mot · GO02MJ726 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ726av Biörsmark, ()VätternFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om som framtida vattentäkt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av stöd och förebyggande skydd av Vättern.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljöfarligt gods.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om övervakning av klororganiska ämnen i Vättern.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en bredare studie av bottensystemets funktion iVättern.MotiveringVätterns dricksvatten är än så länge av god kvalitet. Däremotfinns miljöskador och tecken på rubbad balans när det gällerdjur och växter. Om några arter slås ut kan det få storaföljdverkningar.Vättern är utsatt för mycket stora föroreningsrisker, vilket också harengagerat många människor, som ser som en omistlig framtidavattentäkt. har man kunnat konstatera att bliralltmer betydelsefull som framtida dricksvattentäkt. Hundratusentalsmänniskor får sitt färskvatten från och det finns intressefrån många fler att få ansluta sig.Vättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjor och långomsättningstid. Dessa faktorer ökar möjligheten att belysa och utredaprincipiella samband och följa såväl effekterna av en ökad belastning (t.ex.kväve) som en minskande belastning (t.ex. klororganiska föreningar).De forskningsförslag, som bl.a. arbetat fram, ställerstora krav på systematik och ekologisk kunskap. Programmet är av stortallmänt intresse. Även internationellt finns intresse av att denna forskninggörs.Miljöfarligt godsEn ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporter avfarligt gods. läge i en mycket trafiktät region ochsjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slag utgören uppenbar hotbild. är ju bl.a. en mycket viktigvattentäkt. Därför måste effekterna av eventuella olyckormed farligt gods utredas. Det gäller transporter av gods bådepå och runt . För detta ändamål behövs ettprognosinstrument i form av en datamodell, som kanberäkna inblandning och spridning i vattenmassa.MetallförekomstenTrots att är en ren sjö är dess bottnar förorenade avhöga metallhalter. Det går inte att med säkerhet bedöma ommetallbelastningen på tenderar att minska eller öka.Dessutom saknas nu möjligheter att bedöma om metallerutgör en delorsak till de förändringar som registrerats ikvävecykeln och i bottensamhällena i Vättern.Klororganiskaämnen/dioxinPrecis som när det gäller metallförekomsten så saknas idaglöpande övervakning av tillförseln av klororganiska ämnentill . Dessa ämnen kan antas påverka ett flertalnyckelprocesser i sjön och det är djupt otillfredsställande attkvalificerad kunskap saknas.I debatten om dioxin i fisk har Vätternrödingen varit mycket omdiskuterad.Detta har grundat sig på ett alltför litet och ofullständigt material. Man vetattfisk i innehåller klororganiska föreningar som är typiska förblekeriutsläpp, men detta är en otillräcklig kunskap. Denna situation gerupphov till ryktesspridning och oro, inte minst bland yrkesfiskare.Kvävebelastning fråntrafikenDe kvävemätningar som löpande gjorts i har visat attframförallt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt. Detta äringet unikt för , men det kan inte härledas från dekända kvävekällorna. måste fler betydandekällor fastställas, framförallt vill man undersöka trafiktätaområden.Bottnarnas ekologiBetydande koncentrationsförhöjningar av såväl metaller somklororganiska ämnen finns i bottensediment. Vilkeneffekt detta får för bottenlevande organismer, anrikning inäringskedjan, förskjutningar inom och mellan olikaorganismgrupper är dåligt undersökta.Under senare decennier har flera bottenorganismer gått kraftigt tillbaka,t.ex. laken och djupsiken. Yrkesfiskare och allmänhet har rapporterat attgrund som var bra fiskeplatser nu är överväxta och att det är ett ökatpåslag av trådalger på fisknät m.m. Det behövs således en bred studie avbottensystemets funktion.Stockholm den 2 oktober 2000Karl-Göran Biörsmark (fp)