mot · GN02Fi14 · 2000-04-28 00:00:00 — Den kompensationen försvinner med maxtaxan, vilket leder till attkooperativ förskoleverksamhet får svårighet att hävda sig.Budgetutrymmet som maxtaxeförslaget, tillsammans med den extramånaden i föräldraförsäkringen ger bör användas för att öka valfriheten ochflexibiliteten för olika barnomsorgslösningar och inte enbart riktas in motkommunal heltidsomsorg.En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer innebär attde olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utvecklingav hela förskoleverksamheten i . Etableringsfriheten bör återinföras.Driften av förskolan är inte det viktiga, utan det är den pedagogiska verk-samheten som är det centrala. bör hos regeringen begäraförslag till en familjpolitisk reform som syftar till att ge föräldrarvalfrihet och mångfald i barnomsorgen i enlighet med vad i motionenanförts.3.6 En reform för arbetsmarknadenVikten av att ha ett arbete kan inte överskattas. Förmågan att försörja sigsjälv och sin familj ger en känsla av inre tillfredsställelse, något somtyvärr alltför många inte får uppleva . accepterar inteatt i en brinnande högkonjunktur har av befolkningenmotsvarande 300 000 personer i åldern i arbetslöshet.Ambitionen måste vara att sänka arbetslösheten ytterligare. Underhögkonjunktur måste människor komma i arbete, inte vara inlåsta iåtgärder.Centerpartiet anser att ett sysselsättningsmål är att föredra framför ettarbetslöshetsmål. Detta är särskilt viktigt i en högkonjunktur. Regeringensviker de arbetslösa med den låga målsättning man presenterar i vårbudgeten.Det finns möjligheter att få ut åtskilligt fler människor i arbete om denpolitiska viljan finns. I stället för att redan nu ställa om systemen görregeringen i princip ingenting. Värdefull tid går förlorad med tanke på deninneboende trögheten i systemen. vill ha en högre syssel-sättningsnivå och en lägre total arbetslöshet.Människor måste ges grundläggande förutsättningar att själva kunna taansvar för sin kompetensutveckling och konkurrenskraft i arbetslivet. Detskall ske genom införande av en utbildningsgaranti som syftar till att ge alla,både arbetslösa och förvärvsarbetande, möjlighet att komplettera en tidigarekort utbildning upp till motsvarande gymnasienivå. Denna grund skall sedankunna kompletteras med kvalificerade yrkesutbildningar eller genom uttagfrån ett kompetenskonto kopplat till den enskilde arbetstagaren.Istället för volyminriktade åtgärder som syftar till att pressa ner den öppnaarbetslösheten bör större vikt läggas vid meningsfulla yrkesinriktade utbild-ningar. Alltför många människor har fastnat i en rundgång av arbets-marknadspolitiska åtgärder och öppen arbetslöshet istället för att komma ut iarbete. Detta har medfört att företag har svårt att rekrytera kompetentarbetskraft trots att 300 000 människor i är arbetslösa . Detta ärinte acceptabelt och måste förändras.Med en god grund och en ständig kompetensutveckling ökar tryggheten påarbetsmarknaden, både för arbetstagare och företagare. Detta leder i för-längningen till att en kommande lågkonjunktur kan mötas på ett bättre sätt.Arbetstagare får en ökad rörlighet inom olika yrken som företagensrekrytering av kompetent personal kan säkras.Centerpartiet föreslår att övergångsarbetsmarknader inrättas. På dessaarbetsmarknader ska arbetskraften vara billigare genom en återföring avarbetsgivaravgifter. Grunden är att människor skall ges möjlighet att kommaut i arbetslivet, i kontakt med många olika arbetsgivare, för att "fastna" hos någon. har inte råd att låta människor med erfarenhetfrån tidigare arbetsliv eller från andra kulturer gå förlorade. Alltför många avdessa har gått utan arbete, eller varit fast i en rundgång under alldeles förlång tid.För invandrargrupper som har fyra gånger högre arbetslöshet änriksgenomsnittet är detta särskilt allvarligt och leder till en ökad socialisolering. Att delta i arbetslivet är ett viktigt steg i integrationen i detsvenskasamhället. Om människors tidigare utbildning och yrkeserfarenhet snabbarekan översättas till svenska förhållanden och eventuellt kompletteras innebärdetta att steg kan tas snabbare . Genom en utveckling och förstärkningav de internationella arbetsförmedlingar som finns på många orter kannya kontakter knytas med företag som söker arbetskraft med erfarenhet frånandra kulturer. En större frihet bör ges till den regionala och lokala nivån föratt nå en ökad flexibilitet och därmed kunna anpassa arbetsmarknads-politiken efter regionala och lokala behov och förutsättningar. Det är därförnödvändigt att i en större utsträckning decentralisera AMS.En samordning av försörjningsstöden bör genomföras. Att som delaupp försörjningsstödet på flera olika utgiftsområden gör systemet stelbentoch hindrar i stor utsträckning människor från att kunna söka sig till kvalifi-cerade yrkesutbildningar. Detta kan ändras genom att föra över ansvaret församtliga försörjningsstöd vid arbetslöshet till utgiftsområde 13. Då uppnåsen bättre samordning och större flexibilitet med ett bättre utfall som följd.Centerpartiet utgår från människans förmåga att ta ansvar, både för sigsjälv och för andra och i takt med ökat ansvar växer även förmågan att hittasituationsanpassade lösningar. Det faktum att har olika förut-sättningar i olika regioner måste även återspeglas i den fördaarbetsmarknadspolitiken. Det bör ges regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformerad arbetsmarknadspolitik.3.7 Livskraft i hela landet3.7.1 Från bidrag till att skapa möjligheterRegionalpolitiken ska vara möjlighetsskapande. Genom incitament föraktivitet och utvecklingsarbete kan bilden av den täranderegionalpolitiken ändras. Staten ska garantera likvärdiga möjlighetergenom god infrastruktur och grundläggande service i hela landet. Riktadestöd och bidrag måste ersättas med att vi tillvaratar den utvecklingskraftsom finns i regionerna. Regionalpolitiken måste omfatta flerpolitikområden för att kunna skapa livskraft i hela landet.Regionalpolitiken ska präglas av decentralisering av makten. Landsorternaoch städerna kan inte brytas isär eftersom de är delar av en helhet. Vi måsteutforma en strategi gemensamt för en framtida god regional balans. OmSverige går i otakt får detta negativa konsekvenser såväl i storstäderna sompå landsbygden: bostadsbrist och social utslagning i storstäderna och för-sämrad samhällsservice och utanförskap på landsbygden. En minskadmarknad på landsbygden och en ökande segregation i storstadens förorterinnebär ett ökat utanförskap i form av vanmakt och försämrad samhälls-service.Möjligheten att kunna påverka sin närmiljö är lika angelägen i segregeradebostadsområden i storstaden som i byn i inland. En politik förlivskraft och utveckling handlar därför inte i första hand om stöd och bidragutan om att ta till vara den kreativitet som finns lokalt. Större ansvar ochsjälvförvaltning, dvs. en politik för ökad decentralisering, är nödvändigt fören hållbar utveckling i både stad och land.Lokala arbetsgrupper söker nya vägar för att lösa gemensamma angelägen-heter. Otraditionella metoder och arbetssätt har på många håll inneburit kunnat utveckla den lokala servicen som den lokala samman-hållningen ökat. Tydliga exempel på detta är antalet friskolor och koopera-tiva lösningar som växer fram över hela landet. Faktum är att de kooperativalösningarna har sin snabbaste tillväxt i städerna och inte på landsorten.Sverige är inte organiserat för nya tiders krav om decentralisering, ansvaroch inflytande över den egna närmiljöns utveckling. Den egna kreativitetenoch varje människas företagsamhet måste tas till vara bättre . En nypolitik måste skapa utrymme för mer av personliga och lokala initiativ ochuppmuntra företagsamhet. Genom att utforma framtidens politik och besluts-fattande på detta sätt kan livskraft i hela landet garanteras. Dett bör gesregeringen till känna vad i motionen anförts om livskraft i hela landet.3.7.2 Möjlighet till företagandeVi har för få företag och ett omodernt regelverk i . Den nyaekonomin kräver grundläggande, enkla och överblickbara regler somkan gälla gälla . Möjligheter för långsiktig tillväxt ochtrygghet måste skapas för företagen och arbetstagarna.Ett enkelt regelverket är speciellt viktigt för de små företagen då de harmindre resurser att ta sig igenom dagens byråkratiska djungel. Ambitionenatt göra det enklare för företagen får dock inte innebära att rättssäkerheteneftersätts. Det är av stor vikt att de förslag på förenklade regelverk som lagtsfram från Småföretagsdelegationen får genomslag. Den Simplexgrupp somnu arbetar fram förslag på förenklingar i regelverken måste lägga framkonkreta förslag.Invandrare startar företag i större utsträckning än andra trots att de oftamöts av en skepticism från banker när de behöver låna pengar. De är iställethänvisade till vänner och bekanta för att få tillgång till riskkapital. Dennatypav diskriminering måste motverkas så att än fler företag kan startas avinvandrare. Arbetsgivarrollen kräver ofta goda kunskaper om det svenskaregelverket. Ett enklare regelverk gör det möjligt för fler invandrare attstartaoch utveckla företag.Utvecklingskraft förutsätter ett brett entreprenörskap och att har ettentreprenörsklimat på en hög internationell nivå. Det svenska entreprenörs-klimatet kan bli avsevärt bättre och få en större bredd. Ett breddatentreprenörskap karakteriseras av att det är fint att våga, att det är bra attlyckas, att det är accepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunnaförsöka igen.Den nya ekonomin formar en ny typ av arbetsliv som bör återspeglas i denlagstiftning som reglerar förhållandet mellan arbetstagare och arbetsgivare.Detta är viktigt för att stimulera till ökad utveckling och ytterligareföretagande och tillväxt. Den ökade rörlighet som syns på arbets-marknaden verkar både stimulerande och hämmande för företag ocharbetstagare. Det faktum att många företags substansvärde är kopplat tillpersoners idéer kan utgöra ett stort problem när det gäller framtida företags-värderingar. Detta är något som arbetsmarknadens parter bör finna enlösning på möjligt.Många företag upplever rekryteringsproblem och det hämmar enfortsatt tillväxt. Svenska företag ska inte konkurrera med låga löner, utanmed kunskap och kompetens. Detta ställer krav på att det blir skattemässigtgynnsamt för såväl företag och arbetstagare att utveckla sin kompetens.Ett system för framtida kompetenssäkring måste utarbetas. Centerpartietföreslår att ett system med kompetenskonton införs där det är möjligt förarbetstagaren att utveckla sin kompetens och därmed öka sin attraktivitet påarbetsmarknaden, och för företagen att utveckla sina anställdas kompetensför att behålla sina konkurrensfördelar. Det bör ges regeringen till kännavad i motionen anförts om goda villkor för företagandet.3.7.3 Digital allemansrättInformationstekniken kan i grunden förändra det sätt som samhället ochekonomin fungerar på. Vi kan konstatera att IT och datorisering haren högst påtaglig effekt på tillväxten åtminstone i . liggerväl till för att konkurrera i den nya ekonomin. Politiken har en mycketviktig roll att spela för att ge de rätta förutsättningarna för framgångarockså . Främst handlar det om att skapa ett bra klimat förnyföretagande och innovationer, att garantera hög datormognad och brautbildning , samt att främja en fungerande konkurrens på allaområden.Med en helt privat utbyggnad av konsumentens förbindelse med om-världen, riskerar vi att få en mängd lokala infrastrukturmonopol. Tendensertill detta börjar synas när utbyggnaden av bredbandsförbindelserkommit i gång i större skala - leverantörerna kräver långa bindningstider ochensamrätt på förbindelsen för att "kunna garantera servicens kvalitet". Detinnebär i sin tur att konkurrensen om utveckling av nya tjänster och mellanolika serviceoperatörer hämmas, vilket varken är bra för konsumenterna ellerför samhället i stort.Precis som staten inte ska blanda sig i tekniska lösningar i bilar, ska stateninte välja transmissionsutrustning eller protokoll för de nät som byggs. Denfrågan löses effektivt av marknaden själv. Däremot har staten ett ansvar föratt det finns ett nät att koppla transmissionen till, och att detta nät når till helalandet.Hela telekomsektorn är vidare sådan till sin natur att investerings-horisonten är mycket kort - vanligen närmare tre än . De investeringarsom görs måste därmed, enligt denna logik, gå att räkna hem inklusive av-kastning under en mycket kort tidsperiod. Det blir därmed lockande attinvestera i billigare, men suboptimala lösningar, som ger snabbare utdelning,även om det innebär större investeringar och fördröjningar i intro-duktionen av ny teknik. I en sådan miljö har staten ett ansvar för att garanteralångsiktigheten i den marknadsmässiga utvecklingen och att möjliggöra enlängre planeringshorisont för att låta marknaden undvika suboptimala lös-ningar.Framförallt innebär det, i fråga om den digitala infrastrukturen, att lyftablicken förbi de uppskattningar av bandbreddsbehovet som görs . Istället måste investeringar i infrastruktur göras så att de inte i onödan sätterett tak för den möjliga kapaciteten, utan att en kontinuerlig höjning av kapa-citeten i hela nätet är möjlig.Sammanfattningsvis menar alltså att den statliga politiken fördigital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier:1 Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är den merdynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor för allaoperatörer.2 Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet.3 Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering, som gör att nätetblirskalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.Statens insatser bör inriktas på de områden där det finns en tydlig risk förmonopol och där utbyggnaden inte sker på marknadsmässiga villkor.Främst handlar det om ett öppet accessnät för attförhindra monopolisering av förbindelsen till slutkunden.Centerpartiet har i motionen 1999/2000:T703 En digital allemansrättföreslagit att staten bör ta ansvar för att ett finmaskigt nät bestående avoptiskfiber till "nära hemmet" (med vilket enligt avses 100meter) ska komma till stånd. Utbyggnaden av detta bör ske i ett statligt bolagsom uppbär avgifter från de operatörer som tillhandahåller själva transport-tjänsten (transmissionen). En sådan utbyggnad kan beräknas kosta ca 60miljarder kronor exklusive aktiva komponenter enligt de underlags-beräkningar som gjorts till IT-infrastrukturutredningen.Utbyggnaden av nätet bör bekostas genom att hela säljs ut och medelfrån försäljningssumman anvisas till ett helägt statligt bolag med uppdrag attupphandla det finmaskiga fibernätet. Tekniskt skulle detta t.ex. kunna görasgenom att delar av Nät bryts ut vid en försäljning och att detta bolagförfogar över en del av försäljningssumman. Anvisningen av medel skullemed ett sådant förfarande ske utanför statsbudgeten men resultera i en in-betalning av räntemedel till dess att hela beloppet är förbrukat. Vidare börbolaget åläggas att även framgent betala in vinstmedel motsvarande avkast-ningen på det egna kapitalet. Sammantaget beräknar vi följande utfall frånbolaget:Tabell 2: (2001 2002 2003 2004 2005 2006- )Utöver frågan om accessnätet måste staten följa utvecklingen vad avserlokala nät/ kommunnät och stomnät och deras kapacitetsutveckling.Även om den momentana kapaciteten är viktig, måste frågan omkontinuerlig kapacitet och "quality of service" adresseras i statenspolitik. Mycket talar för att kapaciteten genom kommmersiellt drivenutbyggnad och kommunala nät kommer att vara i huvudsak tillräcklig påde flesta håll i landet, men att det kommer att finnas såväl flaskhalsarsom regioner med otillräcklig transportkapacitet.Innan offentliga åtgärder vidtas avseende andra nät än accessnätet bör eninfrastrukturplan tas fram i samverkan med marknadens aktörer, i första handför att skapa en tydlig bild av tillgänglig och planerad kapacitet, men ocksåför att identifiera områden där offentliga insatser eller incitament behövs föratt åstadkomma den nödvändiga kapaciteten. En sådan plan måste ävenbehandla frågan om servicekvalitet och kontinuerlig kapacitet. Med fördelskulle detta kunna göras som ett samnordiskt projekt för att utnyttja synergiermellan de olika ländernas nät, med tanke på ländernas långsmala geografi.Det bör ges regeringen till känna vad i motionen anförts om en digitalallemansrätt.3.7.4 VägarnaEn god fysisk infrastruktur är viktig för att näringslivet och landet somhelhet ska kunna utvecklas på ett positivt sätt. Eftersatt vägunderhållleder snabbt till sämre transportmöjligheter både för gods- ochpersontransporter vilket får negativa följder för både företag ochmänniskor. har räknat ut att den svenskaskogsnäringen förlorar på grund av detundermåliga vägnätet. Till detta kan läggas alla andra företag ochprivatpersoner som blir drabbade av det dåliga vägnätet. De totalakostnaderna för det dåliga vägnätet torde uppgå till mångmiljardbelopp.Det är inte acceptabelt att det undermåliga vägnätet får fortsätta attförfalla. Att skjuta drift och underhåll av våra vägar framför oss ärsamhällsekonomiskt osunt. De kortsiktiga vinsterna i det statliga tabell-verket äts upp av de långsiktiga samhällsekonomiska förlusterna.Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärder ide fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras . Runt om i landet jäser missnöjet över att regeringensätter våra vägar i strykklass. Andelen privatbilister och yrkestrafikanter somär nöjda med underhållet av statliga vägar och som är nöjda med belagdastatliga vägar minskar stadigt enligt egna undersökningar. Dettamissnöje är berättigat men regeringen tar inte missnöjet på allvar eftersomregeringen inte vill satsa på de åtgärder som behövs för att rusta det svenskavägnätet.Centerpartiet vill ha livskraft i hela landet och det kräver ett väl utbyggtoch underhållet väg- och järnvägsnät. Att rusta upp det nedgångna vägnätetär en prioriterad fråga för att kunna skapa livskraft i hela landet. Staten haridag det samlade ansvaret för infrastrukturen. Det betyder att staten måste tasitt ansvar och rätta till de brister som finns i dagens vägnät. Utgångspunktenmåste vara att vägkapitalet ska förvaltas på ett sådant sätt att värdet pågjordainvesteringar inte urholkas.Regeringen aviserar inga nya pengar till utgiftsområde 22 förrän 2003.Fram till dess att dessa pengar tillförs utgiftsområdet kommer vi att haupplevt ytterligare tre tjällossningssäsonger. Tjällossningar som kommer attha fortsatt att urholka det svenska vägkapitalet och åsamkat företag ochprivatpersoner kostnader på flera miljarder.Även trafiksäkerheten försämras med dåliga vägar. Ska vi på allvar kunnanå den av uppsatta nollvisionen krävs säkra vägar. Säkra vägar ärinte ensamt nog för att nå nollvisionen men det är ett grundläggande funda-ment. Det eftersatta underhållet av våra vägar måste tas igen även för trafik-säkerhetens skull.Insatser för att ta igen det eftersatta underhållet av våra vägar behövs redannu. satsningar i denna motion är ett första steg på en tioårsplanför att börja ta igen underhållet av våra vägar. Under åren 2001-2003avsätter avsevärt mer än regeringen för bärighetshöjandeåtgärder, drift och underhåll av det svenska vägnätet. Detta sker genom bådeutökade anslag till och omfördelningar inom utgiftsområde 22. Sammantagetkommer vi att avsätta 4,5 miljarder mer änregeringen på bärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll av det svenskavägnätet. Det bör ges regeringen till känna vad i motionen anförts omvägarna.3.7.5 Övrig fysisk kommunikationGoda kommunikationsmöjligheter är en avgörande faktor för att helalandet ska kunna ta del av den ekonomiska tillväxten. Utöver ett välunderhållet vägnät är det av största vikt för den regionala utvecklingenatt andra fysiska kommunikationer är väl fungerande. Ur miljösynpunktär det rimligt att den långväga godstrafiken i större utsträckning än idagförs över från vägar till järnväg och sjöfart där så är möjligt. Detta kräverfortsatt arbete med att förbättra möjligheterna för kombitrafik. Detsvenska järnvägsnätet spelar också en viktig roll för persontransporter,både vid rekreationsresor och arbetsresor. Möjligheten till arbetspendlingmed tåg är en avgörande förutsättning för att människorska kunna bo kvar där de vill som de kan bredda sinarbetsmarknad.Flyget har också en viktig roll i transportsystemet. Tillgång till flygplatsersom trafikeras i hela landet är viktigt. Flygets tillväxt beräknas till över 5procent . På vissa flygplatser är den beräknade trafikökningen betydligtstörre. Detta ställer stora krav på att miljöanpassa flygmotorer och flyg-platser. Många av landets flygplatser har en stor utvecklingspotential. Enpotential som alla gånger inte bäst främjas med dagens drift- och ägarstrukturmed som huvudansvarig. En god utveckling av flygtrafikentill och från samt inom kan försvåras av att har både produktionsuppgifter och myndighetsuppgifter. Mycket talarför att dessa uppgifter bör skiljas från varandra.3.8 Ett fungerande rättsväsendeEn av samhällets hörnstenar är att garantera människors säkerhet ochtrygghet. För att leva upp till detta måste människorna kunna skyddasmot övergrepp av olika slag. Samhället får aldrig acceptera en avvecklingav den enskildas rättstrygghet och rättssäkerhet. Det svenskarättssamhället bygger på lagstiftning, kultur och tradition. Den storautmaningen är att kunna anpassa rättssystem i tiden. Det innebär etteffektivt, hållbart och trovärdigt rättssystem.Vår rättssäkerhet är hotadtill följd av de senaste årens kraftiga besparingar och omorganisationerinom rättsväsendet.Skyddet för målsägande och vittnen måste förbättras. Vittnen är en oerhörtviktig del av rättsväsendet. Brottsligheten i har förändrats och denorganiserade brottsligheten har ökat med nät över gränserna bl.a. från deforna kommunistländerna. Likaså har de kriminella mc-gängen etablerat sigoch hot och press gentemot målsägande och vittnen har ökat. Vittnen bör iökad omfattning få stödpersoner, som kan bistå både under förundersök-ningsprocessen och under själva rättegången.I ett demokratiskt samhälle är det avgörande att människor kännerförtroende för rättsväsendet. Detta kräver ett brett samarbete mellan myndig-heterna inom rättsväsendet och ett väl fungerande tekniskt stöd för attsamarbetet ska fungera bra. Handläggningstiderna måste bli kortare hosdomstolar och andra myndigheter. Domstolarnas oberoende ställning är avstor vikt och mer ansvar bör flyttas från till domstolarna. Detfinns ett stort värde i att ha en decentraliserad tingsrättsorganisationeftersomnärhet och lokal kännedom har stor betydelse.Normbildning i samhället spelar en avgörande roll för att förhindra brott.Det är främst i familjen som barn får värderingar och normer som följer demhela livet. Familjepolitiken måste utgå från barnens rätt att känna trygghetunder uppväxten och samhället måste självklart erbjuda familjerna stöd idetta arbete. Skolan och föreningslivet har också ett viktigt normbildnings-ansvar. Våld, nedsättande ord och ovårdat språk eller annan form av missköt-samhet ska aldrig tolereras i skolan eller föreningslivet.Polisen måste ha möjligheter att arbeta på de tider när de bäst behövs ochpoliserna måste få vara poliser. har som mål att ha polisiär när-varo i varje kommun och varje stadsdel i de stora städerna hela dygnet.Närpoliserna måste vara synliga ute i sina närområden och tiden för "inretjänster" måste begränsas. En angelägen åtgärd är därför att stärka när-polisreformens genomslag och att begränsa deras ansvar i utrycknings-verksamheten. De måste ha egna resuser.Det är statens, inte lokala vaktbolags, angelägenhet att ansvara för rätts-tryggheten. Polisen ska sköta de polisiära uppgifterna, medan civilanställdasköter övriga uppgifter. Fler civilanställda behövs inom polisverksamhetensamt fler utbildningsplatser för poliser.