i motsvarande mån.Yrkesinspektionen har en viktig roll att vara stöd för skyddsombuden. Detär därför viktigt att ges förutsättningar att verka för attvara en av de viktigaste förebyggande faktorerna i arbetslivet.Skyddsombudens rollEn utredning skall tillsättas med uppgift att utreda vilka faktorer som utgör hinder för att skyddsombud, huvudskyddsombud och regionalaskyddsombud kan verka på ett effektivare sätt.Skyddsombuden är än i huvudsak olycksfallsskyddsombud. Skydds-ombuden upplever oftast maktlöshet när de inte kan stoppa arbeten som påsikt orsakar skador såsom belastningsskador. Översyn av möjligheten attstoppa arbeten som kan vara skadliga kan vara en viktig faktor för attskyddsombudsarbetet i högre utsträckning än skall vara meningsfullt.Det finns inget rationellt skäl varför skyddsombuden inte skall ges dennabefogenhet.En aktiv yrkesinspektion är ytterligare en viktig faktor till stöd förskyddsombuden i deras verksamhet och då inte minst när skyddsombudenkänner sig nödsakade att stoppa arbetet.En av utredningens uppgifter är att klarlägga varför det finns branschvisarespektive regionala svårigheter att rekrytera och behålla aktivaskyddsombud. Det torde finnas fler faktorer som inverkar, såsom behov avvidareutbildning i den befattning/yrke man hade innan förtroendeuppdraget,återgång till detta arbete eller likvärdigt när man slutar som skyddsombud,löneutveckling motsvarande den man skulle ha haft om man inte varitskyddsombud, att arbete som skyddsombud skall ses som en merit i företagetsverksamhet.Stockholm den 3 oktober 2000Siw ()()()()()