ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub298 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub298av Husmark , ()Kreativitet i skolanFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om värdet av att ta till vara barns och ungdomars kreativitetoch uppfinningsvilja i skolan.Sverige i framkantAtt stimulera barn och ungdomars aktivitet på ett tidigt stadium leder islutändan till en utveckling av ett samhälle och dess näringsliv som hållerAB i framkanten av en stark, konkurrensutsatt globalisering.Det skall bubbla och brusa av kreativitet i landet och få grundskolor attlyfta. Ja, så står det i programförklaringen till projektet , en metodsom skall fungera i vardagen och som byggs upp på lång sikt, utarbetad avUng Innovation Sverige.Innovation har betytt mycket för genom tiderna och gör så . Uppfinnarklimatet behöver förbättras för att produktionen skall utökasoch barns unika förmåga att hitta lösningar på problem genom konkretainsatser måste uppmuntras och tas tillvara. Uppfinningrika barn är Sverigesframtid.I dag vill barn bli fotbollsproffs eller programledare. Vi måste få barn somockså vill bli uppfinnare.Kolsyrat har som projekt genomförts i med högabetyg rakt igenom vid utvärderingen. Eleverna arbetar ämnesövergripandemed behovsidentifiering, problemlösningar, prototypbygge, skisser ochpresentationer m.m.Många av de uppfinningar som kommit till under projektet har sedanpresenterats på en mässa där eleverna fått växa och visat prov på sin kreativaförmåga.Erfarenheter från projektet skall leda fram till en modell - ettkoncept - som skall göras tillgängligt för samtliga grundskolor.En modell som skall utmana elevers och lärares kreativitet ochuppfinningsrikedom.Stockholm den 3 oktober 2000Cristina Husmark ()
mot · GO02Ub299 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub299av , ()Kontroll av fristående skolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av lagstiftning till skydd för personal på friståendeskolor.MotiveringAntalet fristående skolor fortsätter att öka kraftigt. Lagstiftningen följerdock inte med i samma takt. Det finns inte någon lag till skydd förden personal som är anställd på en fristående skola. Den anställde på enfristående skola kan riskera att förlora sitt arbete om de vill avslöjamissförhållanden som förekommer på den skola där de arbetar.Inom vården och omsorgen har man fått lex och lex , till skyddför de anställda. Både lex och lex tillkom som en följd avavslöjanden om missförhållanden på arbetsplatsen. Missförhållanden som närde påtalades synliggjorde bristen på lagskydd för den som berättarom sina erfarenheter. Detta förstärkta lagskydd är till gagn för såväl personalsom patienter. Det bidrar också till att öka de anhörigas trygghet.En motsvarande lag som omfattar skolans personal och elever finns ännuinte. Lärare inom fristående skolor riskerar fortfarande att förlora sitt arbeteom de avslöjar missförhållanden på skolan. Även om en anställd vänder sigtill någon utanför skolan med uppgifter kan arbetsgivaren efterforska vemsom yttrat sig - något som är förbjudet inom den offentliga skolan. Den kritiksom når kommer oftast från föräldrar när enskilda elever intefått sina behov tillgodosedda alls eller på ett otillfredsställande sätt.Skolverket är dock tandlöst mot missförhållanden inom de friståendeskolorna. En lag, motsvarande lex och lex , bör därför omfatta denpersonal som tjänstgör i fristående skolor.Stockholm den 19 september 2000Carina ()
mot · GO02Ub300 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub300av Brendt, ()Undervisning i hemkunskapFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen låter utreda, vilka konsekvenser det minskadeantalet undervisningstimmar i hemkunskap haft för barns och ungdomarsmatvanor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen låter utreda vilka möjligheter det finns att låtaalla ungdomar i gymnasieskolan få undervisning i hemkunskap.Motion angående behovet av utökadundervisning i hemkunskapÄnda sedan det gamla bondesamhällets dagar och fram till våra dagar hardet varit flickors och kvinnors uppgift att laga mat och sköta alla i ett hemförekommande sysslor. Det har inneburit att kvinnor lärt sig hur manhushållar och tar till vara råvaror. ser samhällsbilden helt annorlundaut. Kvinnor arbetar utanför hemmet i lika hög grad som män och ingenman förväntar sig att middagen ska stå serverad när han kommerhem från sitt arbete. Behovet att lära sig laga mat och sköta sitt hem ochsina kläder är lika stort hos pojkar som hos flickor. lärde man sigatt laga mat hemma i köket, men har matvanorna förändrats ochfamiljen äter inte alltid middag , utan vid olika tidpunkter.Möjligheten för barn och ungdomar att hemma lära sig hur man lagar matoch hur man hanterar råvaror är alltså mycket begränsade.Alla vet att kost och motion har stor betydelse för hur vi mår och attdet är ett viktigt led i friskvården att lära sig att äta rätt. Trots detta harviktenhos den svenska befolkningen ökat . I den ena larmrapportenefter den andra rapporteras om sjukdomar som beror på övervikt ochveckopress och dagstidningar är fyllda av olika bantningsförslag.Antalet timmar i hemkunskap minskade i samband med den senasteförändringen av läroplanen för och därmed minskade ocksåmöjligheterna för eleverna att lära sig hur man lagar bra mat. Ämnet innebarinte bara matlagning, utan också undervisning om hur man tar tillvara råvarorpå ett riktigt sätt och hur man hushållar med sina matpengar, dvs hur manlagar god, näringsriktig mat till ett bra pris. Eleverna fick också lära sig hurman tvättar och sköter sina kläder på ett bra sätt.Undervisningen i har varit betydelsefull, men kanske skulledet vara ännu mera värdefullt om ungdomar som går i gymnasieskolan, dåmånga redan bor i eget boende, fick möjlighet att lära sig mer om kost ochmotion, hur man får hushållspengarna att räcka till och hur man sköter sinakläder. Om ämnet sedan kallas hemkunskap eller konsumentkunskap ellernågot annat är av underordnad betydelse - det viktiga är att ungdomar harmöjlighet att skaffa sig kunskaperna.Stockholm den 2 oktober 2000Agneta Brendt (s)
mot · GO02Ub301 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub301av , ()Fristående skolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförts om en översyn av skollagen och regelsystemet för de friståendeskolorna.MotiveringEn av godkänd fristående skola har rätt till ett bidrag sommotsvarar den kommunala skolans kostnad per elev. Men i många fall harkommunerna svårt att minska sina egna kostnader med motsvarandesumma. En relativt stor fristående skola i en liten kommun förorsakarkommunen stora ökade utgifter.En ökad etablering av fristående skolor i en kommun förstärker ävenfarhågorna för en ökad segregation. inom skolan kanleda till en målkonflikt mellan målen för skolan och ägarens krav på vinst.Därför anser vi att det behövs en översyn av gällande lagstiftning, bådevad gäller regler för godkännande, formerna för bidrag samt tillsyn ochutvärdering av verksamheten. Vi anser att det finns skäl att stärkakommunernas inflytande så att etablering av fristående skolor inte leder tillvidgade klyftor och ökade kostnader för skolverksamheten.Vi ser positivt på olika alternativ inom barnomsorgen och skolan, och viser med intresse på de initiativ som tagits av lärare och föräldrar att startaskolor med särskild inriktning och pedagogik. Den ökade mångfalden måstedock vara förenlig med ett kommunalt ansvar för att vi ska ha ensammanhållen och likvärdig skola och förskola för alla barn. Mångfalden fårinte leda till en ökad segregation.Stockholm den 3 oktober 2000Barbro ()(s)()()
mot · GO02Ub302 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub302av , ()Medlingsverksamhet i svenska skolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa medlingsverksamhet i svenska skolor.MotiveringDemokratins yttersta väsen handlar om att visa människor respekt,ödmjukhet och att lära sig förstå att människor både är lika och olika.Detta synsätt skall prägla hela vårt samhälle, men är också ett områdesom skall prioriteras inom skolan.Det är en självklarhet att skolan skall ge alla elever goda kunskaper isamtliga läroämnen. Men detta är i grunden inte tillräckligt. Under skoltidenskall eleverna även fostras i demokratiskt tänkande och handlande. Omeleverna på vägen genom skolsystemet tappar respekten för demokrati ochgrundläggande mänskliga värden är detta inte enbart ett misslyckande förskolan, utan för hela samhället.Skolan skall därför på flera sätt ges förutsättningar, verktyg och metoderför att främja barns och ungdomars demokratiska kompetens.En del av elevernas lärande i demokratins grunder handlar om att lära sighantera och lösa konflikter på ett konstruktivt sätt.I engelska skolor är medling en utspridd metod för att lära eleverna atthantera konflikter och meningsskillnader. Metoden handlar i stort om att sättasig ner och diskutera sig fram till olika lösningar på konflikter eller problemsom uppstått. "Medkompis-projekt" är ett utbildningsprogram som användsinom medlingsverksamheten.Programmets grund utgörs av att eleverna själva får lära sig att lösakonflikter, genom att de får den kompetens de behöver för att med hjälp avlärarna starta egen medlingsverksamhet på den egna skolan. De får bl.a. lärasig mer om vilka förbättringar som är möjliga att uppnå för skolan i helhetoch för eleverna som individer.Genom medlingsverksamheten på de engelska skolorna har goda resultatuppnåtts och metoden kan därför med fördel även införas på svenska skolor.Stockholm den 4 oktober 2000Siw ()
mot · GO02Ub303 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub303av , ()UndervisningsskyldighetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av undervisningsskyldighet.Motiv för mitt förslagDen skolplikt som finns i innebär att alla barn är skyldiga att gå iskolan. Självklart skall alla barn få möjlighet att lära sig det de behöverför att kunna skaffa ett arbete och försörja sig, men självatermen skolplikt låter nästan som om barnen gick i skolan för samhälletsskull. I en del andra länder har man i stället för skolplikt en så kalladundervisningsskyldighet. Barnen skall alltid ha rätt till utbildning, det villsäga att samhället har en skyldighet att se till att alla barn fårundervisning.Detta betyder att det inte är den samhällsägda skolan som barnen går till,utan att det skall erbjudas andra alternativ såsom olika typer av friskolor.Dessa friskolor kan drivas i olika ägandeformer som aktiebolag, stiftelsereller kooperativ. Det ger också möjlighet för föräldrar i glesbygd att startamindre skolor för de små barnen så att de kanske slipper att resa så långt deförsta åren i skolan. Detta system ger alltså föräldrarna större inflytande översina barns skolgång. Om inte samhället ordnar en skola som är tillräckligt braeller ligger för långt bort så kan man mycket väl starta en skola på ett mycketmindre krångligt sätt än annars.Samhället är skyldigt att ställa upp för barnen, inte tvärtom. Ettkonkurrensförhållande skapas och detta gynnar barnen, deras föräldrar ochinte minst all skolpersonal som kan få olika arbetsgivare ocharbetsmetoder att välja mellan. På så sätt stimuleras också de olika skolornaatt vara bäst, vilket i sin tur gör att vi får bättre studieresultat. Självklart skallkostnaderna, liksom , betalas av samhället. Ingen ska stå utanför"valfrihetsrevolutionen". Alla skall vara med.Stockholm den 27 september 2000Roy ()
mot · GO02Ub305 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub305av , ()Självförsvar för flickorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att de tjejer somönskar skall ges möjlighet till träning i självförsvar i anslutning tillskolan.MotiveringVarje år anmäler cirka 20 000 kvinnor misshandel i . Därutöverfinns ett stort mörkertal. Endast var femte anmälan leder till åtal. Våldmot kvinnor måste bli en bättre prioriterad fråga i hela samhället. EnSIFO-undersökning med tusen intervjuer som presenterades i tidningenVår Bostad visade, att det finns en stor otrygghet i våra bostadsområden.Framför allt är det unga kvinnor som känner stor otrygghet. Var tredjekvinna säger sig ha varit rädd eller otrygg runt bostaden.Överfall, våldtäkt och inbrott är de brott som kvinnorna är mest rädda för.Bland 15-19-åringar har känt sig rädda och otrygga i sittbostadsområde.Allra viktigast är givetvis att på alla sätt och med flera metoder motverkabrott. Polisen har här en stor uppgift att fylla. Alla kommuner bör genomföraett program för kvinnofrid. Det gäller såväl fysisk miljö som att föra endiskussion om kvinnofrid i bostadsområden, på skolor och arbetsplatser. Trotsalla strävanden kommer dock inte samhället att lyckas skapa sådanaförhållanden att alla känner trygghet. Familjens nedtonade roll och brist påstöd är givetvis en orsak till det ökade ungdomsvåldet, liksom försämradeskolmiljöer på vissa håll.Skolans uppgift är att genom etiska samtal, samlevnadsundervisning,kunskap och information, social kompetens och relationsskapande åtgärderstärka självförtroendet hos såväl tjejer som grabbar. Det är givetvis viktigastatt få lära sig att inte slå. Skolan har också en roll att bekämpaskönhetsförtryck och orättvisor. Självförsvar för tjejer skulle kunna vara ettkomplement till denna undervisning och vända sig till dem som frivilligtönskar.Självförsvar handlar i grunden om mycket mera än att lära sig metoder föratt handgripligt skydda sig mot anfall. Det första ledet innebär att ge hjälptillsjälvförtroende, att tjejerna känner att de är värda att försvara sig själva. Enviktig lärdom är att veta att man har rätt att sätta gränser. Den som känner eninre säkerhet och uppträder på ett säkert sätt har större möjligheter att slippabli anfallen, än en person som verkar mycket osäker. Självförsvar handlarockså om att våga ta ögonkontakt och säga ifrån på skarpen. Metodernahandlar sedan om att lära sig slå mot känsliga punkter endast med syftet attförsvara sig själv.Verksamheten är efterfrågad och flera högstadier har bokat införeläsningar. Det är viktigt att tjejer får stöd i att stärka sin självkänsla.Dethandlar också om att ha rätt till sin egen integritet.Stockholm den 2 oktober 2000Ulla-Britt ()
mot · GO02Ub312 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub312av Wälivaara, ()Särskilt stöd till glesbygdsskolorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat statligt stödtill glesbygdsskolor. utredas.MotiveringSlagorden att hela ska leva och att alla ska ha bredband uttalasofta och gärna, men är inte till någon tröst för de småbarnsföräldrar somvalt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning pågrund av ett för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stängerkommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inteminst många föräldrar i inland har fått erfara.Det händer att föräldrar i glesbygden tar ut sina barn i skolstrejk, då demenar att det inte är rimligt att kommunen ska frakta sexåringar perdag på dåliga grusvägar i dåligt väder med halka och kyla för att de ska kunnagå i skolan. Med så långa resor blir arbetsdagarna orimligt långa för så småbarn.För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att byn dör ut.Få företag är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ändåsvårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygddär det inte ens finns en lågstadieskola.Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola.Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära attelevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns mångaglesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilken kan innebäraatt en negativ befolkningskurva vänds.Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotadeglesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även omelevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Detta statliga stödskakunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen ochkriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positivutvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen ser ut skagöras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på länsstyrelseneller annan lämplig myndighet.Stockholm den 25 september 2000Erling Wälivaara (kd)
mot · GO02Ub315 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub315av Vallius, ()Pedagogiska insatser i för finskspråkiga barn och ungdomarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bidrag för pedagogiska insatser för finskspråkiga barn ochungdomar.MotiveringEnligt förordning 1998:1636 om vissa statsbidrag för utveckling avskolväsendet och barnomsorgen får lämna bidrag tillkostnader för pedagogiska insatser för finskspråkiga elever. Bidraget harfunnits och det infördes medstartandet av pedagogiskt utvecklingsarbete för finskspråkiga elever, s.k.PUFF-verksamhet. Kommuner och skolor med modersmålsklasser förfinskspråkiga elever eller modersmålsundervisning för dem sökte dessabidrag. sökte också de nystartade svensk-finska friskolorna dessa bidrag för olika utvecklingsprojekt. Bidraget varöronmärkt och bidragsbeloppet bestämt i regeringens budget.För två år sedan ändrades namnet på bidraget från pedagogisktutvecklingsarbete till pedagogiska insatser enligt förordningen. I sambandmed det togs också öronmärkningen bort så att får bestämma omhuruvida det delar ut bidrag och hur mycket. Detta har lett till en förändradpraxis vad gäller tilldelningen av bidrag. (dåöronmärkningen har varit borta!) har bara en liten bråkdel i jämförelse medtidigare delats ut. Proportionerna är anmärkningsvärda, 1999 fick av över 70ansökningar bara två kommunala projekt och ett från svensk-finska friskolan iEskilstuna medel till sina projekt. Ansökningarna besvarades med i principtvå intetsägande meningar: "Ansökan uppfyller inte alla de krav som ställs iutlysningen av bidraget. beslutar därför avslå ansökan. "I praktiken har denna nya praxis lett till att svensk-finska barn och eleverhar fått mycket litet bidrag till sina förskolor och skolor. Många skolor harfaktiskt gett upp och sökte inte alls detta bidrag för det pågående läsåret.Med hänvisning till det ovanstående är det önskvärt att bidraget återöronmärks och att regeringen också bestämmer hur stort belopp som årligenskall delas ut.Stockholm den 2 oktober 2000Paavo Vallius (s)()
mot · GO02Ub317 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub317av , ()BarnomsorgssubventionerFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar genom ändring av kommunallagen att kommunernaskall ha den generella rätten att fördela sina barnomsorgssubventioner påett rättvist sätt till varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kanerhålla den faktiska valfriheten att bedöma och att genomföra denbarnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för.Genomslag för likställighetsprincipenRegeringsrätten har i tidigare beslut ansett (RÅ 1991 ref. 19) att denallmänt vedertagna grundsatsen när det gäller den kommunalakompetensen är att en kommun inte utan stöd i lag eller författning fårlämna understöd till enskilda personer. Bidrag som t.ex.vårdnadsersättning eller barnbidrag får således inte enligt Regeringsrättenlämnas av en kommun utan stöd i speciallagstiftning. Någon sådanlagstiftning finns enligt Regeringsrätten inte vad avser generellakommunala bidrag till barnfamiljer.Samtidigt gäller likställighetsprincipen generellt i den kommunalaverksamheten. Det torde framstå som klart att mellan dessa principer råder deti dag en konflikt.Nuvarande barnomsorgssubventioner från kommuner till föräldrar medbarn i daghemsåldern gynnar ensidigt vissa barn. Det rimliga borde vara attkommunerna skall ha den generella rätten att fördela sinabarnomsorgssubventioner på ett rättvist sätt till varje barn och på ett sådantsätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och attgenomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvarför. En sådan rätt ligger dessutom i linje med principen om den kommunalasjälvstyrelsen.Riksdagen bör besluta om en förändrad kompetens på området.Stockholm den 30 september 2000Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()()()
mot · GO02Ub320 · 2000-10-05 00:00:00 — anser att självatrailern ska beskriva det kommande programmet på ett sakligt sätt.Varken program eller reklam för ett program med våldsinslag ska visasunder de tider då barn kan förväntas vara uppe.InternetVåra barn utsätts både i hemmen och i skolan för påverkan viaInternet. Internet gör det möjligt att snabbt komma åt olikavåldssekvenser. Genom att ringa ett samtal som kostar en viss summapengar blir användaren försedd med ett lösenord. Därefter kan man laddaner klipp ur våldsfilmer eller pornografiska filmer där kvinnor förnedras.Barn och ungdomar får genom detta en felaktig bild av hur vi ska levamed och behandla varandra. Detta är ett stort problem i samhället och detär viktigt att föräldrar och andra vuxna är medvetna om genom vilkakanaler våld kan spridas.Gemensamma insatserFN:s konvention om barnets rättigheter artikel 3:3 säger attkonventionsstaterna skall säkerställa att institutioner, tjänster ochinrättningar som ansvarar för vård eller skydd av barn uppfyller avbehöriga myndigheter fastställda normer, särskilt vad gäller säkerhet,hälsa, personalens antal och lämplighet samt behörig tillsyn. Vi ärövertygade om att det går att vända trenden om gemensamma globalaåtgärder vidtas. Lagstiftningen måste utformas så att den är teknikneutral.Övergrepp är övergrepp om det visas på , video, i dataspel eller laddasner från Internet. Genom kraftfulla insatser och personligt engagemangkan vi minska mobbningen och på så sätt ge barn och ungdomar enlyckligare uppväxt.Stockholm den 4 oktober 2000Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02Ub322 · 2000-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub322av , (-m)Nationella prov i kemiFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om nationella prov, eller åtminstone nationella provbanker, iämnet kemi för årskurs 5.Motiv för vårt förslagSkolverkets betygsstatistik för årskurs 9 i avseende läsåret1998/99 visar att kemiämnet har den största andelen icke godkända eleverav alla enskilda ämnen i . (Skolverketsrapport nr 181, Barnomsorg och skola i siffror 2000, del 1, tabell 1.5. )Från flera håll pratas det om att eleverna inte har tillräckliga kunskaper ikemi redan efter åk 5. Exakt hur det står till vet man inte eftersom det bl.a.saknas nationella prov i kemiämnet för åk 5. I flera andra ämnen genomförsnationella prov eller också finns det nationella provbanker, där man kanstämma av att eleverna uppnått de mål som de enligt kursplanen ska ha gjortefter åk 5. Kemiämnet saknar en sådan provbank.De nationella proven är viktiga styrsignaler för lärare, elever, föräldrar ochäven skolledare. Ju tidigare denna styrsignal kommer desto lättare är det attanpassa undervisningen efter elevens verkliga behov.Det är därför önskvärt att man inför nationella prov, eller åtminstonenationella provbanker, i ämnet kemi för årskurs 5.Stockholm den 4 oktober 2000Patrik ()()