mot · GN02T28 · 2000-04-14 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T28av , Bo (m)med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla1 SammanfattningSverige har en stark ställning på IT-området. Det finns flera skäl tilldenna höga position. Uppenbart är dock att vår tidigaavreglering av telemarknaden tillsammans med utvecklandet avmobiltelefoni, såsom NMT, GSM och WAP, har haft stor betydelse.Vidare har de globalt inriktade svenska företagen inneburit att det funnitsen kundbas för IT med lång erfarenhet av försäljning och handel"business-to-business", vilket även gett "spin-off" till en ny typ avglobala entreprenörer - "netentreprenörer".Sverige måste vara attraktivt, inte minst för kompetensen. Annars riskerarvår tid på toppen att bli en kort historisk parentes. Det behövs därför enpolitik som förstår de nya förutsättningarna, med en vision för att IT-branschen ska kunna växa i . För att behålla vår tätposition krävs attvi genomför åtgärder som syftar till att göra till ett mera attraktivtland att bo och verka i.I syfte att skapa ett konkurrenskraftigt klimat krävs en rad åtgärder inomområden som ekonomiska incitament för företag och individer, arbetslagstift-ningen, kompetensförsörjningen samt gällande en god infrastruktur för dendigitala ekonomin.Staten ska inte syssla med sådant som andra gör lika bra eller bättre. Statenska därmed inte konkurrera med de bredbandsaktörer som redan etablerat sigpå marknaden. Angelägna utbyggnader som inte är kommersiellt möjliga kankomma till stånd genom att staten upphandlar bredbandstjänster. Staten skaheller inte med skattemedel låsa sig vid en speciell teknik eftersom teknik-utvecklingen går så fort. Dock har staten en viktig roll som föregångare ochanvändare av den nya tekniken.Staten bör inte driva företag. En privatisering av har har därför varit ett krav från . Regeringensplanerade utförsäljning av av anser vi vara otillräcklig.Det är ny kunskap som lägger grunden för ökat välstånd och kulturellutveckling. De tydliga brister som finns framför allt i får drama-tiska följdverkningar i alla andra utbildningsled. Det krävs en övergripandestrategi i syfte att reformera ungdomsskolan, den högre utbildningen ochforskningen.2 IT - en svensk lägesbeskrivningAnvändningen av IT genomsyrar alla samhällssektorer ochsamhällsnivåer. Det ger effekter för demokratin, ekonomin,informationsspridningen och effektiviteten i alla samhälleligaförhållanden och aktiviteter. Länders framgång i denna nya ekonomikommer att vara beroende av medborgarnas förmåga att utnyttja alla demöjligheter som erbjuds. De måste därför förvärva de färdigheter debehöver för att kunna få tillgång till den önskade informationen och föratt på ett framgångsrikt sätt kunna utnyttja exempelvis Internet. Det ärnödvändigt att säkerställa att IT-samhället byggs upp av "användarna" ihela samhället - hushåll, skolor, företag och offentlig sektor får intelämnas utanför. IT är den viktigaste motorn i den nya ekonomin.IT-branschens betydelse för att skapa tillväxt och fortsatt välstånd ökarhela tiden. Erfarenheter från visar att ny informationsteknik genererartillväxt och skapar arbetstillfällen. Parallellt med IT:s framväxt förändrasspelreglerna i det globala samhället.För att den tillväxt- och framtidsbransch som IT-branschen utgör skafortsätta att växa och utvecklas i , och för att inte företag och ungainom IT-branschen i ökad utsträckning ska flytta ut ur landet, krävs mångakraftfulla åtgärder. Det handlar om visioner, attityder, klimat, skatter, risk-kapital, ekonomiska incitament för företag och individer, om infrastruktur ivid bemärkelse och om kompetensförsörjning.NUTEK och SCB anger att den svenska IT-branschen omsatte ca 373miljarder kronor och sysselsatte ca 189 626 personer, d.v.s. baraomkring av den totala sysselsättningen. Ser vi till utvecklingenhar den snävt definierade IT-sektorn svarat för knappt 60 000 eller 25procent av det totala antalet nya arbeten inom det privata näringslivet . Skulle vi till detta lägga alla "nya ekonomi"-jobb iandra branscher skulle andelen bli än mycket högre.Antalet anställda i en snävt definierad IT-sektor (telekomsektorn samt IT-konsulter m.fl.) har ökat med mellan åren 1993 och 1999.Den nya ekonomin handlar om nya förutsättningar för hela näringslivetoch inte enbart om nya företag i nya sektorer. Det handlar inte bara om deframgångsrika IT-företagen och entreprenörerna utan än mer om användan-det av IT i alla företag och organisationer, också i den offentliga sektorn.De nya IT-företagen räcker inte heller ensamma till för att skapa välstånd,utan det är i kombinationen av "nya" företag och omvandlingen i de"gamla" företagen som grunden läggs för tillväxt och välstånd. Den nyaekonomin finns överallt - det är hur implementeringen sker som är detavgörande.2.1 StyrkepositionerIT-utvecklingen är ännu i sin linda och vi har bara sett början på vadutvecklingen kommer att erbjuda. Här finns således stora möjligheter tilltillväxt och sysselsättning, där har goda förutsättningar. Vi haren hög IT-penetration i samhället och vi har många ambitiösa ochdriftiga utvecklingsföretag.När IDC rankade världens IT-nationer tog , efter många årpå andraplatsen, förstaplatsen från . En viktig anledning till detta är attSverige har hög IT-penetration när det bland annat gäller andel avbefolkningen med tillgång till PC (), andel av befolkningen medtillgång till Internet (), andelen Internetabonnemang per invånare() och andel som använder mobiltelefoner i arbetet eller privat (65procent). Det finns flera skäl till att denna goda position uppnåtts. Klart ståremellertid att vår tidiga avreglering av telemarknaden, i kombination medvår aktiva ställning i standardiseringsarbeten (såsom NMT, GSM, WAP) hargjort oss till en föredömlig marknad, som ofta används som testmarknad.Vidare har vår styrka med globala industrier inneburit att vi haft enkundbas för IT med lång erfarenhet av försäljning och handel - "business-to-business" - vilket även gett "spin-off" till en ny typ av globala entreprenörer- "netentreprenörer".2.2 Brister och problemSverige måste vara globalt attraktivt, inte minst vad avser att locka till sigkompetenta personer. Annars riskerar vår goda position att bli en korthistorisk parentes. Det behövs därför en politik som förstår de nyaförutsättningarna och hur IT-branschen skall få växtkraft.Visionen måste tydligt adressera några viktiga punkter:- Politiska visioner, attityder och klimat. Det är dags att fokusera påentreprenören i ett "hjälteperspektiv", d.v.s. den som skapar tillväxt. når en viss nivå men växer inte vidare. Regelverket förentreprenören är alldeles för krångligt, vilket har påpekats i den senastetidens alla utredningar på området.- Skatte- och arbetsregler och ekonomiska incitament för företag ochindivider. De ekonomiska villkoren för den snabbväxande IT-branschen ärmer gynnsamma i andra delar av världen. , som är globala isin själ, är det inte svårt att tänka sig att förlägga verksamheten på annanplats än i . För att ska kunna konkurrera framgångsrikt omden globala kompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor ochpersonliga utvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder att skatte- ochoptionsregler måste vara konkurrenskraftiga, liksom att näringslivet måstevara konkurrenskraftigt nog att behålla utvecklingen i landet. Ett stortproblem med den nya lagstiftningen för personaloptioner är att dessuppbyggnad medför att företagens kostnader för personaloptioner inte ärtillräckligt förutsägbara. Detta innebär en avgörande osäkerhet förföretagen, eftersom aktiens värdestegring är svår att säkra. Det medförsärskilda problem för de små personalintensiva kunskapsföretag somsaknar finansiell styrka. Osäkerheten försvårar även framtida analys ochpåverkar negativt marknadens värdering av företagen, exempelvis vid enbörsintroduktion. Riskinvesteringar i nya företag måste bli gynnsammareför såväl företag som individer.- Arbetslagstiftningen. De nuvarande skattereglerna för anställning ochkonsultsamarbete hämmar utvecklingen av nya, kreativa arbetsformer, it.ex. Införande av lagstadgad förkortad arbetstid och ett tak förövertid vore förödande för en tillväxtbransch som anger brist på kompetentarbetskraft som ett av de största hindren för att fortsätta växa.- Kompetensförsörjningen. Tillgång till kompetent IT-personal är enbristvara i hela världen, och företagsenkäter pekar på bristen av IT-perso-nal som ett av de mest allvarliga problemen i . En allmänt utbreddIT-kompetens lägger grunden för tillväxt och nya arbetstillfällen. Utbild-ningssystemet måste därför få en tydligare inriktning på de möjlighetersom den digitala ekonomin erbjuder. Ett högre teknikkunnande, merkunskap om entreprenörskap och om PR och marknadsföring måste stimu-leras bland studenter för att klara den digitala ekonomins globalakonkurrens. Detta kräver samverkan mellan stat, kommun, skola ochnäringsliv. Bristen på IT-kompetens på arbetsmarknaden fortsätter ochförväntas öka i samband med högkonjunkturen och kraftiga investeringar iIT-utbyggnad. Kompetensbehoven ligger både på yrkesutbildade(tekniker) och på akademisk nivå och hämmar svenskt näringsliv ochsvensk konkurrenskraft i ett kritiskt skede.- Infrastruktur för den digitala ekonomin. Den digitala ekonominsgrundval är möjligheten att immaterialisera värden och kommuniceradessa elektroniskt. För detta krävs en ny infrastruktur i form av ettlandsomfattande, finmaskigt bredbandsnät till företag, myndigheter ochhushåll. Det är i första hand marknaden som bör svara för dennautbyggnad. Statens roll är att vara brukare av IT-infrastruktur och tjänstersamt att ge rimlig tillgång till bredband i glesbygd och till speciellagrupper. Staten bör även vara aktiv och avveckla regleringar inomteleområdet i takt med att konkurrensen fungerar. Vidare bör regleringarnakoncentreras till områden som fortfarande inte har full konkurrens, t ex defasta accessnäten. För att öka konkurrensen bör också nummerportabilitetinom mobil telefoni införas.- Säker IT-användning. Elektronisk handel är en viktig del av IT-genombrottet. Den elektroniska handeln kräver en pålitlig rättslig ram somger rättssäkerhet, tar bort hindren för gränsöverskridande tjänster,uppmuntrar innovationer på nätet och ökar konsumenternas förtroende.Säkerhetsmedvetandet är lågt i såväl offentlig som privat sektor. Den endametod som står till buds för att skapa säkerhet i en öppen, digital miljö somInternet är användning av kryptering. Med stark kryptering når signatureroch nycklar den säkerhetsnivå som det digitala samhället behöver.2.3 Internationell konkurrensEn rad internationella studier har bekräftat att är ledandenation på IT-området och inom vissa områden förmodligen nummer ett ivärlden. Mot denna bakgrund finns det skäl att undersöka vad som kantänkas krävas för att slå vakt om denna utveckling.Invest In Agency () har genomfört en intervjuundersökningmed personer i VD-befattning i 35 IT-företag. Bland de svenska fördelar somundersökningen visar på är det framför allt tillgången till kompetent personaloch den svenska IT-infrastrukturen i vid mening som betonas.Vad avser svagheterna dominerar helt de områden som rör möjligheten attrekrytera och belöna personal både från och från utlandet. Vidarenämns personaloptioner, inkomstskatt, geografiskt läge, arbetskraftskost-nader och de stela arbetsmarknadsreglerna.Personklimatets betydelse för ett kunskapsklusters möjligheter att dra tillsig de bästa i världen för att uppnå världsklass är påtagligt. Varje komponenti personklimatet jämförs med omvärlden.3 PropositionerRegeringen presenterar nu två propositioner angående IT och telekom.Den ena propositionen berör , och våra synpunkter på dennaåterfinns under punkten 5 och i en separat motion. Den andrapropositionen, om ett "informationssamhälle för alla", behandlas i detföljande.I början av januari 2000 tillsatte en kommitté somfick i uppdrag att utreda behovet av bredband i landet. Kommittén ålades attleverera en delrapport och att lämna sin slutliga rapport islutet av . Trots detta väljer nu regeringen att avlämna enproposition som i sin huvuddel tar upp frågorna kring tillgängligheten avbredband. I det följande kommenteras propositionens förslag.Propositionens inriktning är att staten ska se till att alla får bredband inomett par år. Därmed ger regeringen uttryck för en närmast marknadsfientligsyn. Sanningen är ju att såväl privata som statliga företag redan är fulltupptagna med att hänga upp och gräva ner fiberkablar. Och på det stomnät(huvudkablarna runt ) som regeringen vill bygga ut råder redankonkurrens. En av bredbandsbyggarna är det statliga svenskakraftnät, som har fått uppdraget av regeringen att inkludera landets allakommuner i stomnätet. Detta påstås ske på "marknadsmässiga villkor",vilket innebär att självt får söka uppbringa de 2,5 miljarderkronor som optokabelnätet beräknas kosta. Det kompenseras genom attregeringen minskar avkastningskraven på Svenska kraftnät.Förslaget överrensstämmer inte med grundläggande marknadsekonomiskaförutsättningar. Risken för osund konkurrens med statliga indirektasubventioner är uppenbar. Mot denna bakgrund avvisar vi förslaget.Nästa kabeldragningsnivå rör de regionala näten, med pengar frånstatsbudgeten. De som ska gå till att ge möjligheter förkommuner att köpa glesbygdskablar omfördelas från blandannat regionalpolitikens kassa.Vi är skeptiska till förslaget i dess nuvarande utformning. Den regionalautvecklingen av bredbandskapacitet bör följas noga och den snabbateknikutvecklingen för olika behov och olika geografiska avstånd börbeaktas. Bredbandskapacitet bör upphandlas - utan låsning vid teknik - däricke tillgodosedd efterfrågan finns. Prisnivån får inte väsentligt avvika frånden som gäller i övriga landet.På den sista kabeldragningsnivån (i så kallade accessnät och andra) tillföretag och hushåll vill regeringen satsa genom stöd tillkommuner och ett speciellt bredbandsavdrag, för vissa utvalda, på skatten.Risken med ett sådant avdrag är att det sker en anpassning till det, vilketdriver upp kostnadsnivån för kunderna. Stimulans kan utan tvivel påverkabeteenden i riktningar som må vara positiva, men innebär risker försneda konkurrenssituationer och onödiga kostnader för skattebetalare ochkonsumenter. Grundregeln, till allas nytta, är att konkurrens vinner i längden.Det finns skäl att granska kommande förslag noggrant.För att underlätta en utbyggnad av IT-infrastrukturen med hög överförings-kapacitet i befintliga ledningsnät och kanalisationer föreslås ändringar iledningsrättslagen (1973:1144). Ledningsrättslagen ger möjlighet att efter ettförrättningsförfarande bevilja rätt att på någon annans mark dra fram ochbegagna ledningar. I lagen föreslås några nya bestämmelser som bl.a. innebäratt den som erhållit ledningsrätt för elektrisk starkströmsledning för vilkenkoncession krävs eller för starkströmsledning som behövs för teleledning skaha rätt att, utan nytt förrättningsförfarande, utnyttja befintligt utrymme förattdra fram och begagna vissa andra ledningar.När det gäller utnyttjandet av befintliga ledningsnät anser vi att frågan uräganderättssynpunkt inte är tillräckligt utredd.I propositionen ingår också ett förslag om ändring i lagen om anställ-ningsskydd. Förslaget innebär att enbart den omständigheten att en arbets-tagare har sin arbetsplats i bostaden inte ska medföra att arbetsplatsen utgören egen driftsenhet.Vi motsätter oss inte detta förslag men finner det helt otillräckligt ochhänvisar till våra ytterligare synpunkter under punkten 8.3 Företagsklimatet.I övriga riktlinjer, principer respektive aviseringar om utredningar och fram-tida förslag finns åtskilligt tänkvärt. Förslagen kommer vi att pröva varefterde föreläggs . Principerna för och kraven på IT-utvecklingenutvecklar vi i det följande.Vad gäller den markbundna digital-TV-satsningen ifrågasätter vi liksomtidigare det riktiga i den omfattande utbyggnaden av sändarnät.Teracoms monopol på utsändningen av analog och digital TV samt vissaradioprogram är det enda kvarvarande monopolet på den svenska telemark-naden. Det monopolet måste avskaffas och de koncessionsavtalmed bl.a. SVT och TV4 som ger en dominerande ställning skaomedelbart brytas upp och förhandlas om.Enligt egna uppgifter arbetar med att bygga utsändarnätet för digital-TV utanför det sändningsområde som är beslutat avriksdagen. Utbyggnaden står därmed i strid med gällande riksdagsbeslut ochmåste stoppas. Enligt riksdagsbeslutet skall de nuvarandesändningarna utvärderas och ett nytt beslut om utbyggnad kan först därefterbli aktuellt.Vi gör därför bedömningen att det är olämpligt att nu på olikasätt förbereder sig för att sända digital-TV utanför de beslutade försöks-områdena innan har tagit ställning på så sätt som det beskrivs iregeringens proposition.Avregleringen av monopol är dessutom särskilt akut motbakgrund av att företaget i kraft av sin dominerande ställning förberederlanseringen av nya tjänster.4 Statens uppgifterEn av de enskilt viktigaste faktorerna för den snabba svenskautvecklingen på IT-området har varit våra framgångar i telekomsektorn. "Valley" har blivit ett begrepp som syftar till att beskrivaSverige som det främst kunskapsklustret i världen inom teleområdet.I uppsatsen av , och beskrivs det tidiga uppbrytandet av detsvenska telemonopolet i kombination med avregleringen som den kanskeenskilt viktigaste förklaringen till att all världens telebolag av betydelse inågon form kom att etablera sig i landet. I skarp konkurrens kom ,och andra starka teleoperatörer att bygga upp ett uniktkunskapskluster. blev till något av ett teleområdets "", ditmånga av världens främsta sökte sig.På motsvarande sätt som är en kunskapskoncentration av högstainternationella klass inom IT- och telekom har det i ochUppsala växt fram en motsvarighet inom bioteknik och läkemedel. IÖresundsregionen finns 92 företag inom läkemedel ochbioteknik med 17 000 anställda samt sex universitet och högskolor. Sex avtio företag finns på den danska sidan av och resterande i Skåne.Expansionen sker i rasande takt och tio nya företag tillkommer varje månad.I denna region finns sex av tio företag inom bioteknik- ochläkemedelsbranscherna i Skandinavien.Med en fokuserad kunskapspolitik skulle biomedicinen ha goda förutsätt-ningar att växa och skulle tillsammans med inom IT-och telekomsektorn bli två kunskapsområden i världsklass.Statsmakten måste vårda och utveckla möjligheterna för kunskapsutveck-lingen och skapa förutsättningar för nya kunskapskluster med forskning,utbildning och företagande i världsklass i en internationell och kreativ miljö.Statens uppgift är däremot inte att bygga nya statliga bredband utansnarare att tillse att avregleringen, konkurrensen och marknadsekonominfungerar.Statens uppgift är främst att sätta spelregler för ökad konkurrens blandföretagen på bredbandsmarknaden. Ett tydligt och väl avgränsat regelverkleder till ett bättre och mera kreativt företagsklimat. Det uppmuntrar tillinvesteringar och skapar sundare konkurrens. Följande åtgärder krävs:- . Staten borde inrikta sig på gemensamma uppgifter som ingenannan kan göra lika bra eller bättre. Statlig inblandning förlamar företagoch sänker deras värde. Staten ska därför inte äga och driva företag, varförbl.a. i sin helhet måste säljas.- Konkurrens. Många vill bygga lokala monopol och samtidigtköpa övriga tjänster i konkurrens. Monopolbildningar kan hotautvecklingen och vitaliteten i marknaden. Staten ska tillse att konkurrensråder samt att konkurrensrätten kan tillämpas snabbt och effektivt.Skadliga konkurrensbegränsningar och missbruk av dominerande ställningmåste kunna brytas snabbt.- Föredöme. Staten ska agera föregångare på IT-området. Mätbara målmåste ställas upp. Säkerheten på nätet måste lösas. All offentlig service börkunna nås via nätet.- Etik och moral. Staten ska nogsamt följa och vid behov stävjaintegritetskränkningar och främja pressetik och moral såväl inom de nyamedierna som inom de gamla.- Regionalpolitiska mål. Den nya tekniken kommer att nå ut överallt därden efterfrågas. Det får dock inte bli väsentligt dyrare för företag ochkonsumenter i glesbygd att tillgodogöra sig den nya ekonomins fördelar.Detta måste bli ett av de viktigaste regionalpolitiska målen.- Utbildning och forskning. Utbildningssystemet måste expandera,särskilt på IT-området, och göras attraktivare för att tillgodose efterfrågan.Forskningsmiljöerna måste ges erfoderliga resurser så att ett innovativtklimat med internationell attraktionskraft och attraktiva nätverk kanutvecklas.- IT-områdets ledande kluster. ska förstärka sin ställning somett av tele/IT-områdets ledande områden dit all världens främsta aktörerdras. Det förutsätter ett starkare investeringsklimat, konkurrenskraftigareföretagsklimat och attraktivare individklimat.5 TeliaStat och kommun bör ha som kärnverksamhet att hantera det genuintgemensamma som ingen annan kan lösa lika bra eller bättre. Därför anservi inte att staten ska driva företag.Trots att staten inte är bra på att driva företag omfattar den statligaföretagssektorn, i vilken affärsverken och de statligt ägda bolagen ingår, 60företag som förvaltas av de olika departementen inom . Dettotala antalet anställda i de statligt ägda företagen uppgick till206.000 personer. Trots statens dominans över företag i har detaldrig funnits några bestående och hållbara förklaringar till varför staten skaäga företag.De statligt ägda företagen omfattar företag av mycket varierande storlekoch inriktning. De minsta verksamheterna har en omsättning på några fåmiljoner kronor. Det största, , är ett av största och viktigasteföretag med en försäljning på . Företaget utgör en centraldel av det skandinaviska världsunika teleklustret och kompetenscentrat ochär de svenska skattebetalarnas i särklass värdefullaste företag - inteminst räknat i ekonomiska termer.5.1 HistorikEn privatisering av har varit ett krav från ModerataSamlingspartiet. De första privatiseringskraven ställdes /1995,men de socialdemokratiska regeringarna har trots detta fortsatt attmisshandla ett av största och mest kunskapsintensiva företaggenom att kräva att det ska kvarstå i statlig ägo. Överlägset bäst hade detvarit om man hade lyssnat på våra råd och sålt , dåföretagets försprång på den avreglerade telekommunikationsmarknadenvar stort. Genom sin passivitet bär därmed socialdemokraterna ett stortansvar för de försäljningsintäkter och affärsmöjligheter som har gåttförlorade.I stället för att privatisera lät regeringen företaget gå ett annat ödetillmötes. Genom den första fusionen i världen mellan två tidigare statligatelemonopol skulle förenas med norska . Detta skulle bli intebara den hittills största försäljningen av ett svenskt statligt företag utandessutom århundradets största nordiska affär. Fortsättningen känner vi alla.Affären sprack under dramatiska former, där verkligheten överträffadedikten.Många miljarder har förlorats genom förlorade kunder, förlorade affäreroch misslyckat fusionsarbete. Relationerna har lidit myckenskada. Förtroendekapital har förstörts och smittoeffekterna till andraområden är betydande. som bolag har allvarligt skadats och förtroendetför politiken har försvagats. Telia-Telenor-affären är därmed ett prakt-exempel på varför statliga företag ska privatiseras. Den utgör slutpunkten påen era av statlig företagsamhet.Det ligger onekligen en viss symbolik i att detta århundrade - den starkastatens - inleddes med den dåvarande högerregeringens förstatligande avmalmfälten och avslutades med det socialdemokratiska sammanbrottet iTelia-Telenor-affären.5.2 VärderingNär vi reste de första kraven på privatisering 1994/1995, framkomvärderingar på bolaget på . Näringsministernhar gjort gällande att bolaget är värt drygt det dubbla. En delexperter hävdar att värdet kan stiga med ytterligare 100 miljarder kronorom den politiska kontrollen av bolaget släpps.Som en jämförelse kan nämnas Sonera (f.d. finska ) som, medett i vissa avseenden likartat utgångsläge, värderades till 145 miljarderkronor vid börsintroduktionen . har Sonerasvärde stigit till .