mot · GO02Kr251 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr251av , (-kd)Statligt stöd till landets symfoniorkestrarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att en skyndsamöversyn krävs av villkoren för de svenska symfoniorkestrarna.MotiveringRegering och riksdag lade grunden för nuvarande nationellakulturpolitik. har en betydande utveckling skett såväl av densamlade kulturverksamheten i landet som på ett antal delområden. Ettområde som präglats av påtaglig utveckling är musikens. Utvecklingenhar gått från regionmusik till länsmusik, etablerade symfoniorkesterar harförstärkts och en rad mindre orkestrar och ensembler har tillkommit.Samtidigt har stödet ökat till fria musikgrupper och musikföreningar.Staten, och kommunerna har alla bidragit till dennautveckling.Sedan början av 1970-talet är antalet egentliga symfoniorkestrar ,nämligen sju. Dessa är , , , ,, och därtill . Därutöver förekommersymfoniorkesterverksamhet i skiftande omfattning vid vissalänsmusikinstitutioner. Var och en av symfoniorkestrarna har varit med om enstark utveckling . Flera nya konserthus har byggts, andrahar renoverats och antalet musiker i orkestrarna har ökat. Flera av orkestrarnahar rönt positiv internationell uppmärksamhet vid turnéer, gästspel och försina grammofoninspelningar. Ett exempel på detta är Norrköpingssymfoniorkesters uppmärksammade turné till , och ibörjan av detta år som möttes av publiksuccéer och översvallanderecensioner. Recensenter i Wien-tidningar talade om "världsklass".Symfoniorkestern i , SON, har bedrivit enmycket omfattande skolkonsertverksamhet. Med 9-12 konserter per stadiumnås 16-18000 barn och ungdomar i . Ofta får ocksåeleverna möjlighet att medverka i utförandet av konserterna och dennapraktiska erfarenhet har visat sig mycket värdefull i utbildningen.När SON flyttade från Hörsalen till konsert- och kongresshuset LouisDe utökades orkestern till nuvarande 86 musiker. Åtgärdernainnebar en dramatisk publikökning med i princip en fördubbling. Detgenomsnittliga publikantalet per konsert har under det senaste spelåret varit1068 personer och trenden är fortsatt ökande.Den kraftigt ökande publiktillströmningen har ett tydligt samband med detattraktiva och breda programutbud som en stor och välspelandesymfoniorkester kan presentera. Orkesterns numerär medger att en stor del avden symfoniska repertoaren är tillgänglig. Den större orkestern har varit enförutsättning för den ökande publiktillströmningen som även kunnatkonstateras vara densamma under de senaste årens verksamhet i Linköping.Det är i och som de tillräckligt stora konserthusenfinns och ingen östgöte har mer än en timmas resa till en konsert med SON.Det statliga stödet till symfoniorkestrarna har ökat , inte endast ilöpande priser utan också i fast penningvärde. En viktig faktor har varit attbidraget länge räknades upp enligt fastställda principer. Till dettalades en viss ökning av antalet grundbelopp. Det i och för sig ökade stödet tillsymfoniorkestrarna har emellertid fördelat sig ytterst ojämnt. Vid en direktjämförelse mellan jämbördiga orkestrar är bilden nedanstående. (Sverigesradios symfoniorkester har en annan finansieringsform och Stockholmsfilharmoniska orkester ligger numera utanför statens åtaganden. )Tabell 1: (Ökning av statsbidraget i fast penningvärde () /74-1993/94. )Källa: SOU 1995:85, tabell 8.6.2a.Någon fastprisberäkning av bidragen finns inte frånnågon statlig instans. Mellan 1993/94 och 1998 har statens bidrag tillSymfoniorkestern i i löpande priser ökat från 11,9 till 12,9miljoner kronor. Detta innebär vilket understiger inflationenunder samma period.Ytterligare jämförelse kan göras med angränsande län. Där arbetarSvenska i huvudsak med symfonisk repertoar.Statsbidraget till orkestern i uppgick till 17,0 miljoner kronoratt jämföra med 12,9 miljoner till SON.I de kontakter som förevarit mellan och å enasidan och och å andra sidan har man frånstatlig sida uppmanat till ett breddat regionalt ansvarstagande för SON för attdärmed stärka den ekonomiska basen. Utan att formella villkor har uttalatshar denna breddning framstått som en viktig faktor för att det statliga stödet isin tur skall kunna ökas.I november 1997 träffades en överenskommelse mellan ochLinköpings kommuner samt om ett gemensamtansvarstagande för SON. Detta innebär att ökar sitt årliga bidragtill orkestern som tar på sig ett ansvar somreguljär finansiär. Dessa båda huvudmän skall också beredas plats i styrelsenför SON. De tre parternas fullmäktigeförsamlingar har därefter bekräftat sinaåtaganden genom beslut.Landstingets och kommuns ekonomiska engagemang i SONkommer att utvecklas stegvis. Det första steget är taget genom ovan fattadebeslut, och samråd pågår om fortsättningen. SON har akuta ekonomiskasvårigheter, i hög grad beroende av en betydligt sämre utveckling av detstatliga stödet jämfört med andra symfoniorkestrar. En förutsättning förkonstruktiva regionala lösningar är en positiv och rättvis inställning frånstatens sida när det gäller stödet till SON. En översyn behöver därför görasskyndsamt för att jämställa villkoren för landets symfoniorkestrar.Stockholm den 3 oktober 2000Sven ()()()