ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf644 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf644av Wahlén, ()Arbetstillstånd vid bärplockningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fackligt deltagande i prövning av arbetstillstånd inombärbranschen.BärplockareUnder har det rapporterats om hur thailändskabärplockare utnyttjats som billig arbetskraft. TillMellannorrland har företag organiserat resor för thailändare.Flera månaders slit har inneburit att dessa människor blivitfattigare. Kontrakten som de anställda haft har integaranterat någon förtjänst. Bärplockarna har överlevt tackvare ortsbefolkningens välvilja.Bärplockarna kan delas in i två kategorier. En första kategori utgörs avdem vilka fått arbetstillstånd för säsongarbete. Ett sådant tillstånd mellan och . För att få ettsådant tillstånd ställs det krav på bl.a. att det finns bostad i , attansökan lämnats in minst före beräknad inresa i samt attutlänningen fått ett skriftligt arbetserbjudande från en blivande arbetsgivare.En andra kategori av utländska bärplockare är de som säljer bären till enuppköpare. Dessa kommer hit på vanliga turistvisa, i den mån sådana krävs.Försörjning skall varatryggadVi menar att om arbetstillstånd skall beviljas så skallarbetsgivaren erbjuda villkor som garanterar lön vidanställning. Den som bäst känner till och har det störstaintresset av bra arbetsvillkor är de fackliga organisationerna.Innan tillstånd beviljas bör därför facklig organisationgranska anställningsvillkor och lämna klartecken. På vilkennivå det praktiskt skall handläggas kan avgöras inom berördhuvudorganisation. Vad som ovan anförts bör somsin mening ge regeringen till känna.Stockholm den 3 oktober 2000Gunilla Wahlén (v)()()()()()()
mot · GO02Sk1 · 2000-10-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1av , ()med anledning av prop. 1999/2000:122 Internationellt tullsamarbeteFörslag till riksdagsbeslut1. avslår förslaget att skall förklara sig inte tillämpasamarbetsformen hemliga utredningar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsättande av en utredning om kontrollerade leveranser.Motiven till vårt förslagI propositionen föreslås att godkänner tillträde tillEU:s tullsamarbetskonvention samt stiftar en ny lag om internationellttullsamarbete.Vi välkomnar att ansluter sig till konventionen. Det hindrar inte attvi har några detaljsynpunkter på det förslag till lag som regeringen lämnar.Hemliga utredningarI propositionen föreslås att skall avhända sig möjligheten attanvända sig av hemliga utredningar. Motivet är att metoden inte användsav tullen och att därmed tulltjänstemännen inte har erfarenhet aveller utbildning för detta arbetssätt. Metoden tillämpas dock av polisen iSverige, varför det inte finns några principiella hinder för att användadenna arbetsmetod. I stället för att avge en deklaration om att vi inte skallanvända oss av hemliga utredningar bör vi tillse att tullpersonal utbildasför att kunna arbeta på detta sätt.Propositionens förslag bör avslås i denna del.Kontrollerade leveranserKontrollerade leveranser används för att säkra bevis om brottsligverksamhet och kan innehålla moment av bevisprovokation. I denpromemoria som föregick propositionen föreslogs en lagstiftning avdenna verksamhet. Efter kritik av remissinstanserna avstår regeringen frånatt nu lägga fram förslag om lagreglering.Vi instämmer med och anser att det behövs en grundläggandeutredning innan eventuell lagreglering sker. Det är av värde att en sådanutredning tillsätts , oaktat propositionens förslag.Stockholm den 19 september 2000Carl ()()de ()()()()()()
mot · GO02Sk1001 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1001av , Hans (s)Resekostnader i glesbygdFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utredning av olika modeller för att underlättaglesbygdsboende.MotiveringDe dryga kostnaderna för att ha bil är ett stor problem förmänniskor i glesbygden där inga alternativ finns till bilen.Enligt gjorda undersökningar kör boende i glesbygden bildubbelt så mycket som boende i storstäderna. Resorna iglesbygden handlar till övervägande del om resor till ochfrån arbete eller för att besöka olika myndigheter eller annansamhällsservice. Det innebär att kostnaden bara fördrivmedelsskatten i glesbygden var dubbelt så stor somexempelvis för en person i . Prishöjningarna påbensin har ytterligare ökat skillnadenmellan glesbygd och storstad.Beskattning av vägtrafiken skall täcka kostnader för vägunderhåll,trafikskador, trängseleffekter och miljöförstöring. Systemet är delvis utformatför att minska biltrafiken i stadskärnorna främst storstadsområdena. Det ärnödvändigt av trängsel- och miljöskäl att minska biltrafiken i stadskärnornaoch stimulera ett ökat kollektivtrafikresande. är det också ettintresse att människor i glesbygden skall ha möjlighet till arbetsresor ochandra nödvändiga resor till en rimlig kostnad.Det är lätt att konstatera att de negativa effekterna av biltrafiken ärbetydligt större i storstadsområdena än i glesbygden, framför allt när detgäller trängsel och miljöförstöring. Generellt sett är dessutom vägstandardenbetydligt sämre i glesbygden, vilket leder till större drivmedelsförbrukningoch ökat slitage på bilarna. Detta drabbar i hög grad nyttotrafiken ochåkerinäringen och påverkas sysselsättningen i glesbygden. Trots detbeskattas i praktiken bilisterna i glesbygden hårdare än bilister istadsområdena.För att skapa en bättre rättvisa i trafikbeskattningen bör därför boende iglesbygd kompenseras för sina höga resekostnader. Detta gäller såvälprivatpersoner som nyttotrafik och näringslivets transporter. Kompensationenkan exempelvis ske genom ökade reseavdrag eller en särskild skattereduktionför boende i glesbygd.Stockholm den 20 september 2000Hans Stenberg ()()()()()
mot · GO02Sk1002 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1002av , ()Enhetlig restaurangmomsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om införande av en enhetlig restaurangmoms.En enhetligrestaurangmoms börinförasIdag finns två olika momssatser - 12 respektive 25 procent.Den lägre momssatsen används vid försäljning av tillagadmat för avhämtning, catering utan personal,korvkiosksförsäljning, gatuköksförsäljning med flera, medanden högre momssatsen används när tillagad mat säljes ochätes i restaurangens matsal eller vid catering därrestaurangen håller med serveringspersonal.De oklara reglerna och de differentierade momssatserna riskerar snarareuppmuntra skatteflykt än lagefterlevnad. Det leder också till problem medosund konkurrens mellan olika näringsidkare. Skattesystemet bör varauppbyggt så att det främjar sund konkurrens och hög skattemoral.Momssatsens storlek avgörs om maten serveras i tillhöranderestauranglokal eller ej. Serveras maten i tillhörande restauranglokal medanställd personal föreligger 25 procents momsskyldighet. Levereras matentill en kund i lokal utanför restaurangen till exempel till ett kalas i kundenshem utan personal från restaurangen är momssatsen . Det äruppenbart att det är lockande i ett sådant fall att anställa svart arbetskraftochköpa maten i restaurangen med den lägre momssatsen.Låg moms och svart arbetskraft i ena fallet ställs mot den dubbla momsenoch vit beskattad arbetskraft i det andra fallet. Innehållet är i praktikensammasak. Varför ska ett företag som anställer personal i vanlig ordning för att gegästerna bättre service bestraffas med den högre momssatsen? För att främjasund konkurrens och förhindra skattefusk och därmed underlätta för näringenbör en enhetlig restaurangmoms gälla.Stockholm den 5 oktober 2000Agne ()
mot · GO02Sk1003 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1003av , ()Hotellbranschens exportmomsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om behovet av enklare regler för hotellbranschens momsavdragvid export.Motiv för mitt förslagExport av varor och tjänster är befriad från svensk moms.Detta förefaller vara en grundbult i den svenskamomslagstiftningen. I de allra flesta fall fungerar det ocksåpå det sätt som lagstiftaren avsett.För vissa branscher, bland annat hotellbranschen, krävs det speciellaarrangemang för att momsåterbäringen skall fungera. Därför har det vuxit uppspeciella företag som åtar sig att hantera utländska företags krav pååterbetalning och stora svenska hotell hjälper sina största utländska kunderdär det är möjligt.Effekten av att det är så komplicerat blir att bara en liten andel av demöjliga momsåterbäringarna verkligen blir av.Ett smidigare system för återbetalning av exportmoms i hotellbranschenskulle utgöra ett inte oväsentlig bidrag till de svenska småföretagens export-ansträngningar. har all anledning att begära att regeringen läggerfram ett förslag till enklare regler.Stockholm den 4 oktober 2000Jan ()
mot · GO02Sk1005 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1005av , ()Översyn av kulturmomsenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av kulturmomsen.MotiveringDet pågår en livlig debatt om hur hög momssatsen skall varapå kultur. Bokmomsen är ett aktuellt exempel. Ett annat ärkravet på sänkt moms på så kallad "folkparksdans". Detsistnämnda kravet innebär att denna dansform skalljämställas med andra dansformer som t.ex. balett.Enligt min mening är det nu dags att ta ett samlat grepp. Regeringen bördärför ta initiativ till en översyn av kulturmomsen. Översynen bör då ocksåinnefatta det som har aktualiserats bland annat i samband med kravet på sänktmoms för "folkparksdans", nämligen vad som skall innefattas i begreppetkultur.Stockholm den 5 oktober 2000Kjell ()
mot · GO02Sk1006 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1006av Bjälkebring, ()KulturmomsFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att se övermöjligheterna att införa en generell momssats på för all kulturellverksamhet inklusive dansbandsmusik.MotiveringSe in i mina ögondär kan du spegla digoch möta dig självi mina ögonoch jag i digmedan vidansarDansen rymmer möjligheten att se, att minnas, att blipåmind, vilket är en av kulturens uppgifter. En sådantotalupplevelse får man i dansen. För vem kansitta still när ett riktigt bra dansband spelar en låt man baravill dansa till? Benen, armarna, kroppen vill, de vill röra sigtill rytmen och leva sig in i musiken. Koden växer frammellan oss, tecken formas, rytmen och stegen väver alltingsamman. Vi, du och jag, vi dansar. Jag söker dig och dumeddelar mig och finns alltid närvarande liksom jag,dansande med mig. Vi väntar, känner in varann,kommunicerar i dansen.På detta sätt upplever många som gillar att dansa till dansbandsmusikdansen mellan två människor. Det är för mig ofattbart att man kan låta bli attuppfatta detta som kultur.Trots de ambitioner som finns på många håll att sträva efter en enhetligkulturmoms på har dansbandsmusiken fortfarande en tjugofemprocentigmoms. Det innebär att det kostar mer att röra sig till musik genom att dansaän genom att som publik sitta ner, stå eller hoppa. Varför ska en kulturformsom leder till ökad motion och välbefinnande kosta mer - den borde väl kostamindre? Vinner vi inte alla på ett gott folkhälsoarbete?I mitt parti har vi länge arbetat för en enhetlig och låg kulturmoms. Jag seringa hinder för att dansbandsmusik ska kunna omfattas av samma momssatssom övrig kultur och föreslår därför att beslutar att ge regeringen iuppdrag att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att införa enallmän och lika kulturmoms på , inkluderande momsen pådansbandsmusik.Stockholm den 3 oktober 2000Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GO02Sk1007 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1007av , ()Moms på danstillställningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sänkt moms på dansevenemang.MotiveringEtt av de största folknöjena i har genom årenvarit de traditionella logdanserna. Men också i bygdegårdaroch Folkets hus har sällskapsdansen samlatmycket människor.Ett lysande exempel från sommarens logdanser i är den alltpopulärare en knapp mil väster om där nära tusentaletungdomar denna sommar samlats för attdansa. Alltid helnyktert, alltid lugnt och städat och oftast mycket bra musik.Ett gott exempel med något äldre besökare är Åslidens danspaviljong i ,. Här samlas mellan 500 och 800 dansande "mogen ungdom" varjetisdag . Fantastisk stämning och mycket dansant publik.Av någon obegriplig anledning har traditionella dansevenemang inteansetts som lika fina ur kultursynpunkt som andra arrangemang inomområdet, konst, musik, teater etc. Möjligen har detta också haft betydelse närdansen kommit att klassas annorlunda ur momssynpunkt än andrakulturevenemang.25 procents moms, den högsta momssatsen, tas ut på sällskapsdans,däremot tas endast 6 procents moms ut på egyptisk magdans och afrikanskdans, med hänvisning till att det är kultur. Om en rockkonsert endast erbjuderlyssnande är momsen låg, medan samma konsert skall taxera ut en högremoms om avsikten är att röra sig i dansform till musiken. Alla som bevistatt ex kan förstå att gränsdragningen kan bli mycketbesvärlig.Dans i alla dess former är naturligtvis kultur men också motion. ärockså bra friskvård som kan utövas högt upp i åldrarna. Samvaro med musikkombinerat med motion förbättrar både den fysiska och psykiska hälsan.Att kunna dansa och att utöva dans är något av det mest självklara för deflesta människor. Framför allt för barn och ungdomar är möjligheten att tidigtlära sig dansa en bra grund för ett naturligt umgänge mellan könen, etttillfälleatt utveckla den sociala kompetensen i ordnade former. Dansen kan ocksålägga grunden för en god kondition, vilket är viktigt i med stark tendensatt alltfler rör sig allt mindre. Välordnade danser kan också ses som etteffektivt instrument för att bekämpa droger och minska alkoholkonsumtion.Det finns alltså starka skäl för att stimulera fler att lära sig dansa. Redan igrundskolan bör dansundervisning erbjudas eleverna som en självklar del avundervisningen. En god förebild kan också vara den enastående "vågastuffa"-verksamhet som bedrivs på i undervinterhalvårets sedan mer än . Då får ungdomar lära sig dansa till de bästa av landets orkestrar och underinstruktörers överinseende. Men även äldre människor mår bra av att kommasamman och få möjligheter att röra på sig till musik. Det är därför av stortvärde när PRO eller SPF arrangerar "mogendans" med levande musik.De nuvarande momsbestämmelserna är som redovisats ovanmotsägelsefulla och krångliga. Det finns alltså starka skäl för att nu sänkamomssatsen på traditionella dansevenemang så att kulturevenemangbehandlas lika i detta avseende.Stockholm den 4 oktober 2000Sven ()
mot · GO02Sk1009 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1009av , ()Skatt på veteranfordonFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att befria äldre traktorer från fordonsskatt i enlighetmed vad som anförs i motionen.Motiv för vårt förslagEtt flertal gånger har i diskuterats och framställtsyrkanden om befrielse av årlig fordonsskatt påveterantraktorer. Vi vill härmed ånyo aktualisera dennafråga.Sedan 1994 är personbilar, bussar och motorcyklar som är eller äldrebefriade från årlig fordonsskatt. Motivet till denna skattebefrielse är attfordonen endast körs mycket korta sträckor , och att de i huvudsakanvänds för uppvisningsändamål och aktiviteter i veteranklubbsverksamhet.Det har därför enligt riksdagsbeslut varit möjligt att medge detta undantag iskattelagstiftningen.Ett undantag från undantaget - vilket närmast enligt vår uppfattning fårbetraktas som ett olycksfall i arbetet - rör veterantraktorer. Gamla traktorerrenoveras och visas upp på samma sätt som andra äldre fordon. Liksom dessakörs även äldre traktorer endast korta sträckor och de används inte heller idagligt bruk.Det är alltså logiskt att också traktorer som är befrias frånfordonsskatt i likhet med vad som gäller övriga veteranfordon.Stockholm den 4 oktober 2000Carl G ()()
mot · GO02Sk1010 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1010av , ()EnergiomställningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattereglernas betydelse för omställning av energisystemetoch uppbyggande av kraftvärmeproduktion samt fjärrvärme.MotiveringI skapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle äromställningen av energisystemet central. Omställningenskall genomföras på ett sådant sätt att den elintensivabasindustrins konkurrensläge inte äventyras. Effektiviseringoch hushållning med energi skall stimuleras.Energiomställningen förutsätter dessutom omfattandesatsningar på el- och värmeproduktion som baseras påförnyelsebara bränslen och förnyelsebara energikällor.Många kommuner arbetar aktivt med att underlätta energiomställningen,exempelvis genom uppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme.Tyvärr är inte skattereglerna så utformade att de underlättar denna utbyggnad.Snarare tvärtom. Flera fjärrvärmebolag brottas med problemen att få industrinatt ansluta sig till nätet p.g.a. att skattereglerna gynnar oljeuppvärmning förindustrin. Det är därför uppenbart att en översyn av skattereglerna kan stödjaomställningen av energisystemet.Stockholm den 4 oktober 2000Urban ()()
mot · GO02Sk1011 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1011av , ()KlimatpolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klimatpolitiken.MotiveringMånga av den senaste tidens stora naturkatastrofer har ettsamband med klimatfrågan. När härom åretdrabbades av kraftiga översvämningar var det knappast ettenstaka undantag.Idag är flertalet forskare ense om att ökade utsläpp av växthusgaserkommer att orsaka än mer miljöproblem . Till tidigare kunskaperom växthuseffekt bör läggas de som påvisar att uttunningen av ozonskiktetpåskyndas av utsläpp av växthusgaser.Det finns med andra ord all anledning att försöka begränsa utsläppen ochatt därmed leva upp till de åtaganden som och andra länder ställt sigbakom i internationella överenskommelser. Ett viktigt instrument därvidlag ärbeskattning av utsläppen. Här ligger i framkanten vilket gör detangeläget att på EU-nivå försöka höja nivån så att differensen mellan olikamedlemsländer blir mindre.Ett annat viktigt instrument kan vara att använda sig av s.k. överlåtbarautsläppsrättigheter. Denna möjlighet att styra de totala utsläppen och ändåbereda produktionen flexibilitet bör prövas på bred front.Den största ökningen av utsläpp beräknas dock trafiken stå för. Även omtekniken på många områden blivit bättre så ökar ändå utsläppen som en följdav ökad trafikvolym. Det finns därför all anledning att under de kommandeåren stödja mer miljövänliga kommunikationer. Det handlar om tydligaincitament för en ökad kollektivtrafik. Regeringens förslag om en sänkt momspå kollektivtrafik är ett gott sådant exempel.Men det handlar också om att stimulera mer miljövänliga privatbilar.Regeringen har även här tagit initiativ till ett samarbetsprojekt med störresvenska biltillverkare. Det är bra men inte tillräckligt.Miljörelateringen av skattesystemet måste bli tydligare. Visst stimulerarhöga bensinpris till bilar med lägre bränslekonsumtion. Men det är ocksåviktigt att se över fordonsskatterna. Målsättningen då måste vara attbränslekonsumtionen blir den klart viktigaste faktorn. Det är knappastacceptabelt och bryter mot allmänhetens uppfattning om vad som ärmiljövänligt när några av de "törstigaste" bilarna är klassade som miljöklass1. Det behövs därför en översyn som grundar sig främst i bränslekonsumtion.Stockholm den 28 september 2000Martin ()
mot · GO02Sk1012 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1012av , ()EnergiskatterFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anpassa energiskatterna efter de nya omvärldsvillkoren.Lika villkor för renareenergiDet har varit nettoimportör av elkraft.Temperaturkorrigerat har elförbrukningen i frånaugusti 1999 till ökat till . Undersamma tid har elproduktionen sjunkit till 142 TWh.Eftersom den dyraste elen på den Nordeuropeiskaelmarknaden produceras i kolkondenskraftverk motsvarasSveriges elimport av en lika stor produktionsökning iutländska kolkondenskraftverk.Import av el från kolkondenskraftverk är miljömässigt en sorglig historia.Att producera en TWh el i ett kolkondenskraftverk leder till utsläpp avungefär svavel och lika mycket kväveoxider. elimport ledersåledes till utsläpp av tusentals ton försurande och övergödande ämnen. Detfinns därför all anledning att ordna förutsättningarna för energiproduktionenpå sådant sätt att kolkraften inte används om bättre energislag finnstillgängliga.Lunds naturgasbaserade kraftvärmeverk skulle kunna producera ganskamycket el och därmed tränga tillbaka en del av kolkraftimporten. Denlundensiska elen har betydligt bättre miljöprestanda än kolkondenskraftverk.Den är fri från sot, stoft och svavel samt mycket snål på kväveoxider.Dessutom släpps inte överskottsvärmen ut i naturen, utan används ifjärrvärmenätet. Det senare sätter dock - helt paradoxalt - krokben för LundsEnergis möjligheter att konkurrera mot importerad el frånkolkondenskraftverk. När överskottsvärmen används i fjärrvärmenäten i Lundbelastas nämligen energiproduktionen av skatter som helt saknar motsvarighetför de utländska konkurrenterna.Elen från kraftvärmeverk skulle, med rätt förutsättningar,kunna konkurrera ut kolkraftsimporten. Därför bör energiskatterna i Sverigesnarast anpassas efter de nya omvärldsvillkoren, där inte längre utgören isolerad elmarknad, utan ingår som en del i en fri, nordeuropeiskelmarknad. På denna stora elmarknad gäller det för energi- ochskattepolitiken att skapa förutsättningar för att använda de minstmiljöskadliga energislagen först, samt att utnyttja fjärrvärmeunderlaget förelproduktion, vilket det finns förträffliga förutsättningar att göra i Lund.Stockholm den 4 oktober 2000Lars ()
mot · GO02Sk1013 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk1013av , ()Koldioxidskatt på torvFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av koldioxidskatt för torv.MotiveringDen gas som ger största växthuseffekten är koldioxid. Andragaser är metan, dikväveoxid och freoner. Om halten av dessaomräknas till koldioxidenheter svarar energiproduktionen av växthuseffekten och transporter för 33procent. Många forskare anser att världens länder måsteminska sina utsläpp med under de närmasteåren om storskaliga klimatförändringar skall kunnaundvikas. Ett bränsle som till största delen är fossilt är torv.Den kan förnyas i endast långsam takt. Vid förbränning avtorv frigörs koldioxid och lagras i lufthavet. Koldioxiden kanalltså återgå i nybildning av torv endast på tusen års sikt. Detkan mot den bakgrunden inte anses rimligt att bränslet torvär befriat från koldioxidskatt.Stockholm den 5 oktober 2000Harald ()