mot · GO02A256 · 2000-10-05 00:00:00 — Med en arbetstidsförkortning om tiotimmar kommer konsumtionsökningen att bli . Vi tror att 20procents konsumtionsökning är tillräcklig. Människor som får mer tid kandärtill göra ekonomiska besparingar som helt eller delvis kompenserarden uteblivna reallöneökningen, mer tid att reparera och renovera, mer tidatt laga mat istället för att handla färdiglagat, lägre dagisavgifter etc. Engod hälsa och tid för familj och socialt liv är viktigare än ökadmateriell konsumtionsnivå, enligt attitydundersökningar. När nuekonomin går bra, men många människor mår dåligt, borde vi därföranvända de ökade ekonomiska resurserna till att göra något som minskarstressen och ger folk mer tid att leva.Den grupp som är mest oroad för är pensionärerna.Enligt följsamhetsindexeringen ska de reala pensionsinkomsterna räknas uppom realinkomsterna för löntagarna ökar med . Vid en rejälarbetstidsförkortning ökar inte realinkomsterna mer än 1,6 procent.Konjunkturinstitutets beräkningar är emellertid ofullständiga. Det har intetagit hänsyn till den ökade produktivitet som en arbetstidsförkortning kaninnebära, ej heller till den ökade konsumtion som ökad ledighet kan generera.Vi tror därtill att staten också kan kompensera arbetstagarna för en del av detlönebortfall som flaggat för. Då blir inte ökningen avrealinkomsten så blygsam.6.5.1 Statlig skattereduktion kompenserar för den långsammareallöneökningenAtt garantera bibehållen lön med sänkt arbetstid är emellertid intepolitiskt möjligt. Det är en avtalsfråga. En viss del av reformen kansannolikt komma att finansieras genom minskade reallöneökningar, omavtalsparterna så önskar. En del av förlusten, för låginkomsttagare, börstaten finansiera. Staten skulle vid en sänkning av arbetstiden med femtimmar kunna sätta en stor del av dagens arbetslösa i arbete. Omexempelvis 230 000 personer skulle komma i arbete minskar statensutgifter för arbetslöshetsersättningen med drygt 30 miljarder. Nettoförstärks då finanserna med ca . Den ekonomiskabesparing som staten gör på arbetstidsförkortningsreformen kan medfördel användas till att sänka egenavgifterna ,och/eller till att höja grundavdraget för lågavlönade.En sammantagen bild av löntagarnas situation: Höjd timlön, sänkta egen-avgifter och ökat grundavdrag, i kombination med att genomförandeårensnormala utrymme för reallöneökningar tas i anspråk, gör attarbetstidsförkortningen kan genomföras utan att det får några störreekonomiska konsekvenser för gemene man.6.5.2 Fler händer i vårdenI en av de senaste statliga utredningarna oroar man sig för hur detkommer att gå med den offentliga sektorn. Antalet åldringar blir bara fleroch fler. Med en arbetstidsförkortning kan det bli problematiskt attfinansiera den offentliga konsumtionen av vård och omsorg eftersomskattebasen krymper, menar man. beräknar att denoffentliga konsumtionen visserligen kommer att öka, men inte lika snabbtsom annars, om en förkortning av arbetstiden införs.Vi anser att skatteintäkterna inte med nödvändighet behöver komma frånjust arbete. Att skattebelägga andra områden passar egentligen mer detframtida samhället, där ett fåtal försörjer många. Att beskatta konsumtion,skadlig produktion eller dylikt är att föredra.7 Ett friår7.1 Vad är friår?Tänk att kunna ta ledigt för att studera eller vara hemma med barnen.Samtidigt ges en arbetslös arbete. Det är huvuddragen i degrönas förslag till friår.7.2 Sammanfattning av hur de grönasfriårsreform ska se utMiljöpartiets förslag innebär i korthet att den som tar ledigt får av a-kassan som ersättning. För att få ut ersättningen måste arbetsgivarenerbjuda plats åt någon arbetssökande. För statskassan ger detta med våraberäkningar minskade utgifter eftersom ersättningsnivån för friåret är15% lägre än för den tidigare arbetslöse som erbjuds jobb. Ledighetenska kunna tas ut för att studera eller vara hemma med barnen. För demsom vill utbilda sig eller vara hemma med barnen föreslår vi ett årsledighet. För dem som vill ta ut ledighet av annan anledning kan en lägreersättningsnivå diskuteras. Vårt förslag om friår skiljer sig något från detdanska och finska. Till stora delar är det uppbyggt på samma sätt somfrikommunen Trelleborgs.Vi kan tänka oss en tvåårig försöksperiod. Vi är övertygade om att denkommer att förlängas. Med vår modell tjänar alla på förslaget. Den anställdesom väljer friår kan berika sitt liv, den arbetslöse får en chans att komma inpå arbetsmarknaden och staten betalar ut lägre ersättning - av a-kassenivån för den som tar friår mot för den som är normalt arbetslös.7.3 Så utformade danskarna friårsmodellenI gavs danskarna möjlighet att ta ett friår . Denursprungliga danska modellen av friår innebar att man fick rätt att taledigt , med full a-kasseersättning, som någon annan togens arbete. Ledigheten var inte knuten till någon viss aktivitet, utan gavsför att exempelvis vara hemma med barn, studera eller resa. Det var endyr reform. har emellertid lagen reviderats , föratt göra det mindre kostsamt för statskassan och för att bättre svara uppmot de olika behov och önskemål som olika samhällsgrupper haft.Gemensamt för friår för utbildning och övrig ledighet är att alla personersom haft arbete i minst tre av är berättigade. Det innebärockså att även de som är arbetslösa har rätt till friår. De ställer sigheltenkelt vid sidan om arbetsmarknaden och får då eller av a-kassan,beroende på vilken variant av friåret de valt. Den som har arbete och tar friårska dessutom skriva ett kontrakt tillsammans med arbetsgivaren som intygaratt man ämnar komma tillbaks till arbetsplatsen. Detta för att man inte skalämna jobbet med friår som ett slags förlängd a-kassa.Vanligast i är att friåret används som en förlängning avföräldraledigheten, som endast är 6 månader. Var åttonde som är föräldralediggenom friåret, är pappor - en låg siffra kan tyckas, men ändå en förbättringjämfört med innan pengen fanns.Vid årsskiftet 1997-98 hade 21 500 danskar friår för studier, 22 100 hadeföräldraledigt och 500 var lediga av annan anledning, enligtArbejdsministeriet. Hur många jobb detta lett till är osäkert, det gäller dockett antal tusen arbeten (redan de 500 som hade ren sabbat ger enligt ovan 500nyanställningar). Statistiken visar också vilken liten del som tagit friårenbartför att vara lediga.7.3.1 Friår för studierFull a-kassa gäller, för personer . Vid särskilda tillfällenomfattas även . De somtar friår för studier måste, om inte annat överenskommits medarbetsförmedlingen, stå till arbetsmarknadens förfogande.7.3.2 Friår för föräldraledighetDe som vill vara föräldralediga får av a-kassan. Möjligheten gälleräven arbetslösa. Nivån sänktes från . De som har rätt tillsådan ersättning är föräldrar till barn (utöverföräldraledigheten för barn ). Ledighet beviljas max ,dock om barnet ej fyllt vid friårets början.Arbetsförmedlingen kan förlänga friåret . Är barnet under treår får det inte gå på daghem . Är det får detgå halvtid på daghem. Båda föräldrar har rätt att använda detta för vartoch ett av sina barn. Inget krav finns på att någon arbetslös ska arbeta påden föräldralediges arbetsplats.7.3.3 Friår för övrig ledighet (orlov for sabbat)Personer som tar ett friår av annan anledning än studier ochföräldraledighet får av a-kassan. Möjligheten gäller för personeröver och max . För att friår skall utgå måsteen arbetslös person (som varit arbetslös minst 52 av ) få tillträde till arbetsplatsen. Denne behöver inte nödvändigtvissyssla med samma arbetsuppgifter, endast vara anställd hos sammaarbetsgivare. Sker inte detta genast, betalar arbetsgivaren vad friåretskulle kostat staten till dess en ersättare har börjat.7.3.4 Det danska friåret hyllasFriåret har gett positiva effekter.- 1998 hade 90 000 personer fått in en fot på arbetsmarknaden- Friårsmodellen hade ökat utbildningsnivån på företagens anställda- Många av dem som tog ledigt hade fått ett bättre socialt liv och upplevtökad livskvalitet.För att fler skulle välja friår för utökad föräldraledighet sköt kommunernai början ofta till pengar, så att man skulle nå upp i normal inkomstnivå.157 kommuner gjorde det 1994, var det bara 65kommuner som gjorde så och antalet har troligen minskat sedan dess.7.4 Så gjorde kommunVåren 1996 utsåg regeringen till försökskommun. Den förstaoktober inleddes friårsprojektet. Äldre kommunanställda fickledigt . Det gällde bl.a. hemvårdare, barnskötare ochadministratörer. Modellen var först inriktad på yrkeskategorier med högarbetslöshet: barnskötare, äldre- och handikappomsorgens hemvårdareoch administrationens assistenter. Personalen här erbjöds tjänstledighetmed a-kassa, formellt aktivitetsstöd , vilket sedanförlängdes . I början var den inriktad på äldre anställda,men utvidgades snabbt till att omfatta alla åldrar. Ledigheten fick denanställda använda hur hon eller han vill, men kravet var att en arbetslösskulle arbeta på den lediges plats. Projektet breddades till attomfatta företag i finansieras inom den lokala arbetsförmedlingens budget, med 25%bidrag från kommunen. Inga statliga bidrag medfinansierade reformen.Arbetsgivaren stod för lönekostnaderna samt eventuella kostnader förutbildning etc. Om en person med lägre utbildning eller kortareyrkeserfarenhet tog den lediges plats gjorde företaget en besparing.7.4.1 Trelleborgsförsöket har utvärderatsTrelleborgsförsöket utvärderades av sociologiska institutionen vid Lundsuniversitet. Den konstaterade att samtliga intervjuade önskade attmodellen skulle permanentas och utvidgas till andra yrkesområden. Medsamtliga menades inte bara de som tagit friår och de som fått jobb, utanockså arbetsledare, fack och politiker. Modellen hade inte någraundanträngningseffekter och i den privata sektorn hade den också lett tillfasta anställningar.I den utvärdering som gjorts av Trelleborgsförsöket finns mångakommentarer från de anställda. De som tagit ledigt berättar om "ett andrum",hur tiden tidigare inte räckt till, hur trötta de tidigare varit och att de hadebörjat tänka på vad de ville få ut av livet. De betonade också hur kontakternamed barnen och maken/makan förbättrats. Det sågs också som mycketpositivt att det inte fanns krav på motprestationer.Och de som fick tillfälle att arbeta på den lediges plats vittnade om denminskade stress det innebar att inte ständigt behöva söka jobb, oroa sig för a-kassedagar som tickar, leva på bidrag osv. De framhävde också betydelsen avatt vara behövd, att komma in på arbetsmarknaden och de värdefullakontakter och kunskaper som tiden på den nya arbetsplatsen gett dem. Fleraav dem som fått jobb har varit arbetslösa med ryckvisakorttidsvikariat och talade om hur de nu åter utvecklats efter att en längre tidstått stilla.7.5 Socialdemokraterna är intresseradeRegeringen har åtskilliga gånger aviserat att kommunerna snart skalltillåtas införa friår, utan att detta skett. sadestatsminister att regeringen övervägde frågan om att införaett friår. Vid i september1996 presenterade arbetsmarknadsminister ett somhon kallade "färdigt förslag" till friår - ett som knöt an till AnnaHedborgs och : Ett friår mitt i livet. Införvårpropositionen 1997 aviserade regeringen åter ett förslag om friår föratt minska arbetslösheten, men när regeringen behandladeansökningarna från cirka trettio kommuner som ansökt om att få införafriår avslog man samtliga ansökningar! tilläts de trestörsta kommunerna av regeringen att friare använda anslagen motarbetslösheten. Möjligheten att införa friår fanns dock inte med. StureNordh, statssekreterare hos , aviserade också i januari1998 att friåret var aktuellt inför vårpropositionen.7.6 Argumenten mot friåret7.6.1 "Friårsreformen är för dyr"Den ursprungliga danska modellen var dyr. Den nuvarande danskamodellen är det inte. förslag innebär enligt våra beräkningaren besparing, då man betalar avtalsenlig lön för den som träder in och enlägre ersättning för den som tar friår än för den som varitarbetslös. Även medräknat kostnader för utbildning, rekrytering ochadministration så räknar vi med en liten besparing - i vart fall om manräknar med mervärdet av att på ett enkelt sätt få in ny kompetens iverksamheten och underlätta t.ex. generationsväxlingar.Massarbetslösheten är däremot riktigt dyr. Den kostar samhället ungefärmiljarder oräknat alla kostnader för social otrygghet och annatsom inte kan räknas i pengar.7.6.2 "Friåret ger inga jobb"Den danska modellen har gett många jobb, så mycket att det inom vissasektorer rent av blivit överhettning. modell är att varjeperson som tar friår skall ersättas med en arbetslös. I har detvisat sig att nästan alla som på detta sätt fått ett vikariat inom näringslivetfår förlängt vikariat eller fast tjänst. Också inom kommunen har friåretlett till många nya tjänster. En viktig positiv effekt var att flera fick enförstärkt arbetslivserfarenhet, och därmed också ökade möjligheter att fåandra jobb.7.6.3 "Friåret kan överhetta arbetsmarknaden"I är överhettningsrisken betydligt mindre än i , eftersomvår arbetslöshet är hög och konjunkturen varit betydligt svagare än igrannlandet. Om friåret blir så populärt att hela sektorer väljer att ta utden, och dessutom , kan resultatet självklart ändå bli vissöverhettning. Med ersättningsnivån om av a-kassan håller videt dock inte för troligt. I sådana fall skall andra åtgärder, som stärktautbildningsinsatser, användas.7.6.4 "Friåret kan bli en jämställdhetsfälla"Tvärtom ökar möjligheten att vara hemma med barnen för båda könen,också när barnen nått upp en bit i ålder. I har också friåret gjortatt många, främst kvinnor, kunnat gå upp från en ofrivillig deltid. Detär också en förbättrad jämställdhet. Givetvis bör friår, liksom andraåtgärder, kombineras med satsningar på att minska löneklyftorna mellankönen.7.6.5 "Det är redan möjligt att ta ett friår för den som vill"Möjligheten att ta tjänstledigt är få förunnat eftersom det är förenat medtotalt inkomstbortfall. Det är svårt för dem som varit tjänstelediga attkomma tillbaka till arbetsplatsen. Som det ser ut drabbas den somsäger upp sig för att pröva ett annat jobb hårt. Karensdagar i a-kassan,kortare arbetstid, sämre placering i turordningen vid varsel och förloradförtursrätt vid återanställning på den tidigare arbetsplatsen. I praktikenbegränsar det rörligheten på arbetsmarknaden.Stockholm den 4 september 2000Matz ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()