mot · GO02So540 · 2000-10-05 00:00:00 — Det är därför nödvändigt att genom ett tillägg i LSS förtydligalagstiftarens avsikt med följande lydelse: "Samma bedömning avomvårdnadsbehovet skall göras då det gäller en ansökan från ett barn somfrån en vuxen person. "Psykisktfunktionshindrade ochLSSPsykiskt funktionshindrade hamnar till stora delarutanför LSS. menade att ca 20.000psykiskt funktionshindrade hade behov av LSS-insatser föratt klara eget boende.Ytterligare 20.000 personer i gruppenhade enligt utredningen behov av insatser vad gäller dagligsocial verksamhet. I början på det här året hade endast 2 300personer erhållit LSS-insatser.Socialstyrelsen har därför ansett att regeringen bör överväga att göra enöversyn av hur LSS-lagstiftningen fungerar för psykiskt funktionshindrade.Översynen borde gälla både hur insatserna är preciserade med tanke påmålgruppens behov och personkretsens avgränsning. Dock verkar intedepartementet planera någon sådan översyn.Socialstyrelsen såg i sin utvärdering att många handläggare ansåg LSSsvårtillämpbar på gruppen. Man beviljar därför insatser enligt socialtjänstenvilket innebär att psykiskt funktionshindrade får insatser med sämre kvalitet.Ett skäl till det uteblivna stödet anses vara lagstiftningens formulering:"betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattandestödbehov". Detta tolkas som att eftersom personen kan gå ur sängen, har haninte detta stödbehov. Många orkar inte förklara att man inte förmår komma ursängen på grund av psykiskt hinder. Tyvärr har regeringsrätten tolkatbegreppet "hjälp med grundläggande behov" som att den som endast behövermotiverande insatser för att klara daglig livsföring inte har rätt tillpersonligassistans. Detta utesluter i hög grad psykiskt funktionshindrade från att fåsådan insats.I handlingsplanen för handikappolitiken aviserades en särskild utredare,som skulle se över insatsen råd och stöd. Utredaren bör också få i uppdrag attse över LSS tillämpning på psykiskt funktionshindrade.Stöd enligtsocialtjänstlagenRegeringen konstaterar själv i budgetpropositionen att detråder oklarheter vid bedömning, om beslut ska tas enligt SoLeller LSS. För brukaren utgör det stor skillnad, vilketregeringen själv beskriver. Vid stöd enligt LSS ska brukarenha inflytande över hur stödet utformas och eventuellt val avpersonlig assistent. Stöd enligt LSS ger betydligt bättrelivskvalitet.Rätten till ekonomiskt bistånd har ersatts av rätt till försörjningsstöd. Denenskilde har inte rätt till försörjningsstöd för höga merkostnader somfunktionhindret kan medföra, t.ex. för bostad, bil och ledarhund.Kristdemokraterna anser att personligt stöd, där bl.a. avlösning ingår, skafinnas som en rättighet. Vi föreslår att till 16 § SoL lägga "personligt stöd".Inte heller skulle det lagtekniskt medföra några svårigheter att föreskriva attdet i funktionshindrades skäliga levnadsnivå skall ingå även högamerkostnader på grund av funktionshindret.Stöd enligt SoL upplevs osäkert, eftersom det kan försvinna medbudgetläget i kommunen. Det förekommer att man avgiftsbeläggerverksamhet enligt SoL för personligt stöd.En särskild utredare har till uppgift att göra en översyn av vissa frågorrörande SoL. Bl.a. analyseras för- och nackdelar med blandningen avrättigheter för den enskilde och skyldigheter för kommunen. Denna utredninghar stor betydelse för många enskilda. Så långt vet ärutredningen ej färdig. I så fall bör den ges ett tempo, som motsvarar dessbetydelse. Om utredningen ej skulle redogöra för den samlade effekten avLSS och SoL på personligt stöd, bör en särskild utredning klarlägga detta.Vid behandlingen i av handlingsplanen för handikappolitikenbeslöts att de handikappades ekonomiska situation skulle utredas.DomstolstrotsUtredningar och vittnesmål talar om att beslut om stöd inteverkställs. kan utdömavite om en kommun inte verkställer beslut om stöd.Kristdemokraterna tyckte det var viktigt medsanktionsmöjligheter och stödde förslaget, även om vi fannförslaget behäftat med brister.Stockholm den 5 oktober 2000Ester ()()()()()()()()()()()()()()()()()()