mot · GO02N242 · 2000-10-05 00:00:00 — Detta hindrar inte attmånga konsumenter upplever att deras elkostnader är oförändrade ellertill och med har ökat. Förklaringen till detta fenomen är dels att densocialdemokratiska regeringen har höjt energiskatterna kraftigt och delsatt nätföretagen trots avregleringen inte är konkurrensutsatta.Det totala elpris som slutkunden får betala utgörs av ett renodlat elpris,nätavgift samt energiskatt och moms. För en elkund boende i lägenhet somförbrukar 2 000 kWh utgjorde elpriset ,energiskatter, moms och produktionsskatter och nätavgiften 40procent av totalkostnaden. För en lägenhetskund är alltså avelkostnaden kopplat till den avreglerade marknaden medan avkostnaden beror på av staten beslutade skatter och av kostnadentas ut av nätföretag som har ett naturligt monopol.Avregleringen av elmarknaden inleddes sedan.Regeringen har emellertid ännu inte agerat för att skärpa kraven pånätföretagen. Det är mycket anmärkningsvärt med denna passivitet eftersomdet finns uppskattningar som gör gällande att mer än hälften avavregleringens positiva effekter i form av effektivitetsvinster skulle finnas inätledet.I har man genom så kallad benchmarkingkonkurrens ökatkraven på effektivisering av nätföretagen. Den modell som också skullekunna tillämpas i går ut på att ett index som mäter befolkningstäthet,geografi med mera och som kan förklara kostnadsbilden idistributionsområdet tas fram och används för att mäta effektiviteten hosföretagen. De företag som efter detta index är effektivare och har lägrekonsumenttaxor än genomsnittet får ge ägarna god avsättning på insattkapital. Bolag som har högre konsumenttaxor än genomsnittet förvägras attge ägarna avkastning. Det borde utredas på vilket sätt denna ellerliknande modeller för att öka konkurrensen mellan nätföretagen skulle kunnakomma till stånd.Energimyndighetens tillsyn av nätföretagen måste skärpas . Detfinns alltför många exempel på nätföretag som tar ut oskäligt höganätavgifter.9.6 Byte av elleverantörI och med införandet av schablonberäkning på elmarknaden slopadeskravet på timmätare vid byte av elleverantör. Konsumenternas ställningpå elmarknaden stärktes med bland annat kortare uppsägningstid ochkostnadsfria byten. Av Energimyndighetens rapportering till regeringenframgår dock att systemet ännu inte fungerar som avsett. Många kunderhar inte kunnat byta leverantör så som de har planerat eftersom det hartagit än avsett. Reformens och elmarknadenstrovärdighet kan skadas om inte situationen snabbt förbättras.Energimyndigheten drar slutsatsen att problemet beror på nätföretagenshantering av leverantörsbyten, mätning, beräkning och rapportering.Regelverket anger klart och tydligt hur berörda aktörer skall agera vid ettleverantörsbyte och vilka tidsfrister som gäller. Nätbolagen skall inom femarbetsdagar antingen sända ett meddelande om vad som är felaktigt ellerofullständigt i anmälan, eller bekräfta densamma.Landets nätbolag har till följd av schablonreformen under en begränsad tidtvingats göra i vissa fall betydande nyinvesteringar i datorsystem ochförändringar i sina administrativa rutiner. Vissa inkörningsproblem är därförnaturliga och måste accepteras. Det saknas dock en naturlig mekanism somgör det lönsamt för nätbolagen att tillhandahålla den information som ärnödvändig för en fungerande elmarknad i konkurrens.Det är mycket viktigt att rutiner kring leverantörsbyten och rapporteringenav mätvärden snabbt förbättras. Regeringen bör därför ge Energimyndigheteni uppdrag att snabbutreda formerna för en av Energimyndighetenadministrerad förseningsavgift för de nätbolag som inte uppfyller regelverketskrav om att bekräfta (eller anmärka på) en anmälan omleverantörsbyte.En anmälan om ett leverantörsbyte skall innehålla uppgift omanläggningsidentitet. Enligt Energimyndighetens rapportering är denna förleverantörsbytet nödvändiga uppgift ofta okänd för kunderna och kanföljaktligen inte heller anges av elleverantören.Det är naturligt att anläggningsidentiteten klart och entydigt framgår avnätfakturan till kunden. Regeringen bör därför ge iuppdrag att genomföra eventuellt nödvändiga kompletteringar av föreskrifter,inklusive sanktionsmöjligheter, för att raskt säkerställa att så sker.9.7 Privatisera VattenfallDet finns flera anledningar till varför det är angeläget att börsintroduceraoch privatisera statliga . På den avregleradeenergimarknaden är en statlig aktör som bakbunden, blandannat beroende på en mindre finansiell handlingsfrihet än medtävlarna.Omstruktureringen av europeiska kraftbolag pågår nu för fullt och enframtida struktur beräknas vara tydlig . Skall Vattenfallkunna ta en aktiv del i den pågående omstruktureringen måsteförutsättningarna förbättras genom en börsintroduktion. Ett fortsatt statligtägande av skadar bolaget och lämnar dörren öppen för nyadynamiska aktörer att ta över. innebär det att stora värden, som harbyggts upp inom , riskerar att förloras som elkundernapå kort sikt förlorar på att inte är ett så effektivt kraftföretagsom det skulle kunna vara.Energidebatten och stängningen av kärnkraftsreaktorn i harförsatt i en olycklig situation som minskar bolagets affärsmässigatrovärdighet och försvårar värderingen av bolaget. Det exakta värdet berorbland annat på hur de politiska vindarna blåser, och om rimliga möjligheternafinns att den politiska styrningen av bolaget upphör.För att inte gå miste om bolagets kompetens och möjligheter att konkurrerapå den internationella marknaden är det av yttersta vikt att ABbörsintroduceras. bör därmed bli ett strikt affärsdrivandeenergiföretag som på likvärdiga villkor med andra företag offensivt deltar iden alltmer internationellt integrerade energimarknaden.För att återupprätta effektivitet och trovärdighet somkommersiellt företag bör politiseringen av styrelsen upphöra. Då blirdessutom friare att expandera utomlands och möjligheten att bli enbetydande aktör på den framväxande europeiska energimarknaden ökar.9.8 Ingen förtida avveckling av kärnkraftenVi motsätter oss den typ av politisk direktstyrning av energimarknadensom beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften är ett exempel på.Med utgångspunkt i målen för energipolitiken och givet attenergimarknadens aktörer klarar de miljö- och säkerhetskrav som ställsupp är det att låta marknaden avgöra vilka energislag som skallavvecklas respektive utvecklas.Den energipolitiska överenskommelsen 1997 och det därefter följandebeslutet att avveckla innebar att Socialdemokraterna bröt motfolkomröstningens resultat. Det är därför inte längre meningsfullt att hänvisatill folkomröstningen eftersom Socialdemokraterna agerat på ett sätt som göratt denna får anses vara överspelad. Detta innebär att det inte längrefinns någon anledning att använda sig av folkomröstningen som referens förframtida energipolitik.Förutom det principiellt felaktiga med beslutet om en förtida avveckling avkärnkraften är invändningarna i sak minst lika allvarliga. Avvecklingen ledertill allvarliga negativa konsekvenser för samhällsekonomin, miljön ochjobben.De direkta kostnaderna för den förtida avvecklingen av 1uppgår till . Kostnaderna förenergiomställningsprogrammet, inklusive inrättandet av en nyenergimyndighet, uppgår till totalt . Sammantaget innebärdet att ca 17 miljarder av skattebetalarnas pengar använts på ett sätt som intekan betecknas som annat än resursslöseri. innebär det en storkapitalförstöring att stänga en väl fungerande, säker och miljömässigt braelproduktionsanläggning.Att avveckla säkra och miljövänliga kärnkraftsreaktorer är att tasteg mot en ekologiskt ohållbar utveckling. Stängningen av harmedfört att utsläppen av växthusgasen koldioxid har ökat med persekund, vilket motsvarar drygt mer koldioxid . Sverigegår därmed helt emot intentionerna i internationella avtal om minskningar avutsläppen av växthusgaser. Miljökostnaden begränsas dock inte till ökadeutsläpp av växthusgaser. Också utsläppen av svaveldioxid och kväveoxiderhar ökat med följden att problemen med försurning och övergödning, speciellti , förvärras.Avvecklingen har också fått negativa konsekvenser för såväl hushållensekonomi som för den elintensiva industrins konkurrenskraft. Följden riskerarbli ökad arbetslöshet, särskilt i regioner som har ett mycket utsattläge. De samlade samhällsekonomiska kostnaderna blir därmed mycket stora.Vi menar att det är direkt oansvarigt av regeringen att genom stängningen avBarsebäck 1 ytterligare öka risken för allvarliga problem med Sydsverigeselförsörjning. Den svenska industrin behöver säker tillgång på el tillkonkurrenskraftiga priser. Det är också i detta sammanhang mycketanmärkningsvärt att helstatliga investerat 7,5 miljarderkronor i utländsk kärnkraftsproduktion som vida överstigerproduktionskapaciteten vid . Regeringen har därmed visatatt den förtida avvecklingen av svensk kärnkraft inte handlade om energi,miljö eller säkerhet utan i stället om att säkra den egna politiska makten.Baserat på ovanstående principiella resonemang vill vi ändraenergipolitiken så att de politiska hindren för fortsatt och utveckladanvändning av kärnenergi tas bort. Riksdagsbeslutet om en förtida avvecklingav kärnkraften bör också rivas upp. bör upphäva den bestämmelsei 6 § kärntekniklagen som förbjuder vissa typer av kärnteknisk forskning, dens.k. 5 § kärntekniklagen, som förbjuder uppförandet avytterligare kärnreaktorer, bör likaså upphävas. Med sådana förändringar blirdet säkerheten och ekonomin som avgör kärnkraftens framtid.9.9 Potentialen för ökad energiproduktionVid en bedömning av vilken potential som finns för ökad inhemskenergiproduktion måste man utgå från högt ställda miljö- ochsäkerhetskrav.Den socialdemokratiska regeringen anger i såväl ord som handling att detär de förnybara energikällorna, framförallt vindkraft och biobränslebaseradkraftproduktion som måste öka. Bägge energikällorna har sina förtjänster isynnerhet när det gäller deras begränsade miljöpåverkan. Vi har inte något attinvända mot något av energislagen men förutsättningen måste vara, för dessasåväl som för andra energislag, att de skall klara energimarknadenskonkurrens utan subventioner. Det är mycket tveksamt om de stöd som idagutgår till dessa energislag kan klassas som forskning och utveckling av nyenergiteknik. Det är snarare frågan om en subvention till redan etableradteknik varför dessa stöd, i synnerhet stödet till el producerad i vindkraftverkeftersom det är så omfattande, knappast är rimliga på en avregleradenergimarknad. Det är mycket svårt att bedöma hur stor potentialen för dessaenergislag är om förutsättningen är att de måste klara sig på striktkommersiella villkor.Potentialen för kol- och oljebaserad energiproduktion är inte särskiltintressant att analysera eftersom den negativa miljöpåverkan dessa energislagger upphov till är av den art att det knappast är förenligt med våra miljökravatt öka produktionen.Naturgas som energikälla är relativt outnyttjad i . Den gervisserligen också upphov till vissa negativa miljöeffekter men intetillnärmelsevis så allvarliga som kol- och oljebaserad energiproduktion.Förutsättningen för en större utveckling av naturgasanvändningen är dock attden precis som andra energislag måste klara sig på strikt kommersiellagrunder och att utsläppen av koldioxid kan hanteras.Genom forskning och utveckling kan ny energiteknik tas fram.Accelatordriven transmutation är ett exempel på en ny kärnteknologi.Fördelarna med den nya tekniken är framför allt att de långlivade ämnena ikärnavfallet kan minskas kraftigt som mängden energi som kanutvinnas ur bränsleråvaran kan ökas minst hundrafalt. Mycket forsknings- ochutvecklingsarbete återstår dock innan denna nya kärnteknologi är färdig atttillämpas. Transmutation är ändå ett exempel på att det är viktigt att bedrivaavancerad forskning för att kunna utveckla framtidens energikällor som skallvara kostnadseffektiva, säkra och miljövänliga.Stockholm den 27 september 2000Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()