mot · GO02A245 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A245av , (-m)Flexibel arbetstidFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att skapa förutsättningar för mer flexibel arbetstid.MotiveringArbetslivet förändras i rask takt. Det går att peka på olika trender somsamtidigt påverkar villkoren för arbetstagare och arbetsgivare. En allmäntrend är att produktionen i , och i andra industriländer, förskjutsfrån enkla varor till avancerade sådana och kanske ännu mer till tjänsteroch information. Man talar om en övergång från industri- tillinformationssamhälle. En mer korrekt bild är måhända att olika samhällen- jordbruks-, industri-, informations- - lagras på varandra, men därtonvikten ligger på bara en utvecklingsvåg åt gången.En annan trend är att företagen strävar efter att öka produktiviteten likamycket eller mer än tidigare men med ett mindre antal anställda. Den starkaförsvagningen av svensk ekonomi har förstärktprocessen. En ytterligare trend bygger på användandet av ny teknik. Den nyainformationsteknologin tillåter oss att utföra våra arbetsuppgifter på annanplats än på kontoret. Detta är bara några bland flera utvecklingslinjer, menkanske de viktigaste. Naturligtvis måste denna utveckling påverkaarbetstiden.Arbetstagarna har självfallet växlande önskemål om arbetstiden, det kanhandla både om dess förläggning och om arbetsmängden, heltid eller deltid.Det rätta sättet att göra det möjligt för att människor skall få sina önskemåltillgodosedda är att stötta en arbetsmarknad där många nya arbeten uppstår.På en sådan arbetsmarknad kan individen söka anställningar som erbjuder detsom önskas. Ett exempel erbjuder arbetsmarknaden i där 15 miljonernya arbeten skapats , vilket är fyra gånger fler än inom EU och därarbetslösheten har fallit till , den lägsta nivån . Påarbetsmarknaden i finns ett betydligt större utrymme för individuellaöverenskommelser än på den inom EU.Det finns självfallet flera aspekter . En fråga är hur mycket viska arbeta, en annan är när det ska ske, en tredje är hurarbetstiderna ska regleras: i lag, kollektivavtal eller i enskildaanställningsavtal? De viktigaste instrumenten för att bestämma arbetstiden äridag lagstiftning i form av arbetstidslagen (1982:673) och kollektivavtal.Dessutom finns ett EU-direktiv om arbetstid som genom sittmedlemskap i unionen måste följa.I den politiska debatten har arbetstidsfrågan varitaktuell. En arbetsgrupp inom med representanter förSocialdemokraterna, och presenterade för en tidsedan rapporten (Ds 2000:22). Därkonstateras bland annat att arbetstiden regleras genom lag eller avtal och atten förkortning därför också måste ske med stöd av något av dessa instrument.Där noterades också att olika individer naturligtvis har olika önskemål omarbetstidens längd och förläggning och vidare att olika företag har olikaförutsättningar att kunna hantera arbetstidsförkortningar. En tydlig slutsats irapporten är att en förkortning är förenad med kostnader. Arbetsgruppenavvisar tvingande lagstiftning som ett sätt att förkorta arbetstiden. Den lyfterdock inte fram de stora fördelar som ligger i en flexibel och till individenanpassad arbetstid.Det är därför dags att införa regler som verkligen skapar flexibel arbetstid.Utgångspunkterna för en reform bör vara de följande.Hur mycket vi arbetar är främst en fråga för individen. Olika personer harolika önskemål om hur mycket tid de vill lägga på arbete. Dessa önskemålskiftar dessutom över tiden för en och samma person. En annan sak är att detnaturligtvis måste finnas tak för den maximala arbetstiden men ett sådant tak kan beräknas som ett genomsnitt över en längretidsrymd, till exempel ett år.Det måste också finnas regler om exempelvis dygnsvila. Sådana reglerbetingas emellertid av hälso- och säkerhetsskäl och kan därför med fördelföras över till Arbetsmiljölagen (1977:1160) eller annan skyddslagstiftning.Dit kan också föras de regler i övrigt som krävs för att vi ska uppfylla EU-direktivets krav på arbetstidsbestämmelser. Den nuvarande arbetstidslagenkan däremot förändras. Det normala bör sålunda vara att arbetstidens längdoch förläggning bestäms i anställningsavtalet.Det kan dock finnas goda skäl för överenskommelser om arbetstid somgäller för alla som arbetar inom ett företag. Så kan vara fallet omarbetstagarna och arbetsgivaren inom företaget vill skapa en arbetstidsbankeller liknande arrangemang för att kunna anpassa arbetstiden efter efterfråganpå företagets produkter, allteftersom efterfrågan varierar med hänsyn tillsäsong och konjunktur. Sådana lösningar kan lämpligen avtalas fram inomföretaget genom avtal som gäller för det aktuella företaget.Stockholm den 25 september 2000Holger ()()()()()()()()